Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8709, del 02-01-2020 (2019/12320)

RESOLUCIÓ de 9 de desembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 34/18-AIA Rossell.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8709

Data del DOGV
:   02-01-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/12320

CVE


Data del document
:   09-12-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 9 de desembre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 34/18-AIA Rossell. [2019/12320]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 34/18-AIA Rossell.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 34-2018-AIA.  
Títol: Explotació avícola d'engreixament de titots.  
Promotor: Marc Guzmán Guardia.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: parcel·la 29 del polígon 21 del terme municipal de Rossell (Castelló).  
  
Descripció del projecte.  
L'objecte del projecte és la posada en funcionament d'una granja d'engreixament de titots amb una capacitat total de 72.000 animals.  
Amb aquest fi es construiran 6 naus de 120 x 15 m. Cadascuna de les naus comptarà amb 3 sitges per a pinso de xapa galvanitzada i sala de control amb superfícies compreses entre 12 i 15 m², serveis higiènics, vestuaris, magatzem, caseta per a grup electrogen de 15 m², tres depòsits aeris de GLP per a calefacció i un gual sanitari.  
L'explotació se situarà a 4,10 km del nucli urbà de Rossell i a 1,52 km del barri de les Cases del Riu. L'accés a la futura explotació es realitzarà des del camí la Sénia-Canet lo Roig.  
La parcel·la 29 del polígon 21 de Rossell té la qualificació de sòl no urbanitzable comú d'acord amb les normes subsidiàries aprovades el 31 d'octubre de 1989. La superfície cadastral de la parcel·la és de 50.502 m² i la superfície ocupada serà de 23.996 m² sent la superfície ocupada d'11.001,09 m² no excedeix el límit d'ocupació de parcel·la del 50 % ni el límit d'edificabilitat establit en la normativa municipal.  
  
Les naus previstes tindran unes dimensions de 120 metres de llarg i 15 metres d'ample amb solera formada per làmina de polietilé impermeabilitzant sobre la qual es construirà una solera de formigó remolinat de 10 cm amb formigó hidròfug.  
Cada nau serà capaç d'albergar 12.000 titots cadascuna. Aquestes naus es construiran en 6 fases. Els dos primers anys es construiran 2 naus, una per any; al tercer any es construiran dues naus i els dos anys següents una nau cada any fins a completar el total de 6.  
Tant el perímetre de la parcel·la com l'ocupat per l'explotació es barraran.  
Tant els accessos nord com sud de l'explotació es condicionaran mitjançant neteja de desguàs en el camí Els Molins i s'adequarà el tram del camí municipal que entronca directament del camí dels Molins, en el tram inicial de 95 metres lineals per a un ample de 5 metres. El ferm del camí es dotarà de saorres naturals compactades al 95 % del PM i amb capa superior de graveta.  
En l'execució de les dues primeres naus s'instal·larà un sistema fotovoltaic individual en cadascuna d'elles que subministrarà energia a unes bateries d'emmagatzematge que complementaran el grup electrogen. A partir de la tercera fase, s'executarà una línia elèctrica d'alta tensió des d'un punt pròxim a la carretera CV-100 Rossell-la Sénia de 800 metres de longitud que se subministrarà d'un centre de transformació.  
  
L'escomesa d'aigua a la xarxa municipal mesurarà 308 metres i tindrà el punt d'entroncament amb la xarxa municipal que se situa al nord de la futura explotació i discorrerà pel camí dels Molins.  
El sistema productiu consistirà en l'engreixament dels animals durant 90-100 dies amb una rotació de 2-3 cicles per any.  
El procés productiu que serà més habitual en l'explotació serà la recepció de les aus amb un pes de 250 gr, moment en el qual s'inicia a la seua criança, i es desallotgen els animals amb un pes de 5,00 kg en el cas de les femelles i 10-12 kg en el cas dels mascles, període d'engreixament que dura unes dotze setmanes.  
Els titots es criaran sobre un jaç de borumballa de fusta, s'utilitzaran 7 kg/m². S'emprarà en l'explotació un total de 78.300 kg/cicle.  
El jaç es tractarà amb un superfosfat de calç que actuarà d'absorbent i desodoritzant i amoni o un altre producte autoritzat que actuarà de desinfectant. Després de cada cicle d'engreixament aquest jaç, juntament amb els excrements dels titots polits, es retirarà per gestor autoritzat SANDACH, qui l'emprarà en una planta de compostatge. S'estima una producció de gallinassa total d'1.584.000 kg/any quan l'explotació es trobe en ple rendiment.  
Per a aconseguir la producció esperada es consumirà:  
- Aigua potable que procedirà de la xarxa municipal. L'Ajuntament de Rossell disposa de cabals que procedeixen d'un sondeig municipal a més d'escomesa des de l'embassament d'Ulldecona, la qual cosa garanteix el subministrament en cas de sequera. El consum calculat és d'11.977 m³/any quan l'explotació estiga en plena producció (11.088 m³ per a consum dels animals amb una producció de 2,2 cicles /any, 756 m³ d'aigua de neteja, 133 m³ serveis sanitaris). El primer any es preveu un consum d'aigua de 1.977 m³.  
- Propà utilitzat per a la calefacció de les naus.  
- Electricitat: es contractarà una potència de 80 KW.  
- Pense: es consumiran 90.000 Kg de pinso en cada nau per cicle productiu.  
Com a subproductes i residus es generaran en l'explotació animals morts que seran retirats per empresa autoritzada prèvia subscripció d'assegurança de retirada, residus de productes zoosanitaris que seran retirats per empresa gestora i 1.584 t de gallinassa a l'any (plena producció) que serà retirada per empresa SANDACH tal com s'ha detallat anteriorment.  
En l'explotació es produiran aigües residuals que es depuraran mitjançant depòsit decantador de sòlids i filtre biològic i es retiraran, tant els llots com les aigües fecals, per empresa gestora i seran conduïdes a EDAR.  
  
Tramitació administrativa.  
El 12 de març de 2018 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licitud d'informe del Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació en la seua qualitat d'òrgan substantiu, referent a la suficiència i idoneïtat de la documentació aportada pel promotor a fi d'iniciar la tramitació substantiva de l'expedient.  
  
El 23 de maig de 2018 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental emet informe en el qual s'indica (entre altres) que ha de justificar-se la disponibilitat d'aigua, detallar-se la gestió prevista dels lixiviats, i detallar el traçat de les futures connexions d'aigua i electricitat.  
  
El 16 de setembre de 2019 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental expedient a l'efecte d'iniciar la tramitació d'avaluació d'impacte ambiental pel tràmit ordinari.  
Informes tècnics, documentació i certificats continguts en la documentació tècnica:  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Rossell de 14 de juny de 2017 en el qual s'indica que la parcel·la on se situarà l'activitat se situa en sòl no urbanitzable, entre els usos urbanístics admesos hi ha «els que estiguen necessàriament vinculat a terrenys agrícoles com ara granges (...)», per tant està permés l'ús segons la normativa municipal.  
Indica l'informe de compatibilitat que la parcel·la confronta amb barranc.  
- Informe en matèria del sòl no urbanitzable de 20 de juliol de 2017 en el qual s'exposen les mesures en matèria de sanitat animal que ha de complir l'explotació, estableix que els «usos, activitats i aprofitaments per als quals se sol·licita l'informe, estan vinculats amb l'activitat agrària de l'explotació, són adequats i necessaris per a l'activitat i, segons informa l'ajuntament, es troben situats sobre sòl no urbanitzable». L'informe finalitza favorable.  
- Certificat de disponibilitat d'aigua de l'Ajuntament de Rossell en el qual s'indica que l'Ajuntament de Rossell com a empresa subministradora d'aigua certifica que les instal·lacions situades en el lloc corresponent (Font de Sant Pere), disposen de la capacitat suficient parella subministrar el cabal o quantitat d'aigua necessària per al correcte desenvolupament de l'explotació ramadera, ja que el terme d'execució de la instal·lació ramadera anirà augmentant progressivament.  
- Compromís de retirada de residus zoosanitaris per empresa gestora autoritzada.  
- Sol·licitud d'inscripció en el sistema de retirada «Associació d'usuaris de casetes de cadàvers de bestiar».  
- Contracte entre empresa transportista de residus ramaders amb registre SANDACH per a la retirada de gallinassa, en el qual s'indica que la retirada s'haurà d'efectuar directament des de l'interior de les naus als camions sense apilaments previs i en el qual s'afig que «l'empresa transportista disposa d'un acord amb la planta de compostatge de categoria 2 situada a Múrcia».  
- Declaració d'acord per a la recepció de gallinassa i posterior ús com a adob per a agricultura entre l'empresa que realitza el compostatge i el promotor de l'explotació. La quantitat de gallinassa gestionada per l'explotació serà de 1584 tones anuals.  
- Certificat de retirada d'aigües fecals per empresa gestora autoritzada per al seu trasllat a EDAR.  
- Informe de l'EPSAR de maig de 2018 que inclou els aspectes de la Llei 2/1992 de sanejament de la Comunitat Valenciana i decrets de desplegament que ha complir l'empresa.  
- Autorització d'abocament directe a EDAR de les aigües residuals de naturalesa no domiciliària.  
  
Informació pública.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 30 de maig de 2019. Durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
Durant el tràmit d'informació pública es va consultar l'Ajuntament de la Sénia, com a organisme afectat atesa la proximitat de la granja a la població sense que fins ara haja realitzat cap observació.  
  
Els informes emesos en la fase d'informació pública van ser:  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer (informe de 27.07.2018) del qual es resumeix el següent:  
Respecte al subministrament d'aigua: l'informe transcriu les fonts de proveïment de què consta el municipi i que figuren en la documentació tècnica i es refereix a l'informe de disponibilitat de recursos hídrics emés per l'Ajuntament de Rossell sense que mostre objecció sobre aquest tema.  
Després de descriure la gestió de les aigües sanitàries, residuals industrials i pluvials determina que excepte males pràctiques, errors de funcionament o vicis ocults, no es produeixen abocaments al domini públic hidràulic.  
L'informe conclou favorable condicionat a les prescripcions d'efectuar la gestió dels fems d'acord amb la normativa vigent, sol·licitar la preceptiva autorització de l'organisme de conca abans d'efectuar qualsevol instal·lació que puga afectar domini públic hidràulic, fer constar en l'expedient el certificat d'impermeabilitat i estanquitat dels depòsits d'emmagatzematge d'aigües residuals sanitàries juntament amb les factures que acrediten la destinació d'aquestes aigües, realitzar un adequat manteniment de les fosses i recorda que està prohibit efectuar abocament directe o indirecte d'aigües o productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic. Finalment estableix que en les instal·lacions no es realitzaran apilaments de restes de greixos o olis a la intempèrie per a evitar contaminació d'aigües pluvials les quals han de ser recollides i eliminades per sistemes que asseguren la no alteració de les seues característiques.  
  
Afeccions legals.  
L'explotació se situa en sòl no urbanitzable comú, limita amb llit hídric amb possible afecció a zona de policia.  
Part de la parcel·la figura en la cartografia del Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana com a sòl forestal comú.  
L'explotació no se situarà en l'àmbit d'espais naturals protegits inclosos els espais Xarxa Natura 2000.  
La parcel·la se situa en l'àmbit del paisatge de rellevància regional Olivars de Sant Rafael (PRR-07) en el qual les oliveres constitueixen elements que caracteritzen el paisatge.  
  
Consideracions ambientals.  
La parcel·la en estudi on s'emplaçarà l'explotació avícola presenta un relleu pla amb pendent suau cap a l'est, del 5,8 %, en dues zones diferenciades amb un desnivell entre totes dues d'uns tres metres.  
  
L'Ajuntament de Rossell es proveeix d'aigua subterrània des d'un pou situat a l'oest de l'emplaçament, en la partida de la masia El Trinxant i disposa d'una concessió d'aigües de l'embassament de la Pobla de Benifassà, disposant-se d'un depòsit de regulació de totes dues concessions, de gran capacitat, des d'on independentment de la xarxa que proveeix al nucli urbà de Rossell, es disposa d'una altra xarxa que subministra al barri de les Cases del Riu i des d'on deriven diverses connexions a les diferents explotacions ramaderes existents en l'entorn, i projecta executar una nova connexió per a subministrar a l'explotació avícola.  
El consum d'aigua total per part de l'activitat projectada (11.977 m³) no és previsible que afecte el conjunt d'aigües subterrànies de la zona atés que segons les dades de què es disposa, l'aqüífer del sistema Maestrat no està sobreexplotat, i a més s'enquadra dins de l'O.H. 8.08, amb risc baix d'afecció a la resta d'unitats.  
  
Respecte a l'aqüífer local des del qual es proveeix la captació d'aigües subterrànies de l'ajuntament no es preveu afecció a causa del doble sistema de subministrament, ja que mentre hi ha dotació de l'embassament, l'ajuntament no activa el bombament i, al mateix temps, es pot assegurar que es disposarà sempre de proveïment d'aigua en disposar-se de dues vies de subministrament.  
L'única vegetació existent en la zona en estudi són cultius de secà i llenyosos, dels quals destaquen l'olivera (56 %) amb presència menor de garrofera i un poc menor d'ametler.  
No hi ha cap massa forestal en la rodalia de la zona d'estudi, tot el terreny circumdant és d'ús agrícola de secà i regadiu.  
  
La zona on se situarà la granja no es troba en zona inundable del PATRICOVA, ni en la classificació nacional de zones inundables (SNCZI). Els espais Xarxa Natura 2000 es troben a més de 3 km de la futura granja, per això no són esperables efectes ambientals sobre la Xarxa. No hi ha paratges municipals ni reserves de fauna que puguen ser afectades per la construcció de la granja.  
1. Identificació i valoració d'impactes. Establiment de mesures protectores i correctores.  
L'estudi d'impacte identifica els impactes més rellevants que es causaran en el desenvolupament de l'activitat. Quant a les mesures correctores es transcriuen només les que no han sigut descrites en l'apartat de descripció del projecte.  
- Sobre la qualitat de l'aire: en l'explotació es produiran emissions d'amoníac, òxid nitrós, metà, pols produïda pel jaç, diòxid de carboni procedent dels animals i del funcionament de la instal·lació de calefacció per gas propà.  
També es produeixen emissions produïdes durant l'esplai en els camps de cultiu on s'aplica el fem de gallinassa com a fertilitzant orgànic d'amoníac, òxid nitrós i metà.  
Les emissions contaminants previstes s'estimen en 26.957 kg d'amoníac, 480 kg d'òxid nitrós, 7.151 kg de metà.  
- Olors: dels elements químics presents en la gallinassa que contribueixen a la generació de males olors cal destacar l'amoníac, l'àcid sulfhídric i els compostos orgànics volàtils. La grandària i ubicació de l'explotació allunyada del nucli urbà de la població més pròxima a 1,520 km, permet afirmar que les olors són nul·les. L'impacte es valora com a moderat.  
- Hidrologia: el terme de Rossell no es troba en zona vulnerable a la contaminació per nitrats.  
En el cas que els lixiviats de la gallinassa es filtren en el terreny podrien donar-se impactes sobre les aigües. Les mesures preventives que s'executaran (solera impermeable de les naus, tancaments laterals de la nau executats amb muret de formigó, aigües de neteja contingudes a l'interior de les naus, gestió d'aigües sanitàries) prevenen la possible generació d'impactes ambientals.  
- Fauna: l'impacte que es produirà durant la construcció de les naus serà moderat i temporal. Durant el termini d'execució de les obres es produiran molèsties a la fauna salvatge. L'impacte serà temporal i moderat.  
La possible propagació d'epizoòties a la fauna salvatge pot generar un impacte temporal i sever. La mesura correctora que s'aplicarà serà la construcció de tanca perimetral.  
- Vegetació: es produirà una afecció a cultius d'olivar. No es produirà afecció a vegetació natural.  
- Paisatge: les construccions projectades comportaran la generació d'impactes sobre el paisatge. Com a mesures correctores es proposa: realitzar el tancament perimetral de l'explotació avícola (1.052 ml) amb malla ròmbica lacada en verd fosc, plantació del perímetre de tanques i oliveres que amb el temps s'adequaran al cromatisme de la zona, cobertes de les naus de color roig granat d'acord amb les normes subsidiàries de planejament de Rossell, i amb l'acabat exterior dels tancaments exteriors mitjançant pintat amb color beix que dissimularan l'efecte visual respecte al terreny circumdant.  
L'explotació es construirà en l'àmbit del paisatge de rellevància regional Oliveres de Sant Rafael (PRR-07).  
En l'execució de les obres no caldrà l'execució de desmunts, sinó únicament esplanacions d'una alçària màxima d'un metre per a anivellar el terreny on s'emplaçarà les dues naus d'engreix, no seran visible des de cap camí, carretera o una altra infraestructura civil utilitzada pel trànsit en general.  
- Patrimoni cultural: el 25 de setembre de 2018 la Direcció General de Cultura i Patrimoni emet informe vinculant en què es manifesta que el projecte de granja d'engreixament de titots en la parcel·la 29 del polígon 21 de Rossell no presenta afecció al patrimoni cultural en cap de les seues manifestacions amb el que s'informa favorablement a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià.  
  
- Socioeconomia: es preveu un impacte positiu per la creació de llocs de treball i la millora de l'economia del municipi.  
2. Programa de vigilància ambiental: es basarà en la vigilància de les mesures correctores proposades.  
  
Consideracions de l'òrgan ambiental.  
Amb la finalitat de fonamentar els condicionants ambientals de la present declaració d'impacte ambiental explicant i argumentant els seus propòsits es realitzen les consideracions següents:  
- Fase d'obres: l'estudi d'impacte ambiental no preveu els impactes ambientals que poden derivar-se de la fase d'obres. Per això els condicionants ambientals recolliran un apartat específic sobre les mesures a tindre en compte en aquesta fase.  
- Gestió de la gallinassa: la gallinassa serà retirada directament des de les naus. El contracte de retirada impedeix l'acumulació a l'exterior, per això en principi no caldria construir femer. No obstant això, i davant el requeriment del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el promotor proposa que, en cas que l'administració considere obligatòria la construcció de femer, aquest es farà per a emmagatzematge de 40.000 Kg de gallinassa corresponent a la producció d'una nau en un cicle productiu per a això es construirà un rafal de 6 x6 m² amb paviment de formigó armat i pendent cap a l'interior del 0,5 % per a evitar l'eixida de lixiviats i parets de 4,5 m d'alçària.  
  
Sobre aquest tema es considera que la construcció del femer que es proposa és una mesura preventiva que pot evitar la contaminació de sòls i aigua davant situacions d'urgència amb la gestió de la gallinassa o altres materials i substàncies que puguen contaminar les aigües pel que es considera una adequada mesura preventiva.  
D'altra banda, el promotor ha modificat el projecte i ha introduït mesures de prevenció per a evitar que les aigües residuals procedents de la neteja puguen eixir de les naus. Aquestes mesures hauran d'executar-se tal com indica l'annex modificatiu a l'estudi d'impacte ambiental.  
  
- Consum d'aigua: tant l'Ajuntament de Rossell com la Confederació Hidrogràfica del Xúquer han mostrat la seua conformitat amb el subministrament d'aigua.  
A aquest efecte es recorda el contingut del requeriment de 23 de maig de 2018:  
«El promotor haurà de programar, d'acord amb les previsions de disponibilitat d'aigua, l'execució de les diferents fases del projecte i comprometre's a comunicar l'inici de les obres al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, conforme article 43.1 de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental.  
També haurà de comunicar l'inici de la 2a i successives fases d'execució del projecte justificant per a cada fase la disponibilitat d'aigua. Aquests tràmits hauran de realitzar-se a través de l'òrgan substantiu».  
Pel fet que en moltes ocasions les diferents fases del projecte o bé no arriben a executar-se o bé es demoren en el temps no pot considerar-se vàlid per a un temps indeterminat un informe de disponibilitat d'aigües municipal.  
Amb la finalitat d'assegurar que les diferents fases poden realitzar-se per disposar de recursos hídrics, es redacta el condicionant número 4.  
- Integració paisatgística: un element que genera un elevat impacte paisatgístic són els depòsits de pinso que hauran de ser de colors com més neutres millor i en qualsevol cas que no provoquen reflexos (colors mat).  
Quant a les plantacions d'oliveres i vegetació amb la finalitat de conformar tanca, es recorda que existeix una barrera visual formada per oliveres que formen part d'un paisatge de rellevància regional i que han de conservar-se en la mesura que siga possible perquè conformen aquesta barrera vegetal reculant les naus cap a l'oest, si cal, i en qualsevol cas plantant el 50 % de la superfície de la parcel·la d'oliveres com a mesura de protecció del paisatge.  
D'altra banda cal tindre en compte, quant a l'arbratge existent, la Llei 4/2006 de la Generalitat, de patrimoni arbori monumental i el seu àmbit de protecció perquè, en el cas que hi haja algun exemplar dins de la parcel·la que complisca amb les característiques que marca l'article 4, es procedisca a la seua protecció.  
D'altra banda hi ha tres zones dins de la parcel·la que es consideren forestals segons el Pla d'accin territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). Dos d'aquestes zones han sigut esbrossades. Les característiques d'aquestes zones es corresponien amb terrenys en procés de naturalització, que no revisten major valor excepte per la seua situació límit amb el barranc tributari del barranc de la Cova Alta. La plantació d'aquests terrenys no ha d'interferir en el bon funcionament d'aquest punt de desguàs, ha de preservar el que en una partició constituiria la zona de servitud, i preservar la vegetació natural que puga créixer en els seus límits per a potenciar aquestes zones com a corredors ecològics que permeten el trànsit cap a llits de major entitat.  
- Riscos: no hi ha riscos coneguts que puguen derivar en la generació d'impactes ambientals significatius. En la zona no està cartografiat risc d'inundació però, pel fet que hi ha terreny considerat com a forestal a menys de 500 metres, hauran d'implementar-se mesures preventives amb la finalitat de no generar incendis en l'àmbit forestal o agrícola.  
  
  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018 i l'annex 1.h del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018 i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant Resolució de 9 d'agost de 2019 el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental (DOGV. Núm. 8614, de 16.08.2019).  
  
Per tot això es resol:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d?«explotació avícola d'engreixament de titots» en la parcel·la 29 del polígon 21 de Rossell (Castelló) sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
  
1. Fase d'obres:  
a) En les fases d'obres es respectaran les condicions del Decreo 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
b) Es gestionaran els residus d'obres d'acord amb la seua naturalesa i conforme a la legislació vigent. Es tindrà especial cura amb la gestió de residus perillosos que hauran de ser emmagatzemats en contenidors etiquetats, tancats, separats de la resta i gestionats per gestor autoritzat.  
  
c) A la finalització de les obres de cada fase del projecte la parcel·la haurà de quedar lliure de residus. Els residus vegetals procedents de tales i desbrossaments no es podrà eliminar mitjançant el foc sinó que es valoraran.  
2. Corredors ecològics: es respectaran els terrenys situats annexos al barranc tributari del barranc de la Cova Alta. La plantació d'aquests terrenys no ha d'interferir en el bon funcionament d'aquest punt de desguàs, ha de preservar el que en una partició constituiria la zona de servitud, i preservar la vegetació natural que puga créixer en els seus límits per a potenciar aquestes zones com a corredors ecològics que permeten el trànsit cap a llits de major entitat.  
3. Paisatge: els depòsits de pinso hauran de ser de colors com més neutres millor i en qualsevol cas que no provoquen reflexos (colors mat).  
Quant a les plantacions d'oliveres i vegetació amb la finalitat de conformar tanca, es recorda que existeix una barrera visual formada per oliveres que han de conservar-se en la mesura que siga possible perquè conformen aquesta barrera vegetal reculant les naus cap a l'oest, si cal, i s'hauran de realitzar les plantacions d'arbratge, l'espècie dels quals haurà de ser olivera, en el 50 % de la parcel·la.  
A aquest efecte abans d'iniciar tales o trasplantament d'arbratge es revisaran les seues característiques. En el cas que aparega algun exemplar que revista les característiques de l'article 4 de la Llei 4/2006 de la Generalitat del patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana (arbratge que iguale o supere els 350 anys, 30 metres d'alçària, 6 metres de perímetre de tronc mesurat a 1,30 m de la base o 25 metres de diàmetre major de copa, mesurat en la projecció sobre pla horitzontal), s'impedirà la seua arrancada i trasplantament d'acord amb l'article 9 d'aquesta llei.  
4. Desenvolupament de les fases del projecte: per al desenvolupament de les fases segona i successives del projecte, el promotor informarà l'Ajuntament de Rossell sobre la intenció d'incrementar el consum d'aigua i sol·licitarà confirmació de disponibilitat de recursos hídrics.  
L'Ajuntament de Rossell, a la vista de la demanda, realitzarà un informe que posarà a la disposició del promotor i en el qual conste la realització d'un balanç d'aigües (entre aigua subministrada i aigua legalment disponible en m³) i en el qual es tindrà en compte el balanç real d'aigua consumida per l'activitat.  
Aquest informe juntament amb la comunicació de la realització de la segona fase haurà de remetre's a l'òrgan substantiu.  
En el cas que no hi haja disponibilitat d'aigües, el promotor, abans d'iniciar unes altres fases del projecte, haurà de buscar un subministrament alternatiu.  
Aquests tràmits hauran de realitzar-se a través de l'òrgan substantiu.  
  
Segon  
Les condicions de la present declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
  
  
Tercer  
Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Quart  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Cinqué  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental modificada per la Llei 9/2018.  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013 modificada per la Llei 9/2018.  
  
València, 25 de novembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]»  
  
  
València, 9 de desembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8709, del 02-01-2020 (2019/12320)

RESOLUCIÓN de 9 de diciembre de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 34/18-AIA Rossell.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8709

Fecha DOGV
:   02-01-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/12320

CVE


Fecha del documento
:   09-12-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Rossell](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 9 de diciembre de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 34/18-AIA Rossell. [2019/12320]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 34/18-AIA Rossell.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 34-2018-AIA.  
Título: Explotación avícola de engorde de pavos.  
Promotor: Marc Guzmán Guardia.  
Órgano sustantivo: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
Localización: Parcela 29 del polígono 21 del término municipal de Rossell (Castellón).  
  
Descripción del proyecto.  
El objeto del proyecto es la puesta en funcionamiento de una granja de engorde de pavos con una capacidad total de 72.000 animales.  
Con dicho fin se construirán 6 naves de 120 x 15 m. Cada una de las naves contará con 3 silos para pienso de chapa galvanizada y sala de control con superficies comprendidas entre 12 y 15m², servicios higiénicos, vestuarios, almacén, caseta para grupo electrógeno de 15 m², tres depósitos aéreos de GLP para calefacción y un vado sanitario.  
La explotación se ubicará a 4,10 km del casco urbano de Rossell y a 1,52 km del barrio de Les Cases del Riu. El acceso a la futura explotación se realizará desde el camino La Senia-Canet Lo Roig.  
La parcela 29 del polígono 21 de Rossell tiene la calificación de suelo no urbanizable común de acuerdo con las normas subsidiarias aprobadas el 31 de octubre de 1989. La superficie catastral de la parcela es de 50.502 m² y la superficie ocupada será de 23.996 m² siendo la superficie ocupada de 11.001,09 m² no excediendo el límite de ocupación de parcela del 50 % ni el límite de edificabilidad establecido en la normativa municipal.  
Las naves previstas tendrán unas dimensiones de 120 metros de largo y 15 metros de ancho con solera formada por lámina de polietileno impermeabilizante sobre la que se construirá una solera de hormigón fratasado de 10 cm con hormigón hidrófugo.  
Cada nave será capaz de albergar 12.000 pavos cada una. Estas naves se construirán en 6 fases. Los dos primeros años se construirán 2 naves, una por año; al tercer año se construirán dos naves y los dos años siguientes una nave cada año hasta completar el total de 6.  
Tanto el perímetro de la parcela como el ocupado por la explotación se vallarán.  
Tanto los accesos norte como sur de la explotación se acondicionarán mediante limpieza de desagüe en el camino «Los Molinos» y se adecuará el tramo del camino municipal que entronca directamente del camino de «Los Molinos», en el tramo inicial de 95 metros lineales para un ancho de 5 metros. El firme del camino se dotará de zahorra naturales compactadas al 95 % del PM y con capa superior de gravilla.  
En la ejecución de las dos primeras naves se instalará un sistema fotovoltaico individual en cada una de ellas que suministrará energía a unas baterías de almacenamiento complementando al grupo electrógeno. A partir de la tercera fase, se ejecutará una línea eléctrica de alta tensión desde un punto próximo a la carretera CV-100 Rossell-La Senia de 800 metros de longitud que se suministrará de un centro de transformación.  
La acometida de agua a la red municipal medirá 308 metros y tendrá el punto de entronque con la red municipal que se sitúa al norte de la futura explotación y discurrirá por el camino dels Molins.  
El sistema productivo consistirá en el engorde de los animales durante 90-100 días con una rotación de 2-3 ciclos por año.  
El proceso productivo que será más habitual en la explotación será la recepción de las aves con un peso de 250 gr, momento en el que se inicia a su crianza desalojándose los animales con un peso de 5,00 kg en el caso de las hembras y 10-12 kg en el caso de los machos, periodo de engorde que dura unas doce semanas.  
Los pavos se criarán sobre una yacija de viruta de madera, utilizándose 7 kg/m². Se empleará en la explotación un total de 78.300 kg/ciclo.  
La yacija ser tratará con un superfosfato de cal que actuará de absorbente y desodorizante y amonio u otro producto autorizado que actuará de desinfectante. Tras cada ciclo de engorde esta yacija, unida a los excrementos de los pavos, se retirará por gestor autorizado SANDACH, quien la empleará en una planta de compostaje. Se estima una producción de gallinaza total de 1.584.000 kg/año cuando la explotación se encuentre en pleno rendimiento.  
Para alcanzar la producción esperada se consumirá:  
- Agua potable que procederá de la red municipal. El Ayuntamiento de Rossell dispone de caudales que proceden de un sondeo municipal además de acometida desde el embalse de Ulldecona, lo cual, garantiza el suministro en caso de sequía. El consumo calculado es de 11.977 m³/año cuando la explotación esté en plena producción (11.088 m³ para consumo de los animales con una producción de 2,2 ciclos /año, 756 m³ de agua de limpieza, 133 m³ servicios sanitarios).El primer año se prevé un consumo de agua de 1.977 m³.  
- Propano utilizado para la calefacción de las naves.  
- Electricidad: Se contratará una potencia de 80 KW.  
- Pienso: Se consumirán 90.000 Kg de pienso en cada nave por ciclo productivo.  
Como subproductos y residuos se generarán en la explotación animales muertos que serán retirados por empresa autorizada previa suscripción de seguro de retirada, residuos de productos zoosanitarios que serán retirados por empresa gestora y 1.584 T de gallinaza al año (plena producción) que será retirada por empresa SANDACH tal y como se ha detallada anteriormente.  
En la explotación se producirán aguas residuales que se depurarán mediante depósito decantador de sólidos y filtro biológico retirándose tanto los lodos como las aguas fecales por empresa gestora y conducidas a EDAR.  
  
Tramitación administrativa.  
El 12 de marzo de 2018 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicitud de informe del Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación en su calidad de órgano sustantivo, referente a la suficiencia e idoneidad de la documentación aportada por el promotor al objeto de iniciar la tramitación sustantiva del expediente.  
El 23 de mayo de 2018 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental emite informe en el que se indica (entre otros) que debe justificarse la disponibilidad de agua, detallarse la gestión prevista de los lixiviados, y detallar el trazado de las futuras acometidas de agua y electricidad.  
El 16 de septiembre de 2019 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental expediente a efectos de iniciar la tramitación de evaluación de impacto ambiental por el trámite ordinario.  
Informes técnicos, documentación y certificados contenidos en la documentación técnica:  
- Informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Rossell de 14 de junio de 2017 en el que se indica que la parcela donde se ubicará la actividad se ubica en suelo no urbanizable estando entre los usos urbanísticos admitidos «las que estén necesariamente vinculadas a terrenos agrícolas como granjas (...)» estando por lo tanto el uso permitido según la normativa municipal.  
Indica el informe de compatibilidad que la parcela linda con barranco.  
- Informe en materia del suelo no urbanizable de 20 de julio de 2017 en el que se exponen las medidas en materia de sanidad animal que debe cumplir la explotación, establece que los «usos, actividades y aprovechamientos para los que se solicita el informe están vinculados con la actividad agraria de la explotación, son adecuados y precisos para la actividad y, según informa el ayuntamiento, se encuentran ubicados sobre suelo no urbanizable». El informe finaliza favorable.  
- Certificado de disponibilidad de agua del Ayuntamiento de Rossell en el que se indica que el Ayuntamiento de Rossell como empresa suministradora de agua certifica que las instalaciones situada en el lugar correspondiente (Font de Sant Pere), disponen de la capacidad suficiente para suministrar el caudal o cantidad de agua necesaria para el correcto desarrollo de la explotación ganadera ya que el término de ejecución de la instalación ganadera irá aumentando progresivamente.  
- Compromiso de retirada de residuos zoosanitarios por empresa gestora autorizada.  
- Solicitud de inscripción en el sistema de retirada «Asociación de usuarios de casetas de cadáveres de ganado».  
- Contrato entre empresa transportista de residuos ganaderos con registro SANDACH para la retirada de gallinaza en el que se indica que la retirada se tendrá que efectuar directamente desde el interior de las naves a los camiones sin acopios previos y en el que se añade que «la empresa transportista dispone de un acuerdo con la planta de compostaje de categoría 2 ubicada en Murcia».  
- Declaración de acuerdo para la recepción de gallinaza y posterior uso como abono para agricultura entre la empresa que realiza el compostaje y el promotor de la explotación. La cantidad de gallinaza gestionada por la explotación será de 1584 tonelada anuales.  
- Certificado de retirada de aguas fecales por empresa gestora autorizada para su traslado a EDAR.  
- Informe de la EPSAR de mayo de 2018 incluyendo los aspectos a cumplir por la empresa de la Ley 2/1992 de saneamiento de la Comunitat Valenciana y decretos de desarrollo.  
- Autorización de vertido directo a EDAR de las aguas residuales de naturaleza no domiciliaria.  
  
Información pública.  
La información pública se realizó mediante publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 30 de mayo de 2019. Durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
Durante el trámite de información pública se consultó al Ayuntamiento de La Sénia, como organismo afectado dada la cercanía de la granja a la población sin que haya, hasta la fecha, realizado ninguna observación.  
Los informes emitidos en la fase de información pública fueron:  
- Confederación Hidrográfica del Júcar (informe de 27.07.2018) del que se resume lo siguiente:  
Respecto al suministro de agua: El informe transcribe las fuentes de abastecimiento de que consta el municipio y que figuran en la documentación técnica y se refiere al informe de disponibilidad de recursos hídricos emitido por el Ayuntamiento de Rossell sin que muestre objeción al respecto.  
Después de describir la gestión de las aguas sanitarias, residuales industriales y pluviales determina que salvo malas prácticas, errores de funcionamiento o vicios ocultos, no se producen vertidos al dominio público hidráulico.  
El informe concluye favorable condicionado a las prescripciones de efectuar la gestión de los estiércoles de acuerdo con la normativa vigente, solicitar la preceptiva autorización del organismo de cuenca antes de efectuar cualquier instalación que pudiera afectar a dominio público hidráulico, hacer constar en el expediente el certificado de impermeabilidad y estanqueidad de los depósitos de almacenamiento de aguas residuales sanitarias junto con las facturas que acrediten el destino de dichas aguas, realizar un adecuado mantenimiento de las fosas y recuerda que está prohibido efectuar vertido directo o indirecto de aguas o productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico. Por último establece que en las instalaciones no se realizarán acopios de restos de grasas o aceites a la intemperie para evitar contaminación de aguas pluviales las cuales deben ser recogidas y eliminadas por sistemas que aseguren la no alteración de sus características.  
  
Afecciones legales.  
La explotación se ubica en suelo no urbanizable común, limita con cauce hídrico con posible afección a zona de policía.  
Parte de la parcela figura en la cartografía del plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana como suelo forestal común.  
La explotación no se ubicará en el ámbito de espacios naturales protegidos incluidos los espacios Red Natura 2000.  
La parcela se ubica en el ámbito del paisaje de relevancia regional Olivos de San Rafael (PRR-07) en el que los olivos constituyen elementos que caracterizan el paisaje.  
  
Consideraciones ambientales.  
La parcela en estudio donde se emplazará la explotación avícola presenta un relieve llano con pendiente suave hacia el este, del 5,8 %, en dos zonas diferenciadas con un desnivel entre ambas de unos tres metros.  
El Ayuntamiento de Rossell se abastece de agua subterránea desde un pozo situado al oeste del emplazamiento, en la partida de la masía «El Trinxant» y dispone de una concesión de aguas del Embalse de la «Pobla de Benifassá», disponiéndose de un depósito de regulación de ambas concesiones, de gran capacidad, desde donde independientemente de la red que abastece al núcleo urbano de Rossell, se dispone de otra red que suministra al barrio de «Les Cases del Riu» y desde donde derivan varias acometidas a las distintas explotaciones ganaderas existentes en el entorno, proyectando ejecutar una nueva acometida para suministrar a la explotación avícola.  
El consumo de agua total por parte de la actividad proyectada (11.977 m³) no es previsible que afecte al conjunto de aguas subterráneas de la zona atendiendo a que según los datos de que se dispone, el acuífero del sistema Maestrazgo no está sobreexplotado, y además se encuadra dentro de la U.H. 8.08, con riesgo bajo de afección al resto de unidades.  
Con respecto al acuífero local desde el que se abastece la captación de aguas subterráneas del ayuntamiento no se prevé afección debido al doble sistema de suministro ya que mientras existe dotación del embalse, el ayuntamiento no activa el bombeo y, al mismo tiempo se puede asegurar que se dispondrá siempre de abastecimiento de agua al disponerse de dos vías de suministro.  
La única vegetación existente en la zona en estudio son cultivos de secano y leñosos, de entre los que destacan el olivo (56 %) con presencia menor de algarrobo y algo menor de almendro.  
No existe ninguna masa forestal en las cercanías de la zona de estudio, siendo todo el terreno circundante de uso agrícola de secano y regadío.  
La zona donde se ubicará la granja no se encuentra en zona inundable del PATRICOVA, ni en la clasificación nacional de zonas inundables (SNCZI). Los espacios Red Natura 2000 se encuentran a más de 3 km de la futura granja por lo que no son esperables efectos ambientales sobre la Red. No existen parajes municipales ni reservas de fauna que puedan ser afectadas por la construcción de la granja.  
1. Identificación y valoración de impactos. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
El estudio de impacto identifica los impactos más relevantes que se causarán en el desarrollo de la actividad. En cuanto a las medidas correctoras se transcriben solo las que no han sido descritas en el apartado de descripción del proyecto.  
- Sobre la calidad del aire: En la explotación se producirán emisiones de amoniaco, óxido nitroso, metano, polvo producido por la yacija, dióxido de carbono procedente de los animales y del funcionamiento de la instalación de calefacción por gas propano.  
También se producen emisiones producidas durante el esparcimiento en los campos de cultivo donde se aplica el estiércol de gallinaza como fertilizante orgánico de amoniaco, óxido nitroso y metano.  
Las emisiones contaminantes prevista se estiman en 26.957 Kg de amoniaco, 480 kg de óxido nitroso, 7.151 Kg de metano.  
- Olores: De los elementos químicos presentes en la gallinaza que contribuyen a la generación de malos olores cabe destacar al amoniaco, al ácido sulfhídrico y los compuestos orgánicos volátiles. El tamaño y ubicación de la explotación alejada del casco urbano de la población más cercana a 1,520 km. Permite afirmar que los olores son nulos. El impacto se valora como moderado.  
- Hidrología: El término de Rossell no se encuentra en zona vulnerable a la contaminación por nitratos.  
En el caso que los lixiviados de la gallinaza se filtren en el terreno podrían darse impactos sobre las aguas. Las medidas preventivas que se ejecutarán (solera impermeable de las naves, cerramientos laterales de la nave ejecutados con murete de hormigón, aguas de limpieza contenidas en el interior de las naves, gestión de aguas sanitarias) previenen la posible generación de impactos ambientales.  
- Fauna: El impacto que se producirá durante la construcción de las naves será moderado y temporal. Durante el plazo de ejecución de las obras se producirán molestias a la fauna salvaje. El impacto será temporal y moderado.  
La posible propagación de epizootias a la fauna salvaje puede generar un impacto temporal y severo. La medida correctora que se aplicará será la construcción de vallado perimetral.  
- Vegetación: Se producirá una afección a cultivos de olivar. No se producirá afección a vegetación natural.  
- Paisaje: Las construcciones proyectadas conllevarán la generación de impactos sobre el paisaje. Como medidas correctoras se propone: Realizar el vallado perimetral de la explotación avícola (1.052 ml) con malla rómbica lacada en verde oscuro, plantación del perímetro de setos y olivos que con el tiempo la cromatizarán, cubiertas de las naves de color rojo granate de acuerdo con las normas subsidiarias de planeamiento de Rossell, y con el acabado exterior de los cerramientos exteriores mediante pintado con color beige que disimularán el efecto visual respecto al terreno circundante.  
La explotación se construirá en el ámbito del paisaje de relevancia regional Olivos de San Rafael (PRR-07).  
En la ejecución de las obras no se precisará la ejecución de desmontes sino únicamente explanaciones de una altura máxima de un metro para nivelar el terreno donde se emplazará las dos naves de cebo, no siendo visible desde ningún camino, carretera u otra infraestructura civil utilizada por el tráfico en general.  
- Patrimonio Cultural: El 25 de septiembre de 2018 la Dirección General de Cultura y Patrimonio emite informe vinculante en el que se manifiesta que el proyecto de granja de engorde de pavos en la parcela 29 del polígono 21 de Rossell no presenta afección al patrimonio cultural en ninguna de sus manifestaciones con lo que se informe favorablemente a los efectos del artículo 11 de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano.  
- Socioeconomía: Se prevé un impacto positivo por la creación de puestos de trabajo y la mejora de la economía del municipio.  
2. Programa de vigilancia ambiental: Se basará en la vigilancia de las medidas correctoras propuestas.  
  
Consideraciones del órgano ambiental.  
Con el fin de fundamentar los condicionantes ambientales de la presente declaración de impacto ambiental explicando y argumentando sus propósitos se realizan las siguientes consideraciones:  
- Fase de obras: El estudio de impacto ambiental no contempla los impactos ambientales que pueden derivarse de la fase de obras. Por ello los condicionantes ambientales recogerán un apartado específico sobre las medidas a tener en cuenta en esta fase.  
- Gestión de la gallinaza: La gallinaza será retirada directamente desde las naves. El contrato de retirada impide la acumulación al exterior por lo que en principio no sería necesario construir estercolero. No obstante y ante el requerimiento del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental el promotor propone que, en caso que la administración considere obligatorio la construcción de estercolero, este se hará para almacenamiento de 40.000 Kg de gallinaza correspondiente a la producción de una nave en un ciclo productivo para lo cual se construirá un cobertizo de 6 x6 m² con pavimento de hormigón armado y pendiente hacia el interior del 0,5 % para evitar la salida de lixiviados y paredes de 4,5 m de altura.  
Al respecto se considera que la construcción del estercolero que se propone es una medida preventiva que puede evitar la contaminación de suelos y agua ante situaciones de urgencia con la gestión de la gallinaza u otros materiales y sustancias que puedan contaminar las aguas por lo que se considera una adecuada medida preventiva.  
Por otro lado el promotor ha modificado el proyecto introduciendo medidas de prevención para evitar que las aguas residuales procedentes de la limpieza puedan salir de las naves. Estas medidas deberán ejecutarse tal y como indica el anexo modificativo al estudio de impacto ambiental.  
- Consumo de agua: Tanto el Ayuntamiento de Rossell como la Confederación Hidrográfica del Júcar han mostrado su conformidad con el suministro de agua.  
A estos efectos se recuerda el contenido del requerimiento de 23 de mayo de 2018:  
«El promotor deberá programar, de acuerdo con las previsiones de disponibilidad de agua, la ejecución de las distintas fases del proyecto y comprometerse a comunicar el inicio de las obras al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, conforme artículo 43.1 de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental.  
También deberá comunicar el inicio de la 2ª y sucesivas fases de ejecución del proyecto justificando para cada fase la disponibilidad de agua. Estos trámites deberán realizarse a través del órgano sustantivo».  
Debido a que en muchas ocasiones las distintas fases del proyecto o bien no llegan a ejecutarse o bien se demoran en el tiempo no puede considerarse válido para un tiempo indeterminado un informe de disponibilidad de aguas municipal.  
Con el fin de asegurar que las distintas fases pueden realizarse por disponer de recursos hídricos, se redacta el condicionante número 4.  
  
- Integración paisajística: Un elemento que genera un elevado impacto paisajístico son los depósitos de pienso que deberán ser de colores lo más neutros posible y en cualquier caso que no provoquen reflejos (colores mate).  
En cuanto a las plantaciones de olivos y vegetación con el fin de conformar seto, se recuerda que existe una barrera visual formada por olivos que forman parte de un paisaje de relevancia regional y que deben de conservarse en la medida de lo posible para que conformen esta barrera vegetal retranqueando las naves hacia el oeste si es preciso y en cualquier caso plantando el 50 % de la superficie de la parcela de olivos como medida de protección del paisaje.  
Por otro lado es necesario tener en cuenta, en cuanto al arbolado existente, la Ley 4/2006 de la Generalitat, de patrimonio arbóreo monumental y su ámbito de protección para que, en el caso que exista algún ejemplar dentro de la parcela que cumpla con las características que marca el artículo 4, se proceda a su protección.  
Por otro lado existen tres zonas dentro de la parcela que se considera forestal según el plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). Dos de estas zonas han sido desbrozadas. Las características de estas zonas se correspondían con terrenos en proceso de naturalización, que no revisten mayor valor salvo por su situación límite con el barranco tributario del «Barranc de la Cova Alta». La plantación de estos terrenos no debe interferir en el buen funcionamiento de este punto de desagüe, debe preservar lo que en un deslinde constituiría la zona de servidumbre, y preservar la vegetación natural que pueda crecer en sus límites para potenciar estas zonas como corredores ecológicos que permitan el tránsito hacia cauces de mayor entidad.  
- Riesgos: No existen riesgos conocidos que puedan derivar en la generación de impactos ambientales significativos. En la zona no está cartografiado riesgo de inundación pero, debido a que existe terreno considerado como forestal a menos de 500 metros, deberán implementarse medidas preventivas con el fin de no generar incendios en el ámbito forestal o agrícola.  
  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018 y anexo I.1.h del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018 y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Decreto 105/2019, de 5 de julio del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019 el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y Evaluación Ambiental (DOGV. Núm. 8614, de 16.08.2019).  
Por todo lo anterior se resuelve:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «explotación avícola de engorde de pavos» en la parcela 29 del polígono 21 de Rossell (Castellón) siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Fase de obras:  
a) En las fases de obras se respetarán las condiciones del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
b) Se gestionarán los residuos de obras de acuerdo con su naturaleza y conforme a la legislación vigente. Se tendrá especial cuidado con la gestión de residuos peligrosos que deberán ser almacenados en contenedores etiquetados, cerrados, separados del resto y gestionados por gestor autorizado.  
c) A la finalización de las obras de cada fase del proyecto la parcela deberá quedar libre de residuos. Los residuos vegetales procedentes de talas y desbroces no se podrá eliminar mediante el fuego sino que se valorizarán.  
2. Corredores ecológicos: Se respetarán los terrenos situados anexos al barranco tributario del «Barranc de la Cova Alta». La plantación de estos terrenos no debe interferir en el buen funcionamiento de este punto de desagüe, debe preservar lo que en un deslinde constituiría la zona de servidumbre, y preservar la vegetación natural que pueda crecer en sus límites para potenciar estas zonas como corredores ecológicos que permitan el tránsito hacia cauces de mayor entidad.  
3. Paisaje: Los depósitos de pienso deberán ser de colores lo más neutros posible y en cualquier caso que no provoquen reflejos (colores mate).  
En cuanto a las plantaciones de olivos y vegetación con el fin de conformar seto, se recuerda que existe una barrera visual formada por olivos que deben de conservarse en la medida de lo posible para que conformen esta barrera vegetal retranqueando las naves hacia el oeste si es preciso y debiendo realizar las plantaciones de arbolado, cuya especie deberá ser olivo, en el 50 % de la parcela.  
A estos efectos antes de iniciar talas o trasplante de arbolado se revisarán sus características. En el caso que aparezca algún ejemplar que revista las características del artículo 4 de la Ley 4/2006 de la Generalitat del patrimonio arbóreo monumental de la Comunitat Valenciana (arbolado que iguale o supere los 350 años de edad, 30 metros de altura, 6 metros de perímetro de tronco medido a 1,30 m de la base o 25 metros de diámetro mayor de copa medido en la proyección sobre plano horizontal), se impedirá su arranque y trasplante de acuerdo con el artículo 9 de dicha ley.  
4. Desarrollo de las fases del proyecto: Para el desarrollo de las fases segunda y sucesivas del proyecto, el promotor informará al Ayuntamiento de Rossell sobre la intención de incrementar el consumo de agua y solicitará confirmación de disponibilidad de recursos hídricos.  
El Ayuntamiento de Rossell, a la vista de la demanda, realizará un informe que pondrá a disposición del promotor y en el que conste la realización de un balance de aguas (entre agua suministrada y agua legalmente disponible en m³) y en el que se tendrá en cuenta el balance real de agua consumida por la actividad.  
Este informe junto con la comunicación de la realización de la segunda fase deberá remitirse al órgano sustantivo.  
En el caso que no exista disponibilidad de aguas, el promotor, antes de iniciar otras gases del proyecto, deberá buscar un suministro alternativo.  
Estos trámites deberán realizarse a través del órgano sustantivo.  
  
Segundo  
Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
  
Tercero  
Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Cuarto  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Quinto  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 modificada por la Ley 9/2018.  
  
València, 25 de noviembre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).]»  
  
València, 9 de diciembre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Francisco Javier Quesada Ferre. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).]



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML