Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8966, del 03-12-2020 (2020/9900)

Informació pública de l'aprovació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 5 d'ordenació detallada del Pla parcial de sòl urbanitzable industrial.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8966

Data del DOGV
:   03-12-2020

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2020/9900

CVE


Data del document
:   18-11-2020

Organisme emissor
:   Ajuntament de Xeraco

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * [Xeraco](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

Informació pública de l'aprovació de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 5 d'ordenació detallada del Pla parcial de sòl urbanitzable industrial. [2020/9900]  
La Junta de Govern Local de l'Ajuntament de Xeraco, en data 16 de novembre de 2020, va adoptar l'acord la part dispositiva del qual es transcriu a continuació:  
  
«Primer. Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient d'acord amb el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual núm. 5 d'ordenació detallada del Pla parcial de sòl urbanitzable industrial de Xeraco, corresponent continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, tot això de conformitat amb el resultat de les consultes realitzades i de l'informe tècnic emés per l'arquitecte Pablo Aldeguer Muñoz que s'adjunta com a annex.  
Segon. Donar trasllat de la present resolució d'informe ambiental i territorial estratègic a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu a l'efecte de continuar el procediment d'aprovació.  
Tercer. Publicar anunci de la present resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que s'estableix en l'article 51.7 de la LOTUP.  
Quart. El present informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, d'acord amb l'article 51.7 de la LOTUP.  
  
Cinqué. D'acord amb el que es disposa en l'article 51, apartat 7, de la LOTUP, el present acord no serà susceptible de recurs, sense perjudici dels quals, si escau, procedisquen en via judicial contenciosa administrativa contra la disposició de caràcter general que haguera aprovat la modificació de planejament o bé, sense perjudici dels quals procedisquen en via administrativa contra l'acte, en el seu cas, d'aprovació de la modificació de pla».  
  
  
  
ANNEX  
Informe ambiental i territorial estratègic  
  
«Pablo Aldeguer Muñoz, arquitecte, a petició de l'alcalde president de l'Ajuntament de Xeraco, expedeix el següent  
  
Informe ambiental i territorial estratègic  
Títol: modificació puntual núm. 5 de l'ordenació detallada del Pla parcial del sòl industrial de Xeraco  
Òrgan promotor: alcalde  
Òrgan ambiental i territorial estratègic: Junta de Govern Local de l'Ajuntament de Xeraco  
Òrgan substantiu: Ple de l'Ajuntament de Xeraco  
Localització: Xeraco (València)  
0. Inici  
En data 17 de juliol de 2020, l'òrgan promotor, en aquest cas l'alcalde, sol·licita l'inici de l'avaluació ambiental estratègica de la modificació puntual núm. 5 de l'ordenació detallada del Pla parcial del sòl industrial de Xeraco, sent l'òrgan substantiu en aquest cas el ple de 3 de juliol de 2020 qui comprova i remitent la documentació a l'òrgan ambiental i territorial estratègic municipal en aquest cas la Junta de Govern Local.  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud de l'inici, remesa pel ple, s'acompanya la versió inicial de la modificació i del document inicial estratègic, d'acord amb el que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentació es presenta en format paper i digital.  
  
2. Planejament vigent  
El municipi de Xeraco compta amb normes subsidiàries del tipus b homologades a la Llei reguladora de l'activitat urbanística (d'ara en avant LRAU), globalment, aprovada definitivament l'homologació per acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 20 de juny de 2000. En desenvolupament de l'indicat planejament es va aprovar definitivament el pla parcial del sòl urbanitzable industrial en data de 18 de juny de 2001.  
Aquest instrument urbanístic ha patit diferents modificacions i desenvolupaments, fins a 4 modificacions puntuals, sent la de l'objecte d'avaluació ambiental la núm. 5.  
3. Descripció de la modificació: àmbit, objecte, abast, antecedents i justificació  
- La modificació proposada afecta al sòl urbanitzable industrial en curs d'execució.  
- L'objectiu de la modificació és:  
Canvi d'ús i caràcter parcel·la equipament d'ús i domini públic.  
  
L'objecte de la modificació de l'ordenació detallada seria l'alteració del caràcter i qualificació de la finca situada en avinguda Hort Mandari, núm. 6, i de referència cadastral 1334101YJ4213S0001DM  
On aquesta finca actualment amb qualificació d'equipament i caràcter públic passaria a edificació d'ús industrial de caràcter privat.  
  
La modificació es realitza en entendre emplenades les necessitats de parcel·la dotacional equipament actualment sense ús específic per al passe a qualificació d'ús industrial i caràcter privat amb compatibilitat d'ús dotacional equipament dotacional múltiple, la qual cosa permetria disponibilitat de recursos per a una gestió sostenible dels sòls urbans.  
  
A) Canvi d'ús i caràcter parcel·la equipament d'ús i domini públic  
  
L'objecte de la modificació de l'ordenació detallada seria l'alteració del caràcter i qualificació de la finca situada en avinguda Hort Mandari, núm. 6, i de referència cadastral 1334101YJ4213S0001DM  
On aquesta finca actualment amb qualificació d'equipament i caràcter públic passaria a edificació d'ús industrial de caràcter privat.  
  
En primer lloc aquesta modificació és viable sempre que el límit d'edificació de la xarxa primària ferroviària de 20 m afecte solament el límit aquest. A aquest efecte es va sol·licitar a Adif l'aclariment i informe favorable sobre el límit d'edificació afectant únicament a l'est i aquest informe és favorable la qual cosa permet, perquè si fora així la parcel·la no serviria ni com equipament per la qual cosa caldria efectuar una reordenació de les dotacions locals. S'acompanya en annex I resolució d'Adif en tal sentit com a conseqüència d'informe sol·licitat per l'Ajuntament.  
Així de conformitat amb l'annex IV, apartat III, punt 8 sobre modificacions de plans de la LOTUP i concretament l'apartat 2, diu així:  
  
«8.2. Com a regla general, l'ordenació modificada tindrà un estàndard dotacional global igual o superior al de l'ordenació vigent, referits a l'àmbit de la modificació. Quan la modificació canvie l'ús dominant de l'àmbit modificat, l'estàndard dotacional global de referència serà el de l'àrea urbana homogènia en la qual estiga inclòs l'àmbit de la modificació.»  
Així d'acord amb això calcularem l'estàndard dotacional del Pla parcial vigent. S'entén com a estàndard urbanístic d'acord amb el punt 1.1 del mateix annex IV, apartat III de la LOTUP:  
«1.1. El principi general de la regulació dels estàndards urbanístics es basa en la proporcionalitat entre les dotacions públiques i l'edificabilitat. A aquest efecte, els plans calcularan, per a cadascun dels sectors amb ordenació detallada o per a un determinat àmbit d'actuació, l'estàndard dotacional global (EDG), obtingut de la relació entre la superfície de les dotacions públiques i l'edificabilitat total, i expressat en metres quadrats de sòl dotacional per cada metre quadrat d'edificabilitat.  
  
?»  
Així, acollint-nos a les dades del projecte de reparcel·lació del sector, extracte d'aquest:  
«Les dades tècniques del sector afectat per la reparcel·lació es resumeixen en:  
- Sectorització: sector únic.  
- Àrea de repartiment: la totalitat del sòl urbanitzable delimitat.  
- Superfície global sector: 182.054 m².  
- Superfície aportada pels propietaris: 166.784,10 m².  
- Superfície camins públics: 9.019,25 m².  
- Superfície aportada per l'Ajuntament: 6.250,65 m².  
- Superfície destinada a solars edificables: 109.230 m², distribuïts en 5 les illes resultants de l'actuació.  
- Superfície destinada a cessions obligatòries: 72.824 m², distribuïdes de la següent manera:  
· Superfície destinada a vials i aparcaments públics: 45.381 m².  
· Superfície destinada a zones verdes públiques: 18.300 m².  
· Superfície destinada a equipaments públics: 9.143 m².  
- Aprofitament resultant: 60 %  
- Tipologia edificatòria: magatzems i naus industrials aïllades.»  
L'estàndard dotacional global seria:  
Superfície dotacional = 72.824 m².  
Edificabilitat del sector = Super. Domini privat x edificab. Neta= 109.230 x 0,83335 = 91.026,82 m² sostre.  
Després estàndard dotacional global = 72.824 m²/91.026,82 m² sostre = 0,800 m²/m² sostre.  
Tal com s'ha assenyalat, el sòl es troba completament desenvolupat i efectuada un mesurament de la superfície del sector ens dona, extracte del Pla general en tramitació, un mesurament real de 184.539,00 m².  
  
El mesurament efectuat de l'equipament ens dona una extensió de 1.684,44 m² una mica inferior a la de la fitxa cadastral, conseqüència de l'execució de sentència en contenciós mantingut amb ADIF amb resolució favorable a ADIF pel que respecta al límit de propietat en les zones confrontants al sistema general ferroviari.  
Si mantenim llavors l'edificabilitat neta de 0,83335 m² sostre/m² sòl, l'estàndard dotacional global resultaria ser el següent:  
Superfície del sector = 184.539 m². (segons recent mesurament executat el polígon)  
Edificabilitat total = 110.899,57 (segons recent mesurament executat el polígon inclosa la incorporació de la nova parcel·la) x 0,83335 = 92.418,16 m² sostre  
Superfície dotacional = (184.539 € 110.899,57) = 73.639,43 m².  
Estàndard dotacional modificat = 73.639,43 m²/92.418,16 m² sostre = 0,7968 m²/m² sostre  
Després l'estàndard dotacional modificat < estàndard dotacional vigent, per la qual cosa no seria favorable la modificació en aquest sentit encara que podria variar-se l'edificabilitat neta en aquesta finca, a l'efecte de la viabilitat.  
Tal forma  
  
 Superfície dotacional = 0,80  
Super.edif.domini priv.exist. x edif.neta + super.finca objecte x edif.neta  
  
 73.639,43 = 0,80  
 109.215,13 x 0,83335 + 1.684,44 x edif. neta finca  
  
Edif. neta = 73.639,43 € (109.215,13 x 0,83335 x 0,80) = 0,61436 m2 sostre /m2 sòl  
 1.684,44 x 0,8  
  
És a dir amb aquesta edificabilitat neta de 0,61436 m² sostre/m² sòl, l'estàndard dotacional global seria de 0,80 m²/m² sostre, per la qual cosa es mantindria i és viable la modificació.  
I una altra qüestió és si aquesta alteració, tenint en compte, que el terreny ha sigut obtingut per cessió gratuïta per a superfície dotacional, en incorporar la finca als béns patrimonials d'ajuntament, hauria de reintegrar-se el seu valor als propietaris del sector que van cedir aquest sòl.  
Pel que respecta a la cessió de sòl que els propietaris del sector van efectuar, el percentatge de cessió va ser del 40 % més l'aprofitament susceptible d'apropiació del 10 % de l'aprofitament tipus, deduït del Pla parcial i projecte de reparcel·lació del sector.  
En la modificació el percentatge de cessió seria:  
  
Percentatge cessió = Super.dotacional = 73.639,43 x 100 = 39,90 < 40 %  
 Super. def. sector 184.539  
  
I quant al 10 % de l'aprofitament susceptible d'apropiació si es va cedir el 10 % de 109.230 m², és a dir 10.923 m² i segons la modificació la superfície d'edificació privada és de 110.899,57 m², el 10 % seria 11.089,95 m² superior al realment efectuat.  
Per la qual cosa, que en conclusió, no caldria procedir al reintegrament del valor per la modificació efectuada.  
La modificació perquè passa la referida parcel·la de qualificació dotacional equipament sense ús específic i caràcter públic a qualificació industrial amb caràcter privat i compatibilitat d'ús amb dotacionals alterant l'edificabilitat que passa a 0,61436 m² sostre/m² sòl net.  
Així es procedeix a modificar, donant-li a aquesta parcel·la la qualificació d'industrial tipus B amb edificabilitat 0,61436 m² sostre/m² sòl net i per a la resta industrial tipus A amb l'edificabilitat de 0,83335 m² sostre/m² sòl net, l'ordenança d'edificació afecta que actualment diu en el seu article 4t, Paràmetres urbanístics, punt 4.3, punt 4.4, punt 4.5, punt 4.6:  
«Article 4t. Paràmetres urbanístics  
4.1. ???????????????????????-  
4.2. ???????????????????????.  
4.3. Parcel·la mínima edificable. Parcel·lacions: s'estableix com a parcel·la mínima aquella que tenint una superfície de 800 m², tinga una longitud mínima de front de parcel·la de 16 ml i permeta inscriure un cercle en el seu interior de 15 m de diàmetre.  
En parcel·lar no podran quedar porcions residuals de terrenys de magnitud inferior a la parcel·la mínima.  
Els solars tindran formes regulars i en parcel·lar illes, les línies de mitgeria no formaran amb la façana un angle inferior a 60°.  
4.4. Distància mínima a boga frontal: 5 ml.  
En les façanes de les illes amb edificacions ja construïdes que no guarden aquesta distància mínima i no ocupen la via pública, es permetrà mantindre l'alineació existent de l'edificació mentre es conserve íntegrament aquesta edificació.  
4.5. Distància mínima a la resta de bogues: 3 ml.  
4.6. Coeficient d'edificabilitat neta: 0,83335 m²/m²  
4.7. ????????????????????????.  
4.8. ????????????????????????.  
4.9. ????????????????????????.  
4.10. ???????????????????????.»  
Ajustant també els límits amb xarxa primària ferroviària quedant redactat com segueix, aclarint igualment la possibilitat d'adossar-se a fites, que per no estar regulat s'han realitzat interpretacions diverses davant l'omissió, per al que es regularà segons s'ha acordat en el PGOU en tramitació afegint l'apartat nou 4.12 sobre adossar-se a fites.  
  
Article 4t. Paràmetres urbanístics  
4.1. ????????????????????????-  
4.2.-????????????????????????.  
4.3. Parcel·la mínima edificable. Parcel·lacions: s'estableix com a parcel·la mínima aquella que tenint una superfície de 800 m², tinga una longitud mínima de front de parcel·la de 16 ml i permeta inscriure un cercle en el seu interior de 15 m de diàmetre per a l'industrial tipus A i per a l'industrial tipus B la parcel·la mínima serà la total.  
En parcel·lar no podran quedar porcions residuals de terrenys de magnitud inferior a la parcel·la mínima.  
Els solars tindran formes regulars i en parcel·lar illes, les línies de mitgeria no formaran amb la façana un angle inferior a 60°.  
4.4. Distància mínima a boga frontal: s'entén com a boga frontal la boga a via pública sent 5 m per a l'industrial tipus A, i 5 m per al B, prenent com a referència per a la boga frontal de l'industrial tipus Al de la glorieta a la qual dona façana.  
En les façanes de les illes amb edificacions ja construïdes que no guarden aquesta distància mínima i no ocupen la via pública, es permetrà mantindre l'alineació existent de l'edificació mentre es conserve íntegrament aquesta edificació.  
4.5. Distància mínima a la resta de bogues: 3 m, a excepció de les finques afectades per la línia límit edificació xarxa primària ferroviària que serà per a l'industrial B 5,9 m i per a l'industrial A 5,9 m o variable entre els 12 i 12,60 m de la boga parcel·la i en tot cas 20 m des de l'aresta exterior de la base de la plataforma de la via fèrria.  
4.6. Coeficient d'edificabilitat neta: 0,83335 m² sostre /m² per a industrial A i 0,61436 m² sostre/m² per a industrial B.  
4.7. ?????????????????????????.  
4.8. ?????????????????????????.  
4.9. ?????????????????????????.  
4.10. ????????????????????????...  
4.11. ????????????????????????...  
4.12. Adossar-se a fites. L'edificació podrà adossar-se a les fites laterals, quan concórreguen les següents circumstàncies:  
a) Tractar-se d'edificacions adossades o apariades de projecte unitari.  
b) Quan l'edificació confrontant siga ja mitgera.  
c) Quan existisca acord entre els propietaris de les finques confrontants per a construir adossant-se a la mitgera. En aquest cas l'acord haurà d'inscriure's en el Registre de la Propietat sent preceptiva l'execució simultània, o la constitució formal de l'obligació de realitzar la construcció d'acord amb un projecte conjunt.  
d) Quan per les condicions de forma de la parcel·la aquesta resultarà inedificable en un altre cas i no puga ser objecte de reparcel·lació.  
e) El que es preveu en el punt anterior sobre edificacions adossades, només serà possible en el cas que tant l'activitat a què es destine l'edifici, com la solució de disseny i construcció del mateix no suposen increment de risc per a l'edifici al qual s'adossa. Si la sol·licitud de llicència d'obra no especifica la destinació precisa de l'edifici, el risc evident de l'activitat, que en el seu moment es pretén implantar podrà suposar la no concessió de la llicència d'ocupació.  
f) Si una construcció es projecta adossada a una mitgera, i aïllada respecte a les restants fites, haurà de complir respecte als últims, les condicions de separació de l'apartat 4.4 i 4.5.  
Igualment es modificarà l'article 3 sobre ús per a compatibilitzar els usos de l'industrial B amb els dotacionals.  
B) Modificació de l'article 4 de les ordenances  
Com a conseqüència de les modificacions operades tal com s'ha manifestat queda alterat l'article esmentat amb la justificació assenyalada i quedant redactat com segueix:  
Article 4t. Paràmetres urbanístics  
4.1. Alineacions de vials: són les que venen definides en el pla «Alineacions i Rasants» del pla parcial.  
4.2. Rasants: són les que venen definides en el pla «Alineacions i Rasants» del pla parcial.  
4.3. Parcel·la mínima edificable. Parcel·lacions: s'estableix com a parcel·la mínima aquella que tenint una superfície de 800 m², tinga una longitud mínima de front de parcel·la de 16 ml i permeta inscriure un cercle en el seu interior de 15 m de diàmetre per a l'industrial tipus A i per a l'industrial tipus B la parcel·la mínima serà la total.  
En parcel·lar no podran quedar porcions residuals de terrenys de magnitud inferior a la parcel·la mínima.  
Els solars tindran formes regulars i en parcel·lar illes, les línies de mitgeria no formaran amb la façana un angle inferior a 60°.  
4.4. Distància mínima a boga frontal: s'entén com a boga frontal la boga a via pública sent 5 m per a l'industrial tipus A, i 5 m per al B, prenent com a referència per a la boga frontal de l'industrial tipus Al de la glorieta a la qual dona façana.  
En les façanes de les illes amb edificacions ja construïdes que no guarden aquesta distància mínima i no ocupen la via pública, es permetrà mantindre l'alineació existent de l'edificació mentre es conserve íntegrament aquesta edificació.  
4.5. Distància mínima a la resta de bogues: 3 m, a excepció de les finques afectades per la línia límit edificació xarxa primària ferroviària que serà per a l'industrial B 5,9 m i per a l'industrial A 5,9 m o variable entre els 12 i 12,60 m de la boga parcel·la i en tot cas 20 m des de l'aresta exterior de la base de la plataforma de la via fèrria.  
4.6. Coeficient d'edificabilitat neta: 0,83335 m² sostre /m² per a industrial A i 0,61436 m² sostre/m² per a industrial B.  
4.7. Coeficient d'ocupació màxima: 80 %.  
4.8. Altura màxima reguladora (cornisa). Núm. màxim d'altures: l'altura màxima reguladora, en cas de construcció diferent de naus amb pòrtics inclinats, serà de 9 m.  
Els blocs administratius, d'oficines o un altre ús compatible amb l'industrial, tindran un màxim de tres (3) plantes amb una altura mínima lliure entre plantes de dos metres i mig (2,50) m.  
Es permeten semisoterranis o soterranis quan es justifiquen degudament, quedant prohibit el seu ús com a locals de treball. Es considerarà semisoterrani aquella planta el forjat de sostre de la qual en la seua cara inferior no depasse un (1) metre sobre la rasant de la vorera.  
4.9. Altura màxima total: l'altura màxima total fins al carener de la coberta és de dotze (12) metres mesurats des de la rasant de la vorera del carrer en el punt mitjà de la boga frontal.  
4.10. Elements que superen l'altura màxima: es permetran per damunt de l'altura màxima reguladora (9 m) les caixes d'escala, sales de màquines d'aparells elevadors, depòsits i elements de captació d'energia solar. Aquests elements no superaran l'altura màxima total permesa (12 m)  
Per damunt de l'altura màxima total únicament es permetran ximeneres (que es regulen en l'art. 5é) i elements tècnics de les instal·lacions, com ara antenes, parallamps, conductes de ventilació, equips de condicionament d'aire o similars.  
4.11. Manera de mesurar l'edificabilitat  
Cada superfície coberta i tancada en tot el seu perímetre, tant en planta baixa com en altura computarà com a m² sostre a excepció de:  
1) Les superfícies obertes per dues o més costats computaran al 50 % de la seua superfície. Es considera que un costat es troba tancat quan ho són per paraments estancs al 100 %.  
2) Les superfícies d'altells tancats per paraments estanc i opacs sense finestres practicables o no o pantalles envidrades, en tots els seus costats amb façana a l'exterior es consideraran prestatges o elements d'emmagatzematge i no computaran com a m² sostre.  
4.12. Adossar-se a fites L'edificació podrà adossar-se a les fites laterals, quan concórreguen les següents circumstàncies:  
a) Tractar-se d'edificacions adossades o apariades de projecte unitari.  
b) Quan l'edificació confrontant siga ja mitgera.  
c) Quan existisca acord entre els propietaris de les finques confrontants per a construir adossant-se a la mitgera. En aquest cas l'acord haurà d'inscriure's en el Registre de la Propietat sent preceptiva l'execució simultània, o la constitució formal de l'obligació de realitzar la construcció d'acord amb un projecte conjunt.  
d) Quan per les condicions de forma de la parcel·la aquesta resultarà inedificable en un altre cas i no puga ser objecte de reparcel·lació.  
e) El que es preveu en el punt anterior sobre edificacions adossades, només serà possible en el cas que tant l'activitat a què es destine l'edifici, com la solució de disseny i construcció d'aquest no suposen increment de risc per a l'edifici al qual s'adossa. Si la sol·licitud de llicència d'obra no especifica la destinació precisa de l'edifici, el risc evident de l'activitat, que en el seu moment es pretén implantar podrà suposar la no concessió de la llicència d'ocupació.  
f) Si una construcció es projecta adossada a una mitgera, i aïllada respecte a les restants fites, haurà de complir respecte als últims, les condicions de separació de l'apartat 4.4 i 4.5.  
C) Modificació de l'article 3 de les ordenances  
Article 3r. Usos detallats  
3.1. Ús dominant: industrial-magatzems, dins dels límits establits pel Reglament d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses.  
  
3.2. Usos compatibles: terciari i uns altres compatibles amb l'industrial com a garatges i aparcaments, comercial, oficines, bars, cafeteries, restaurants, espectacles, esportiu i, excepcionalment, habitatge per a encarregat o guarda en plantilla de personal de l'empresa.  
En aquest cas excepcional, es permetrà com a màxim un habitatge per indústria, que ocuparà una superfície màxima de parcel·la del 5 %, tindrà una superfície construïda compresa entre 60 i 200 m² i com a màxim dos (2) plantes, sent-li aplicable les distàncies mínimes a bogues que es defineixen en l'article 4.  
En l'industrial B, seran usos compatibles els indicats en l'article 13 per al sòl dotacional per a equipaments públics.  
3.3. Usos incompatibles: granges i residencial en totes les seues modalitats, amb l'excepció d'habitatge per al guarda o vigilant exposada en l'apartat anterior.  
4. Consultes realitzades  
Per part de l'òrgan ambiental i territorial estratègic, en aquest cas la Junta de Govern Local, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades, havent sigut consultada: la Direcció General d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Economia sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball; Servei Territorial d'Urbanisme de València i ADIF, als quals se'ls ha donat el termini de 30 dies hàbils per a l'emissió de l'informe, havent contestat únicament Adif i procedeix la continuació de la tramitació.  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme a l'estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, prèvia consulta a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
S'ha emés un únic informe d'ADIF en les consultes realitzades, el qual indica que en la modificació no es troba incompliment de la llei 38/2015, de 29 de setembre, de sector ferroviari, per la qual cosa s'estima conforme l'analitzat i diagnosticat en el document inicial estratègic sobre aquest tema punt 5 i 6 d'aquest:  
5. Un diagnòstic de la situació del medi ambient i del territori abans de l'aplicació del Pla en l'àmbit afectat (art. 50.1.d de la LOTUP)  
  
Actualment l'àmbit del sector objecte de la modificació es troba desenvolupat per la urbanització al 100 % i per l'edificació al 80 %, després l'únic factor alterat però que és pràcticament menyspreable és la percepció visual del paisatge per la compactació que es produeix en incrementar l'ocupació en dret però si ho mirem en termes de volum per no variar aquest el factor negatiu que podria ser l'increment de la formació de barreres que permeta la visualització del territori queda compensat pel factor positiu que disminueix el desenvolupament en altura que en zones del territori amb escàs pendent és un problema per a la percepció del paisatge pels escassos pendents del pla mitjà del territori sobre el qual s'assentisca el polígon. Aquesta modificació no altera els corredors i corredors visuals d'oest a Aquest a través del sistema viari en aquesta direcció i els seus espais dotacionals confrontants a jardins.  
  
Pel que respecta al Pla d'acció territorial sobre presència al risc d'inundació en la Comunitat Valenciana (Patricova), en el Patricova modificat aprovat, el sector se situa en una àrea de nivell de perillositat geomorfològica ja que precisament el límit del nivell 3 és el camí de les Marjals, situant-se l'àrea en perillositat geomorfològica igual que l'àrea sud-est del polígon industrial.  
No obstant això en els tràmits per a l'aprovació del Pla general d'ordenació urbana s'ha realitzat estudi d'inundabilitat per a la classificació del sòl residencial sectors B, C1, C2 i parc públic casc segons el pla adjunt.  
  
  
Havent-se adoptat resolució aprovant l'estudi d'inundabilitat dels sectors B, C1, C2 i parc públic del Pla general de Xeraco la qual s'adjunta en annex 2.  
En aquest estudi d'inundabilitat s'observa que amb la implantació de les actuacions correctores tot el polígon queda exempt de perillositat d'inundació tal com s'aprecia en la figura següent:  
  
No obstant això, com es pot apreciar en la figura següent extreta de la cartografia de l'SNCI observem com la parcel·la objecte de la modificació emplaçada en el lloc que se simula una xinxeta té calat 0 en el 95 % de la parcel·la i menys de 10 cm en la restant superfície de la parcel·la.  
Situació actual sense mesures correctores implementades.  
  
  
6. Els seus efectes previsibles sobre el medi ambient i sobre els elements estratègics del territori, prenent en consideració el canvi climàtic (art. 50.e de la LOTUP)  
En el punt anterior ja s'ha avançat quins són aquests i entenem que únicament es refereix al paisatge i a la percepció visual, la qual cosa s'ha indicat en el punt 4.  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que la modificació del Pla avaluada no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment significatiu en el consum de recursos; no suposa afecció sobre elements del patrimoni natural i cultural, ni afecció al risc d'inundació i, tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de modificació puntual núm. 5 de l'ordenació detallada del pla parcial del sòl industrial de Xeraco no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb l'exposat, es proposa:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient d'acord amb el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica, de la modificació puntual núm. 5 de l'ordenació detallada del pla parcial del sòl industrial de Xeraco, corresponent continuar la tramitació de la modificació de Pla conforme a la seua normativa sectorial.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis sí, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En tal cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
L'òrgan ambiental i territorial estratègic municipal és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 5 en referir-se a l'ordenació detallada del sòl urbanitzable industrial de conformitat amb el que es disposa en l'article 48.c punt 2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que es refereix l'article 51.2.b de la Llei indicada.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis sí, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'aprovació del Pla en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En tal cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.»  
  
Cosa que es publica perquè en prengueu coneixement i efectes oportuns.  
  
Xeraco, 18 de novembre de 2020.- L'alcalde president: Avelino Mascarell Peiró.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8966, del 03-12-2020 (2020/9900)

Información pública de la aprobación del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual número 5 de ordenación detallada del Plan parcial de suelo urbanizable industrial.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8966

Fecha DOGV
:   03-12-2020

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2020/9900

CVE


Fecha del documento
:   18-11-2020

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Xeraco

Tipo de documento
:   Anuncio

Descriptores 

:   * [Xeraco](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

Información pública de la aprobación del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual número 5 de ordenación detallada del Plan parcial de suelo urbanizable industrial. [2020/9900]  
La Junta de Gobierno Local del Ayuntamiento de Xeraco, en fecha 16 de noviembre de 2020, adoptó el acuerdo cuya parte dispositiva se transcribe a continuación:  
  
«Primero. Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente de acuerdo con el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual núm. 5 de ordenación detallada del Plan parcial de suelo urbanizable industrial de Xeraco, correspondiendo continuar la tramitación de dicha modificación de acuerdo con su normativa sectorial, todo esto en conformidad con el resultado de las consultas realizadas y del informe técnico emitido por el arquitecto Pablo Aldeguer Muñoz que se adjunta como anexo.  
Segundo. Dar traslado de la presente resolución de informe ambiental y territorial estratégico al órgano promotor y al órgano sustantivo a los efectos de continuar el procedimiento de aprobación.  
Tercero. Publicar anuncio de la presente resolución en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo con lo establecido en el artículo 51.7 de la LOTUP.  
Cuarto. El presente informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la aprobación del Plan en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, de acuerdo con el artículo 51.7 de la LOTUP.  
Quinto. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 51, apartado 7, de la LOTUP, el presente acuerdo no será susceptible de recurso, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contenciosa-administrativa frente a a la disposición de carácter general que hubiera aprobado la modificación de planeamiento o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa frente al acto, en su caso, de aprobación de la modificación de plan».  
  
  
  
ANEXO  
Informe ambiental y territorial estratégico  
  
«Pablo Aldeguer Muñoz, arquitecto, a petición del alcalde-presidente del Ayuntamiento de Xeraco, expide el siguiente  
  
Informe ambiental y territorial estratégico  
Título: modificación puntual núm. 5 de la ordenación pormenorizada del Plan parcial del suelo industrial de Xeraco  
Órgano promotor: alcalde  
Órgano ambiental y territorial estratégico: Junta de Gobierno Local del Ayuntamiento de Xeraco  
Órgano sustantivo: Pleno del Ayuntamiento de Xeraco  
Localización: Xeraco (Valencia)  
0. Inicio  
En fecha 17 de julio de 2020, el órgano promotor, en este caso el alcalde, solicita el inicio de la evaluación ambiental estratégica de la modificación puntual núm. 5 de la ordenación pormenorizada del Plan parcial del suelo industrial de Xeraco, siendo el órgano sustantivo en este caso el pleno de 3 de julio de 2020 quien comprueba y remite la documentación al órgano ambiental y territorial estratégico municipal en este caso la Junta de Gobierno Local.  
1. Documentación presentada  
La solicitud del inicio, remitida por el pleno, se acompaña la versión inicial de la modificación y del documento inicial estratégico, de acuerdo con lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). La documentación se presenta en formato papel y digital.  
2. Planeamiento vigente  
El municipio de Xeraco cuenta con normas subsidiarias del tipo b homologadas a la Ley reguladora de la actividad urbanística (en adelante LRAU), globalmente, aprobada definitivamente la homologación por acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia el 20 de junio de 2000. En desarrollo del indicado planeamiento se aprobó definitivamente el plan parcial del suelo urbanizable industrial en fecha de 18 de junio de 2001.  
Este instrumento urbanístico ha sufrido distintas modificaciones y desarrollos, hasta 4 modificaciones puntuales, siendo la del objeto de evaluación ambiental la núm. 5.  
3. Descripción de la modificación: ámbito, objeto, alcance, antecedentes y justificación  
- La modificación propuesta afecta al suelo urbanizable industrial en curso de ejecución.  
- El objetivo de la modificación es:  
Cambio de uso y carácter parcela equipamiento de uso y dominio público.  
El objeto de la modificación de la ordenación pormenorizada sería la alteración del carácter y calificación de la finca sita en avenida Hort Mandari, núm. 6, y de referencia catastral 1334101YJ4213S0001DM  
Donde dicha finca actualmente con calificación de equipamiento y carácter público pasaría a edificación de uso industrial de carácter privado.  
La modificación se realiza al entender cumplimentadas las necesidades de parcela dotacional equipamiento actualmente sin uso específico para su paso a calificación de uso industrial y carácter privado con compatibilidad de uso dotacional equipamiento dotacional múltiple, lo que permitiría disponibilidad de recursos para una gestión sostenible de los suelos urbanos.  
A) Cambio de uso y carácter parcela equipamiento de uso y dominio público  
El objeto de la modificación de la ordenación pormenorizada sería la alteración del carácter y calificación de la finca sita en avenida Hort Mandari, núm. 6, y de referencia catastral 1334101YJ4213S0001DM  
Donde dicha finca actualmente con calificación de equipamiento y carácter público pasaría a edificación de uso industrial de carácter privado.  
En primer lugar esta modificación es viable siempre y cuando el límite de edificación de la red primaria ferroviaria de 20 m afecte solamente al límite este. A tal efecto se solicitó a Adif la aclaración e informe favorable sobre el límite de edificación afectando únicamente al este y dicho informe es favorable lo cual permite, pues si fuera así la parcela no serviría ni cómo equipamiento por lo que habría que efectuar una reordenación de las dotaciones locales. Se acompaña en anexo I resolución de Adif en tal sentido como consecuencia de informe solicitado por el Ayuntamiento.  
Así de conformidad con el anexo IV, apartado III, punto 8 sobre modificaciones de planes de la LOTUP y concretamente el apartado 2, dice así:  
«8.2. Como regla general, la ordenación modificada tendrá un estándar dotacional global igual o superior al de la ordenación vigente, referidos al ámbito de la modificación. Cuando la modificación cambie el uso dominante del ámbito modificado, el estándar dotacional global de referencia será el del área urbana homogénea en la que esté incluido el ámbito de la modificación.»  
Así de acuerdo con ello calcularemos el estándar dotacional del Plan parcial vigente. Se entiende como estándar urbanístico de acuerdo al punto 1.1 del mismo anexo IV, apartado III de la LOTUP:  
«1.1. El principio general de la regulación de los estándares urbanísticos se basa en la proporcionalidad entre las dotaciones públicas y la edificabilidad. A estos efectos, los planes calcularán, para cada uno de los sectores con ordenación pormenorizada o para un determinado ámbito de actuación, el estándar dotacional global (EDG), obtenido de la relación entre la superficie de las dotaciones públicas y la edificabilidad total, y expresado en metros cuadrados de suelo dotacional por cada metro cuadrado de edificabilidad.  
?»  
Así, acogiéndonos a los datos del proyecto de reparcelación del sector, extracto del mismo:  
«Los datos técnicos del sector afectado por la reparcelación se resumen en:  
- Sectorización: sector único.  
- Área de reparto: la totalidad del suelo urbanizable delimitado.  
- Superficie global sector: 182.054 m².  
- Superficie aportada por los propietarios: 166.784,10 m².  
- Superficie caminos públicos: 9.019,25 m².  
- Superficie aportada por el Ayuntamiento: 6.250,65 m².  
- Superficie destinada a solares edificables: 109.230 m², distribuidos en 5 las manzanas resultantes de la actuación.  
- Superficie destinada a cesiones obligatorias: 72.824 m², distribuidas de la siguiente manera:  
· Superficie destinada a viales y aparcamientos públicos: 45.381 m².  
· Superficie destinada a zonas verdes públicas: 18.300 m².  
· Superficie destinada a equipamientos públicos: 9.143 m².  
- Aprovechamiento resultante: 60 %  
- Tipología edificatoria: almacenes y naves industriales aisladas.»  
El estándar dotacional global sería:  
Superficie dotacional = 72.824 m².  
Edificabilidad del sector = Super. Dominio privado x edificab. Neta= 109.230 x 0,83335 = 91.026,82 m² techo.  
Luego estándar dotacional global = 72.824 m²/91.026,82 m²techo = 0,800 m²/m² techo.  
Tal y como se ha señalado, el suelo se encuentra completamente desarrollado y efectuada una medición de la superficie del sector nos da, extracto del Plan general en tramitación, una medición real de 184.539,00 m².  
La medición efectuada del equipamiento nos da una extensión de 1.684,44 m² un poco inferior a la de la ficha catastral, consecuencia de la ejecución de sentencia en contencioso mantenido con ADIF con resolución favorable a ADIF por lo que respecta al límite de propiedad en las zonas colindantes al sistema general ferroviario.  
Si mantenemos entonces la edificabilidad neta de 0,83335 m²techo/m² suelo, el estándar dotacional global resultaría ser el siguiente:  
Superficie del sector = 184.539 m². (según reciente medición ejecutado el polígono)  
Edificabilidad total = 110.899,57 (según reciente medición ejecutado el polígono incluida la incorporación de la nueva parcela) x 0,83335 = 92.418,16 m² techo  
Superficie dotacional = (184.539 € 110.899,57) = 73.639,43 m².  
Estándar dotacional modificado = 73.639,43 m²/92.418,16 m²techo = 0,7968 m²/m²techo  
Luego el estándar dotacional modificado < estándar dotacional vigente, por lo que no sería favorable la modificación en dicho sentido aunque podría variarse la edificabilidad neta en dicha finca, a los efectos de la viabilidad.  
Tal forma  
  
 Superficie dotacional = 0,80  
Super.edif.dominio priv.exist. x edif.neta + super.finca objeto x edif.neta  
  
 73.639,43 = 0,80  
 109.215,13 x 0,83335 + 1.684,44 x edif. neta finca  
  
Edif. neta = 73.639,43 € (109.215,13 x 0,83335 x 0,80) = 0,61436 m2 techo/m2suelo  
 1.684,44 x 0,8  
  
Es decir con dicha edificabilidad neta de 0,61436 m² techo/m² suelo, el estándar dotacional global sería de 0,80 m²/m²techo, por lo que se mantendría y es viable la modificación.  
Y otra cuestión es si dicha alteración, teniendo en cuenta, que el terreno ha sido obtenido por cesión gratuita para superficie dotacional, al incorporar la finca a los bienes patrimoniales de ayuntamiento, debería reintegrarse su valor a los propietarios del sector que cedieron dicho suelo.  
Por lo que respecta a la cesión de suelo que los propietarios del sector efectuaron, el porcentaje de cesión fue del 40 % más el aprovechamiento susceptible de apropiación del 10 % del aprovechamiento tipo, deducido del Plan Parcial y proyecto de reparcelación del sector.  
En la modificación el porcentaje de cesión sería:  
  
Porcentaje cesión = Super.dotacional = 73.639,43 x 100 = 39,90 < 40 %  
 Super. def. sector 184.539  
Y en cuanto al 10 % del aprovechamiento susceptible de apropiación si se cedió el 10 % de 109.230 m², es decir 10.923 m² y según la modificación la superficie de edificación privada es de 110.899,57 m², el 10 % sería 11.089,95 m² superior al realmente efectuado.  
Por lo que en conclusión no habría que proceder al reintegro del valor por la modificación efectuada.  
La modificación pues pasa la referida parcela de calificación dotacional equipamiento sin uso específico y carácter público a calificación industrial con carácter privado y compatibilidad de uso con dotacionales alterando la edificabilidad que pasa a 0,61436 m² techo/m² suelo neto.  
Así se procede a modificar, dándole a dicha parcela la calificación de industrial tipo B con edificabilidad 0,61436 m² techo/m² suelo neto y para el resto industrial tipo A con la edificabilidad de 0,83335 m² techo/m² suelo neto, la ordenanza de edificación afecta que actualmente dice en su artículo 4º, Parámetros urbanísticos, punto 4.3, punto 4.4, punto 4.5, punto 4.6:  
«Artículo 4º. Parámetros urbanísticos  
4.1. ????????????????????????-  
4.2. ????????????????????????.  
4.3. Parcela mínima edificable. Parcelaciones: se establece como parcela mínima aquella que teniendo una superficie de 800 m², tenga una longitud mínima de frente de parcela de 16 ml y permita inscribir un círculo en su interior de 15 m. de diámetro.  
Al parcelar no podrán quedar porciones residuales de terrenos de magnitud inferior a la parcela mínima.  
Los solares tendrán formas regulares y al parcelar manzanas, las líneas de medianería no formarán con la fachada un ángulo inferior a 60º.  
4.4. Distancia mínima a linde frontal: 5 ml.  
En las fachadas de las manzanas con edificaciones ya construidas que no guarden esta distancia mínima y no ocupen la vía pública, se permitirá mantener la alineación existente de la edificación mientras se conserve íntegramente dicha edificación.  
4.5. Distancia mínima al resto de lindes: 3 ml.  
4.6. Coeficiente de edificabilidad neta: 0,83335 m²/m²  
4.7. ????????????????????????.  
4.8. ????????????????????????.  
4.9. ????????????????????????.  
4.10. ???????????????????????.»  
Ajustando también los límites con red primaria ferroviaria quedando redactado como sigue, aclarando igualmente la posibilidad de adosarse a linderos, que al no encontrarse regulado se han realizado interpretaciones diversas ante la omisión, para lo que se regulará según se ha acordado en el PGOU en tramitación añadiendo el apartado nuevo 4.12 sobre adosarse a linderos.  
Artículo 4º. Parámetros urbanísticos  
4.1. ????????????????????????-  
4.2.-????????????????????????.  
4.3. Parcela mínima edificable. Parcelaciones: se establece como parcela mínima aquella que teniendo una superficie de 800 m², tenga una longitud mínima de frente de parcela de 16 ml y permita inscribir un círculo en su interior de 15 m. de diámetro para el industrial tipo A y para el industrial tipo B la parcela mínima será la total.  
Al parcelar no podrán quedar porciones residuales de terrenos de magnitud inferior a la parcela mínima.  
Los solares tendrán formas regulares y al parcelar manzanas, las líneas de medianería no formarán con la fachada un ángulo inferior a 60º.  
4.4. Distancia mínima a linde frontal: se entiende como linde frontal el linde a vía pública siendo 5 m para el industrial tipo A, y 5 m para el B, tomando como referencia para el linde frontal del industrial tipo A el de la glorieta a la que da fachada.  
En las fachadas de las manzanas con edificaciones ya construidas que no guarden esta distancia mínima y no ocupen la vía pública, se permitirá mantener la alineación existente de la edificación mientras se conserve íntegramente dicha edificación.  
4.5. Distancia mínima al resto de lindes: 3 m, a excepción de las fincas afectadas por la línea límite edificación red primaria ferroviaria que será para el industrial B 5,9 m y para el industrial A 5,9 m ó variable entre los 12 y 12,60 m del linde parcela y en todo caso 20 m desde la arista exterior de la base de la plataforma de la vía férrea.  
4.6. Coeficiente de edificabilidad neta: 0,83335 m²techo /m² para industrial A y 0,61436 m² techo/m² para industrial B.  
4.7. ?????????????????????????.  
4.8. ?????????????????????????.  
4.9. ?????????????????????????.  
4.10. ????????????????????????...  
4.11. ????????????????????????...  
4.12. Adosarse a linderos. La edificación podrá adosarse a los linderos laterales, cuando concurran las siguientes circunstancias:  
a) Tratarse de edificaciones adosadas o pareadas de proyecto unitario.  
b) Cuando la edificación colindante sea ya medianera.  
c) Cuando exista acurdo entre los propietarios de las fincas colindantes para construir adosándose a la medianera. En este caso el acuerdo deberá inscribirse en el Registro de la Propiedad siendo preceptiva la ejecución simultánea, o la constitución formal de la obligación de realizar la construcción de acuerdo con un proyecto conjunto.  
d) Cuando por las condiciones de forma de la parcela esta resultará inedificable en otro caso y no pueda ser objeto de reparcelación.  
e) Lo previsto en el punto anterior sobre edificaciones adosadas, solo será posible en el caso de que tanto la actividad a que se destine el edificio, como la solución de diseño y construcción del mismo no supongan incremento de riesgo para el edificio al que se adosa. Si la solicitud de licencia de obra no especifica el destino preciso del edificio, el riesgo evidente de la actividad, que en su momento se pretende implantar podrá suponer la no concesión de la licencia de ocupación.  
f) Si una construcción se proyecta adosada a una medianera, y aislada respecto a los restantes linderos, deberá cumplir respecto a los últimos, las condiciones de separación del apartado 4.4 y 4.5.  
Igualmente se modificará el art. 3 sobre uso para compatibilizar los usos del industrial B con los dotacionales.  
B) Modificación del artículo 4 de las ordenanzas  
Como consecuencia de las modificaciones operadas tal y como se ha manifestado queda alterado el artículo citado con la justificación señalada y quedando redactado como sigue:  
Artículo 4º. Parámetros urbanísticos  
4.1. Alineaciones de viales: son las que vienen definidas en el plano «Alineaciones y Rasantes» del plan parcial.  
4.2. Rasantes: son las que vienen definidas en el plano «Alineaciones y Rasantes» del plan parcial.  
4.3. Parcela mínima edificable. Parcelaciones: se establece como parcela mínima aquella que teniendo una superficie de 800 m², tenga una longitud mínima de frente de parcela de 16 ml y permita inscribir un círculo en su interior de 15 m de diámetro para el industrial tipo A y para el industrial tipo B la parcela mínima será la total.  
Al parcelar no podrán quedar porciones residuales de terrenos de magnitud inferior a la parcela mínima.  
Los solares tendrán formas regulares y al parcelar manzanas, las líneas de medianería no formarán con la fachada un ángulo inferior a 60º.  
4.4. Distancia mínima a linde frontal: se entiende como linde frontal el linde a vía pública siendo 5 m para el industrial tipo A, y 5 m para el B, tomando como referencia para el linde frontal del industrial tipo A el de la glorieta a la que da fachada.  
En las fachadas de las manzanas con edificaciones ya construidas que no guarden esta distancia mínima y no ocupen la vía pública, se permitirá mantener la alineación existente de la edificación mientras se conserve íntegramente dicha edificación.  
4.5. Distancia mínima al resto de lindes: 3 m, a excepción de las fincas afectadas por la línea límite edificación red primaria ferroviaria que será para el industrial B 5,9 m y para el industrial A 5,9 m ó variable entre los 12 y 12,60 m del linde parcela y en todo caso 20 m desde la arista exterior de la base de la plataforma de la vía férrea.  
4.6. Coeficiente de edificabilidad neta: 0,83335 m²techo /m² para industrial A y 0,61436 m² techo/m² para industrial B.  
4.7. Coeficiente de ocupación máxima: 80 %.  
4.8. Altura máxima reguladora (cornisa). Núm. máximo de alturas: la altura máxima reguladora, en caso de construcción diferente a naves con pórticos inclinados, será de 9 m.  
Los bloques administrativos, de oficinas u otro uso compatible con el industrial, tendrán un máximo de tres (3) plantas con una altura mínima libre entre plantas de dos metros y medio (2,50) m.  
Se permiten semisótanos o sótanos cuando se justifiquen debidamente, quedando prohibido su uso como locales de trabajo. Se considerará semisótano aquella planta cuyo forjado de techo en su cara inferior no rebase un (1) metro sobre la rasante de la acera.  
4.9. Altura máxima total: la altura máxima total hasta la cumbrera de la cubierta es de doce (12) metros medidos desde la rasante de la acera de la calle en el punto medio del linde frontal.  
4.10. Elementos que superen la altura máxima: se permitirán por encima de la altura máxima reguladora (9 m) las cajas de escalera, salas de máquinas de aparatos elevadores, depósitos y elementos de captación de energía solar. Estos elementos no superarán la altura máxima total permitida (12 m)  
Por encima de la altura máxima total únicamente se permitirán chimeneas (que se regulan en el art. 5º) y elementos técnicos de las instalaciones, tales como antenas, pararrayos, conductos de ventilación, equipos de acondicionamiento de aire o similares.  
4.11. Modo de medir la edificabilidad  
Cada superficie cubierta y cerrada en todo su perímetro, tanto en planta baja como en altura computará como m² techo a excepción de:  
1) Las superficies abiertas por dos o más lados computarán al 50 % de su superficie. Se considera que un lado se encuentra cerrado cuando lo son por paramentos estancos al 100 %.  
2) Las superficies de altillos cerrados por paramentos estanco y opacos sin ventanas practicables o no o pantallas acristaladas, en todos sus lados con fachada al exterior se considerarán estantes o elementos de almacenamiento y no computarán como m² techo.  
4.12. Adosarse a linderos La edificación podrá adosarse a los linderos laterales, cuando concurran las siguientes circunstancias:  
a) Tratarse de edificaciones adosadas o pareadas de proyecto unitario.  
b) Cuando la edificación colindante sea ya medianera.  
c) Cuando exista acuerdo entre los propietarios de las fincas colindantes para construir adosándose a la medianera. En este caso el acuerdo deberá inscribirse en el Registro de la Propiedad siendo preceptiva la ejecución simultánea, o la constitución formal de la obligación de realizar la construcción de acuerdo con un proyecto conjunto.  
d) Cuando por las condiciones de forma de la parcela esta resultará inedificable en otro caso y no pueda ser objeto de reparcelación.  
e) Lo previsto en el punto anterior sobre edificaciones adosadas, solo será posible en el caso de que tanto la actividad a que se destine el edificio, como la solución de diseño y construcción del mismo no supongan incremento de riesgo para el edificio al que se adosa. Si la solicitud de licencia de obra no especifica el destino preciso del edificio, el riesgo evidente de la actividad, que en su momento se pretende implantar podrá suponer la no concesión de la licencia de ocupación.  
f) Si una construcción se proyecta adosada a una medianera, y aislada respecto a los restantes linderos, deberá cumplir respecto a los últimos, las condiciones de separación del apartado 4.4 y 4.5.  
C) Modificación del artículo 3 de las ordenanzas  
Artículo 3º. Usos pormenorizados  
3.1. Uso dominante: industrial-almacenes, dentro de los límites establecidos por el Reglamento de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas.  
3.2. Usos compatibles: terciario y otros compatibles con el industrial como garajes y aparcamientos, comercial, oficinas, bares, cafeterías, restaurantes, espectáculos, deportivo y, excepcionalmente, vivienda para encargado o guarda en plantilla de personal de la empresa.  
En dicho caso excepcional, se permitirá como máximo una vivienda por industria, que ocupará una superficie máxima de parcela del 5 %, tendrá una superficie construida comprendida entre 60 y 200 m² y como máximo dos (2) plantas, siéndole de aplicación las distancias mínimas a lindes que se definen en el artículo 4.  
En el industrial B, serán usos compatibles los indicados en el artículo 13 para el suelo dotacional para equipamientos públicos.  
3.3. Usos incompatibles: granjas y residencial en todas sus modalidades, con la excepción de vivienda para el guarda o vigilante expuesta en el apartado anterior.  
4. Consultas realizadas  
Por parte del órgano ambiental y territorial estratégico, en este caso la Junta de Gobierno Local, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta, en su condición de administraciones públicas afectadas, habiendo sido consultada: la Dirección General de Industria y Energía de la Conselleria de Economía sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo; Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia y ADIF, a los que se les ha dado el plazo de 30 días hábiles para la emisión del informe, habiendo contestado únicamente Adif y procede la continuación de la tramitación.  
5. Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Se ha emitido un único informe de ADIF en las consultas realizadas, el cual indica que en la modificación no se encuentra incumplimiento de la ley 38/2015, de 29 de septiembre, de sector ferroviario, por lo que se estima conforme lo analizado y diagnosticado en el Documento Inicial Estratégico al respecto pto. 5 y 6 del mismo:  
5. Un diagnóstico de la situación del medio ambiente y del territorio antes de la aplicación del Plan en el ámbito afectado (art. 50.1.d de la LOTUP)  
Actualmente el ámbito del sector objeto de la modificación se encuentra desarrollado por la urbanización al 100 % y por la edificación al 80 %, luego el único factor alterado pero que es prácticamente despreciable es la percepción visual del paisaje por la compactación que se produce al incrementar la ocupación en derecho pero si lo miramos en términos de volumen al no variar este el factor negativo que podría ser el incremento de la formación de barreras que permita la visualización del territorio queda compensado por el factor positivo que disminuye el desarrollo en altura que en zonas del territorio con escasa pendiente es un problema para la percepción del paisaje por las escasas pendientes del plano medio del territorio sobre el que se asienta el polígono. Esta modificación no altera los pasillos y corredores visuales de oeste a Este a través del sistema viario en dicha dirección y sus espacios dotacionales colindantes a jardines.  
Por lo que respecta al Plan de acción territorial sobre presencia al riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (Patricova), en el Patricova modificado aprobado, el sector se sitúa en un área de nivel de peligrosidad geomorfológica ya que precisamente el límite del nivel 3 es el camino de Les Marjals, ubicándose el área en peligrosidad geomorfológica al igual que el área Sureste del polígono industrial.  
No obstante en los trámites para la aprobación del Plan general de ordenación urbana se ha realizado estudio de inundabilidad para la clasificación del suelo residencial sectores B, C1, C2 y parque público casco según el plano adjunto.  
  
  
Habiéndose adoptado resolución aprobando el estudio de inundabilidad de los sectores B, C1, C2 y parque público del Plan general de Xeraco la cual se adjunta en anejo 2.  
En este estudio de inundabilidad se observa que con la implantación de las actuaciones correctoras todo el polígono queda exento de peligrosidad de inundación tal y como se aprecia en la figura siguiente:  
  
No obstante, como se puede apreciar en la figura siguiente extraída de la cartografía del SNCI observamos como la parcela objeto de la modificación emplazada en el lugar que se simula una chincheta tiene calado 0 en el 95 % de la parcela y menos de 10 cm. en la restante superficie de la parcela.  
Situación actual sin medidas correctoras implementadas.  
  
  
6. Sus efectos previsibles sobre el medio ambiente y sobre los elementos estratégicos del territorio, tomando en consideración el cambio climático (art. 50.e de la LOTUP)  
En el punto anterior ya se ha avanzado cuáles son estos y entendemos que únicamente se refiere al paisaje y a la percepción visual, lo cual se ha indicado en el punto 4.  
6. Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
7. Propuesta de acuerdo  
Según establece el artículo 51 de la LOTUP, por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, que la modificación del Plan evaluada no influye en otros planes o programas; no tiene incidencia en el modelo territorial vigente en el municipio ni produce incremento significativo en el consumo de recursos; no supone afección sobre elementos del patrimonio natural y cultural, ni afección al riesgo de inundación y, teniendo en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta de modificación puntual núm. 5 de la ordenación pormenorizada del plan parcial del suelo industrial de Xeraco no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se propone:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente de acuerdo con el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica, de la modificación puntual núm. 5 de la ordenación pormenorizada del plan parcial del suelo industrial de Xeraco, correspondiendo continuar la tramitación de la modificación de Plan conforme a su normativa sectorial.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios sí, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
Órgano competente  
El órgano ambiental y territorial estratégico municipal es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual núm. 5 al referirse a la ordenación pormenorizada del suelo urbanizable industrial de conformidad con lo dispuesto en el artículo 48.c pto. 2 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley indicada.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios sí, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.»  
Lo que se publica para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
  
Xeraco, 18 de noviembre de 2020.- El alcalde presidente: Avelino Mascarell Peiró.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML