Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5128, del 04-11-2005 (2005/11688)

RESOLUCIÓ de 14 d'octubre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5128

Data del DOGV
:   04-11-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/11688

CVE


Data del document
:   14-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Forcall](javascript:void(0))
    * [Elx](javascript:void(0))
    * [Bocairent](javascript:void(0))
    * [Benidorm](javascript:void(0))
    * [Loriguilla](javascript:void(0))
    * [Zorita del Maestrazgo](javascript:void(0))
    * [Pinet](javascript:void(0))
    * [Llombai](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 14 d'octubre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/11688]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 182/03-AIA Bocairent, 205/04-AIA Benidorm, 522/01-AIA Llombai, 001/04-AIA Loriguilla, 457/02-AIA Pinet, 023/02-AIA Forcall, Morella, Palanques, Zorita del Maestrazgo i 051/02-AIA Elx, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 14 d'octubre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 182/03-AIA.
  
Títol: Línia subterrània trifàsica a 20 kV des del suport que s'ha de col·locar en la línia cra. Alcoi de la ST Banyeres de Mariola, al CTI Campana fins al CT projectat.
  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructura i Transport.
  
Objecte del projecte: Instal·lació de línia elèctrica de 20 kV i xarxa en baixa tensió.
  
Localització: Terme municipal de Bocairent (València).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
L'objecte del projecte és la instal·lació de línia elèctrica de 20 kV i xarxa en baixa tensió per al subministrament elèctric a un grup d'habitatges a la partida l'Ansari.
  
La línia de 20 kV s'executarà en subterrani i transcorre per un camí rural existent no asfaltat. Aquesta línia té el seu origen en la línia aèria de 20 kV que alimenta el Centre de transformació a la intempèrie denominat La Campana, intercalant entre el suport on s'instal·larà l'entroncament aereo-subterrani del tipus 14C-2000.
  
L'entroncament es realitzarà en el suport, on es col·locaran 3 parallamps autovalvulars com també 3 seccionadors unipolars per a talls de la tensió en la línia i els 3 terminals de connexió del cable sec per a exterior. La línia de 20 kV en subterrani baixarà per una cara del suport.
  
El conductor serà d'alumini del tipus DHZ-1 12/20 kV 1x150 mm² de secció Al+H 16.
  
El suport que s'ha d'instal·lar serà metàl·lic, galvanitzat per immersió en calent i de la resistència adequada a l'esforç que ha de suportar. El suport serà del tipus C-2000.
  
Les línies quedaran soterrades en el fons d'unes rases d'1,3 m de profunditat, convenientment preparades.
  
La xarxa de baixa tensió discorre en alguns trams per l'emplaçament de la xarxa de 20 kV i en general molt pròxim, a escassos metres.
  
El traçat de la xarxa de baixa s'efectua també per camins rurals. Les línies quedaran soterrades en el fons d'unes rases de 90 cm de profunditat.
  
L'estructura de la xarxa serà del tipus anellat. S'estendran diversos circuits, els quals alimentaran els distints armaris de seccionament prevists.
  
2. Alternatives
  
No s'hi han plantejat alternatives en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Tramitació administrativa
  
El projecte tècnic, l'estudi d'impacte ambiental i el resultat del període d'informació pública, han sigut remesos a través del Servei Territorial d'Indústria de València.
  
El Servei Territorial d'Indústria ha procedit al tràmit d'informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província núm. 173, de 23 de juliol de 2003.
  
Segons certificat emés pel director territorial durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions.
  
S'han efectuat consultes a l'Ajuntament de Bocairent, a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, i als Serveis de Prevenció d'Incendis Forestals, Conservació i Gestió de la Biodiversitat, i parcs naturals.
  
Informes sectorials
  
De les consultes efectuades s'han rebut informes dels diferents organismes de què cal ressaltar:
  
- No es veu afectat cap camí ramader del terme municipal de Bocairent.
  
- Una vegada realitzada la prospecció arqueològica requerida no s'han localitzat en l'àmbit d'actuació restes de cultura material antiga ni jaciment arqueològic. Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica haurà de ser comunicada immediatament a aquesta Administració i que l'incompliment de l'esmentada obligació pot ser objecte de sanció. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, s'emet informe favorable sobre el projecte de referència.
  
- No s'afecta forests d'utilitat pública consorciades gestionades per la secció forestal.
  
- Les parcel·les afectades per l'actuació es troben dins de la unitat de zonificació denominada Parc Natural de la Serra Mariola, segons allò que s'ha establert pel Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Mariola (PORN), aprovat per Decret 76/2001, de 2 d'abril, (DOGV núm. 3978, d'11 d'abril de 2001, i en àrees de protecció paisatgística.
  
- Ha de justificar-se la legalitat de les edificacions a què es pretén donar subministrament elèctric i que justifique la condició d'aquestes de construccions tradicionals (masos).
  
Afeccions legals
  
La xarxa de mitjana tensió i baixa tensió discorren pel Parc Natural de la Serra Mariola, àrees de protecció paisatgística.
  
El sòl està qualificat com a no urbanitzable comú.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els elements del medi susceptibles de veure's afectats per les obres són: coberta vegetal, paisatge, condicions d'assossec públic, usos recreatius.
  
En la fase de construcció, instal·lació o muntatge les actuacions que poden incidir sobre els elements del medi són:
  
- Moviments de terra per a l'obertura de rases. L'estudi considera la importància baixa d'aquests ja que l'amplària de les rases és mínima i no afecta la vegetació, atés que es realitzarà pel camí rural existent.
  
- Emmagatzemament de materials i de residus.
  
- Producció de sorolls durant la construcció.
  
En fase de funcionament:
  
- Com a impacte positiu destaca la revisió del sistema elèctric existent amb ocasió de la instal·lació d'aquesta nova línia, disminuint el perill d'incendis forestals com a conseqüència de possibles avaries i mal funcionament.
  
- Augment de la qualitat de vida i de serveis per als usuaris de les cases que obtindran servei, compatibles amb l'ordenació prevista en el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la Serra Mariola.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han valorat com a negatius l'afecció a la coberta vegetal, al paisatge i les condicions d'assossec públic per l'obertura de rases, emmagatzemament de materials i residus i producció de sorolls.
  
Com a impacte positiu i en la fase de funcionament s'ha valorat l'augment de la qualitat de vida, la revisió del sistema elèctric sobre la coberta vegetal.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental són, entre altres, les següents:
  
- Les restes produïdes no podran utilitzar-se com a material de farciment. L'abocament de qualsevol tipus de líquid quedarà prohibit, i s'haurà de disposar de depòsits per a deixar les restes d'obra.
  
- Els residus seran traslladats a abocadors controlats legals.
  
- No s'emmagatzemaran materials en llocs pròxims als cursos d'aigua o a llits amb avinguda de tipus torrencial, especialment olis, hidrocarburs, etc.
  
- Quedarà prohibit l'abocament de restes d'obra.
  
- No s'afectarà o ocuparà per trànsit de personal o maquinària cap sòl que no haja sigut destinat a això. Això comporta reduir el sòl ocupat als camins on s'obriran les rases.
  
- En totes les operacions s'evitaran danys innecessaris a la vegetació.
  
- Les àrees afectades per maquinària, personal i emmagatzemament de terres, es deixaran, en acabar l'obra, en condicions el més paregudes possibles a les condicions inicials sense necessitat de dur a terme neteja o transport de materials.
  
- Els treballs es realitzaran en l'horari diürn.
  
El projecte i estudi d'impacte ambiental que s'avalua substitueix un expedient anterior 536/00-AIA en el qual es proposava la xarxa elèctrica tant de 20 kV com la de baixa tensió en aeri. Li va ser comunicat al promotor que la xarxa hauria d'executar-se en subterrani i justificar-se la legalitat dels habitatges a què es destina el subministrament elèctric.
  
Formen part d'aquest expedient l'informe elaborat per l'Ajuntament de Bocairent per a la secció de gestió i disciplina urbanística. En aquest informe s'indica que el sòl és no urbanitzable comú segons les normes subsidiàries vigents, i especifica la situació urbanística de cada un dels cinc habitatges a què es destina el subministrament elèctric.
  
Les edificacions tenen llicència d'obres o antiguitat superior a 50 anys.
  
Amb data 26 de març de 2002, el director general d'Urbanisme i Ordenació Territorial declara d'interés comunitari la sol·licitud formulada pel Sr Juan Francés Andrés per a l'atribució de l'ús i aprofitament (instal·lació de centre de transformació i línia de tensió), que s'ha d'executar a partida l'Ansari, en sòl no urbanitzable del terme municipal de Bocairent.
  
Respecte a la finalitat de la línia i atés que s'emplaça en el Parc Natural de Serra Mariola, cal recordar el comunicat elaborat pel cap d'àrea de Gestió del Medi relativa a la definició de construcció tradicional (masos) en relació amb el que estableix al respecte d'aquesta figura el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Serra Mariola.
  
Aquesta comunicació respon a allò que s'ha reflectit en l'article 58.2 que disposa que: en els edificis i instal·lacions existents dins de la unitat de zonificació denominada Parc Natural de la Serra Mariola diferents de les construccions tradicionals (masos) no podran realitzar-se obres de consolidació, augment de volum, modernització o increment del seu valor d'expropiació, però sí les xicotetes reparacions que exigiren la higiene, ornament i conservació de l'immoble.
  
Del condicionant de l'article 58.2 s'exclouen les construccions tradicionals (masos).
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que hi siguen preceptives, el projecte de línia subterrània d'energia elèctrica de 20 kV i xarxa de baixa tensió també en subterrani, al terme municipal de Bocairent (València) el promotor del qual és Iberdrola Distribución Eléctrica SAU, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i es complisca el que disposa l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1. Si del desenvolupament de les obres s'observen restes d'interés per al patrimoni artístic, històric, etnològic, etc. es comunicarà de forma immediata a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.
  
2. Es presentarà en aquesta Direcció General la restauració duta a terme mitjançant informe i reportatge fotogràfic passats dins dels tres primers mesos de la finalització del camí.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 205/04-AIA
  
Objecte del projecte: Declaració d'interés comunitari per a ampliació de campament de turisme de 1a categoria
  
Promotor: CAMPING VILLAMAR,SL
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial
  
Localització: Situat a la partida Assagador del polígon 12, parcel·les 57a i altres al terme municipal de Benidorm (Alacant).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte:
  
La documentació presentada correspon a la fase d'avantprojecte i s'hi indica que es tracta d'una ampliació de l'activitat ja existent, afegint a les 648 parcel·les existents una ampliació de 746, que donen com a resultat 1.394 parcel·les en total, i suposen una capacitat equivalent per a 4.182 persones.
  
La superfície que ha d'ocupar l'ampliació es troba situada en el polígon 12 a les parcel·les 57 a, 58, 59, 60, 61a, 63,70,71,73 i 85a. La finca sobre la qual s'ha de realitzar l'actuació té una superfície de 111.520 m² (segons dades de la memòria són 97.157 m²) que s'afegeixen als 96.432 m² ocupats pel càmping ja existent. Actualment la zona d'ampliació proposada està diferenciada en dues parts, la situada confrontant en direcció nord a l'existent està dedicada a l'agricultura corresponent a les parcel·les 70 i 73, és la part més pròxima a la carretera de l'Albir i es troba plantada de tarongers, mandariners i llimeres. La segona part de l'ampliació proposada es troba ocupada per pins i bosc baix, corresponent a les parcel·les 57 a, 58, 59, 60, 61a, part de la 63 i 71 (la 85a no s'ha localitzat en els plànols cadastrals aportats).
  
Les infraestructures bàsiques existents a les quals es connectarà l'ampliació que es projecta són:
  
- Sistema de sanejament i depuració: mitjançant la connexió existent amb la xarxa de clavegueram municipal que es depura en l'EDAR de Benidorm. La suficiència de la capacitat del sistema de depuració per a les aigües residuals generades per l'ampliació ve informada pels serveis tècnics municipals.
  
- Per al proveïment d'aigua potable, mitjançant la connexió existent amb la xarxa general de proveïment municipal. La suficiència de disponibilitat per al proveïment de l'ampliació del càmping ve així mateix informada pels serveis tècnics municipals. Disposa de depòsits amb una capacitat d'emmagatzemament de 800 m³ major d'un dia, amb una dotació d'almenys 200 litres per parcel·la i dia (278.800 l).
  
- Per a la gestió dels residus sòlids s'indica que es distribuiran estratègicament contenidors específics per a vidre, paper i llanda per a facilitar el reciclatge posterior d'aquests materials. En l'avantprojecte s'indica que s'establirà un servei de recollida diària de fems i l'emmagatzemament d'aquests fins a la seua retirada en recintes reservats a aquest efecte.
  
- El subministrament elèctric parteix del ja existent en les instal·lacions del càmping.
  
- L'accés principal es realitza des de la via de penetració que va al Racó de Loix, aprofitant l'entrada principal del càmping ja existent.
  
2. Alternatives
  
No es plantegen altres alternatives d'ubicació, i es justifica la triada per ser parcel·les confrontants a l'activitat ja existent, aprofitant els serveis, comunicacions i infraestructures ja realitzats.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El 2 d'agost de 2004, dels Serveis Territorials d'Alacant de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial es remet el projecte i estudi d'impacte ambiental del projecte esmentat, juntament amb el certificat d'informació pública. Per part del promotor es remet certificació tècnica de l'Ajuntament i s'acredita la disponibilitat de les infraestructures d'aigua i sanejament municipals per a les necessitats generades pel projecte d'ampliació del càmping.
  
El projecte i estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés a informació pública mitjançant anunci en el DOGV núm. 4676, de data 23 de gener de 2004, i no s'hi han formulat al·legacions a aquest en el període establert, segons s'indica en el certificat remés.
  
2. Informes obrants en l'expedient:
  
- Informe dels serveis tècnics municipals de l'Ajuntament de Benidorm, remés pel promotor, en el que s'indica en extracte que:
  
- El subministrament d'aigua potable quedarà garantit per la xarxa municipal d'aigua potable, sempre que es realitzen les modificacions necessàries en les instal·lacions interiors i en la connexió existent. S'hauran de prendre mesures per a facilitar l'estalvi de consum de l'aigua a fi de garantir una adequada gestió dels recursos hídrics disponibles.
  
- Xarxa de sanejament i depuració: consultades les dades d'explotació i després de realitzar els càlculs d'increment de cabal que generarà l'ampliació de l'activitat de càmping projectada, es dedueix que el sistema de depuració municipal garanteix la capacitat per a assumir sense dificultat aquest volum d'aigua i més si es té en compte les obres d'ampliació de l'EDAR que actualment es duen a terme.
  
Hauran de complir les condicions de connexió i abocament a la xarxa municipal de clavegueram.
  
Per al manteniment de zones verda i neteja s'haurà d'implantar un sistema de reg mitjançant aigua reutilitzada.
  
- Informe tècnic arqueològic dels Serveis Territorials d'Alacant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, remés pel promotor, en el que s'indica respecte a la prospecció arqueològica realitzada sobre el projecte, que l'estudi aportat s'ha sotmés a informe tècnic i s'ha posat de manifest que dels resultats de la prospecció es deriva la inexistència de jaciments arqueològics, Per la qual cosa no són necessàries cauteles d'aquesta naturalesa en el moment de la redacció i autorització dels projectes urbanístics planificats. No obstant això, recorda la necessitat de compliment de la Llei de patrimoni cultural valencià.
  
- Informe de la Direcció General d'Interior obrant en l'expedient remés pels Serveis Territorials de Planificació i Ordenació Territorial d'Alacant, en els quals s'assenyalen com a principals riscs el risc sísmic, i el risc d'incendis forestals.
  
Per això indica la necessitat que els titulars del terreny elaboren un estudi en què es preveja la documentació sobre els riscs recollida en l'Ordre, de 8 de març de 1999, de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de terratrèmols i incendis forestals.
  
Per part del promotor es va remetre en data 16 de març de 2004 documentació sobre l'esmena de les deficiències detectades.
  
Afeccions legals
  
L'actuació es troba situada en sòl classificat com a no urbanitzable en el Pla general d'ordenació urbana de Benidorm. En certificat de l'Ajuntament de Benidorm s'indica que correspon a sòl no urbanitzable comú.
  
En les proximitats es troba un camí ramader, per la qual cosa qualsevol afecció a aquesta haurà de complir el que estableix la Llei 3/1995, de camins ramaders.
  
La ubicació es troba pròxima a la delimitació prevista inicialment per al Pla d'ordenació de recursos naturals de la serra Gelada el document de la qual es troba actualment en fase d'informació pública.
  
Part de l'ampliació, concretament la que es troba poblada amb vegetació natural de pins i matoll, es troba inclosa en el Pla forestal de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat:
  
En la fase de construcció els principals elements que poden resultar afectats es deriven de les operacions de moviment de terres, canvi de l'orografia del terreny, modificacions en l'escorriment, tala i desbrossament de la vegetació natural existent en la part est de l'ampliació. Per la qual cosa resultaran afectats la flora, la fauna, el paisatge i l'escorriment del terreny.
  
En la fase de funcionament els principals impactes previsibles són els derivats de la contaminació per residus líquids i sòlids; el risc derivat d'incendis forestals, ja que és confrontant a massa forestal; i la possibilitat de produir efectes d'inundació si no es realitza bé el disseny de la recollida de pluvials generada per les aigües d'escorriment.
  
Un capítol que cal assenyalar són els efectes derivats del risc sísmic, ja que el municipi de Benidorm segons la Norma de construcció sismoresistent (NCSR-02) posseeix una acceleració sísmica bàsica de càlcul de 0'09 g, la qual cosa situa el municipi en la zona de risc sísmic intermedi; risc d'incendi forestal, ja que els terrenys del sector est de l'ampliació són terrenys englobats en una àrea forestal poblada d'arbres més àmplia, que podrien veure's afectats per un incendi forestal; risc de contaminació d'aqüífers, ja que en el mapa geocientífic de la província d'Alacant qualifica la zona d'emplaçament com d'alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers per porositat.
  
Per això, i atés que l'ampliació proposada afecta dues zones de naturalesa perfectament diferenciada, sent una part de naturalesa agrícola (corresponent a les parcel·les 70 i 73), sense valors ambientals que ressenyar. Però, no obstant l'altra part de l'ampliació que ocupa les parcel·les 57 a, 58, 59, 60, 61a, part de la 63 i 71, es tracta de terrenys de naturalesa forestal inclosos en el Pla forestal de la Comunitat Valenciana, que constitueixen la continuïtat d'una zona forestal més àmplia que es prolonga fins a la delimitació del PORN de la serra Gelada i el lloc d'interés comunitari (LIC) de la serra Gelada i litoral de la Marina.
  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental:
  
Els efectes negatius que es descriuen en l'estudi són principalment la desaparició de l'actual plantació de cítrics i la pinada de la part est de la parcel·la, l'emigració de la fauna durant la fase de construcció, el canvi d'ús del sòl d'agrícola a serveis i les incomoditats de soroll i pols mentre dure la construcció.
  
.
  
Cal assenyalar que la documentació presentada correspon a un avantprojecte en què no s'ha arribat a entrar en detall, entre altres coses, en la quantificació del moviment de terres a realitzar que resulta necessari realitzar per a explanar les parcel·les efectuant un nou aterrassat, on s'indique que les terres sobrants de les excavacions s'utilitzaran en el farciment.
  
Les mesures correctores que es proposen es refereixen, en la fase de construcció, al manteniment de la maquinària i regs per a evitar l'emissió de pols durant el moviment de terres. Distribució de les aigües d'escorriment en la part més interna cap a la séquia situada en la part inferior que actuarà de col·lector i en la part exterior cap a la carretera de l'Albir. Construcció de carrers i parcel·les amb pendent suau i contínua per a evitar fenòmens d'estancament d'aigües.
  
L'espècie arbòria prevista per a la revegetació en la zona d'acampada és la morera pel ràpid creixement i complir amb la condició de donar ombra a l'estiu i permetre la insolació a l'hivern. Per a parterres i jardins de vores s'indica que s'empraran les espècies que millor s'adapten a la zona.
  
En la fase d'explotació indica que s'elaborarà un pla de manteniment i reglament d'ús per als campistes en què es preveuen activitats potencialment perillosa com l'encesa de foc per a barbacoes o planxes, i s'habilitaran zones amb aquest fi que complisquen amb les normes de seguretat usuals. S'habilitarà zona de llavament de vehicles. S'habilitarà zona de recollida de residus en contenidors.
  
No obstant això, no s'ha entrat a valorar l'efecte de la desaparició de la zona de vegetació natural, la proximitat a la LIC de serra Gelada, com tampoc els riscs que comporta el funcionament de l'actuació, tant d'origen com propagació d'incendis forestal en resultar confrontant amb la massa forestal que resulta ser continuïtat de la delimitació del Pla d'ordenació de recursos naturals de serra Gelada, i es troba inclosa en el Pla forestal de la Comunitat Valenciana.
  
Es considera, per l'anteriorment exposat, que la preservació dels valors naturals d'aquesta part de l'ampliació proposada no resulta compatible amb l'actuació que es projecta dur a terme, resultant a més un agreujant per al risc d'incendi forestal en una zona que constitueix una continuïtat amb el PORN i LIC de serra Gelada.
  
Per un altre costat no s'estableix un programa de vigilància ambiental, per la qual cosa s'haurà d'incorporar el que s'estableix a través del condicionat de la present resolució.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 20 i disposició addicional 5a de la Llei 4/1992, del sòl no urbanitzable.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, sense perjudici de les exigències derivades de l'aplicació de la normativa sectorial específica, únicament la part del projecte d'ampliació de càmping de 1a categoria que comprén les parcel·les 70 i 73 del polígon 12, del terme municipal de Benidorm (Alacant), projecte promogut per CAMPING VILLAMAR,SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i l'apartat tercer d'aquesta resolució.
  
Segon
  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, la part del projecte d'ampliació del càmping de 1a categoria presentat que comprén les parcel·les 57 a, 58, 59, 60, 61a, part de la 63 i 71 del polígon 12, per no resultar compatible l'execució del projecte amb els valors ambientals existents anteriorment exposats.
  
Tercer
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte en les parcel·les admeses, al compliment dels següents condicionants:
  
1. Es disposarà un sistema de recollida de pluvials que garantisca l'absència d'efectes d'inundació tant en els terrenys de l'actuació com en parcel·les confrontants, camins, etc. deguda a la modificació en l'escorriment dels terrenys.
  
2. Es preveuran les exigències sobre els riscs sísmics i incendis forestals recollida en l'Ordre de 8 de març de 1999, de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports. Es disposaran les mesures necessàries per a prevenir el risc d'incendis forestals derivat aquest de la seua proximitat a massa arborada, mitjançant la instal·lació dels dispositius antiincendis pertinents (xarxes d'aigua per a extinció, depòsits, etc.), i evitar les activitats de risc d'incendi en les zones pròximes.
  
3. En les operacions de moviment de terres s'evitarà provocar desnivells significatius en relació amb les parcel·les confrontants, evitant efectes negatius en l'impacte paisatgístic. En el cas de necessitar aportació externa de materials caldrà ajustar-se al que estableix la matèria i disposar de les autoritzacions corresponents.
  
4. Hauran de complir les condicions de connexió i abocament a la xarxa municipal de clavegueram.
  
5. S'haurà d'efectuar una adequada gestió dels recursos hídrics, promovent l'estalvi del consum d'aigua, i implantar així mateix un sistema de reg mitjançant aigua reutilitzada per al manteniment de zones verdes i neteja.
  
6. S'adoptarà com a mesura d'integració paisatgística de les instal·lacions l'execució de murets de pedra. I s'utilitzarà en la revegetació dels parterres i jardins espècies autòctones, intentant en la mesura del possible preservar els pins de determinat port en aquelles zones en què puga evitar-se la tala d'aquests. S'evitarà la utilització d'elements brillants, i adaptar a l'entorn els acabaments de façanes, etc.
  
7. Tots els residus generats per l'activitat s'hauran de gestionar d'acord amb les característiques d'aquests. Els materials sobrants del moviment de terres es traslladaran a abocadors autoritzats.
  
8. En el cas d'afecció a camí ramader es complirà el que estableix la Llei 3/1995, de camins ramaders.
  
9. El programa de vigilància ambiental inclourà la gestió realitzada amb els diversos tipus de residus generats en l'execució i funcionament de les obres projectades, com també les mesures adoptades per a prevenir el risc sísmic i el risc d'incendi forestal.
  
I es remetrà un informe aquesta Direcció General amb periodicitat anual amb el resultat de l'esmentat programa, incloent documentació fotogràfica de les mesures de revegetació i minimització de l'impacte visual.
  
10. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptarà les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
11. Altres condicionants de caràcter ambiental que s'establisquen derivades de l'aplicació de la normativa reguladora dels campaments de turisme, com també les disposicions contingudes en les ordenances municipals i la resta de normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Quart
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Cinqué
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 522/01-AIA
  
Títol: Legalització d'explotació avícola
  
Promotor: Granja Lafragua, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llombai (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació de l'activitat avícola
  
Localització: Polígon 16, parcel·la 603, del terme municipal de Llombai (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per dues naus de planta rectangular, una de dues plantes de 2.300 m² de superfície construïda, i una altra d'una única planta, de superfície construïda equivalent a 3.640 m². L'explotació ha sigut ampliada amb la construcció d'una tercera nau, d'1.300 m², de dues plantes. La capacitat inicial de l'explotació era de 17.000 aus, i és la capacitat de la nova nau, de 5.000 aus més.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (el contracte subscrit és per a un total d'animals).
  
En l'explotació no es projecta la construcció de femer, ja que es retira la gallinassa després de cada cicle reproductor, una vegada a l'any, i es ven a una empresa aliena a l'explotació, Jesús Ortiz Roig, amb NIF núm. 52.641.238-B.
  
Com a mesures higienicosanitàries adoptades en l'explotació, s'inclou la instal·lació de tela metàl·lica en les finestres de les naus, com també la construcció de gual sanitari a l'entrada.
  
L'explotació es localitza a 2,5 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 17 de desembre de 2001, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'Impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el DOGV núm. 4209, de 13 de març de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 18 de maig de 2004 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació de documentació complementària, relativa a:
  
- Aclariment de la capacitat de l'explotació.
  
- Justificació quantitat de gallinassa generada i sistema de gestió.
  
- Justificació dimensions del femer.
  
- Ubicació del femer.
  
- Justificació superfície agrària receptora de fem.
  
- Justificació eliminació de cadàvers.
  
- Sistema desinfecció de vehicles.
  
L'ampliació es remet en data 9 de juliol de 2004.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola (futur regadiu), segons normes subsidiàries municipals.
  
El municipi de Llombai està inclòs en l'annex del Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de regadiu, amb la presència d'explotacions ramaderes pròximes.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, i correspon a una zona agrícola de regadiu, amb la presència d'explotacions ramaderes pròximes, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics I presència d'animals principalment.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificats en l'estudi d'impacte ambiental són: sobre l'aire, per l'emissió d'olors, associats a la presència d'animals i a la gallinassa; i sobre el paisatge, per la introducció d'elements estranys.
  
No s'ha realitzat valoració d'impactes en l'estudi d'impacte ambiental.
  
La distància de l'explotació al nucli de població minimitza l'impacte ambiental associat a l'emissió d'olors, el qual queda també mitigat en retirar la gallinassa de l'explotació després de cada cicle reproductor.
  
L'explotació es troba franquejada de nord-oest a nord-est pel barranc de l'Arc, per la qual cosa hauran d'adoptar-se mesures preventives encaminades a evitar abocaments incontrolats o problemes de contaminació per deficient impermeabilització d'algun elements constructiu de l'explotació on es continga la gallinassa.
  
L'impacte que l'activitat pot causar sobre el sòl es considera irrellevant ja que la gallinassa no s'acumula en l'explotació i es gestiona per empresa aliena a aquesta.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
- En l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat mesures correctores per a la fase de construcció com per a la de funcionament. En tractar-se d'una legalització, no es considera les mesures correctores proposades en la fase de construcció. Entre les mesures recollides per a la fase de funcionament, s'inclou la de retirar la gallinassa una vegada a l'any, en finalitzar el cicle reproductor, per a evitar aguditzar els problemes associats a l'emissió d'olors.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb l'adopció de les recollides a continuació:
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent.
  
- Haurà de dotar-se a l'explotació de femer i fossa de lixiviats, amb capacitat per a emmagatzemar la producció d'excretes d'un cicle productiu complet, en previsió de possibles demores de l'empresa encarregada de retirar la gallinassa (en la visita de camp realitzada a l'explotació, s'ha observat l'acumulació de gallinassa en diversos punts de l'explotació).
  
- El contracte de retirada de gallinassa té vigència fins a abril de 2008. Haurà de disposar-se novament de contracte en el moment que finalitze el subscrit actualment, de manera que assegure la retirada periòdica de l'explotació de la gallinassa generada després de cada cicle d'engreixament.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de la granja avícola, situada al terme municipal de Llombai (València), promoguda per Granja Lafragua, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, tal com estableix l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle d'engreixament. El femer haurà de ser de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recollida de lixiviats.
  
- Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recollida, concentració i tractament de fems i purins, hauran d'efectuar la comunicació de les seues activitats a la Conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la Llei, comunicació que haurà de realitzar l'empresa a nom de Jesús Ortíz Roig, amb NIF núm 52.641.238-B.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que hi accedisquen.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 15 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 01/ 04-AIA
  
Títol: Legalització d'explotació bovina d'engreixament
  
Promotor: Ángeles Aliaga Sáez
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Loriguilla (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització d'una activitat de boví d'engreixament
  
Localització: Partida del Pozo, polígon 1, parcel·la 63, del terme municipal de Loriguilla (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació bovina d'engreixament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per tres parts diferenciades: una coberta mitjançant una nau d'estructura metàl·lica porticada a dues aigües, una altra paral·lela a l'estructura principal, amb coberta d'una sola vessant i un tercer espai envoltant de les naus anteriors, no cobert, en conjunt constitueix un total de 504 m² construïts.
  
L'activitat bovina consisteix en l'engreixament de vedells que arriben a l'explotació amb 5-6 mesos de vida, on són alimentats fins a aconseguir els 500 kg. de pes viu. Es disposa d'una capacitat per a 500 animals, i es realitzen 1,5 cicles/any.
  
Els animals s'engreixaran sobre llit de palla. Es genera un total de 2421 t de fem/any, que és destinat com a adob orgànic a camps de cultiu de la zona, on predomina el cultiu de cítrics.
  
La retirada de cadàvers es realitza a través d'un gestor autoritzat, amb el qual s'ha subscrit contracte a aquest efecte.
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa general de proveïment municipal.
  
L'explotació es localitza aproximadament a 1 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
L'expedient, constituït per projecte d'activitat i expedient administratiu, és remés en data 23 de maig de 2003 per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge. En data 29 de maig de 2003 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament de Loriguilla, la presentació de l'estudi d'impacte ambiental.
  
En data 12 de gener de 2004 es rep l'estudi d'impacte ambiental sol·licitat el qual completa l'expedient, per la qual cosa es procedeix en aquesta mateixa data a obrir expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 284, de 29 de novembre de 2002, també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe favorable del tècnic municipal.
  
- Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries municipals.
  
El Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, inclou el municipi de Loriguilla.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han relacionat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: aire, sòl, aigua, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola amb predomini d'explotacions citrícoles, que no presenta valors ambientals destacables.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat un estudi de la incidència bàsica de cada efecte impactant sobre el medi atenent a la magnitud d'aquest i a la probabilitat que succeïsca aquest dany o benefici. A continuació, s'ha elaborat una taula de caracterització dels diversos factors ambientals. En valorar els diversos paràmetres caracterizadors dels efectes d'impactes ambientals i partint de la incidència bàsica calculada per a cada efecte, s'obté el valor ponderat d'aquests. Els efectes ambientals amb major incidència sobre el medi, seran els prioritaris per a proposar-hi mesures correctores.
  
Els impactes més rellevants que causa l'actuació són, l'emissió d'olors, associada a la presència d'animals i a la generació de residus.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental.
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte inclouen les següents.
  
- Per a evitar l'emissió d'olors, s'afegirà al llit de palla periòdicament, superfosfat de calç.
  
- S'haurà de portar un programa en l'explotació de gestió del fem, amb l'objectiu d'evitar que s'acumule fem en el recinte, a més d'assegurar la coincidència entre el volum de fem demandat i el generat.
  
- S'instal·larà un gual sanitari a l'entrada de l'explotació, per a assegurar la desinfecció dels vehicles que accedeixen a l'interior d'aquesta.
  
- Les baixes que es produïsquen en l'explotació hauran de ser retirades per un gestor autoritzat a aquest efecte.
  
Les mesures correctores que hauran d'adoptar-se en l'explotació són:
  
- Haurà de construir-se depòsit de fem, tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. El femer haurà de construir-se amb una capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior d'aquestes. Haurà de construir-se amb lleuger pendent, de manera que puguen dirigir-se els lixiviats a la fossa de lixiviats, els quals podran ser novament incorporats al muntó.
  
- Haurà de situar-se l'explotació en una àrea cercada en la que es puguen aplicar mesures de protecció contra agents transmissors de malalties.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'expedient relatiu a la legalització de l'explotació bovina d'engreixament, situada en el terme municipal de Loriguilla (València), promoguda per Ángeles Aliaga Sáez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- A l'entrada de l'explotació es col·locarà un sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se un contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, tal com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Haurà de construir-se un femer, tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. El femer haurà de construir-se amb una capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior d'aquestes. Haurà de construir-se amb lleuger pendent, de manera que puguen dirigir-se els lixiviats a la fossa de lixiviats, els quals podran ser novament incorporats al muntó.
  
- A causa de la vulnerabilitat de la zona a la contaminació per nitrats procedents de fonts agrícoles, haurà de presentar-se previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, la relació de les parcel·les agrícoles on s'aplica el fem com a adob orgànic, com també l'autorització firmada pels propietaris de les esmentades parcel·les que accepten l'aportació de fem, justificant no sobrepassar els 170 kg de N/ha i any aplicats en el terreny, tal com estableix el Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 20 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'Impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 457/2002-AIA
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana
  
Promotor: Ajuntament de Pinet
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: Terme municipal de Pinet
  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les característiques més rellevants d'aquest
  
I. L'objecte del Pla general és definir el model territorial del municipi de Pinet. El model territorial proposat recull l'estructura territorial i econòmica actual del municipi i pretén donar resposta a les necessitats futures d'aquest.
  
II. Són diversos aspectes els que condicionen el planejament proposat. Així, la classificació i qualificació de sòl proposada és:
  
- Sòl urbà: Coincideix bàsicament amb el sòl urbà definit en el projecte de delimitació de sòl urbà vigent.
  
- Sòl urbanitzable d'ús residencial: Es proposa un sector de sòl urbanitzable residencial de baixa densitat amb ordenació detallada al sud del nucli urbà, concebut com a creixement natural del nucli urbà cap al sud, recolzat en el traçat de la carretera CV-608. (Sup: 16.943 m²)
  
- Sòl urbanitzable d'ús industrial: Es proposen dos sectors de sòl urbanitzable industrial:
  
- SUI-1: Situat al sud del nucli urbà i pensat per a la implantació de xicotets magatzems i tallers no contaminants, que siguen compatibles amb els usos residencials confrontants. (Sup: 8.812 m²)
  
- SUI-2: Situat en la confluència dels barrancs del Castellet i dels Lleses, vinculat a l'ús miner proposat. (Sup: 22.671 m²)
  
- Sòl no urbanitzable: Es classifica com a sòl no urbanitzable la resta del terme municipal, amb les següents qualificacions de sòl:
  
- Sòl no urbanitzable d'ús mixt:
  
Es correspon amb la gran majoria dels terrenys de cultiu de la vall de Pinet.
  
En aquesta categoria de sòl es permet la implantació de les obres i instal·lacions requerides per les infraestructures i els serveis públics estatals, autonòmics o locals. Amb l'autorització prèvia de la Conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i urbanisme, es permet l'habitatge unifamiliar aïllat, el magatzem vinculat a explotació agrícola, forestal o cinegètica, les instal·lacions necessàries per al funcionament de les esmentades activitats, i estacions de servei vinculades a carreteres, sempre complint els paràmetres establerts i amb una parcel·la mínima de 10.000 m per a habitatges unifamiliars i magatzems agrícoles. Es permeten les activitats subjectes a declaració d'interés comunitari que recull la Llei 4/92, sobre el sòl no urbanitzable, entre les quals es troben les activitats mineres.
  
- Sòl no urbanitzable d'ús agropecuari:
  
Comprén una superfície important de terrenys de la vall de Pinet, on es troben implantades la totalitat de les granges del municipi. Els terrenys elegits s'emplacen a més de 500 m del nucli urbà i limiten a l'est amb la carretera CV-608 i a l'oest amb sòl no urbanitzable de protecció forestal. El límit nord el constitueix un barranc mentre que el sud el forma un camí. Aquesta categoria de sòl es proposa a fi de regular la implantació de futures granges en el municipi.
  
L'elecció d'aquests terrenys per a la construcció de futures granges es justifica en la voluntat de l'Ajuntament, que consisteix en el fet que les noves activitats agropecuàries se situen al marge esquerre de la carretera CV-608, a fi de donar major entitat a aquesta. L'esmentada decisió es basa en una voluntat política municipal, més que en una justificació de caràcter ambiental.
  
Les normes urbanístiques regulen la situació urbanística de les granges existents que queden situades en sòl no urbanitzable d'usos mixtos, i s'estableixen uns terminis per a la legalització de les activitats existents.
  
Es permeten les obres i instal·lacions requerides per les infraestructures i serveis públics estatals, autonòmics o locals, i amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en ordenació del territori i urbanisme, els magatzems i instal·lacions vinculades a explotacions agrícoles, ramaderes, forestals o cinegètiques. Sempre sobre una parcel·la mínima de 10.000 m.
  
- Sòl no urbanitzable d'ús extractiu:
  
Es correspon amb els terrenys on s'emplaça una activitat minera que es troba inactiva en l'actualitat, com també els terrenys circumdants, a fi de possibilitar la futura explotació d'aquesta. Se situa a l'est de la carretera CV-608, a la vora del barranc dels Lleses.
  
En aquesta categoria de sòl es permet l'ús miner i la construcció de magatzems vinculats a l'activitat agrícola o forestal.
  
- Sòl no urbanitzable de protecció viària:
  
Es correspon amb el domini públic i amb les zones de protecció de la carretera CV-608, que finalitza el traçat d'aquestes en el nucli urbà de Pinet.
  
- Sòl no urbanitzable de protecció forestal:
  
Comprén la zona muntanyosa del municipi, que configura la vall de Pinet i s'estén a la zona nord-est del terme municipal. Ocupa en superfície la gran majoria del terme municipal.
  
Es tracta dels terrenys que per l'especial valor forestal o ambiental d'aquests han de preservar-se de tota acció transformadora.
  
Es prohibeixen expressament les transformacions agrícoles que comporten alteració del relleu o del paisatge, com també les activitats extractives. Es consideren usos compatibles els destinats a repoblar zones deforestades, contenir la degradació del relleu, conservar o millorar les condicions cinegètiques, i en definitiva tots aquells que no minven els valors que motiven la seua protecció.
  
Es prohibeix expressament qualsevol actuació que implique l'alteració o destrucció de la sureda de Pinet.
  
- Sòl no urbanitzable de protecció agrícola i forestal:
  
Es qualifiquen com a tal les bosses de terrenys amb aprofitament agrícola actual que es troben enclavades dins de la gran superfície de sòl no urbanitzable de protecció forestal que comprén la majoria del terme municipal.
  
En aquesta categoria de sòl no es permet l'ampliació de les àrees de cultiu existents. Únicament es permet la construcció de xicotetes edificacions vinculades a l'ús agrícola amb una superfície màxima de 50 m².
  
- Sòl no urbanitzable de protecció llits:
  
Es correspon amb els terrenys pertanyents als llits dels barrancs que discorren pel terme municipal, com també la zona de servitud de 5 m i la zona de policia de 100 m.
  
- Sòl no urbanitzable de protecció camins ramaders:
  
Es correspon amb els camins ramaders classificats en el terme municipal, que es descriuen més endavant.
  
III. Les futures reclassificacions de sòl únicament podran dur-se a terme en el sòl no urbanitzable d'ús mixt, i mai al nord del nucli urbà. Les que siguen d'ús industrial hauran de situar-se, a més, a més de 300 m de sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
IV. El terme municipal de Pinet es troba en la comarca de la Vall d'Albaida, i aconsegueix una superfície d'11,7 km²
  
V. El Catàleg de béns i espais protegits del Pla general de Pinet incorpora com a elements protegits l'església de Sant Pere, la sureda de Pinet i la microreserva Pla de Junquera.
  
VI. Els municipis confrontants a Pinet qualifiquen els terrenys adjacents al terme municipal de Pinet com a protegits, i ja que els terrenys perimetrals del municipi de Pinet es troben qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, excepte els terrenys pròxims a la carretera CV-608 d'accés a Pinet, es considera compatible el planejament proposat amb el dels municipis confrontants.
  
VII. No s'hi han presentat alternatives de projecte. S'intenta justificar ambientalment la classificació i qualificació de sòl proposada.
  
Tramitació administrativa
  
1. Admissió a tràmit
  
En data 9 de desembre de 2002 la secció de planejament del Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu relatius al projecte Pla general d'ordenació urbana de Pinet, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
2. Informació pública
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Levante, de data 24 d'agost de 2001 i en el DOGV núm. 4086, de 14 de setembre de 2001.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar 15 al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretaria de l'Ajuntament de Pinet, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i la contestació a les al·legacions presentades.
  
3. Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions presentades de caràcter ambiental són:
  
- Se sol·licita el canvi de qualificació de determinades parcel·les que alberguen granges avícoles i una porcina, que passen d'estar qualificades com a sòl no urbanitzable d'usos mixts a qualificar-se com a sòl no urbanitzable d'ús agropecuari.
  
- Se sol·licita el canvi d'ubicació de l'EDAR proposada, per entendre que es troba massa prop del nucli urbà.
  
4. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 24 d'abril de 2003, se sol·licita a l'Ajuntament de Pinet una ampliació o justificació de la documentació presentada en relació amb els aspectes següents:
  
- Justificació de la delimitació del sòl no urbanitzable d'ús agropecuari.
  
- Correcció gràfica d'errors per la superposició de distintes classificacions i qualificacions de sòl.
  
- Regulació normativa i legal de les granges ubicades en sòl no urbanitzable comú.
  
- Correcció de discordances entre les normes urbanístiques i els plans d'ordenació.
  
- Classificar com a sòl no urbanitzable protegit Les bosses aïllades de sòl no urbanitzable comú que queden dins de la gran superfície de sòl forestal, regulant normativament l'ús agrícola actual dels terrenys afectats.
  
- Identificació i reconeixement del LIC Serres del Montdúver i Marxuquera. Estudi de compatibilitat entre el sòl no urbanitzable d'ús extractiu i l'esmentat LIC.
  
- Sòl no urbanitzable d'ús extractiu qualificat sobre forest d'utilitat pública.
  
- Identificació de les zones del terme municipal amb risc de lliscament i despreniment i anàlisi de la seua qualificació urbanística.
  
- Grafiar en els plànols de classificació de sòl i de xarxa primària els camins ramaders del municipi, on s'indique el nom i l'amplada legal i necessària d'aquests.
  
- Coincidència de sòl urbanitzable residencial i industrial amb el llit d'un barranc.
  
- Prohibició de construir a menys de 20 m a cada costat dels llits, de conformitat amb el que disposa la Llei 6/89, d'ordenació del territori.
  
- Delimitació gràfica de les zones incendiades del terme municipal.
  
- Identificació i representació gràfica de la microreserva Pla de Junquera.
  
- Adequada descripció del tipus de vegetació present al terme municipal.
  
- Disseny de xarxa separativa de sanejament en els sòls urbanitzables proposats.
  
- Acreditació de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients per a atendre les previsions del Pla general.
  
- Coherència entre les solucions proposades per a la depuració de les aigües residuals, tant a escala sectorial com a escala municipal.
  
- Identificació del gestor de residus sòlids urbans.
  
- Identificació de l'abocador autoritzat d'inerts en el qual es depositen els residus d'aquesta naturalesa generats en el municipi.
  
- Completar la informació topogràfica.
  
- Respecte de l'afecció al patrimoni cultural valencià, remissió d'informe emés per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
- Remissió del document de síntesi.
  
En data 19 de juliol de 2004, l'Ajuntament de Pinet va remetre un annex a l'estudi d'impacte ambiental en contestació a la petició de documentació efectuada mitjançant ofici de data 24 d'abril de 2003.
  
Sol·licitud d'informes sectorials
  
En data 10 d'abril de 2003, es va efectuar consulta al Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi de l'extingida Conselleria de Medi Ambient.
  
En data 11 d'abril de 2003, es va efectuar consulta a la Direcció Territorial de Medi Ambient de València.
  
En data 27 de maig de 2003, la Direcció Territorial de Medi Ambient de València va emetre un informe sobre el projecte de referència. El contingut d'aquest informe és, en síntesi:
  
- El municipi de Pinet disposa de la forest catalogada núm. 20 d'utilitat pública, V-3006 la Serra, que queda classificada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, per la qual cosa es considera adequada la qualificació proposada.
  
- Es considera correcta la identificació dels camins ramaders classificats en el municipi.
  
- S'emet informe favorable ja que el pla proposat no afecta cap espai natural protegit de la província de València, ni cap espai natural inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits, de la Comunitat Valenciana. També s'informa que l'esmentada microreserva es troba situada en terreny protegit.
  
En data 15 de desembre de 2003, l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori emet un informe sobre l'afecció del Pla general al LIC Serres del Montdúver i Marxuquera, el contingut del qual és:
  
- La major part del LIC queda classificat com a sòl no urbanitzable de protecció del medi natural, per la qual cosa no s'observen, en principi, afeccions sobre aquest espai.
  
- Respecte del sòl no urbanitzable d'ús extractiu, s'informa que l'àrea situada per damunt de la cota 400 queda inclosa dins del LIC, per la qual cosa es proposa que el sòl d'ús extractiu s'implante per sota de l'esmentada cota, quedant la resta classificat com a sòl no urbanitzable protegit. Com a solució alternativa es proposa que la declaració d'impacte ambiental exigisca la necessitat estudiar en detall la repercussió que l'esmentada activitat generarà sobre l'esmentat LIC, i pot resultar l'esmentada activitat no autoritzable sense perjudici de la classificació i qualificació urbanística d'aquesta.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi de Pinet s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat Serres del Montdúver i Marxuquera. Es tracta d'una zona muntanyosa prelitoral, que posseeix un gran interés geològic, geomorfològic i paisatgístic, i alberga una gran varietat d'espècies vegetals, on destaquen les espècies pròpies dels penyals, els boscs de llorer i les sureres sobre sòls calcaris descarbonatats. És destacable així mateix el gran nombre de formacions càrstiques, que permeten la presència de nombroses espècies de quiròpters. També destaca la presència de nombroses aus en la zona.
  
Excepte xicotetes superfícies aïllades del LIC al nord del nucli urbà, la totalitat d'aquest espai es troba qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal. La delimitació del LIC aportada no coincideix amb la descripció d'aquest realitzada per l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, que estableix com a límit del LIC la cota 400. L'ordenació proposada qualifica part dels terrenys situats per damunt de l'esmentada cota com a sòl no urbanitzable d'ús miner i extractiu.
  
2. El terme municipal de Pinet alberga la microreserva de flora anomenada Pla de Junquera, declarada per Ordre de 22 d'octubre de 2002, de la Conselleria de Medi Ambient. Aquesta es troba situada dins de l'àmbit de LIC Serres del Montdúver i Marxuquera, i per tant es troba qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
Les espècies prioritàries de la microreserva són: Quercus suber, Cistus crisprus, Dictamnus hispanicus, Cephalantera damasonium, Lavandula stoechas i Tuberaria lignosa.
  
La nova documentació presentada recull el contingut de la declaració de l'esmentada microreserva, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
3. Són nombroses les cavitats presents en el terme municipal de Pinet, a causa de les característiques càrstiques de la zona.
  
Destaca, entre altres, l'avenc Sancho, pel seu interés botànic.
  
No s'ha representat en els plànols la situació de les distintes coves existents en el terme municipal.
  
4. Els camins ramaders classificats al terme municipal de Pinet són:
  
- Assagador del Corral Vell, d'amplada 9,00 m i la longitud del qual al terme municipal és de 2.500 m.
  
- Assagador de Lluxent, d'amplada 5,00 m i la longitud del qual al terme municipal és de 4.500 m.
  
Ambdós camins queden recollits en els plànols d'informació i ordenació i queden qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció de camins ramaders.
  
5. Pinet disposa de la forest catalogada núm. 20 de U P, V-3006 la Serra, pertanyent a l'Ajuntament.
  
El MUP queda qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
6. Són nombrosos els barrancs existents en el terme municipal de Pinet. Tots ells naixen en la zona muntanyosa del terme municipal i desemboquen en el barranc de la Vinya Vella, que naix al terme municipal de Quatretonda, travessa Pinet de nord a sud i continua cap al municipi de Llutxent. Tots els barrancs del terme municipal estan qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció de llits.
  
Els sòls urbanitzables pròxims al nucli urbà i que són confrontants al llit del barranc recullen en les respectives fitxes de gestió d'aquests la necessitat de canalitzar el barranc com a condició d'integració i connexió. També s'indica que aquesta canalització haurà de disposar de l'autorització de l'òrgan de conca.
  
7. L'estudi d'impacte ambiental afirma que no es coneixen al terme municipal zones d'interés arqueològic.
  
No s'aporta l'informe emés per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, segons estableix l'article 11 de la Llei 4/98, del patrimoni cultural valencià.
  
8. Dues línies elèctriques d'alta tensió travessen el terme municipal de Pinet en l'extrem nord-est d'aquest, i discorren per sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
Consideracions ambientals
  
1. El nucli urbà de Pinet s'emplaça en el final d'una vall configurada per un conjunt muntanyós que l'envolta per tots els costats d'aquest, excepte en l'extrem sud del terme municipal per on discorre la carretera que comunica Pinet amb Llutxent.
  
La zona de vall està composta per materials d'origen quaternari, en concret per cantells, graves, arenoses i argiles, la zona muntanyosa a l'est i oest de la vall està composta per materials d'origen terciari, on es donen les roques calcàries i les margues, mentre que la zona muntanyosa al nord-oest del terme municipal és d'origen cretaci, on predominen les roques calcàries i dolomies.
  
Pel que fa a la hidrologia subterrània, en estudi d'impacte ambiental expressa que els aqüífers més importants són els que apareixen en les muntanyes calcàries i dolomítiques del cretaci superior. El municipi de Pinet s'assenta sobre el subsistema aqüífer de la serra Grossa. Comprén l'alineació muntanyosa calcària que discorre des de la Font de la Figuera fins a Gandia, com també la vall terciària margosa de la Vall d'Albaida.
  
Respecte del risc de contaminació de l'aqüífer sobre el qual s'assenta el municipi de Pinet, la cartografia temàtica publicada per la COPUT diferencia dins del terme municipal dues zones amb distint grau de risc, que divideixen el terme municipal en dues meitats. La meitat oest del municipi, on es troba el nucli urbà i totes aquelles activitats potencialment contaminants de les aigües subterrànies, presenta un risc alt a la contaminació d'aquestes, per la qual cosa s'hauran d'extremar les mesures preventives i correctores per a evitar la contaminació de l'aqüífer. La meitat est del terme municipal, coincident amb la zona muntanyosa del municipi, presenta un risc de grau mitjà i coincideix amb un sòl qualificat com a no urbanitzable de protecció forestal.
  
Excepte la zona corresponent a la vall de Pinet, que presenta un relleu poc ondulat, la resta del terme municipal es presenta com un relleu accidentat amb nombrosos barrancs que vertebren el territori.
  
Aquesta orografia fa que el terme municipal presente diverses zones amb risc de despreniment o de lliscament.
  
El risc de despreniment apareix en dues zones al nord-oest i nord-est del nucli urbà. Part de la zona nord-est coincideix amb terreny qualificat com a sòl no urbanitzable d'ús extractiu.
  
El risc de lliscament, amb els diversos graus d'aquest, es dóna a l'oest i sud del nucli urbà. La zona amb risc baix de lliscament afecta distintes categories de sòl, en concret el sòl no urbanitzable mixt, el sòl no urbanitzable d'ús agropecuari i el sòl no urbanitzable protegit. Per a cada una d'aquestes categories de sòl, les normes urbanístiques exigeixen que les actuacions que es duguen a terme tinguen en compte aquest risc i justifiquen que no incideix sobre l'activitat que s'ha de realitzar.
  
2. La vall de Pinet està destinada a l'activitat agrícola, on predomina el cultiu d'ametler i olivera, i a l'activitat agropecuària vinculada a la cria de pollastres. Es tracta, per tant de terrenys transformats on la vegetació existent és la pròpia d'aquests cultius. També destaca la vegetació natural pròpia dels nombrosos barrancs que naixen en les cotes més altes i travessen els camps de cultiu a la recerca de l'eixida natural cap a Llutxent.
  
La resta del terme municipal, que es correspon amb la zona muntanyosa, presenta una vegetació forestal, molt castigada pels incendis forestals. Amb caràcter general predomina un matoll ben desenvolupat on es troben grups arboris aïllats, com també determinades masses poblades d'arbres d'alguna entitat, com la que constitueix la microreserva Pla de Junquera, on destaca la presència de la surera com a espècie més representativa. Tota la zona forestal, inclosa l'esmentada microreserva, apareix qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
La superfície de terreny forestal representa el 69,7% de la superfície del terme municipal.
  
La zona muntanyosa de Pinet s'integra en una serra de major extensió que comprén els termes municipals de Barx, Quatretonda, Gandia i Llutxent, i els terrenys confrontants dels quals al municipi de Pinet es qualifiquen amb diversos graus de protecció.
  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que entre els anys 1988 i 2000, al terme municipal de Pinet s'han produït 4 incendis forestals, amb una superfície total afectada de 118,25 ha, encara que només un d'ells, el de l'any 1997, es troba cartografiat. La zona cremada se situa en el turó de la Solana, a l'oest del terme municipal, i es tracta de terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
No obstant això, la cartografia existent en aquesta Direcció General recull un altre dels incendis forestals esmentats, en concret un de l'any 2000 que va arrasar unes 78 ha de forests. Els terrenys afectats se situen immediatament al nord-est del nucli urbà i coincideixen parcialment amb sòl urbà. La zona incendiada també comprén terrenys qualificats com a sòl no urbanitzable d'usos mixts i sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental realitza una descripció molt general de la fauna que pot habitar en el terme municipal, diferenciant entre fauna associada a camps de cultiu, fauna de riberes fluvials i barrancs, i fauna pròpia de zones muntanyoses.
  
En la visita de camp realitzada, en la zona muntanyosa es va poder observar un grup de perdius, com també un exemplar presumiblement d'àguila reial en els voltants de la microreserva de Pla de Pinet.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental diferencia en el terme municipal de Pinet dues unitats morfodinàmiques, que es corresponen amb el sistema 1, anomenat Relleus carbonatats molt carstificats, que coincideix amb la zona muntanyosa del terme municipal, i el sistema 2, anomenat Argiles i conglomerats de Pinet, coincidents amb la vall de Pinet. Al primer dels dos sistemes li assigna una qualitat ambiental mitjana mentre que al segon li assigna una qualitat ambiental baixa.
  
5. S'adjunta un informe emés per EGEVASA, en qualitat d'empresa gestora del proveïment d'aigua potable al municipi de Pinet, sobre la capacitat de proveïment d'aigua potable als nous sòls urbanitzables proposats, tant residencials i industrials.
  
Pinet s'abasteix del pou de Buixcarró, amb un cabal d'extracció de 350 l/minut i 10 hores de bombament al dia. La demanda futura de les noves zones classificades s'estima en 175.000 L/dia, per la qual cosa augmentant en 8 el nombre d'hores de bombament s'estaria en condicions de garantir el proveïment d'aigua potable al municipi de Pinet en quantitat i qualitat suficients.
  
6. Pinet no disposa d'un sistema municipal de depuració d'aigües residuals. Es troba en projecte la futura estació depuradora municipal, que s'executarà mitjançant un conveni amb la Diputació de València. No s'hi aporta informació gràfica sobre l'emplaçament de la futura depuradora municipal.
  
Les fitxes de gestió dels diversos sòls urbanitzables proposats preveuen com a condició d'integració i connexió la necessitat de construir una estació depuradora pròpia per a cada un d'ells si en el moment del desenvolupament de cada un dels sectors l'EDAR municipal no es troba executada, en servei i amb capacitat de tractament suficient. El sòl urbanitzable industrial SUI-2 haurà de construir la seua pròpia estació depuradora davant de la llunyania a la futura depuradora municipal.
  
Aquestes fitxes també indiquen que la xarxa de sanejament a executar serà separativa, encara que no defineixen la solució prevista per A la recollida, evacuació i abocament de les aigües pluvials.
  
La normativa urbanística exigeix la depuració mitjançant sistemes homologats dels abocaments d'aigües residuals produïts per les activitats o usos implantats en sòl no urbanitzable.
  
7. S'aporta un certificat emés per la secretaria de la Mancomunitat de Municipis de la Vall d'Abaida en el qual s'afirma que Pinet es troba adherit al Pla de minimització de residus aprovats per la Mancomunitat.
  
Així mateix, se cita que l'empresa RECICLADOS INTEGRALES SA (RECISA), és la concessionària del servei de recollida de residus i del transport d'aquests a la planta de tractament i eliminació d'Ador.
  
Aquest document ve acompanyat d'un certificat emés per l'esmentada empresa en què afirma que disposa de suficients recursos humans i materials per a prestar el servei de recollida dels residus sòlids urbans al municipi de Pinet, tant en el moment actual com després del creixement urbanístic d'aquest.
  
No es descriu el mecanisme de gestió dels residus inerts generats en el municipi.
  
8. En relació amb aspectes relacionats amb el clima de Pinet, no hi ha risc d'inundació al terme municipal reconegut pel PATRICOVA. No obstant això, ja que els barrancs que discorren per la vall recullen les aigües caigudes en la zona muntanyosa, els llits poden presentar puntualment crescudes importants que poden afectar el nucli urbà o les activitats agropecuàries instal·lades en el municipi.
  
No s'hi aporta una descripció dels vents dominants en el municipi, a fi de poder valorar la incidència sobre el medi de les emissions atmosfèriques generades per les activitats potencialment contaminants que es puguen instal·lar en el municipi. A aquest respecte, s'ha de prestar espacial atenció a les activitats industrials que s'implanten en el sector industrial SUI-1, per la seua proximitat a sòl urbà i urbanitzable residencial. El sòl no urbanitzable d'ús miner se situa a uns 700 m del nucli urbà, per la qual cosa atesa la distància existent entre ambdós, com també la dimensió de la mina actual, no es pressuposa una afecció important al nucli urbà per sorolls, vibracions i emissions atmosfèriques.
  
Cal destacar també, l'olor produïda per la fermentació dels residus orgànics emmagatzemats en les granges avícoles, que a causa de l'important nombre d'aquestes, es pot fer realment significatiu, i es poden arribar a percebre's des del nucli urbà.
  
9. L'estudi d'impacte ambiental no té descripció paisatgística del municipi.
  
10. L'economia del municipi es basa principalment en l'agricultura i en l'activitat avícola, dedicada a la cria de pollastres.
  
11. En la visita de camp s'ha observat l'existència d'un incendi d'època recent a l'oest del poliesportiu municipal, que ocupa els camps de cultiu pròxims.
  
12. La descripció del medi és excessivament general, realitzada en molts aspectes a escala comarcal i no té un estudi de detall a escala municipal.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana de Pinet (València), promogut per l'Ajuntament de Pinet, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. La normativa urbanística del sòl no urbanitzable d'ús mixt permet en aquesta categoria de sòl les declaracions d'interés comunitari que recull l'article 8.2 de la Llei 4/92, sobre el sòl no urbanitzable, entre les quals es troben les activitats mineres. D'altra banda es qualifica expressament un sòl no urbanitzable per a ús extractiu en la zona est del terme municipal. Per aquest motiu, ja que es qualifica un sòl específicament per a ús extractiu, aquesta activitat ha de quedar prohibida en la resta de categories de sòls proposades, especialment en el sòl no urbanitzable d'ús mixt on la normativa proposada permet l'ús apuntat.
  
II. Es proposa la redelimitació del sòl no urbanitzable d'ús extractiu, d'acord amb allò que s'ha informat per l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge sobre l'afecció del Pla general de Pinet al LIC Serres del Montdúver i Marxuquera. Així, els terrenys situats per damunt de la cota 390 hauran de quedar qualificats com a sòl no urbanitzable de protecció forestal, ja que el LIC queda delimitat per la cota 400 i s'estableix una distància de protecció de 10 m. Els terrenys afectats per la pedrera actual que queden per damunt de l'esmentada cota hauran de ser restaurats amb l'explotació d'aquesta. Es proposa així mateix, ampliar el sòl no urbanitzable d'ús extractiu cap a les cotes inferiors a les afectades, a fi de donar continuïtat al sòl miner amb el sòl urbanitzable d'ús industrial vinculat a aquest, ja que, encara que es tracte d'usos distints, s'entén com una actuació conjunta.
  
III. Les granges existents que queden emplaçades en sòl no urbanitzable d'ús mixt hauran de promoure en el termini màxim de 2 anys la regulació de la situació legal d'aquestes, com queda recollit en les normes urbanístiques. Així mateix, es permet el creixement de les granges en un màxim del 15% de la superfície de les instal·lacions, sempre que siga justificat per a complir a la normativa sectorial aplicable.
  
Ara bé, aquesta regulació normativa ha de completar-se afegint que en cap cas l'ampliació de les instal·lacions actuals comportarà l'augment de la capacitat de granja.
  
IV. Les granges existents haurien d'aplicar productes desodorizants sobre els residus orgànics per a minimitzar o eliminar l'olor generada per la fermentació dels mateixos.
  
V. S'han de representar gràficament les coves i avencs existents en el terme municipal.
  
De conformitat amb el que disposa l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, les coves, avencs i cavitats subterrànies del municipi hauran de ser recollides en el Pla general com a elements protegits, i regular els usos permesos en aquestes.
  
VI. Aquelles activitats que es pretenguen implantar en terrenys afectats per risc de despreniment o lliscament, independentment de la qualificació urbanística d'aquests, hauran de realitzar prèviament un estudi geotècnic que determinarà la viabilitat de l'activitat proposada en aqueix emplaçament i conclourà sobre la necessitat adoptar mesures preventives davant de l'esmentada situació de risc.
  
VII. El sòl no urbanitzable de protecció de llits ha de restringir-se a l'espai que ocupa el llit i la zona de servitud de 5 m a cada costat d'aquest, excloent la zona de policia de la categoria de sòl protegit, sense perjudici de l'autorització prèvia per l'organisme de conca per als nous usos o activitats que es vullguen implantar en ella.
  
VIII. S'haurà de canviar la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció agrícola i forestal per la de sòl no urbanitzable de protecció forestal, pel fet que aquesta qualificació de sòl comprén bosses de terrenys d'ús agrícola dins d'una gran superfície de sòl forestal, i per tant predomina l'ús global forestal en la major part del terme municipal. La doble protecció atorgada a aquests terrenys resulta incoherent i pot portar a confusió. Per aquest motiu resulta més adequat qualificar aquests terrenys com a sòl de protecció forestal, com a conseqüència d'una interpretació global de la zona, i regular normativament els usos actuals i futurs dels terrenys que en l'actualitat posseeixen un aprofitament agrícola.
  
A més, la normativa específica del sòl no urbanitzable de protecció forestal ha d'indicar clarament els usos permesos i prohibits en aquesta categoria de sòl, i han de ser els primers aquells el fi dels quals siga conservar i recuperar la vegetació forestal de zona.
  
IX. S'ha de regular normativament la implantació de nous usos, tant en la vall de Pinet com en les vessants que el delimiten, a fi que la seua implantació no comporte un impacte paisatgístic en el conjunt de la vall de Pinet, perceptible tant des de les cotes més baixes de la vall com des de les muntanyes circumdants.
  
X. L'incendi forestal patit l'any 2000 va afectar el sòl urbà del municipi, en concret els voltants del depòsit municipal d'aigua. El Pla general proposa uns reajustaments en la delimitació del sòl urbà en aquesta zona, que comprén terrenys afectats per aquest incendi. L'òrgan substantiu haurà de pronunciar-se sobre la possibilitat d'incorporar al sòl urbà terrenys afectats per l'esmentat incendi.
  
XI. Respecte de l'afecció al patrimoni cultural valencià, s'estableix una reserva a favor dels criteris tècnics i d'idoneïtat del projecte que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport puga establir en el marc de les funcions i competències d'aquesta en la Comissió Territorial d'Urbanisme.
  
XII. S'haurà de presentar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València una còpia de la documentació completa refosa, on es recullen les modificacions introduïdes com a conseqüència del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 20 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 23/02-AIA
  
Promotor: RENOMAR
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transports
  
Objecte del projecte: Instal·lacions eòliques, zona 1
  
Localització: Termes municipals de Forcall, Morella, Palanques i Zorita del Maestrazgo (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
D'acord amb la documentació exposada a informació pública les instal·lacions projectades per a la zona eòlica 1, tenen les següents característiques:
  
- Es projecta la instal·lació de 2 parcs eòlics que produiran una potència total de 99 Mw.: Torre Miró I i Torre Miró II. L'energia produïda s'evacua en 20 KV subterràniament a una subestació que recull l'energia produïda en els parcs de Torre Miró I i II.
  
Els 66 aerogeneradors que s'han d'instal·lar tenen una potència unitària d'1,5 Mw i es distribueixen de la manera següent:
  
- Parc eòlic Torre Miró I, amb un total de 33 aerogeneradors dividits en dues alineacions:
  
A1, 12 aerogeneradors
  
A2, 21 aerogeneradors
  
- Parc eòlic Torre Miró II, amb un total de 33 aerogeneradors distribuïts en dues alineacions:
  
A1, 31 aerogeneradors
  
A2, 2 aerogeneradors
  
Es preveu la construcció d'una subestació transformadora de 132/20 KV, situada en el parc eòlic de Torre Miró I, amb una capacitat de 100 MW i 2 transformadors, que s'encarregaran d'elevar a 132 KV tota l'energia produïda en la zona eòlica 1.
  
L'evacuació de l'energia produïda és conduïda a la subestació transformadora (ST) de 400/132 KV. situada en el paratge Mas del Frare al terme municipal de Morella.
  
Amb aquest fi es planteja la construcció d'un línia elèctrica comuna a tota la zona eòlica 1 que realitzarà el recorregut des de la subestació de Torre Miró a la zona de Morella i la unió amb la línia d'evacuació de la zona 2, abans d'arribar a la subestació de 400/132 KV de Morella.
  
El parc de Torre Miró II es connecta a la subestació de Torre Miró I per canalització subterrània.
  
Les característiques de la línia elèctrica són bàsicament les següents:
  
- La línia elèctrica és de 132 KV de tensió nominal i una longitud de 15 km.
  
- És de simple circuit; un conductor per fase tipus LA- 280 (Hawk). Cable de terra de fibra òptica.
  
- L'aïllament estarà constituït per un conjunt de 20 aïlladors de vidre en les cadenes de suspensió.
  
- Els suports seran del tipus 11 T metàl·lics, constituïts per perfils angulars, de costats iguals; creus a portell i una banya en la part superior per al cable de terra. L'alçària és variable entre 26 i 28 metres. El nombre de suports previst és de 54.
  
- La fonamentació dels suports es realitza mitjançant quatre sabates i formigó en massa. La superfície ocupada per cada sabata és de 2,25 m².
  
La subestació de Torre Miró està formada per un parc intempèrie de 132 KV amb dos transformadors de potència i un sistema de 20/132 KV. A més disposarà d'un edifici d'una sola planta que tindrà dues sales principals: la sala de control i cel·les, a més d'un magatzem.
  
L'àrea a ocupar és de 1.701,5 m². L'edifici té unes dimensions de 276,80 m².
  
L'alçària de les instal·lacions elèctriques del recinte intempèrie són per al pòrtic 11 metres i aparellatges de 6,20 m.
  
L'edifici de control i cel·les serà d'una sola planta i es distribuirà en diverses sales principals, control, sala de cel·les i magatzem a què es podrà accedir des de l'exterior amb un vehicle.
  
El tancat exterior estarà constituït per pals metàl·lics galvanitzats.
  
Alternatives
  
En relació amb les alineacions per a la ubicació dels aerogeneradors es presenten 31 emplaçaments, gran part d'ells no viables d'entrada per pertànyer a zones no aptes, segons el que estableix el Pla eòlic valencià o bé que no tenen recurs eòlic suficient. Es defineixen finalment 2 parcs eòlics amb un total de 66 aerogeneradors i és inferior el nombre d'aerogeneradors respecte al màxim abastable per a aquesta zona, segons el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, però supera la potència de referència.
  
Es relacionen les possibles alternatives en la selecció del tipus d'aerogenerador, com també la solució adoptada finalment (aerogenerador model EW-1,5-sl) que exigeix la ubicació del transformador en una caseta externa a l'aerogenerador, s'adjunta un informe tècnic que avala els avantatges tècnics d'aquest model.
  
S'apunten els accessos triats per a l'aproximació als parcs d'entre els existents en l'actualitat i la construcció de nous camins per les cimes dels turons que unisca els aerogeneradors en cada alineació.
  
També s'han plantejat alternatives en la posició I nombre de subestacions dels parcs eòlics de la zona 1, com també distints corredors per a l'evacuació de l'energia cap a la ST Morella.
  
Inicialment es va plantejar tres subestacions de 132/20 kV, una per a cada parc eòlic ja que en principi es va plantejar el parc eòlic de Pinar junt amb els parcs de Torre Miró. Aquesta opció implicava la necessitat de construir tres línies elèctriques que presumiblement s'haurien d'unir en un tronc comú per a la connexió final a la subestació de Morella.
  
L'empresa després de l'estudi d'alternatives va considerar la construcció d'una única subestació transformadora per a Torre Miró I i Torre Miró II era adequada perquè són parcs annexos amb una producció satisfactòria, la distribució de la potència instal·lada està prou pròxima i per tant és viable des del punt de vista econòmic comunicar subterràniament els circuits elèctrics.
  
Es va desestimar plantejar el parc eòlic de Pinar per la proximitat a les masies de la zona, el fort impacte paisatgístic sobre les poblacions de Morella i Chiva de Morella, i l'ajustat recurs eòlic.
  
Respecte a l'evacuació de l'energia elèctrica es plantegen en l'estudi tres alternatives per a la línia elèctrica (alternatives 1, 2 i 3).
  
El traçat de l'alternativa 1, discorre en un primer tram (d'est a oest) per una zona aclarida amb vegetació formada principalment per pastius amb taques aïllades de pineda i carrascar. En un segon tram (des del barranc de Pontet fins a la vall del Bergantes, seguint el curs del riu Xiva), la vegetació és més forestal dominada principalment per pinedes i carrascars. L'últim tram de la línia elèctrica discorre seguint el curs del riu Bergantes sobre camps de cultiu, terrasses abandonades, timonedes i coscollars. Des del punt de vista de la fauna, aquest corredor és el més delicat per la proximitat de la mola d'En Camaràs on crien espècies d'interés. Aquest corredor té un impacte visual indiscutiblement menor perquè s'allunya de nuclis de població i en especial de Morella. Quant als accessos, en discórrer per valls agrícoles, aquest corredor té major accessibilitat.
  
L'alternativa 2 comparteix el primer tram amb l'alternativa 1 per a després prendre direcció sud amb 8 km i després girar novament aquesta vegada cap a l'oest. Es tracta d'una zona més muntanyosa amb un continu de xicotetes moles i valls. La vegetació predominant són carrascars abaldufats, timonedes i alguna sureda. Una vegada en la vall del barranc de Mastre es fan més predominants els camps de cultiu i les terrasses abandonades. Des del punt de vista de la fauna i en especial de l'avifauna podria ser més adequat. No obstant això, el paràmetre d'accessibilitat és en aquest cas prou poc favorable i paisatgísticament seria vist des de Morella.
  
L'alternativa 3, parteix directament de la ST de Torre Miró en direcció sud-oest fins a la masia la Rourera des d'on el traçat seria comú a l'alternativa anterior. Aquests últims dos trams són semblants a l'alternativa 2. Pel que fa al tram inicial cal dir que es tracta realment de la pitjor solució. La baixada fins al barranc dels Plans és un entorn molt forestal amb predomini d'un bon carrascar, després cal salvar la serra de Sant Isidre amb un pineda en la seua ombria i un carrascar en solana. Per la qual cosa les característiques de la vegetació i la falta d'accessos impliquen que aquesta siga l'alternativa més desfavorable.
  
L'alternativa seleccionada en l'estudi d'impacte ambiental és l'1.
  
Documentació complementària
  
El 15 de març de 2004, sobre la documentació exposada a informació pública, es va remetre sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental referits a aspectes específics del projecte presentat.
  
En primer terme se sol·licitava la reubicació o eliminació de diversos aerogeneradors de l'alineació núm. 2 del parc Torre Miró I ja que s'emplacen sobre formacions de carrascar que formen part d'una àrea qualificada en el Pla eòlic com a zona no apta. Aquests aerogeneradors són 1, 3 i 4 (collet de la Tareola), i 11, 12 i 13 (mola del Carrascal).
  
L'accés a l'alineació núm. 2 s'haurà de realitzar aprofitant el camí existent a través de la masia Torre del Ciprés arribant al carener a través del collet de la Tareola donant accés als aerogeneradors de l'1 al 7.
  
De forma independent partint del mateix camí es realitzarà un accés cap a l'oest a través de la plataforma intermèdia per a arribar a la ubicació dels aerogeneradors del 8 al 13.
  
Les rases d'evacuació de la línia subterrània es realitzaran amb el mateix traçat que els camins.
  
En segon terme se sol·licitava com a imprescindible per a completar l'estudi d'impacte ambiental, la realització d'un estudi específic de la fauna (concretament sobre l'avifauna) de la zona, que definira la situació preoperacional i permetera adoptar com a solució definitiva l'alternativa d'emplaçament i disseny dels parcs de menor impacte sobre l'avifauna i els quiròpters.
  
Així mateix s'indicava la falta de concreció pel que fa a l'afecció dels camins ramaders classificades i al patrimoni històric.
  
Quant al sistema d'evacuació, li va ser sol·licitada ampliació en els termes següents:
  
- Millora del traçat de la línia entre els pals 15 al 20, desplaçant-lo al nord del proposat de manera que discórrega pel terreny agrícola confrontant amb l'assagador denominat Mas de la Gasulla. Aquesta modificació disminueix la visibilitat general de la línia des del nucli de Chiva de Morella, a més de disposar del millor accés.
  
- A causa de la proximitat de la línia elèctrica a la mola d'En Camaràs i de Garumba amb la repercussió important que sobre l'avifuana tindria, s'ha de desplaçar la línia elèctrica des del suport núm. 30 cap al nord-oest fins a l'entroncament del riu Bergantes amb el barranc Folch, podent llavors entroncar amb una de les línies elèctriques de la zona 2 amb dues alternatives:
  
1a) Sense arribar a creuar el riu, i des d'aquest punt direcció sud (paral·lel al traçat proposat en l'estudi d'impacte ambiental però desplaçat cap a l'oest), dins de l'àrea d'estudi definit per l'elecció del traçat adequat fins a les proximitats del punt sud-est del Pilón de San Marcos en el qual creuaria la línia de 400 kV existent per a unir-se a la línia d'evacuació de la zona 2.
  
2a) Creuar la línia de 400 kV i el riu Bergantes a nivell del Barranc de Torre Folch rodejant pel nord el Pilón de San Marcos i el pujol de la moleta de Liborio fins a entroncar a nivell de la masia de Torre Selló amb la línia de 132 kV que evacuaria el parc de Refoyas i part del parc de la Muela de Todolella.
  
L'impacte derivat de l'establiment d'un perímetre de 1.000 metres, sobretot en la zona dels Ports en què una part important de la població viu i treballa en el medi rural, pot arribar a ser crític. En aquest sentit els articles 5, 13 i 15 de la normativa proposada han de ser modificats de manera que la incidència sobre les possibles activitats econòmiques i d'utilització del medi rural s'elimine o almenys es minimitze fins a nivells acceptables.
  
D'acord amb l'informe que s'adjunta al certificat d'aprovació provisional, la Direcció General de l'Energia ha estimat una sèrie d'al·legacions referides a l'amplada de la franja de servitud dels aerogeneradors i dels camins, que no s'han inclòs entre les modificacions del Pla especial. Sí que es fa menció del canvi proposat per la mateixa empresa promotora consistent en l'eliminació dels centres de transformació exteriors a l'aerogenerador encara que no s'han comunicat les característiques d'aquests nous aerogeneradors i la repercussió que aquest canvi té en el disseny de les infraestructures.
  
Els dies 7 i 23 d'abril, i 9 i 24 de juny de 2004 l'empresa promotora va presentar la documentació complementària sol·licitada, el contingut de la qual es resumeix en els punts següents:
  
1r) Modificació del disseny o tipus d'aerogenerador, la qual cosa permet eliminar els centres de transformació externs a l'aerogenerador.
  
2n) Canvis en la disposició dels aerogeneradors.
  
En Torre Miró I:
  
- Es reubica l'aerogenerador número 1 de l'alineació A1 de Torre Miró I en la mateixa alineació ja que va ser exclòs pel departament de carreteres del Ministeri de Foment per la situació en què es trobava, molt pròxim a la carretera nacional N-232 i sobre un talús considerat inestable. Aquesta reubicació ha motivat el canvi d'orientació de l'alineació entre els molins 8 al 12 i la instal·lació de l'antic molí 1 a continuació del molí 12.
  
- Es replanteja l'alineació A2 de Torre Miró I, de manera que no s'envaïsca l'espai ocupat per l'alzinar i considerat com a zona no apta. La nova ubicació ocupa un espai físic semblant a l'anterior però només consta de 5 aerogeneradors. Així mateix l'ocupació espacial generada pels aerogeneradors de 6 al 13 ha sigut replantejada i en aquest espai en la nova disposició s'ubiquen els aerogeneradors del 6 a l'11, situats en tot moment en zona apta i no ocupant zona de domini de carrascar.
  
- S'han reubicat els aerogeneradors eliminats en la zona de la A2 pròxima al carrascar, de manera que en un espai físic semblant s'instal·len els aerogeneradors necessaris per a completar el potencial instal·lat de 49,5 MW.
  
A Torre Miró II:
  
- Eliminació dels aerogeneradors 1 i 2 de l'alineació A2 i reubicació dels mateixos en l'alineació A1.
  
- Replantejament de l'alineació A1 millorant els paràmetres ambientals i de rendiment energètic.
  
- El camí d'unió entre els aerogeneradors 11 i 19 de l'antic avantprojecte no s'utilitzarà com a camí del parc eòlic. Aquest camí només serà utilitzat per a permetre el pas de formigoneres o maquinària de l'obra civil i maquinària auxiliar, per la qual cosa en tractar-se de vehicles de dimensions menors les millores del camí es limitaran a la construcció d'una cuneta i a l'estesa d'una capa de llasts sense haver de realitzar cap modificació del camí.
  
3r) Canvis en el traçat dels accessos i les rases
  
S'analitzen les alternatives proposades i s'indica que l'elecció de l'accés a l'alineació 2 es realitzarà utilitzant un camí existent que partint just darrere d'on se situa la subestació i discorre paral·lel a camps de labor existents entre el mur de pedra que delimita pel sud la zona d'implantació de la subestació i els tallats de la mateixa mola del Carrascal. Aquest camí ascendeix a la part superior de la mola per un camí que accedeix a un camp de cultiu que se situa entre els aerogeneradors 6 i 7 del nou plantejament de Torre Miró I.
  
En arribar a aquest bancal el camí es bifurca en dos, una part que es dirigeix a l'est, passant just al nord del Molí 6 i pujant fins al Molí 5 per una terrassa oculta a la vista. A l'altura del Molí 5 unes rodades que boten a l'altra vessant ja que en la vessant nord la terrassa s'estreny, adquireix pendent i està ocupada per xicotets peus de carrasca. Des del Molí 5 fins a l'1 es desenvoluparà un accés seguint les rodades existents, sempre per zones de pastiu i evitant els peus aïllats d'alzina o ginebre que es troben dispersos pel pastiu. L'accés als aerogeneradors 1, 2 i 3 es replantejarà sobre el terreny, aplicant les tècniques selvícoles necessàries per a minimitzar l'afecció a peus arboris.
  
Per a accedir a l'alt de mola del Carrascal, s'escometrà l'accés oest seguint la traça d'un camí que està obert per a l'accés de ramaders a l'abeurador i zona d'alimentació existent al sud del Molí 9. És millor utilitzar aquesta traça millorant alguna revolta que obrir un nou camí ja que el camí existent és menys problemàtic des del punt de vista constructiu. Una vegada se supera aquesta zona s'avançarà fins a l'aerogenerador 11 a través de zones de pastiu i evitant els peus aïllats d'alzina o ginebre que es troben dispersos pel pastiu.
  
Les rases van paral·leles als camins a un metre de separació aproximadament. En la A2 de Torre Miró I en la part superior de la mola del Carrascal la rasa se separa del camí ja que és menys impactant allunyar-la del camí i portar-la per zones de pastiu que portar-la paral·lela al camí en zones arborades. En cas d'anar paral·leles al camí en zones de dificultat topogràfica o per presència de vegetació a preservar, la rasa en longituds de no gran distància, pot anar adossada al camí, situada davall de la cuneta o al costat del camí i protegida per mollons.
  
4t) Respecte al patrimoni s'indica la intenció de realitzar els estudis determinats per la Conselleria de Cultura, Educació i Esports. En aquests estudis es tindrà en compte la declaració de Parc cultural tal com recull la Llei 4/1998.
  
En el cas de Torre Miró I i II es desenvoluparan els estudis geològics que inclouran una anàlisi estratigràfica i estructural de la formació geològica argiles de Morella.
  
Es realitzarà un estudi d'afeccions paisatgístiques al denominat Peirón de San Pedro.
  
5é) En relació amb els camins ramaders es proposa que una vegada determinada la implantació dels parcs eòlics es procedirà a determinar les afeccions del parc eòlic i les seues infraestructures associades sobre camins ramaders. La metodologia que s'ha de seguir consistirà a determinar el traçat dels camins ramaders; una vegada determinat el traçat s'analitzaran les afeccions. En cas que l'afecció siga per aerogenerador i el cos se situe dins del camí ramader es buscarà la manera de traure aquest cos de la camí, sempre que la topografia del lloc ho permeta o el departament de recurs eòlic ho veja viable. Les solucions poden anar encaminades a ocupacions temporals o modificació de traçat o desafecció de carrerada.
  
6é) Respecte al sistema d'evacuació s'analitzen les alternatives suggerides pel Servei d'Impacte Ambiental i es proposa una alternativa.
  
Els canvis proposats determinaven el pas de la línia d'evacuació de la zona 1 per la part nord del Pilón de San Marcos fins a entroncar amb la línia que prové del parc eòlic de Refoyas (zona 2), i una vegada entroncats dirigir la línia en doble circuit en direcció sud, cap a la vall del riu Cantavieja a través del barranc denominat de Torre Selló, situat entre la mola de San Marcos i la Moleta dels Frares.
  
Aquest traçat se situa a 300 metres del jaciment situat a la moleta dels Frares que segons la Conselleria de Cultura, Educació i Esports està declarat bé d'interés cultural.
  
Per aquesta raó i altres qüestions l'empresa opta per mantenir, en principi, el traçat original de l'evacuació de la zona 1.
  
Després de diverses reunions amb l'empresa i amb tècnics de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, es presenta un traçat que recull els canvis proposats pel Servei d'Impacte Ambiental.
  
En general aquest traçat discorrerà paral·lel al Pilón de San Marcos per la zona nord d'aquest i sobre camps de cultiu. Entre les dues moles (Pilón de San Marcos i Moleta dels Frares) s'unirà a la línia de la zona eòlica 2 (parc de Refoyas) i des d'ací aniran en conjunt fins a la ST de Morella.
  
El pas pel barranc situat a l'est de la Moleta dels Frares es realitzarà en subterrani. El traçat definitiu es realitzarà segons les dades obtingudes en les prospeccions arqueològiques a realitzar en la zona a causa de la presència d'una possible necròpolis.
  
El pas de subterrani a aeri es realitzarà al sud de la Moleta dels Frares, bastant allunyat del jaciment i la necròpolis d'aquest, i una vegada situat en l'àmbit de la vall del riu Cantavieja entre les poblacions de Forcall i Todolella, i en un punt determinat pel futur projecte de línia elèctrica d'evacuació dels parcs eòlics Mola de Todolella i Manzanera, pertanyents a la zona eòlica 2, es connectarà aquesta línia elèctrica que arribarà des de l'oest per la vall del riu Cantavieja amb la línia de la zona eòlica 1 més el parc eòlic de Refoyas per a anar conjuntament ambdues zones cap a la ST de Morella.
  
A 1 km. aproximadament del nucli urbà de Forcall la traça gira cap al sud-est per a pujar uns xicotets pujols situats al sud-oest de Forcall denominats els Freginals, més baix de cota que el presentat en la primera alternativa. Aquest pas està en part ocult a la localitat de Forcall a causa d'uns pujols arbrats situats entre la línia elèctrica i la vall on se situa la localitat de Forcall.
  
7é) En relació amb les determinacions de la documentació amb eficàcia normativa es fan les consideracions següents:
  
- Que l'alineació A2 del parc Torre Miró I s'ubica a la vora de zona qualificada com a no apta pel Pla eòlic. Que la franja de 200 metres que recull el Pla especial ha sigut reduïda en l'aprovació provisional del Pla especial de la zona 1, a 150 metres i que es modifica l'àrea de l'esmentat Pla especial prenent com a límit sud el de la zona no apta.
  
- Respecte al punt segon la Direcció General d'Energia ens assenyala que hem de modificar els articles ressenyats en l'informe perquè s'adeqüen a allò que s'ha recollit en les normes del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana aprovat per acord de 26 de juliol de 2001.
  
8é) Respecte a l'avifauna es proposa la realització d'un estudi en el qual s'especifique d'una manera exhaustiva i precisa els aspectes relacionats amb l'avifauna en temes relatius a abundància, reproducció, moviments locals, alimentació,etc.
  
9é) Es concreta i detalla la metodologia del Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línia elèctrica a la fauna (aus i quiròpters).
  
El dia 9 de juny de 2004 es va presentar la documentació següent:
  
- Informe sobre afecció de camins ramaders de la zona 1 en què es descriu els aerogeneradors i subestació de cadascun dels parcs que poden afectar camins ramaders classificats així com les reubicacions possibles si les esmentades afeccions es confirmaren en el replantejament definitiu.
  
- Metodologia per a la realització de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional de parcs eòlics i línies elèctriques de la Comunitat Valenciana amb els apartats següents:
  
- Treballs de camp
  
- Tractament de la informació
  
- Perfil professional
  
- Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna (aus i quiròpters) que introdueix xicotetes modificacions en la periodicitat de les eixides de camp respecte del presentat el dia 7 d'abril de 2004.
  
El dia 24 de juny es presenta una ampliació de la documentació de la zona 1 que bàsicament tracta les qüestions següents:
  
- S'assumeixen els canvis proposats en la línia elèctrica de 132 KV en concret dels suports 15 al 20.
  
- Els suports del 22 al 30 es mantenen mentre la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre informe respecte d'això perquè podria afectar domini hidràulic del riu Xiva.
  
- El traçat discorrerà paral·lel al Pilón de San Marcos per la zona nord d'aquest, des de l'encreuament del riu Bergantes i la línia de 400 kV fins a la Moleta dels Frares. la línia es construirà sobre camps de cultiu.
  
- Respecte al tram conjunt amb la zona 2, a partir de l'entroncament amb la línia d'evacuació del parc eòlic Refoyas, el barranc situat a l'est de la Moleta dels Frares es passarà en subterrani per aquesta zona, a causa de l'impacte visual que pot tenir la línia elèctrica sobre el jaciment arqueològic existent en la Moleta dels Frares i els seus voltants. Posteriorment es connectarà amb la línia elèctrica que arribarà des de l'oest per la vall del riu Cantavieja dels parcs de Mola de Todolella i Manzanera (zona 2) per a anar conjuntament a la ST Morella.
  
Tramitació administrativa
  
L'expedient va ser incoat el 21 de gener de 2002 amb la remissió des de la Direcció General d'Indústria i Energia de l'estudi d'impacte ambiental presentat per l'empresa preadjudicatària, sobre la qual es van emetre sengles informes d'esmena de deficiències els dies 14 de juny i 11 de juliol de 2002. El 5 de novembre de 2002 es va remetre una nova documentació que indicava que la mateixa contenia canvis en els parcs de la zones com també l'esmena i millores sol·licitades.
  
El dia 2 de juliol de 2003 es va rebre la documentació exposada a informació pública corresponent al de l'estudi d'impacte ambiental del sistema d'evacuació de la zona 1 i el dia 18 de febrer de 2003 es remet certificat de no al·legacions de l'expedient d'instal·lació de línia elèctrica de ST Torre Miró a ST Morella.
  
El dia 12 de març de 2004 es va remetre informe i sol·licitud d'esmena de deficiències al promotor.
  
L'avantprojecte dels parcs eòlics Torre Miró I i Torre Miró II, còpia de les publicacions de la resolució per la qual es va sotmetre a informació pública conjunta, resultat de la informació pública, i còpia de les al·legacions presentades, es va remetre el dia 25 de febrer de 2004.
  
El document del Pla especial el dia 19 d'abril de 2004.
  
El certificat d'aprovació provisional va ser rebut el 10 de febrer de 2004.
  
Com a contestació a la sol·licitud d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental el promotor va presentar documentació complementària els dies 7 i 23 d'abril, 9 i 24 de juny de 2004.
  
Informació pública
  
El Pla especial, els avantprojectes dels parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 1 del Pla eòlic de la Comunitat Valenciana van ser sotmesos a informació pública mitjançant una Resolució de 4 de juny de 2003, del Servei Territorial d'Indústria i es publicaren en:
  
- El Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4535, de 2 de juliol de 2003.
  
- El Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 80, d'1 de juliol de 2003
  
- El periòdic Mediterráneo, de 4 de juliol de 2003
  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló ha procedit al tràmit d'informació pública de l'evacuació de l'energia elèctrica de la zona 1.
  
La línia elèctrica de 132 kV (ATLINE/2003/68) simple circuit en ST Torre Miró- ST Morella ha sigut sotmesa al tràmit d'informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província de Castelló, amb data 10 de juliol de 2003; en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de data 18 de juliol de 2003; el periòdic Mediterráneo, de 4 de juliol de 2003 i en el tauler d'edictes dels ajuntaments de Morella i Forcall.
  
Segons certifica el cap del Servei Territorial d'Indústria durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions.
  
L'aprovació provisional es va produir mitjançant una resolució de 20 de gener de 2004, del conseller d'Infraestructures i Transport que incloïa l'estimació o desestimació de les al·legacions, d'acord amb l'informe annex a aquesta en introduir una sèrie de rectificacions relatives a la normativa d'alguns articles del Pla especial.
  
Al·legacions
  
En el període d'informació pública s'han presentat 5 al·legacions al Pla especial, avantprojectes dels parcs eòlics i l'estudi d'impacte ambiental de la zona 1, que bàsicament fan referència als següents aspectes i impactes ambientals:
  
1a) S'infravalora el nombre d'espècies nidificants, el pas d'aus migratòries, i l'impacte global del projecte sobre les aus.
  
2a) No hi ha una relació real de les espècies vegetals presents en la zona, no es valoren adequadament els hàbitats de prats alpins i subalpins calcaris, i alzinars Quercus ilex i Q. Rotundifolia.
  
3a) La valoració sobre qualitat i fragilitat paisatgística és molt baixa.
  
Llista de consultes
  
- Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
- DG de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià
  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló
  
- Ajuntament de Morella
  
- Ajuntament de Forcall
  
Informes sectorials
  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló
  
Remet informe on es reflecteixen els possibles impactes sobre els elements del medi que ocasionaria el sistema d'evacuació elèctrica de la zona 1. també s'enumeren els camins ramaders que es veuen afectades per la línia elèctrica proposada per a l'evacuació de l'energia elèctrica i pels parcs eòlics.
  
- Ajuntament de Forcall
  
Les obres objecte de l'estudi d'impacte ambiental es troben en sòl classificat com a no urbanitzable, afecten la zona est del terme, i analitzant el document de síntesi, es fa constar que no ha sigut identificat com a espai de valor paisatgístic la denominada mola de Garumba, que apareix identificada com a espai d'interés paisatgístic en el Pla de delimitació de sòl vigent de Forcall.
  
- Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat
  
L'informe és conjunt per a les zones 1, 2 i 3 i l'objecte principal d'aquest és la incidència sobre l'avifauna on s'indica que, tant pels parcs com per les línies elèctriques d'evacuació, són de les zones més problemàtics de les plantejades en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana ja que hi ha colònies de voltor en l'entorn pròxim d'alguns parcs i un continu trasbals d'exemplars d'aquesta espècie per tota la zona. Així mateix s'indica l'interés de la vegetació de l'àrea corresponent a quatre hàbitats d'interés comunitari, dos d'ells prioritaris d'acord amb la Directiva 92/43/CEE, encara que pel fet que aquest aspecte es va tenir en compte per a establir l'aptitud de les zones, l'informe únicament mencionarà, si és el cas, l'existència de microreserves o altres xicotetes àrees d'interés botànic que podrien veure's afectades per les infraestructures.
  
En relació amb els parcs de la zona 1 s'hi indica:
  
Torre Miró I i II: la ubicació prevista per als aerogeneradors no presenta problemàtica derivada de l'existència de zones de nidificació pròximes, si bé cal mencionar l'existència d'una zona d'experimentació botànica en les proximitats de la pista forestal que discorre entre la masia de Torre Miró i el barranc de Repuz.
  
No obstant això, la línia d'evacuació discorre en les proximitats de zones de nidificació de rapaces rupícoles i forestals i d'un important posader de voltors. Això no obstant, el traçat previst per a aquesta al nord de la Muela d'En Camaràs, pel marge dret del riu de Xiva, evita els impactes derivats d'aqueixa situació. En tot cas, ha d'evitar-se que la línia discórrega per l'alt de la Muela.
  
També s'apunta la necessitat efectuar un seguiment exhaustiu durant els primers anys de funcionament dels aerogeneradors que permeta conéixer l'impacte d'aquests i prendre mesures per a reduir-lo si és el cas. Es considera necessari realitzar un estudi detallat de les aus residents i d'un mapatge de les rutes migratòries abans d'iniciar-se el funcionament del parc a fi d'estudiar, a més, detalls com ara la taxa de desaparició de restes en el camp freqüències, alçàries i tipus de vol de les diferents espècies d'aus en les proximitat de cada aerogenerador en diferents situacions climatològiques (principalment velocitat del vent) a fi d'establir models predictius. Posteriorment, almenys durant cinc anys, haurien de contrastar-se aquests models amb les dades de mortalitat obtinguts en camp, i considerar aquest període suficient per a la determinació de les mesures correctores més adequades i el disseny del seguiment a llarg termini.
  
- Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià
  
Entre altres qüestions s'indica en l'informe que:
  
- L'avantprojecte de parc eòlic Torre Miró II es localitza junt amb el Peirón de San Pedro. Els peirassos podrien considerar-se béns d'interés cultural d'acord amb la disposició addicional primera de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.
  
- Aquest avantprojecte no considera els valors pertinents als paisatges culturals.
  
- L'estudi d'impacte ambiental ha de considerar el patrimoni etnològic afectat.
  
- Respecte al patrimoni paleontològic cal indicar que hi ha nombrosos punts de la comarca dels Ports en què hi aflora una seqüència sedimentària coneguda com a capes roges de Morella, on apareixen ben sovint jaciments paleontològics de dinosaures i altres vertebrats mesozoics de gran interés científic i patrimonial.
  
El parc eòlic de Torre Miró I es localitza sobre una àrea en què hi ha afloraments d'aquestes seqüències sedimentàries. Se sol·licita al promotor un estudi geològic de detall a fi d'establir els condicionants oportunes. L'estudi haurà de preveure una anàlisi estratigràfica i estructural de la formació geològica Arcillas de Morella en l'entorn de l'àrea d'actuació. Ha d'incloure els resultats d'una prospecció paleontològica, i finalment, ha d'anar acompanyat d'una cartografia de detall, a escala 1:5.000 on queden cartografiats els afloraments de les capes roges de Morella en relació amb les zones en què es projecte la realització de moviments de terres (condicionament de camins d'accés, excavacions de rases, etc.).
  
En informe remés el passat 20 de maig respecte a l'evacuació de l'energia s'indica que:
  
- En línies generals l'estudi arqueològic documental és encertat en les seues propostes i tal com s'hi indica serà imprescindible la prospecció arqueològica completa del traçat.
  
- No s'hi considera els valors als paisatges culturals.
  
- Durant la fase de construcció del projecte haurà de realitzar-se un seguiment paleontològic d'aquelles obres que implicaren moviments de terra en els següents punts del traçat proposat:
  
- Entre la torre de línia elèctrica núm. 51 i la subestació transformadora de Morella.
  
- Entre les torres de la línia elèctrica números 6 i 8.
  
- El seguiment paleontològic haurà de ser autoritzat per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
- Si durant els treballs de camp es realitzaren troballes, restes de vertebrats fòssils, el fet haurà de ser comunicat a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport o als ajuntaments implicats.
  
- Han de documentar-se tots els elements construïts amb aquesta tècnica i que puguen ser afectats pel parc eòlic. De la mateixa manera s'han de reintegrar els paisatges a la manera tradicional, és a dir, mantenint o reposant terrasses, els marges i els límits de la pedra en sec.
  
- L'estudi d'impacte ambiental s'ha de preveure amb l'estudi del patrimoni etnològic, immaterial i industrial.
  
- Respecte a les ermites s'ha d'incloure l'estudi de les activitats rituals al llarg dels temps (anual o altres cicles temporals), relacionant-los amb els territoris afectats. Aquests usos espacials s'hauran de tenir en compte a l'hora d'avaluar la ubicació del corredor elèctric.
  
Afeccions legals
  
Xarxa Natura. La línia elèctrica de 132 kV del sistema d'evacuació de la zona 1, en el recorregut d'aquesta s'inclou un tram de la mateixa en el lloc d'interés comunitari riu Bergantes. L'àrea està constituïda pel llit alt del riu Bergantes i les elevacions que l'emmarquen, cobertes de boscs de ginebres, roures i pins negres.
  
Entre els hàbitats cal destacar la bona representació de matolls arborescents amb Juniperus, com també de la resta de formacions forestals presents en la zona (pinedes de P. nigra, rouredes de Q. faginea, alzinars, etc.). Pel que fa als hàbitats fluvials, apareixen ben representats els boscs de galeria de Salix i Populus alba, com també els rius mediterranis amb cabal permanent.
  
Les espècies més interessants són les ornítiques, amb representació de Neophron pernopterus, Gyps fulvus, Circaetus gallicus, Hieraaetus pennatus, etc.
  
El riu alberga bones poblacions de Lutra lutra, com també de Chondrostoma toxostoma. Cal destacar també la presència de Capra pyrenaica i de l'endemisme vegetal d'àrea restringida Petrocoptis pardoi.
  
Domini públic hidràulic. La zona 1 està solcada o limitada, entre altres, pel barranc de la Juncal, pel riu Bergantes i el de Xiva. Al seu torn cada un d'aquests cursos principals presenta una abundant xarxa de barrancs tributaris que conformen la geomorfologia de la zona.
  
Camins ramaders. L'àrea presenta diversos camins ramaders com són assagador de Gasulla; assagador de Gasulla a Chiva; sendera del Tossal Gros a Mirambel; assagador de la Font de la Felipeta; assagador dels Horts dels Flares.
  
Patrimoni cultural. La Conselleria de Cultura, Educació i Esports té inventariats en la zona un nombre important d'elements patrimonials, entre els quals destaquen les manifestacions rupestres, un elevat nombre de jaciments arqueològics relacionats amb els conjunts pintats, etnològic i un patrimoni paleontològic important.
  
Classificació i qualificació urbanística. Pla eòlic de la Comunitat Valenciana, que té caràcter de Pla d'acció territorial sectorial aprovat mitjançant un Acord, de 26 de juliol de 2001, del Govern Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
Hi ha tres aspectes fonamentals en què l'estudi d'impacte ambiental i el Pla especial presenten unes deficiències molt importants i de les quals poden derivar-se afeccions notables:
  
1) La no-incorporació d'un estudi de l'avifauna real que permetera definir la situació preoperacional i per tant el disseny de les instal·lacions eòliques de menor impacte ambiental, d'aquesta manera el projecte proposat avalua la incidència sobre l'avifauna sobre un teòric coneixement de la mateixa. Per això es va sol·licitar a l'empresa promotora la realització d'estudis previs d'avifauna i quiròpters que esmenaren l'esmentada deficiència, havent presentat una metodologia que en principi es considera correcta, tot i que no s'ha comunicat, tal com es va sol·licitar, el compromís per a l'inici de aquests estudis.
  
2) La no-valoració de la incidència que el conjunt de les instal·lacions eòliques tindrà sobre la població dels municipis afectats i més concretament sobre la població dispersa en les masies i les activitats que en aquestes es desenvolupen
  
Hi ha diversos aspectes de la normativa proposada en el Pla especial que no són acceptables des del punt de vista ambiental per la incidència negativa que sobre la població rural i les activitats que la mateixa desenvolupa té sobre el desenvolupament i perspectives de la població rural. La normativa del Pla eòlic (article 25) va establir limitacions a les construccions aïllades de caràcter no industrial futures en un radi de 1.000 de qualsevol aerogenerador, norma que d'altra banda pareix excessiva ja que d'acord amb la característiques del medi i amb les criteris urbanístics el sòl no urbanitzable és la ubicació més adequada per a aquest tipus de construccions. No obstant això, (a diferència dels sòls classificats en el planejament vigent com a urbans o urbanitzables) no fixa cap distància per a les construccions existents (generalment masies), ni en el disseny de les instal·lacions eòliques s'ha tingut en compte la localització de les masies, com a aspecte limitant, per a l'elecció d'alternatives..
  
Per tant, es considera que no hi ha cap justificació per a declarar les masies existents fora d'ordenació ja que aquesta situació, d'acord amb allò que s'ha expressat en l'article 58.6 de la Llei reguladora de l'activitat urbanística es fixarà quan hi haja manifesta incompatibilitat amb la determinació dels plans. No obstant l'anterior, l'execució de les instal·lacions eòliques produirà efectes negatius sobre les activitats preexistents que serà necessari corregir a càrrec de l'empresa promotora.
  
Com a conseqüència de tot l'anterior, s'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació a les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existent (article 15 de la documentació amb eficàcia normativa) per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi i impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques.
  
3) La solució adoptada en el sistema d'evacuació.
  
L'anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental planteja tres possibles alternatives i es decanta per l'alternativa 1 a pesar de reconéixer que és la més delicada des del punt de vista de la fauna i considera com a avantatge una evacuació conjunta amb la zona 2 que finalment no es materialitza com a proposta definitiva.
  
El primer tram (fins al pal 30) discorre a través d'un corredor ambientalment acceptable encara que es poden introduir lleugeres variacions en el traçat d'alguns trams que disminueixen la incidència ambiental, com ara:
  
Suport 15-20: el recorregut definitiu serà el que se situa al nord de la mol de la Horteta que discorre per camps de cultiu i antics erms i queda més ocult.
  
Suport 22-30: les propostes realitzades per part d'aquesta Conselleria han de mantenir-se excepte en els suports que es considere que afecta terreny de domini públic hidràulic (riu Xiva) d'acord amb la informació que emeta la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre. En cas d'haver de modificar els suports s'ha de presentar estudi de detall sobre la nova ubicació que haurà de tenir informe favorable de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
En l'entorn d'afecció a les masies Barbera del riu Xiva i Torre Atmella el traçat serà el proposat per la Conselleria de Territori i Habitatge amb estudis de detall que analitzen puntualment l'impacte sobre aquestes i incorpore les mesures protectores i correctores que els resolguen.
  
A partir del pal 30 la línia transcorre per zona que el mateix estudi d'impacte estableix com a zona sensible per a la fauna (mola d'En Camaràs i mola de Garumba), a més d'afectar formacions vegetals d'àrees no aptes, i té una incidència visual molt notable sobre el nucli de Forcall i sobre l'ermita de la Mare de Déu de la Consolación, lloc de pelegrinatge tradicional pels seus habitants. Per tot això es va considerar necessari replantejar el traçat que mitigara els impactes indicats i al mateix temps unificara l'evacuació amb la zona 2.
  
En aquest sentit i entre les alternatives proposades finalment la solució acceptada pel promotor el dia 24 de juny de 2004 es correspon amb el traçat següent:
  
- El traçat discorrerà paral·lel al Pilón de San Marcos per la zona nord d'aquest, des de l'encreuament del riu Bergantes i la línia de 400 kV fins a la moleta dels Frares. La línia es construirà sobre camps de cultiu.
  
- Respecte al tram conjunt amb la zona 2, a partir de l'entroncament amb la línia d'evacuació del parc eòlic Refoyas, el barranc situat a l'est de la moleta dels Frares es passarà en subterrani per aquesta zona, a causa de l'impacte visual que pot tenir la línia elèctrica sobre el jaciment arqueològic existent en la moleta dels Frares i els voltants d'aquesta. Posteriorment es connectarà amb la línia elèctrica que arribarà des de l'oest per la vall del riu Cantavieja dels parcs de muela de Todolella i Manzanera (zona 2) per a anar conjuntament a la ST Morella.
  
Respecte a les mesures protectores o correctores es considera necessari matisar les qüestions següents:
  
- Ateses les característiques de l'entorn pel qual discorre la línia elèctrica, les mesures anticol·lisió a tota la longitud de la línia en aeri tal com es proposa en l'estudi i incloent els trams que es modifiquen mitjançant aquesta resolució, senyalitzant amb instal·lació de tires en X de neopré de 35 cm x 5 cm, subjectes per mordassa d'elastòmer amb cinta luminiscent, els cables de terra tant els normals com els que porten incorporada fibra òptica, es considera adequat.
  
La senyalització es realitzarà a portell de manera que la distància entre elements siga visualment de 5 metres.
  
- La limitació d'execució de les obres en l'època reproductiva de l'avifauna no està inclosa en el capítol de mesures correctores, només es menciona en l'anàlisi de l'impacte residual, pel que haurà de ser esmenada l'esmentada deficiència per entendre que constitueix la principal mesura preventiva per a evitar en impacte sobre la fauna.
  
- Tal com s'apunta en l'informe de patrimoni la comarca dels Ports és rica en jaciments paleontològics, especialment en els estrats corresponents a les denominades capes roges de Morella, en les quals la densitat de restes és molt elevada i per tant és molt probable que aquestes hi apareguen si es produeix remoció de terres.
  
Consideracions jurídiques
  
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
- En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
- L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'Impacte Ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable des del punt de vista ambiental el projecte d'instal·lacions eòliques de la zona 1, inclòs el sistema d'evacuació elèctrica fins a la subestació de Morella 400/132 KV, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, promogut per RENOMAR sempre que s'ajuste a allò que s'ha proposat en la documentació o si és el cas en el punt segon d'aquesta resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. Emplaçament de les instal·lacions eòliques
  
- La ubicació dels aerogeneradors, el traçat de les rases, de les subestacions i dels vials d'accés tant interiors com exteriors seran, en principi, els descrits o grafiats en la documentació complementària presentada el dia 7 i 23 d'abril de 2004, quedant en qualsevol cas supeditat el replantejament definitiu en els casos en els quals puguen afectar-se la superfície pertanyent als camins ramaders, a jaciments arqueològics inventariats o que es puguen detectar en les prospeccions prèvies, flora endèmica, amenaçada o d'interés o als resultats dels estudis previs de fauna.
  
En la reubicació dels aerogeneradors se seguiran els criteris següents:
  
- La reubicació dels aerogeneradors i de les subestacions s'haurà de realitzar, en tot cas, dins de l'àmbit del Pla especial, d'acord amb els criteris de delimitació que es marquen en l'apartat 4 del punt segon d'aquesta resolució.
  
- Els aerogeneradors que no puguen ser reubicats hauran de ser eliminats.
  
- El traçat de la línia elèctrica d'evacuació es correspondrà amb el de l'alternativa, el dia 24 de juny de 2004, excepte en els trams que a continuació s'hi detallen:
  
Tram ST Torre Miró - Encreuament línia de 400 kV de REE:
  
Suport 15-20: el recorregut definitiu serà el que se situa al nord de la mola de la Horteta que discorre per camps de cultiu i antics erms i queda més ocult.
  
Suport 22-30: les propostes realitzades per part d'aquesta Conselleria han de mantenir-se, excepte en els suports que es considere que afecten terreny de domini públic hidràulic (riu Xiva) d'acord amb la informació que emeta la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre. En cas d'haver de modificar els suports s'ha de presentar estudi de detall sobre la nova ubicació que haurà de tenir informe favorable de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
En l'entorn d'afecció a les masies Barbera del riu Xiva i Torre Atmella el traçat serà el proposat per la Conselleria de Territori i Habitatge amb estudis de detall que analitzen puntualment l'impacte sobre aquestes i incorpore les mesures protectores i correctores que els resolguen.
  
En un termini no superior a 6 mesos, des de la notificació d'aquesta resolució i en tot cas abans del replantejament definitiu, es presentarà la cartografia del traçat de la línia elèctrica a escala més detallada (1:10.000) el traçat definitiu, tenint en compte les indicacions apuntades en els apartats anteriors.
  
- La reubicació dels aerogeneradors, o de la subestació transformadores, com també el replantejament definitiu d'aquestes infraestructures, de les línies elèctriques d'evacuació dels camins, rases de cablejat i totes les instal·lacions auxiliars de la zona 1 es realitzaran en coordinació amb la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2) La metodologia de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional de parcs eòlics i línies elèctriques, serà la presentada oficialment el dia 9 de juny de 2004.
  
L'inici d'aquest estudi es realitzarà transcorregut un mes des de la recepció de la notificació d'aquesta resolució.
  
3) L'inici de les obres quedarà supeditat a la presentació de la documentació següent:
  
- A la presentació, supervisió i vistiplau de la memòria final de l'estudi d'avifauna en situació preoperacional de parc eòlics i línies elèctriques.
  
- A l'informe de la Conselleria de Cultura emés sobre les prospeccions prèvies.
  
4) En la documentació amb eficàcia normativa haurà de procedir-se a les modificacions següents:
  
4.1) La franja o amplària que delimita l'àmbit del Pla especial per als aerogeneradors i subestacions (àrea en què es declara compatible les instal·lacions eòliques) independentment de l'extensió que arbitràriament es fixe, exclourà en tot cas:
  
- Les àrees declarades no aptes en el Pla eòlic de la Comunitat Valenciana.
  
- Qualsevol superfície que es trobe a menys de 1.000 m de sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el planejament vigent del municipi en qüestió, i podrà ser exigible, motivadament i excepcionalment, una major distància per a aquells municipis que, per condicions topogràfiques o de confrontament amb sòl d'especial protecció tinguen com a única alternativa possible el creixement del nucli urbà en la direcció del parc eòlic.
  
- Els camins ramaders classificats confrontants a les alineacions.
  
- La superfície inclosa en el perímetre de protecció de jaciments arqueològics o determinada per l'òrgan competent després de la corresponent prospecció arqueològica.
  
4.2) S'eliminarà la norma que declara fora d'ordenació a les edificacions aïllades de caràcter no industrial com a règim aplicable a les edificacions existent (article 15 de la documentació amb eficàcia normativa) per l'impacte crític que genera sobre la població rural dels nuclis en què tradicionalment s'ha exercit l'activitat agrària i ramadera (masies) i perquè, d'acord amb allò que s'ha expressat en el mateix estudi d'impacte ambiental i el projecte de parcs, no hi ha manifesta incompatibilitat dels usos actuals amb les instal·lacions eòliques,
  
4.3) S'inclourà una norma en la documentació amb eficàcia normativa sobre l'obligació de sol·licitar la declaració de zones de seguretat, tant per a la fase de construcció (impacte temporal) com per a la fase de funcionament (impacte permanent), per a aquelles en què l'ús d'aprofitament eòlic se superposa amb l'ús cinegètic preexistent, d'acord amb el que preveu la Llei 1/1970, de 12 d'abril, sobre caça, i la Resolució de 26 d'abril de 198, de la Direcció General de la Producció Agrària, per la qual es donen normes per a la senyalització dels terrenys sotmesos a règim especial de caça i pesca continental i camins ramaders.
  
5) Les mesures preventives i correctores proposades en el capítol 11 de l'estudi d'impacte ambiental es complementaran amb les següents :
  
5.1) Mesures de protecció de qualitat de l'aire i prevenció de soroll durant la construcció
  
- Mesures per a minimitzar la contaminació en la fase de construcció
  
- S'efectuaran regs periòdics dels camins que suporten trànsit rodat i els abassegaments de material. La freqüència s'adaptarà a l'estació l'any i a les condicions meteorològiques de cada moment i sempre que es faça perceptible l'emissió de partícules.
  
- Els vehicles de transport de material circularan amb les caixes cobertes amb lona.
  
- Mesures per a la prevenció de la contaminació acústica
  
- S'efectuarà un manteniment periòdic dels silenciosos de les fugues, rodaments, engranatges i mecanismes en general de tota la maquinària que intervinga en l'obra
  
- Les voladures com a mètode d'excavació s'utilitzaran puntualment i només en els supòsits en què no existisquen tècniques alternatives.
  
5.2) Protecció del sistema hidrològic i hidrogeològic durant la fase de construcció
  
El promotor haurà de presentar previ a l'inici de les obres la inscripció en el registre de xicotets productors de la Comunitat Valenciana, com també el document d'acceptació del gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos, que haja de fer-se càrrec de qualsevol residu d'aquesta naturalesa que es genere, tant en la fase de construcció com en la de funcionament.
  
5.3) Protecció a la fauna
  
- S'inclourà com a mesura preventiva prioritària per a evitar impactes sobre la fauna durant la fase de construcció, la programació de les obres fora del període reproductiu de les espècies més sensibles, és a dir, des de finals de l'estiu al començament de la primavera (entre els mesos d'agost a febrer), en adaptar el calendari d'actuacions de l'execució de les instal·lacions eòliques de la zona 1 a l'esmentada mesura preventiva.
  
- La senyalització dels cables de terra i fibra òptica comprendrà tot el recorregut de la línia elèctrica d'evacuació. Els elements antiocells s'instal·laran a portell de manera que queden a una separació de 5 metres.
  
- La reubicació dels abocadors o de les àrees d'aportació d'animals esporàdic es posposarà al resultat de l'estudi d'avifauna, de parcs eòlics i línies elèctriques.
  
5.4) Protecció del sòl i la vegetació
  
- Durant la fase de construcció, el condicionament dels camins no sobrepassarà els 4 metres d'amplada, amb excepció de les cunetes, els sobreamples de les revoltes i els eixamplaments per a l'encreuament de maquinària que distaran almenys 500 metres entre ells i es faran coincidir amb alguna de les plataformes habilitades per a la instal·lació dels aerogeneradors o per a la instal·lació de la subestació.
  
Finalitzada la fase d'obres, l'amplada dels camins que s'hagen preparat es reduiran a 3,5 metres, i es procedirà a la restauració de tota superfície alterada que sobrepasse l'esmentada amplària.
  
- La forma d'accés per a la instal·lació de la línia elèctrica respondrà als criteris següents:
  
- No es permet, com a norma general, l'obertura de nous camins.
  
- S'utilitzaran camins existents o els camins ramaders per a accedir al punt més pròxim a la ubicació del suport, des d'on s'efectuarà un rodament superficial amb maquinària apropiada, sense afectar exemplars arboris.
  
- Si el rodament superficial es realitza sobre una zona abancalada, cada bancal s'utilitzarà com a plataforma de camí, en practicar en els extrems dels bancals rampes d'unió entre ells per a permetre-hi l'accés
  
- Encara que els criteris per al tractament de carrers de la línia elèctrica es consideren adequats, es presentarà a aquesta Direcció General una memòria concreta de l'actuació, a mesura que es vaja desenvolupant, per a la seua aprovació abans de l'execució d'aquests.
  
5.5) Si fóra necessària la utilització de materials (tant àrids com terra vegetal) no provinents de les mateixes excavacions de les obres (sabates, plataformes, rases, etc,) s'obtindran de pedreres autoritzades i l'eliminació de materials sobrants s'efectuarà en un abocador inert legalitzat. Si no existiren pedreres o abocadors legals als voltants de l'obra, es tramitarà el corresponent estudi d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell del Govern Valencià pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, considerats adequats els criteris ambientals d'ubicació i restauració, proposats en l'apartat 13.4, de l'estudi d'impacte ambiental del Pla especial
  
5.6) Protecció al patrimoni
  
Durant la fase de moviment de terres dels parcs i en els trams de línia d'evacuació, en aquelles àrees en què l'excavació puga afectar les formacions denominades capes roges de Morella la vigilància arqueològica serà exhaustiva ja que la probabilitat de troballes paleontològiques és molt elevada, i procedir, si hi aparegueren restes, segons el que preveu la Llei de patrimoni.
  
Especialment sensible es considera també l'entorn de la moleta dels Frares on se seguiran les indicacions que la Conselleria de Cultura, Educació i Esports considere oportunes.
  
5.7) Abans de l'entrada en funcionament, es presentarà a aquesta Direcció General, el pla d'emergència per a cas d'incendi.
  
5.8) La restauració ambiental es realitzarà d'acord amb allò que s'ha proposat en el punt 13.3 de l'estudi d'impacte ambiental, a més d'incloure i pressupostar entre elles les mesures proposades per a la integració paisatgística de la subestació en l'entorn.
  
5.9) Si del desenvolupament de les obres o del funcionament de les actuacions previstes s'observen danys a tercers no prevists, es procedirà a l'estudi i correcció d'aquests.
  
6) En relació amb el Pla de vigilància ambiental
  
6.1) En relació amb el Pla de seguiment de la incidència de parcs eòlics i línies elèctriques en la fauna aus i quiròpters), es considera adequada la metodologia presentada en la documentació complementària, de data 23 d'abril de 2004, amb les matisacions que a continuació s'hi detallen:
  
- La banda de quantificació d'exemplars morts a cada costat de la línia elèctrica serà la mateixa que per als aerogeneradors, és a dir, 50 metres.
  
- La comunicacació de l'informe anual es complementarà amb l'avís escrit immediat (fax, correu electrònic...) de les dades de mortalitat o de qualsevol incidència ressenyable corresponents a aus rapaces i d'aquelles espècies incloses com a catalogades en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades (Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana).
  
- Els cadàvers trobats seran recollits i mantinguts en condicions de refrigeració adequades, i es traslladaran una vegada al mes a un centre de recuperació oficial, dependent de la Conselleria de Territori i Habitatge, a fi de realitzar proves forenses que aclarisquen o complementen les dades registrades en camp.
  
- El període establert de cinc anys per al pla de seguiment es considera, en principi, suficient. El pla de seguiment es reiniciarà per a aquells aerogeneradors o trams de línia que, transcorreguts sis mesos des de la posada en marxa de les instal·lacions eòliques, i que per qualsevol causa s'hagen reubicat o modificat.
  
6.2) Es realitzarà un estudi sobre el grau d'acceptació de les instal·lacions eòliques per part de la població, tant dels nuclis pròxims com de les masies, com també de la incidència sobre l'activitat econòmica de la zona.
  
6.3) Durant el primer any de funcionament del parc eòlic, a més de l'estudi d'afeccions sonores, es realitzarà un estudi de l'afecció per ombres que inclourà inexcusablement mesures en totes les masies, habitades o no, en les quals hi ha activitat agrícola i ramadera. S'inclourà una anàlisi dels resultats i es proposaran les mesures protectores o correctores a realitzar sobre els nuclis agropecuaris preexistents. L'empresa promotora finançarà les mesures necessàries per a corregir-hi els possibles impactes ambientals.
  
7) Mesures compensatòries ambientals i d'àmbit rural
  
- S'eliminarà d'aquest apartat, en destinar el pressupost assignat a altres mesures, aquelles que es consideren mesures correctores o protectores del programa de vigilància ambiental i que són d'obligat compliment. Aquestes mesures són la creació d'abocadors, integració de les subestacions i el finançament d'un estudi comparat de les afeccions dels aerogeneradors a les aus i l'eficàcia de les mesures correctores.
  
- Respecte a la mesura de rcuperació d'hàbitats naturals de significat ecològic per a la zona, es considera adequada però és motiu d'un estudi detallat en atendre les necessitats ambientals de la zona 1, seguint les directrius d'aquesta Conselleria i entitats locals. Ací es podrà incloure algun pla de recuperació de fauna. Per tant, aquesta proposta es matisarà i desenvoluparà per part d'aquesta Direcció General en el termini d'un any després de la notificació d'aquesta resolució.
  
- Respecte a línies elèctriques (mesures 2, 3 i 4), la realització d'un estudi de la problemàtica de les línies elèctriques aèries de la zona es considera adequat, però ha de fer-se per al conjunt de la zona 1, amb la identificació i quantificació de trams i suports perillosos i aplicació de mesures protectores i correctores (senyalització, modificació de suports, etc.).
  
Per tant, les propostes de les mesures 2 i 3 han d'incloure's en la 4.
  
Respecte a la quantia econòmica el pressupost haurà d'ajustar-se al resultat de l'estudi.
  
- Per a la resta de les mesures compensatòries proposades i en un termini no superior a un any comptat després de la notificació d'aquesta resolució, s'ha de presentar per part de l'empresa el calendari d'aplicació d'aquestes mesures amb un desenvolupament exhaustiu de les propostes, localitzacions, abast, pressupost actualitzat, etc.
  
8) Pla de desmantellament
  
Els criteris exposats en el capítol 16 de mesures a adoptar per al cessament de l'activitat que es corresponen al Pla de desmantellament sol·licitat en la normativa del Pla eòlic es consideren correctes, i ha de ser presentat, per a l'aprovació d'aquest, el projecte específic de restauració ambiental a partir de l'estat dels terrenys en el moment de cessament de l'activitat.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.
  
València, 21 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 051/2004-AIA
  
Títol: Pla parcial de millora del sector MR-9. El Pinet
  
Promotor: Ajuntament d'Elx
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: A la partida de la Marina, a la vora de la platja del Pinet
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Es pretén la creació d'un nucli residencial de temporada o segona residència, sense descartar la possibilitat que es convertisca parcialment en un nucli de residència permanent, amb tipologies d'habitatge unifamiliar adossat i apartaments turístics, principalment.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. No es tracta d'un projecte nou, sinó que arrossega un llarg historial administratiu, el marc del qual es resumeix a continuació:
  
- El projecte del Pla parcial la Marina - el Pinet va ser aprovat provisionalment per l'Ajuntament de l'Elx en el Ple de data 19 de desembre de 1989. L'expedient va ser elevat a la Comissió Territorial d'Urbanisme per a informe no vinculant previ a l'aprovació definitiva d'aquest de conformitat amb l'article 5 del Reial decret - Llei 16/1981, de 16 d'octubre. La Comissió Territorial d'Urbanisme, en sessió celebrada el dia 2 de març de 1990, va acordar informar favorablement l'expedient de referència.
  
- El 2 d'abril de 1990 s'aprova definitivament per l'Ajuntament d'Elx el Pla parcial la Marina - el Pinet. Aquest Pla parcial, publicat en el Butlletí Oficial de la província d'Alacant núm. 101, de 5 de maig, té com a objecte la regulació de les activitats d'edificació i ús del sòl dins de l'àmbit del sector el Pinet.
  
- En haver-se iniciat la tramitació de l'expedient amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental, al projecte del Pla parcial la Marina - el Pinet no se li apliquen les disposicions relatives a l'elaboració d'un informe ambiental.
  
- Las Salinas de Santa Pola, complex humit en què s'integren las salines del Pinet, es declaren paratge natural el 1988 mitjançant el Decret 190/1988, de 12 de desembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, publicat en el DOGV núm. 992, de 26 de gener de 1989.
  
- Posteriorment i en compliment de l'article 5 del Decret 190/1988, es redacta el Pla rector d'ús i gestió del paratge natural de les Salines de Santa Pola, aprovat mitjançant Decret 202/1994, de 13 de setembre, del Govern Valencià, publicat en el DOGV núm. 2360, de 5 d'octubre de 1994, com a instrument específic per a l'ordenació i gestió d'aquest paratge natural.
  
- L'aprovació definitiva del Pla parcial per l'Ajuntament d'Elx, el 1990, és anterior a l'aprovació del PRUG, el 1994, i no queda, per tant, afectat per aquest. No obstant això, la promotora, de manera voluntària, revisa l'esmentat Pla parcial i l'acomoda a les disposicions del Decret 202/1994, de 13 de setembre, pel qual s'aprova el PRUG del Paratge Natural de les Salines de Santa Pola.
  
- La modificació del Pla parcial té com a objectiu principal l'alliberament de majors superfícies d'espais lliures, la disminució de la superfície de parcel·les edificables i la introducció de mesures correctores en relació amb el parc natural.
  
- En la revisió d'aquest Pla es tenen en compte els informes emesos respecte d'això pel director - conservador dels parcs naturals del sud d'Alacant, per la demarcació de Costes de València i pel departament de Medi Ambient de l'Ajuntament d'Elx, introduint les indicacions i mesures correctores i compensatòries que s'hi s'estableixen. És a dir, es tracta d'una millora de l'ordenació des del punt de vista ambiental, ja que eleva la protecció de les Salines i minimitza l'impacte paisatgístic de la urbanització sobre l'entorn.
  
- D'aquesta manera i després d'obtenir l'informe favorable de la Conselleria de Medi Ambient, amb data 27 de març de 2000, l'Ajuntament d'Elx va aprovar definitivament el Pla parcial de millora i projecte d'urbanització per al desenvolupament urbanístic de l'actuació integrada del sector MR-9 del Pla general d'ordenació urbana d'Elx.
  
- L'esmentada ordenació és més favorable en termes ambientals que la pròpia del Pla general d'ordenació urbana d'Elx, aprovat pel conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports en data 25 de maig de 1998, i que disposa de declaració d'impacte ambiental favorable.
  
- L'Acord del Ple de l'Ajuntament d'Elx, de 27 de març de 2000, per raó del qual es va aprovar el Pla parcial de millora i el projecte d'urbanització del sector MR-9 va ser recorregut mitjançant el contenciós administratiu número 955/00 interposat per l'Associació d'Amics dels Aiguamolls del Sud d'Alacant.
  
- La demanda es basa en l'omissió del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental que l'esmentada associació considera obligatori en trobar-se el Pla parcial de millora i projecte d'urbanització del sector MR-9 subjecte a les disposicions del PRUG. Aquest, en l'apartat 1 de l'article tercer, estableix un perímetre de protecció de 500 metres als voltants del límit del paratge, i en el seu apartat 3k) determina que estaran subjectes a estimació d'impacte ambiental tot tipus d'instruments i projectes d'urbanització que afecten, totalment o parcialment, al perímetre de protecció i que desenvolupen figures urbanístiques sense declaració o estimació d'impacte ambiental. El Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en sentència 1396/2003, va estimar aquest recurs contenciós - administratiu referent al sector MR-9.
  
- En conseqüència, davant de la situació d'esmenar aquest tràmit i d'acord a l'apartat 8g) de l'annex I del Decret 162/1990, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, referent als instruments d'ordenació del territori, se sotmet a avaluació d'impacte ambiental.
  
- Durant l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental es va publicar en el DOGV de 25 de novembre de 2003 l'Ordre de 14 de novembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'acorda iniciar el procediment d'elaboració i aprovació del Pla d'ordenació dels recursos naturals del sistema de zones humides del sud d'Alacant, com també l'Acord de 21 de novembre del 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual es determina la forma d'aplicació de les mesures cautelars previstes en l'àmbit territorial afectat pel projecte del Pla d'ordenació dels recursos naturals del sistema de zones humides del sud d'Alacant.
  
II. La superfície del sector ascendeix a 296.533 m², amb una previsió de 1.185 habitatges de dues o de quatre alçàries. S'acosta, per tant, a una densitat de 40 habitatges per hectàrea.
  
III. En les dotacions públiques s'han inclòs 56.871 m² de superfície de jardins, adscrits a la xarxa secundària.
  
3. Alternatives
  
No s'hi presenten alternatives de localització del sector, però sí s'informa sobre diverses alternatives de l'ordenació interior.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 3 de març de 2003, l'Ajuntament d'Elx va remetre projecte tècnic, a més de l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla parcial de millora del sector MR-9. El Pinet, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons un anunci publicat en el DOGV núm. 4.671, de 16 de gener de 2004.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar tres al·legacions, segons consta en el certificat emés pel vicesecretari, en funcions de secretari general de l'Ajuntament d'Elx, en el qual s'incloïa l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
2. Resum d'al·legacions
  
Les al·legacions fan referència als següents aspectes ambientals:
  
- Incompliment, en la tramitació, de l'Acord de 21 de novembre de 2003, del Consell, pel qual es determina la forma d'aplicació de les mesures cautelars previstes en l'àmbit territorial afectat pel projecte del PORN del sistema de zones humides del sud d'Alacant.
  
- Definició incorrecta de l'estat zero o situació preoperacional anterior a la tramitació del Pla parcial de millora, i s'ha de realitzar la comparació, a l'efecte de la valoració d'impactes ambientals, amb la situació dels ecosistemes amb anterioritat als començaments dels treballs d'urbanització del sector.
  
- Les obres d'urbanització incompleixen la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, i el Reial decret legislatiu 1302/1986, d'avaluació d'impacte ambiental, i s'exigeix la paralització de les obres.
  
- En compliment de la Directiva 92/43/CEE s'han d'avaluar els impactes sobre els llocs proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000.
  
Afeccions legals
  
1. La parcel·la d'actuació queda dins del límit de protecció del parc natural de Las Salinas de Santa Pola. Així qualsevol de les actuacions que es realitzen en el medi biòtic haurien d'estar subjectes en un principi a la normativa del Pla rector d'ús i gestió establert pel Decret 202/1994, de 13 de setembre, del Govern Valencià (DOGV núm. 2360, de 5 d'octubre de 1994). Al seu torn, el parc natural de les Salines de Santa Pola està inclòs en el Catàleg de zones humides com a zona RAMSAR, igual que també forma part de la xarxa Natura 2000, i constitueix tant una zona ZEPA com un LIC.
  
A més de l'esmentat parc natural es localitza un altre element de la xarxa Natura 2000 denominat les Dunes de Guardamar. Aquestes dunes constitueixen un dels millors cordons dunars de la costa mediterrània valenciana, amb quasi 14 quilòmetres continus.
  
2. Consultada la llista de microreserves vegetals s'ha pogut comprovar l'existència d'aquestes tant en el mateix municipi com en els termes del voltant, concretament les conegudes com a dunes de la Marina i Salines del Pinet. A pesar d'estar prop de la zona d'estudi no hi ha relació directa entre la flora que apareix en el sector amb els taxons prioritaris pels quals es van declarar aquestes microreserves.
  
3. No s'aprecia afecció a forests d'utilitat pública ni a zones incendiades després de la consulta a la cartografia corresponent.
  
4. Tampoc s'aprecia cap interferència amb camins ramaders ni amb jaciments arqueològics, si bé no s'ha facilitat l'informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.
  
Consideracions ambientals
  
1. Tot i que en la parcel·la d'estudi no hi ha cap curs d'aigua natural permanent sí que cal destacar la presència en els seus voltants d'una zona humida coneguda com les Salinas del Pinet, que al seu torn forma part del complex aiguamoll de les Salines de Santa Pola. L'alimentació d'aquesta zona es basa en l'aigua marina, l'aigua de pluja i els retorns de reg.
  
La topografia, més o menys plana amb lleugeres pendents cap a la costa, condiciona la direcció i sentit preferent de l'escorriment superficial.
  
2. Hidrogeològicament el projecte es localitza sobre l'aqüífer conegut com a Camp d'Elx, que es caracteritza per un sistema multicapa on s'alternen nivells argilosos impermeables amb altres de graves i arenes permeables. El flux subterrani segueix una direcció general NW-SE, cap al mar Mediterrani, la qual cosa indica que l'alimentació es produeix en les serres d'Elx.
  
Les principals característiques de l'aigua d'aquest aqüífer són la salinitat i l'alt contingut en nitrats d'aquesta, això últim com a conseqüència de les labors agrícoles. La salinitat augmenta en l'entorn de l'aprofitament saliner, que condiciona els usos perifèrics però que també pot veure's afectat per aquests en allò que es refereix a l'aportació d'aigua dolça que disminuïsca la concentració de sals en l'aigua.
  
Es desprén, per tant, que la salinitat natural no representa un problema per a l'ecosistema, sinó que és la contaminació derivada de l'activitat humana el principal focus d'alteració d'aquest.
  
3. Geològicament el sector es localitza en una conca neogenoquaternària que podria denominar-se plana al·luvial d'Elx, el substrat de la qual és la unitat prebètica d'Alacant. Els sediments postmantell són depòsits predominantment marins, excepte en algun curt episodi del tortonià superior i gran part del quaternari, els quals són continentals. Els materials de la zona d'estudi i l'entorn més immediat d'aquest pertanyen a un quaternari de diversos tipus.
  
Des del punt de vista litològic es pot dividir la parcel·la en tres grans zones:
  
- Quaternari marí: Conjunt compost per calcarenites grolleres de fàcies litoral amb multitud de restes fòssils, principalment de gasteròpodes i bivalves, que arriben a formar gran part de la roca. Apareixen afloraments d'aquest material en la zona central i nord, encara que es troben molt transformats majoritàriament per accions antròpiques.
  
- Depòsits detrítics quaternaris: Són formacions més recents, d'origen al·luvial o col·luvial, representades per llims argilosos de color fosc (negres o rogencs) i rics en matèria orgànica, amb nivells de conglomerat de còdols, de característiques típiques de terrenys de horta. Apareixen en la major part de la parcel·la d'estudi.
  
- Quaternari marí actual i eòlic: Es corresponen amb els típics depòsits de platja i dunes eòliques holocèniques, amb arenes fixes i mòbils, molt pròxims a la costa i per tant, a l'est de l'actuació. La platja del Pinet i l'entorn d'aquesta constitueix un punt d'interés geològic, ja que les estructures i cossos sedimentaris que alberga es poden extrapolar com a model geomorfològic general per als sistemes: platja arenosa - dunes eòliques - marjal o llacuna salina, típics en el nostre litoral.
  
4. Pot descriure's l'entorn del projecte com una àrea deprimida que tendeix a curullar-se, afectada per una forta subsidència i amb gran quantitat d'aportacions de sediments. Forma part del típic sistema costaner del litoral alacantí: platja - cordó dunar - llacuna costanera.
  
Els cordons dunars d'aquest sistema geomorfològic són els responsables, en part, d'aïllar aquestes depressions ja que formen una barrera natural al mar.
  
5. Els sòls de la zona d'estudi es corresponen amb depòsits de sediments quaternaris, i presenten, per tant, una extrema joventut. L'aigua de mar ha entrat en contacte amb la totalitat dels sòls, marcant les condicions edàfiques d'aquests que es caracteritzen per la concentració de la sal i l'elevat nivell freàtic.
  
6. En relació amb els riscs d'inundació, consultat el PATRICOVA, es desprén que la parcel·la d'estudi està afectada en part per dos tipus de riscs, identificats amb les claus 3 (freqüència inferior a 25 anys i calat inferior a 0'8 m) i 6 (freqüència compresa entre 100 i 500 anys i calat inferior a 0'8 m) La zona de major risc, pertanyent a l'entorn de la salina del Pinet, es localitza a l'est de la parcel·la, mentre que la de menor risc se situa al nord d'aquesta.
  
7. L'ús proposat resulta compatible en relació amb la vulnerabilitat dels aqüífers a la contaminació, sense perjudici de l'adopció de mesures correctores adequades per a garantir la gestió eficaç per al medi dels seus residus.
  
Sobre la capacitat de càrrega, s'han detectat zones que podrien presentar problemes per a algunes fonamentacions, per la qual cosa resultaran necessaris estudis geotècnics de detall. Aquests problemes poden complementar-se amb la presència d'un nivell freàtic elevat, en contacte amb els elements constructius, i de clorurs que puguen atacar a determinats materials de construcció.
  
Finalment cal citar l'alt risc sísmic que presenta la zona d'estudi.
  
8. La flora que apareix en l'àrea d'estudi es caracteritza per una significativa importància ecològica derivada de la seua adaptabilitat a viure i colonitzar uns nínxols i ambients en condicions extremes com ara sequera, altes temperatures, salinitat, inundabilitat, alteració del substrat per antropització, pràctiques agràries, etc. No obstant això, no s'ha trobat, després de l'estudi detallat de l'àrea d'actuació, cap taxó que estiga inclòs en alguna de les ordres, decrets, catàlegs o llistes que recullen flora sensible subjecta a alguna normativa.
  
S'hi han identificat dues unitats de vegetació: l'halòfila i la ruderoarvense.
  
La primera unitat es pot dividir al seu torn en dues subunitats: la zona limítrofa a les Salines de Santa Pola per l'oest i la zona limítrofa pel sud-est.
  
La primera subzona queda englobada entre l'actual carretera del Pinet i el parc natural de les Salines de Santa Pola, i queda englobada pel projecte en una àrea SJL. No presenta separació física amb l'esmentat parc excepte la tanca perimetral d'aquest, i és la seua vegetació, per tant, molt semblant encara que en pitjor estat de conservació a causa de l'aparició d'espècies pròpies de vores de camins segurament per dispersió de llavors mitjançant fems o transport de terres. Es tracta d'una zona de sòls salins que no sol presentar inundació, on predominen les jonqueres i espècies halòfiles de la família Quenopodiàcia. Donen lloc a formacions de matoll halòfil mediterrani i matoll halonitròfil ibèric, amb representació de les comunitats següents: Cistancho luteae - Arthrocnemetum fruticosi, Frankenio corymbosae - Arthrocnemetum macrostachy, Atriplicetum glauco - Halimi, Salsolo oppositifoliae - Suadetum verae i Chenopodietum muralis. El seu diagnòstic ecològic visual indica una progressió lenta però evident cap a estadis successionals més madurs, a causa principalment a l'acció antròpica, resultant un hàbitat en estat de conservació mitjana - baixa que, depenent del tipus d'actuacions que en el seu dia puguen desenvolupar-s'hi, haurà de preveure's la possibilitat de protegir-lo, integrar-lo o conservar-lo parcialment.
  
La segona subzona comprén el sòl proposat com a SQL pel planejament proposat, i presenta una part inundable per aigües d'escorriment. Els punts de menor cota estan ocupats per canyars d'Arundo donax, entremesclats amb formacions de Juncus maritimus. A mesura que es desplaça cap a l'oest apareixen espècies de matoll descrites en la zona anterior, amb predomini de les Quenopodiàcies, esguitades per individus aïllats de Tamarix canariensis, Tamarix boveana i alguna Phoenix dactylifera. Com a formacions vegetals dominants apareixen els pastius salins mediterranis, matolls halòfils mediterranis i matolls halonitròfils ibèrics, representats per les formacions Inulocrithmoidis - Tamaricetum boveanae, Scirpetum compacto - littoralis, Elymo elongati - juncetum maritimi, Schoeno nigricantis - Plantaginetum crassifoliae, Atriplicetum glauco - Halimi, Salsolo oppositifoliae - Suadetum verae. Les actuals obres d'explanació, compactació del terreny, etc. que es realitzen per al condicionament del vial que discorre paral·lel al càmping han produït en gran part la ruptura de la continuïtat de la vegetació en deslligar el sistema dunar en el qual s'assenta el càmping de la pròpia mallada, i perjudica notablement les condicions de conservació. El diagnòstic visual i la interpretació és el mateix que en el cas anterior.
  
En aquesta unitat hi ha formacions incloses dins dels hàbitats costaners i vegetació halofítica que la Directiva 92/43 CC, de 21 de maig, considera d'interés i susceptible de conservació.
  
La segona unitat comprén la resta del territori, i ocupa la major part de la superfície. Aquesta zona es caracteritza per xicotetes urbanitzacions d'adossats, unifamiliars, cases de camp amb parcel·les, com també antics bancals de cultiu, amb representació de garroferes, oliveres, magraners i palmeres datileres. Malgrat el valor estètic d'aquests, alguns dels exemplars presenten deficiències fitosanitàries a causa de l'absència de tractaments agrícoles en els últims temps. Les formacions vegetals més destacades són les Sisymbrio irinois - Malvetum parviflorae, Asphodelo fistulosi - Hordetum leporini, Inulo viscosae - Oryzopsietum miliaceae, Plantagini albicantis - Stipetum parviflorae i Chenopodietum muralis. Presenta una progressió molt lenta o quasi nul·la cap a estadis successionals més madurs a causa de l'aïllament físic de les formacions de les primeres etapes de les sèries de vegetació, i constitueix un hàbitat molt degradat i sense interés per a la conservació.
  
9. La fauna que caracteritza a la zona d'estudi i el seu entorn és tan diversa com extensa, i s'ha descrit àmpliament en la documentació remesa. Així, tant la riquesa de les salines com els sistemes dunars degradats de la costa d'Alacant, mesurada en nombre d'espècies i en la seua importància com a àrea d'hivernada, pas migratori i reproducció, i per albergar, com a zones amb farratge, espècies sensibles, posa de manifest les justificacions per què la zona perifèrica ha sigut protegida. L'estudi d'impacte ambiental, sent conscient d'això, indica que després de l'anàlisi de les conseqüències derivades del desenvolupament del sector aprovat qualsevol mesura de millora repercutirà positivament sobre l'ecosistema de les salines i les dunes del Pinet, tocant a ell. Es recomana, llavors, i en la mesura que siga possible, preveure un perímetre d'amortiment (com a zones verdes) entre l'àrea edificable i les llacunes salines especialment.
  
10. En relació amb el paisatge, la zona s'aprecia com un espai tancat per la mateixa orografia del terreny i les urbanitzacions confrontants, amb vista panoràmiques al mar i al parc natural.
  
11. En atendre la reduïda extensió de la proposta i la ubicació del sector, s'ha considerat que aquest s'emmarca dins d'una única unitat ambiental pertanyent a les zones deprimides del sistema geomorfològic platja - cordó dunar - marjal o llacuna salina, sent predominants les zones antropitzades respecte de les àrees de marjal.
  
12. L'estudi d'impacte ambiental considera la distinció de dues àrees dins del sector proposat, denominades B i C. Per la seua banda, i atenent als antecedents del projecte, descarta la identificació d'una àrea o categoria A que fóra objecte de consideració com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
Així, la delimitació de les àrees susceptibles de ser proposades per a la seua integració en el sector o categoria B es basa en la conjunció de les següents afeccions territorials i ambientals externes i internes:
  
- Es considera limitant l'afecció d'àrees sensibles dins del sector, constituïdes per un comunicat per la presència de zones de la xarxa Natura 2000. Aquestes zones es corresponen amb el LIC i la ZEPA de les Salines de Santa Pola i el LIC de les Dunes de Guardamar. D'altra banda estan les zones del perímetre de protecció del mateix parc natural de les Salines de Santa Pola, que al seu torn es troba inclòs dins del Catàleg de zones humides com a àrea RAMSAR.
  
- De la descripció de la vegetació s'extrau que la unitat de paisatge vegetal, vegetació halòfila, mereix la seua integració i conservació, com també la regeneració de la mateixa zona per representar hàbitats d'interés comunitari.
  
- Existència d'un enclavament geològic d'interés patrimonial com són les Salines del Pinet i el sistema dunar, com també els terrenys pertanyents a antigues marjals, avui antropitzades, que formen part d'un sistema geomorfològic típic de les nostres costes constituït per platja - cordó dunar - marjal o llacuna salina. La Salina del Pinet i l'entorn d'aquesta és un dels pocs enclavaments restants on es dóna la successió completa d'aquest sistema, i es pot distingir les diverses fàcies i mitjans sedimentaris tant de platja com de dunes i marjals.
  
- Afeccions per riscs d'inundació previstos en el PATRICOVA.
  
- Afeccions territorials causades per la línia de servitud de protecció de costes, a partir de la qual, cap a la costa, hi ha la prohibició d'edificacions d'ús residencial i els distints usos estan subjectes a autorització de l'administració competent.
  
Per la seua banda, els criteris per a establir les zones amb limitacions, o categoria C, són les següents:
  
- Àrees amb limitacions, a causa de la presència d'una zona amb risc d'inundació 6 previst en el PATRICOVA. Les limitacions vénen imposades per la mateixa normativa urbanística del Pla d'acció territorial, pel que fa a les mesures correctores o preventives a introduir en els distints usos que s'han de desenvolupar.
  
- D'acord a l'estudi d'impacte ambiental del PGOU d'Elx, referent al sector MR-9, es van establir les limitacions següents:
  
- Es prohibeix la construcció de cap tipus de vial que vorege perimetralment el parc natural de les Salines de Santa Pola.
  
- Vorejant l'esmentat parc es crearà un talús de terra d'1'5 m amb un clos viu de Tamarix ssp. per a minimitzar l'impacte paisatgístic sobre l'espai protegit. Aquest talús haurà de ser creat i revegetat amb anterioritat a qualsevol altre tipus d'activitat relacionada amb l'execució del projecte urbanitzador, a fi de minimitzar els impactes associats a la construcció.
  
- Al costat del talús s'habilitarà una construcció de drenatge que reculla les aigües pluvials o de qualsevol altre origen, que impedisca la seua acumulació i entollada. Aquesta aigües es recolliran en depòsits, basses, etc. per a la posterior reutilització d'aquestes com a reg de zones verdes.
  
- Les zones lliures i dotacionals es localitzaran formant una orla després de la pantalla vegetal, sense cap tipus d'intersticis.
  
- En la dotació de la zona residencial s'evitarà la instal·lació de punts de llum que puguen suposar qualsevol tipus de contaminació lluminosa sobre els espais naturals adjacents. El mobiliari urbà amb què siga dotada aquesta zona haurà d'adequar-se al medi i respondre a característiques respectuoses amb l'entorn natural.
  
- El període constructiu evitarà l'època de nidificació (primavera) de l'avifauna del parc natural i es concentrarà fonamentalment en la tardor, coincidint amb els fluxos de vent de ponent, que impediran en gran manera que la contaminació acústica i atmosfèrica (pols) es dirigisquen cap a les Salines de Santa Pola, tractant d'evitar d'aquesta manera les possibles afeccions que aquesta situació podria arribar a tenir sobre la flora i fauna d'aquest espai natural protegit.
  
13. La valoració de l'impacte en funció de la delimitació es realitza tenint en compte la situació preoperacional, de manera que en no modificar-se els límits de l'actual sòl urbanitzable es considera que l'impacte és nul, o si és el cas compatible, amb l'alternativa zero que consistiria a desenvolupar el sector tal qual es troba projectat.
  
Per la seua banda, la valoració de l'impacte en funció de les accions pròpies de l'execució presenta resultats positius després de l'anàlisi d'alternatives, tot això en relació amb els valors ambientals detectats en l'estudi de capacitat d'acollida del territori. Els canvis amb major rellevància ambiental corresponen a la redistribució de les illes i la reculada de les edificacions allunyant-se del parc natural. Així, segons el Pla parcial aprovat, s'elimina amb la nova alternativa les illes 4 i 7, l'aparcament de 3.150 m² i l'àrea d'equipaments de 12.000 m², passant a formar part de les zones verdes. D'altra banda, cal considerar els acords entre la promotora i l'Ajuntament.
  
Així, mentre que la redistribució de vials i illes dins del sector no produeix un increment dels impactes ambientals inicials, la reculada d'edificacions a favor de les zones verdes es considera de caràcter positiu.
  
14. Les mesures correctores s'estructuren en dos blocs. El primer correspon a les accions puntuals del projecte/actuació proposada i que poden ser considerades de caràcter concret per al projecte avaluat. El segon correspon a mesures de minimització genèriques per a aquest tipus d'actuacions i que no tenen major importància.
  
Es produeix una anàlisi de les mesures correctores recollides en la declaració d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana, on s'apunten determinades desviacions causades per l'escala de l'instrument de planejament i el nivell de detall de l'estudi d'impacte ambiental d'aquest.
  
15. En concret, les propostes de millora passen per incrementar la zona d'amortització d'impactes, ja incorporada en el projecte, amb revegetació i restauració paisatgística de les parcel·les designades com SJL i SQL, com també de la parcel·la SRD, aquesta última com a proposta de modificació del projecte, i tractament específic de la vegetació que s'ha d'implantar en les parcel·les urbanitzable, també incorporat en el projecte avaluat.
  
Es proposa igualment la modificació del viari, com també mesures per al control del risc d'inundació, i, finalment, que les illes privades M12 i M14, i també part de les M4, M5 i M20 no s'edifique, i que les activitats que es realitzen en elles siguen compatibles amb els fins que es persegueixen amb la reculada i creació d'un perímetre d'amortiment.
  
16. S'aporta Programa de vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1 S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi son d'aplicació, el projecte sobre el Pla parcial de millora del sector MR-9, El Pinet del municipi d'Elx (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2 Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i obtenir l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.
  
II. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a abastir la població i els usos complementaris sense cap perjudici per als usos actuals. De la mateixa manera s'acreditarà la capacitat de depuració de l'EDAR actual i si no n'hi ha la reserva corresponent per a la seua ampliació d'acord amb les expectatives del projecte presentat, segons informe i condicions de l'òrgan competent en la matèria.
  
III. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la legislació sectorial d'aquests i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus establisca la Generalitat Valenciana.
  
IV. En particular per als residus de construcció i demolició de les obres d'urbanització es requerirà un acord previ amb un gestor autoritzat per a aquest tipus de residus amb caràcter previ a l'autorització de les obres.
  
V. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.
  
3 Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5128, del 04-11-2005 (2005/11688)

RESOLUCIÓN de 14 de octubre de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5128

Fecha DOGV
:   04-11-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/11688

CVE


Fecha del documento
:   14-10-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Forcall](javascript:void(0))
    * [Elche](javascript:void(0))
    * [Bocairent](javascript:void(0))
    * [Benidorm](javascript:void(0))
    * [Loriguilla](javascript:void(0))
    * [Zorita del Maestrazgo](javascript:void(0))
    * [Pinet](javascript:void(0))
    * [Llombai](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 14 de octubre de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/11688]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 182/03-AIA Bocairent, 205/04-AIA Benidorm, 522/01-AIA Llombai, 001/04-AIA Loriguilla, 457/02-AIA Pinet, 023/02-AIA Forcall, Morella, Palanques, Zorita del Mestrazgo y 051/04-AIA Elx, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 14 de octubre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 182/03-AIA
  
Título: Línea subterránea trifásica a 20 kV desde el apoyo a colocar en la línea crta. Alcoy de la S.T. Bañeres, al CTI Campana hasta el CT proyectado.
  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SA.U.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructura y Transporte.
  
Objeto del proyecto: Instalación de línea eléctrica de 20 kV y red en baja tensión.
  
Localización: término municipal de Bocairent (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
El objeto del proyecto es la instalación de línea eléctrica de 20 kV y red en baja tensión para el suministro eléctrico a un grupo de viviendas en partida L'Ansari.
  
La línea de 20 kV se ejecutará en subterráneo y transcurre por camino rural existente no asfaltado. Esta línea tiene su origen en la línea aérea de 20 kV que alimenta al Centro de Transformación Intemperie denominada «La Campana», intercalando entre el apoyo donde se instalará el entronque aéreo-subterráneo del tipo 14C-2000.
  
El entronque se realizará en el apoyo, donde se colocarán 3 pararrayos autovalvulares así como 3 seccionadores unipolares para cortes de la tensión en la línea y los 3 terminales de conexión del cable seco para exterior. La línea de 20 kV en subterráneo bajará por una cara del apoyo.
  
El conductor será de aluminio del tipo DHZ-1 12/20 kV 1x150 mm² de sección Al+H 16.
  
El apoyo a instalar será metálico, galvanizado por inmersión en caliente y de la resistencia adecuada al esfuerzo que ha de soportar. El apoyo será del tipo C-2000.
  
Las líneas quedarán enterradas en el fondo de unas zanjas de 1,3 m de profundidad, convenientemente acondicionadas.
  
La red de baja tensión discurre en algunos tramos por el emplazamiento de la red de 20 kV y en general muy cercano a escasos metros.
  
El trazado de la red de baja se efectúa también por caminos rurales. Las líneas quedarán enterradas en el fondo de unas zanjas de 90 cm de profundidad.
  
La estructura de la red será del tipo anillado. Se tenderán varios circuitos, los cuales alimentarán los distintos armarios de seccionamiento previstos.
  
2. Alternativas.
  
No se han planteado alternativas en el estudio de impacto ambiental.
  
Tramitación Administrativa
  
El Proyecto técnico, Estudio de Impacto Ambiental y resultado del periodo de información pública, han sido remitidos a través del Servicio Territorial de Industria de Valencia.
  
El Servicio Territorial de Industria ha procedido al trámite de información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia nº 173, de 23 de julio de 2003.
  
Según certificado emitido por el director Territorial durante el periodo de información pública no se han presentado alegaciones.
  
Se han efectuado consultas al Ayuntamiento de Bocairent, a la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, y a los Servicios de Prevención de Incendios Forestales, Conservación y Gestión de la Biodiversidad, y Parques Naturales.
  
Informes sectoriales
  
De las consultas efectuadas se han recibido informes de los diferentes organismos de los que cabe resaltar:
  
- No se ve afectada ninguna vía pecuaria del término municipal de Bocairent.
  
- Una vez realizada la prospección arqueológica requerida no se han localizado en el ámbito de actuación restos de cultura material antigua ni yacimiento arqueológico. Cabe recordar que cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica deberá ser comunicado inmediatamente a esta Administración y que el incumplimiento de dicha obligación puede ser objeto de sanción. En cumplimiento del art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio del Patrimonio Cultural Valenciano, se informa favorablemente el proyecto de referencia.
  
- No se afecta a montes de Utilidad Pública o Consorciados gestionados por la Sección Forestal.
  
- Las parcelas afectadas por la actuación se encuentran dentro de la unidad de zonificación denominada Parque Natural de la Sierra Mariola, según lo establecido por el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Mariola (PORN), aprobado por Decreto 76/2001, de 2 de abril (DOGV núm. 3978 de 11 de abril de 2001, y en Áreas de Protección Paisajística.
  
- Debe justificarse la legalidad de las edificaciones a las que se pretende dar suministro eléctrico y que justificara su condición de construcciones tradicionales (masos).
  
Afecciones legales
  
La red de media tensión y baja tensión discurren por el Parque Natural de la Sierra Mariola, Áreas de Protección Paisajística.
  
El suelo está calificado como No Urbanizable Común.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el estudio de impacto ambiental se indica que los elementos del medio susceptibles de verse afectados por las obras son: cubierta vegetal, paisaje, condiciones de sosiego público, usos recreativos.
  
En la fase de construcción, instalación o montaje las actuaciones que pueden incidir sobre los elementos del medio son:
  
- Movimientos de tierra para la apertura de zanjas. El estudio considera su importancia baja ya que la anchura de las zanjas es mínima y no afecta a la vegetación, ya que se realizará por el camino rural existente.
  
- Almacenamiento de materiales y de residuos.
  
- Producción de ruidos durante la construcción.
  
En fase de funcionamiento:
  
- Como impacto positivo destaca la revisión del sistema eléctrico existente con ocasión de la instalación de esta nueva línea, disminuyendo el peligro de incendios forestales como consecuencia de posibles averías y mal funcionamiento.
  
- Aumento de la calidad de vida y de servicios para los usuarios de las casas que obtendrán servicio, compatibles con la Ordenación prevista en el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Mariola.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el estudio de impacto ambiental se han valorado como negativos la afección a la cubierta vegetal, al paisaje y las condiciones de sosiego público por la apertura de zanjas, almacenamiento de materiales y residuos y producción de ruidos.
  
Como impacto positivo y en la fase de funcionamiento se ha valorado el aumento de la calidad de vida, la revisión del sistema eléctrico sobre la cubierta vegetal.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras que se proponen en el estudio de impacto ambiental son, entre otras, las siguientes:
  
- Los restos producidos no podrán utilizarse como material de relleno. El vertido de cualquier tipo de líquido quedará prohibido, y se deberá disponer de depósitos para dejar los restos de obra.
  
- Los residuos serán trasladados a vertederos controlados legales.
  
- No se almacenarán materiales en lugares cercanos a los cursos de agua o a cauces con avenida de tipo torrencial, especialmente aceites, hidrocarburos, etc.
  
- Quedará prohibido el vertido de restos de obra.
  
- No se afectará u ocupará por tránsito de personal o maquinaria suelo alguno que no haya sido destinado a ello. Ello conlleva reducir el suelo ocupado a los caminos donde se abrirán las zanjas.
  
- En todas las operaciones se evitarán daños innecesarios a la vegetación.
  
- Las áreas afectadas por maquinaria, personal y almacenamiento de tierras, se dejarán al acabar la obra en condiciones lo más parecidas posibles a las condiciones iniciales sin necesidad de llevar a cabo limpieza o transporte de materiales.
  
- Los trabajos se realizarán en el horario diurno.
  
El Proyecto y estudio de impacto Ambiental que se evalúa sustituye a un expediente anterior 536/00-AIA en el que se proponía la red eléctrica tanto de 20 kV como la de baja tensión en aéreo. Le fue comunicado al promotor que la red debería ejecutarse en subterráneo y justificarse la legalidad de las viviendas a las que se destina el suministro eléctrico.
  
Forman parte de este expediente el informe elaborado por el Ayuntamiento de Bocairent para la Sección de Gestión y Disciplina Urbanística. En este informe se indica que el suelo es No Urbanizable Común según las Normas Subsidiarias vigentes, y especifica la situación urbanística de cada una de las cinco viviendas a las que se destina el suministro eléctrico.
  
Las edificaciones tienen licencia de obras o antigüedad superior a 50 años.
  
Con fecha de 26 de marzo de 2002 el director general de Urbanismo y Ordenación Territorial Declara de Interés Comunitario la solicitud formulada por D. Juan Francés Andrés para la atribución del uso y aprovechamiento (Instalación de centro de transformación y línea de tensión), a ejecutar en Ptda. L'Ansari, en suelo no urbanizable del término municipal de Bocairent.
  
Respecto a la finalidad de la línea y dado que se emplaza en el Parc Natural de Sierra Mariola, recordar el Comunicado elaborado por el Jefe de Área de Gestión del Medio relativa a la definición de construcción tradicional (masos) en relación con lo establecido al respecto de esta figura en el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parque Natural de la Sierra Mariola.
  
Esta comunicación responde a lo reflejado en el artículo 58.2 que dispone que: En los edificios e instalaciones existentes dentro de la unidad de zonificación denominada Parque Natural de la Sierra Mariola distintos de las construcciones tradicionales (masos) no podrán realizarse obras de consolidación, aumento de volumen, modernización o incremento de su valor de expropiación, pero sí las pequeñas reparaciones que exigieren la higiene, ornato y conservación del inmueble.
  
Del condicionante del artículo 58.2 se excluyen las construcciones tradicionales (masos).
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones que le sean preceptivas, el proyecto de ?Línea subterránea de energía eléctrica de 20 kV y red de baja tensión también en subterráneo- en término municipal de Bocairent (Valencia) cuyo promotor es Iberdrola Distribución Eléctrica SA.U, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y se cumpla lo dispuesto en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. Si del desarrollo de las obras se observasen restos de interés para el patrimonio artístico, histórico, etnológico, etc. se comunicará de forma inmediata a la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes.
  
2. Se presentará en esta Dirección General la restauración llevada a cabo mediante informe y reportaje fotográfico pasados dentro de los tres primeros meses de la finalización del camino.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, a 15 de septiembre de 2004. El director general de Gestión Del Medio Natural:. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 205/04-AIA
  
Objeto del Proyecto: Declaración de Interés Comunitario para Ampliación de Campamento de Turismo de 1ª categoría
  
Promotor: CAMPING VILLAMAR,SL.
  
Autoridad Sustantiva: Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.
  
Localización: Situado en Partida Assagador del Polígono 12, parcelas 57a y otras en el término municipal de Benidorm (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:
  
La documentación presentada corresponde a la fase de anteproyecto y en ella se indica que se trata de una ampliación de la actividad ya existente, añadiendo a las 648 parcelas existentes una ampliación de 746, dando como resultado 1.394 parcelas en total, suponiendo una capacidad equivalente para 4.182 personas.
  
La superficie a ocupar por la ampliación se encuentra ubicada en el Polígono 12 en las parcelas 57 a, 58, 59, 60, 61a, 63,70,71,73 y 85a. La finca sobre la que se va a realizar la actuación tiene una superficie de 111.520 m² (según datos de la memoria son 97.157 m²) que se añaden a los 96.432 m² ocupados por el camping ya existente. Actualmente la zona de ampliación propuesta está diferenciada en dos partes, la situada colindante en dirección norte a la existente está dedicada a la agricultura correspondiendo a las parcelas 70 y 73, es la parte más cercana a la carretera del Albir y se encuentra plantada de naranjos, mandarinos y limoneros. La segunda parte de la ampliación propuesta se encuentra ocupada por pinos y monte bajo, correspondiendo a las parcelas 57 a, 58, 59, 60, 61a, parte de la 63 y 71 (la 85 a no se ha localizado en los planos catastrales aportados).
  
Las infraestructuras básicas existentes a las que se conectará la ampliación que se proyecta son:
  
- Sistema de saneamiento y depuración: Mediante la conexión existente con la red de alcantarillado municipal que se depura en la E.D.A.R. de Benidorm. La suficiencia de la capacidad del sistema de depuración para las aguas residuales generadas por la ampliación viene informada por los servicios técnicos municipales.
  
- Para el abastecimiento de agua potable, mediante la conexión existente con la red general de abastecimiento municipal. La suficiencia de disponibilidad para el abastecimiento de la ampliación del camping viene asimismo informada por los servicios técnicos municipales. Dispone de depósitos con una capacidad de almacenamiento de 800 m³ mayor de un día, con una dotación de al menos 200 litros por parcela y día (278.800 l.).
  
- Para la gestión de los residuos sólidos se indica que se distribuirán estratégicamente contenedores específicos para vidrio, papel y hojalata para facilitar el reciclado posterior de estos materiales. En el anteproyecto se indica que se establecerá un servicio de recogida diaria de basuras y su almacenamiento hasta su retirada en recintos reservados al efecto.
  
- El suministro eléctrico parte del ya existente en las instalaciones del camping.
  
- El acceso principal se realiza desde la Vía de penetración que va al Rincón de Loix, aprovechando la entrada principal del camping ya existente.
  
2. Alternativas
  
No se plantean otras alternativas de ubicación, justificando la elegida por ser parcelas colindantes a la actividad ya existente, aprovechando los servicios, comunicaciones e infraestructuras ya realizados.
  
Tramitación Administrativa:
  
1. Información Pública. Remisión del expediente:
  
El 2 de agosto de 2004, de los servicios territoriales de Alicante de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial se remite el proyecto y Estudio de Impacto ambiental del proyecto precitado, junto con el certificado de información pública. Por parte del promotor se remite certificación técnica del Ayuntamiento acreditando la disponibilidad de las infraestructuras de agua y saneamiento municipales para las necesidades generadas por el proyecto de ampliación del camping.
  
El Proyecto y Estudio de Impacto Ambiental ha estado sometido a información pública mediante anuncio en el DOGV nº 4.676 de fecha 23 de enero de 2004, no habiéndose formulado alegaciones al mismo en el periodo establecido, según se indica en el certificado remitido.
  
2. Informes obrantes en el expediente:
  
- Informe de los servicios técnicos municipales del Ayuntamiento de Benidorm, remitido por el promotor, en el que se indica en extracto que:
  
- El suministro de agua potable quedará garantizado por la red municipal de agua potable, siempre y cuando se realicen las modificaciones necesarias en las instalaciones interiores y en la acometida existente. Se deberán tomar medidas para facilitar el ahorro de consumo del agua con el fin de garantizar una adecuada gestión de los recursos hídricos disponibles.
  
- Red de saneamiento y depuración: Consultados los datos de explotación y tras realizar los cálculos de incremento de caudal que generará la ampliación de la actividad de camping proyectada, se deduce que el sistema de depuración municipal garantiza la capacidad para asumir sin dificultad este volumen de agua y más si se tiene en cuenta las obras de ampliación de la E.D.A.R. que actualmente se están llevando a cabo.
  
Deberán cumplir las condiciones de conexión y vertido a la red municipal de alcantarillado.
  
Para el mantenimiento de zonas verdes y baldeo se deberá implantar un sistema de riego mediante agua reutilizada.
  
- Informe técnico arqueológico de los servicios territoriales de Alicante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, remitido por el promotor, en el que se indica respecto a la prospección arqueológica realizada sobre el proyecto, que el estudio aportado se ha sometido a informe técnico y se ha puesto de manifiesto que de los resultados de la prospección se deriva la inexistencia de yacimientos arqueológicos, por lo que no son necesarias cautelas de esta naturaleza en el momento de la redacción y autorización de los proyectos urbanísticos planificados. No obstante recuerda la necesidad de cumplimiento de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.
  
- Informe de la Dirección General de Interior obrante en el expediente remitido por los servicios territoriales de Planificación y Ordenación Territorial de Alicante, en el que se señalan como principales riesgos el riesgo sísmico, y el riesgo de incendios forestales.
  
Por ello indica la necesidad de que los titulares del terreno elaboren un estudio en el que se contemple la documentación sobre los riesgos recogida en la Orden de 8 de marzo de 1999 de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de terremotos e incendios forestales.
  
Por parte del promotor se remitió en fecha 16 de marzo de 2004 documentación sobre la subsanación de las deficiencias detectadas.
  
Afecciones legales:
  
La actuación se encuentra ubicada en Suelo clasificado como No Urbanizable en el Plan General de Ordenación Urbana de Benidorm. En certificado del Ayuntamiento de Benidorm se indica que corresponde a Suelo No Urbanizable Común.
  
En las proximidades se encuentra una Vía Pecuaria, por lo que cualquier afección a la misma deberá cumplir lo establecido en la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias.
  
La ubicación se encuentra próxima a la delimitación prevista inicialmente para el Plan de Ordenación de Recursos Naturales de la Sierra Helada cuyo documento se encuentra actualmente en fase de información pública.
  
Parte de la ampliación, concretamente la que se encuentra poblada con vegetación natural de pinos y matorral, se encuentra incluida en el Plan Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales:
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad:
  
En la fase de construcción los principales elementos que pueden resultar afectados se derivan de las operaciones de movimiento de tierras, cambio de la orografía del terreno, modificaciones en la escorrentía, tala y desbroce de la vegetación natural existente en la parte este de la ampliación. Por lo que resultarán afectados la flora, la fauna, el paisaje y la escorrentía del terreno.
  
En la fase de funcionamiento los principales impactos previsibles son los derivados de la contaminación por residuos líquidos y sólidos; El riesgo derivado de incendios forestales, ya que es colindante a masa forestal; y la posibilidad de producir efectos de inundación si no se realiza bien el diseño de la recogida de pluviales generada por las aguas de escorrentía.
  
Capítulo a señalar son los efectos derivados del Riesgo Sísmico, ya que el municipio de Benidorm según la Norma de Construcción Sismorresistente (NCSR-02) posee una aceleración Sísmica Básica de cálculo de 0'09 g, lo que sitúa al municipio en la zona de riesgo sísmico intermedio; Riesgo de incendio forestal, ya que los terrenos del sector este de la ampliación son terrenos englobados en un área forestal arbolada más amplia, que podrían verse afectados por un incendio forestal; Riesgo de contaminación de acuíferos, ya que en el Mapa Geocientífico de la Provincia de Alicante califica la zona de emplazamiento como de alta vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos por porosidad.
  
Por ello, y dado que la ampliación propuesta afecta a dos zonas de naturaleza perfectamente diferenciada, siendo una parte de naturaleza agrícola (correspondiente a las parcelas 70 y 73), sin valores ambientales que reseñar. Pero, sin embargo la otra parte de la ampliación que ocupa las parcelas 57 a, 58, 59, 60, 61a, parte de la 63 y 71, se trata de terrenos de naturaleza forestal incluidos en el Plan Forestal de la Comunidad Valenciana, que constituyen la continuidad de una zona forestal más amplia que se prolonga hasta la delimitación del PORN de la Sierra Helada y el Lugar de Interés Comunitario (LIC) de la Sierra Helada y Litoral de La Marina.
  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental:
  
Los efectos negativos que se describen en el estudio son principalmente la desaparición de la actual plantación de cítricos y la pinada de la parte este de la parcela, la emigración de la fauna durante la fase de construcción, el cambio de uso del suelo de agrícola a servicios y las incomodidades de ruido y polvo mientras dure la construcción
  
Hay que señalar que la documentación presentada corresponde a un anteproyecto en el que no se ha llegado a entrar en detalle, entre otras cosas, en la cuantificación del movimiento de tierras a realizar que resulta necesario realizar para explanar las parcelas efectuando un nuevo aterrazado, indicando que las tierras sobrantes de las excavaciones se utilizarán en el relleno.
  
Las medidas correctoras que se proponen se refieren, en la fase de construcción, al mantenimiento de la maquinaria y riegos para evitar la emisión de polvo durante el movimiento de tierras. Distribución de las aguas de escorrentía en la parte más interna hacia la acequia situada en la parte inferior que actuará de colector y en la parte exterior hacia la carretera del Albir. Construcción de calles y parcelas con pendiente suave y continua para evitar fenómenos de estancamiento de aguas.
  
La especie arbórea prevista para la revegetación en la zona de acampada es la morera por el rápido crecimiento y cumplir con la condición de dar sombra en verano y permitir la insolación en invierno. Para parterres y jardines de bordes se indica que se emplearán las especies que mejor se adapten a la zona.
  
En la fase de explotación indica que se elaborará un Plan de Mantenimiento y Reglamento de Uso para los campistas en el que se contemplen actividades potencialmente peligrosas como el encendido de fuego para barbacoas o planchas, habilitando zonas para ello que cumplan con las normas de seguridad usuales. Se habilitará zona de lavado de vehículos. Se habilitará zona de recogida de residuos en contenedores.
  
No obstante, no se ha entrado a valorar los efectos de la desaparición de la zona de vegetación natural, la proximidad a la LIC de Sierra Helada, así como tampoco los riesgos que conlleva el funcionamiento de la actuación, tanto de origen como propagación de incendios forestal al resultar colindante con la masa forestal que resulta ser continuidad de la delimitación del Plan de Ordenación de Recursos Naturales de Sierra Helada, y se encuentra incluida en el Plan Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
Se considera, por lo anteriormente expuesto, que la preservación de los valores naturales de esta parte de la ampliación propuesta no resulta compatible con la actuación que se proyecta llevar a cabo, resultando además un agravante para el riesgo de incendio forestal en una zona que constituye una continuidad con el PORN y LIC de Sierra Helada.
  
Por otro lado no se establece un Programa de Vigilancia Ambiental, por lo que se deberá incorporar el que se establece a través del condicionado de la presente resolución.
  
Consideraciones jurídicas:
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 20 y disposición adicional 5ª de la Ley 4/1992, del Suelo No Urbanizable.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Art. 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, sin perjuicio de las exigencias derivadas de la aplicación de la normativa sectorial específica, únicamente la parte del Proyecto de Ampliación de Camping de 1ª categoría que abarca las parcelas 70 y 73 del Polígono 12, del término municipal de Benidorm (Alicante), proyecto promovido por CAMPING VILLAMAR,SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y el apartado TERCERO de la presente resolución.
  
Segundo
  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, la parte del Proyecto de Ampliación del Camping de 1º Categoría presentado que comprende las parcelas 57 a, 58, 59, 60, 61a, parte de la 63 y 71 del Polígono 12, por no resultar compatible la ejecución del proyecto con los valores ambientales existentes anteriormente expuestos.
  
Tercero
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto en las parcelas admitidas, al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1) Se dispondrá un sistema de recogida de pluviales que garantice la ausencia de efectos de inundación tanto en los terrenos de la actuación como en parcelas colindantes, caminos, etc. debida a la modificación en la escorrentía de los terrenos.
  
2) Se contemplarán las exigencias sobre los Riesgos sísmicos e Incendios Forestales recogida en la Orden de 8 de marzo de 1999 de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes. Se dispondrán las medidas necesarias para prevenir el Riesgo de incendios forestales derivado éste de su proximidad a masa arbolada, mediante la instalación de los dispositivos antiincendios pertinentes (redes de agua para extinción, depósitos, etc.), evitando las actividades de riesgo de incendio en las zonas próximas.
  
3) En las operaciones de movimiento de tierras se evitará provocar desniveles significativos en relación con las parcelas colindantes, evitando efectos negativos en el impacto paisajístico. En el caso de necesitar aporte externo de materiales se estará a lo establecido en la materia disponiendo de las autorizaciones correspondientes.
  
4) Deberán cumplir las condiciones de conexión y vertido a la red municipal de alcantarillado.
  
5) Se deberá efectuar una adecuada gestión de los recursos hídricos, promoviendo el ahorro del consumo de agua, implantando asimismo un sistema de riego mediante agua reutilizada para el mantenimiento de zonas verdes y baldeo.
  
6) Se adoptará como medida de integración paisajística de las instalaciones la ejecución de muretes de piedra. Utilizando en la revegetación de los parterres y jardines especies autóctonas, intentando en la medida de los posible preservar los pinos de cierto porte en aquéllas zonas en las que pueda evitarse su tala. Se evitará la utilización de elementos brillantes, adaptando al entorno los acabados de fachadas, etc.
  
7) Todos los residuos generados por la actividad se deberán gestionar de acuerdo con las características de los mismos. Los materiales sobrantes del movimiento de tierras se trasladarán a vertederos autorizados.
  
8) En el caso de afección a Vía Pecuaria se cumplirá lo establecido en la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias.
  
9) El Programa de Vigilancia Ambiental incluirá la gestión realizada con los distintos tipos de residuos generados en la ejecución y funcionamiento de las obras proyectadas, así como las medidas adoptadas para prevenir el riesgo sísmico y el riesgo de incendio forestal.
  
Remitiendo un informe a esta Dirección General con periodicidad anual con el resultado del citado Programa, incluyendo documentación fotográfica de las medidas de revegetación y minimización del impacto visual.
  
10) Si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
11) Otros condicionantes de carácter ambiental que se establezcan derivadas de la aplicación de la normativa reguladora de los campamentos de turismo, así como las disposiciones contenidas en las ordenanzas municipales y demás normativa sectorial que resulte de aplicación.
  
Cuarto
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Quinto
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia 15 de septiembre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Francisco Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 522/01-AIA
  
Título Legalización de explotación avícola
  
Promotor Granja Lafragua, SL.
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Llombai (Valencia)
  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la ampliación de la actividad avícola
  
Localización: Polígono 16, parcela 603, del término municipal de Llombai (Valencia)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación avícola, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por dos naves de planta rectangular, una de dos plantas de 2.300 m² de superficie construida, y otra de una única planta, de superficie construida equivalente a 3.640 m². La explotación ha sido ampliada con la construcción de una tercera nave, de 1.300 m², de dos plantas. La capacidad inicial de la explotación era de 17.000 aves, siendo la capacidad de la nueva nave, de 5.000 aves más.
  
Los cadáveres que se generen en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto (el contrato suscrito es para un total de animales).
  
En la explotación no se proyecta la construcción de estercolero, ya que se retira la gallinaza tras cada ciclo reproductor, una vez al año, y se vende a empresa ajena a la explotación, Jesús Ortiz Roig, con NIF nº 52.641.238-B.
  
Como medidas higiénico-sanitarias adoptadas en la explotación, se incluye la instalación de tela metálica en las ventanas de las naves, así como la construcción de vado sanitario a la entrada.
  
La explotación se localiza a 2,5 km. del núcleo de población.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente
  
El expediente se inició el 17 de diciembre de 2001, con la remisión por la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.
  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el DOGV nº 4.209, de 13 de marzo de 2002, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.
  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 18 de mayo de 2004 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la presentación de documentación complementaria, relativa a:
  
- Aclaración de la capacidad de la explotación.
  
- Justificación cantidad de gallinaza generada y sistema de gestión.
  
- Justificación dimensiones del estercolero.
  
- Ubicación del estercolero.
  
- Justificación superficie agraria receptora de estiércol.
  
- Justificación eliminación de cadáveres.
  
- Sistema desinfección de vehículos.
  
La ampliación se remite en fecha 9 de julio de 2004.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:
  
- Informe favorable del Ingeniero Técnico Municipal.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Informe favorable de la Alcaldía.
  
- Autorización Previa de la COPUT.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola (Futuro regadío), según Normas Subsidiarias municipales.
  
El municipio de Llombai está incluido en el Anexo del Decreto 13/2000, de 25 de enero, del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Agua, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola de regadío, con la presencia de explotaciones ganaderas próximas.
  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, correspondiendo a una zona agrícola de regadío, con la presencia de explotaciones ganaderas próximas, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de residuos orgánicos o durante su utilización por empresa externa a la explotación; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Los impactos más relevantes que puede causar la actividad, identificados en el Estudio de Impacto Ambiental son: sobre el Aire, por la emisión de olores, asociados a la presencia de animales y a la gallinaza; y sobre el Paisaje, por la introducción de elementos extraños.
  
No se ha realizado valoración de impactos en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
La distancia de la explotación al núcleo de población minimiza el impacto ambiental asociado a la emisión de olores, el cual queda también mitigado al retirar la gallinaza de la explotación tras cada ciclo reproductor.
  
La explotación se encuentra franqueada de N-OE a NE por le Barranco del Arc, por lo que deberá adoptarse medidas preventivas encaminadas a evitar vertidos incontrolados o problemas de contaminación por deficiente impermeabilización de algún elementos constructivo de la explotación donde se contenga la gallinaza.
  
El impacto que la actividad puede causar sobre el suelo se considera irrelevante ya que la gallinaza no se acumula en la explotación y se gestiona por empresa ajena a la misma.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.
  
- En el Estudio de Impacto Ambiental se ha propuesto medidas correctoras para la fase de construcción como para la de funcionamiento. Al tratarse de una legalización, no se considera las medidas correctoras propuestas en la fase de construcción. Entre las medidas recogidas para la fase de funcionamiento, se incluye la de retirar la gallinaza una vez al año, al finalizar el ciclo reproductor, para evitar agudizar los problemas asociados a la emisión de olores.
  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con la adopción de las recogidas a continuación:
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, o sistema de desinfección equivalente.
  
- Deberá dotarse a la explotación de estercolero y fosa de lixiviados, con capacidad para almacenar la producción de excretas de un ciclo productivo completo, en previsión de posibles demoras de la empresa encargada de retirar la gallinaza (en la visita de campo realizada a la explotación, se ha observado la acumulación de gallinaza en distintos puntos de la explotación).
  
- El contrato de retirada de gallinaza tiene vigencia hasta abril de 2008. Deberá disponerse de nuevo contrato en el momento que finalice el suscrito actualmente, de manera que asegure la retirada periódica de la explotación de la gallinaza generada tras cada ciclo de engorde.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la granja avícola, situada en el término municipal de Llombai (Valencia), promovida por Granjas Lafraga, SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Deberá disponerse de estercolero en la explotación, tal y como establece el artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, de manera que pueda almacenarse la producción de gallinaza de al menos un ciclo de engorde. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza allí acumulada, diseñado con ligera pendiente para recoger los lixiviados en poceta de recogida de lixiviados.
  
- Tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, los establecimientos distintos a las explotaciones ganaderas que realicen actividades de recogida, concentración y tratamiento de estiércoles y purines, deberán efectuar la comunicación de sus actividades a la Conselleria competente, en un plazo máximo de tres meses desde la entrada en vigor de la ley, comunicación que deberá realizar la empresa a nombre de Jesús Ortíz Roig, con NIF nº 52.641.238-B.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 15 de septiembre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 01/ 04-AIA
  
Título Legalización de explotación bovina de engorde
  
Promotor Angeles Aliaga Sáez
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Loriguilla (Valencia)
  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la legalización de una actividad de bovino de engorde
  
Localización: Partida del Pozo, polígono 1, parcela 63, del término municipal de Loriguilla (Valencia)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación bovina de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por tres partes diferenciadas: una cubierta mediante una nave de estructura metálica porticada a dos aguas, otra paralela a la estructura principal, con cubierta de una sola vertiente y un tercer espacio envolvente de las naves anteriores, no cubierto, constituyendo en conjunto un total de 504 m² construidos.
  
La actividad bovina consiste en el engorde de terneros que llegan a la explotación con 5-6 meses de vida, donde son alimentados hasta alcanzar los 500 kg. de peso vivo. Se dispone de una capacidad para 500 animales, realizando 1,5 ciclos/año.
  
Los animales se engordarán sobre cama de paja. Se genera un total de 2421 Tm de estiércol/año, que es destinado como abono orgánico a campos de cultivo de la zona, donde predomina el cultivo de cítricos.
  
La retirada de cadáveres se realiza a través de gestor autorizado, con el que se ha suscrito contrato a tal efecto.
  
El suministro de agua potable procede de la red general de abastecimiento municipal.
  
La explotación se localiza aproximadamente a 1 km del núcleo de población.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente.
  
El expediente, constituido por Proyecto de Actividad y Expediente Administrativo, es remitido en fecha 23 de mayo de 2003 por la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda. En fecha 29 de mayo de 2003 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento de Loriguilla, la presentación del Estudio de Impacto Ambiental.
  
En fecha 12 de enero de 2004 se recibe el Estudio de Impacto Ambiental solicitado el cual completa el expediente, por lo que se procede en esa misma fecha a abrir expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.
  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 284, de 29 de noviembre de 2002, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se hayan presentado alegaciones.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Informe favorable del Técnico Municipal.
  
- Autorización Previa de la COPUT.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según las Normas Subsidiarias municipales.
  
El Decreto 13/2000 de 25 de enero, del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias, incluye al municipio de Loriguilla.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha relacionado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Agua, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola con predominio de explotaciones citrícolas, que no presenta valores ambientales destacables.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha realizado un estudio de la incidencia básica de cada efecto impactante sobre el medio atendiendo a su magnitud y la probabilidad de que acontezca este daño o beneficio. A continuación, se ha elaborado una tabla de caracterización de los distintos factores ambientales. Valorando los distintos parámetros caracterizadores de los efectos de impactos ambientales y partiendo de la incidencia básica calculada para cada efecto, se obtiene el valor ponderado de estos. Los efectos ambientales con mayor incidencia sobre el medio, serán los prioritarios para proponer medidas correctoras.
  
Los impactos más relevantes que causa la actuación son, la emisión de olores, asociada a la presencia de animales y a la generación de residuos.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del
  
programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras que se describen en el Estudio de Impacto incluyen las siguientes.
  
- Para evitar la emisión de olores, se añadirá a la cama de paja periódicamente, superfosfato de cal.
  
- Se deberá llevar un programa en la explotación de gestión del estiércol, con el objetivo de evitar que se acumule estiércol en el recinto, y asegurando la coincidencia entre el volumen de estiércol demandado y el generado.
  
- Se instalará vado sanitario a la entrada de la explotación, para asegurar la desinfección de los vehículos que acceden al interior de la misma.
  
- Las bajas que se produzcan en la explotación deberán ser retiradas por gestor autorizado a tal efecto.
  
Las medidas correctoras que deberán adoptarse en la explotación son:
  
- Deberá construirse depósito de estiércol, tal y como establece la Ley 6/2003 de 4 de marzo de Ganadería de la Comunidad Valenciana. El estercolero deberá construirse con una capacidad suficiente para almacenar y estabilizar las deyecciones antes de su aprovechamiento posterior. Deberá construirse con ligera pendiente, de manera que puedan dirigirse los lixiviados a fosa de lixiviados, que podrán ser de nuevo incorporados al montón.
  
- Deberá situarse la explotación en un área cercada en la que se puedan aplicar medidas de protección contra agentes transmisores de enfermedades.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el expediente relativo a la legalización de la explotación bovina de engorde, situada en el término municipal de Loriguilla (Valencia), promovida por Angeles Aliaga Sáez, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- A la entrada de la explotación se colocará sistema de desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá presentarse contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto, tal y como establece el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Deberá construirse estercolero, tal y como establece la Ley 6/2003 de 4 de marzo de Ganadería de la Comunidad Valenciana. El estercolero deberá construirse con una capacidad suficiente para almacenar y estabilizar las deyecciones antes de su aprovechamiento posterior. Deberá construirse con ligera pendiente, de manera que puedan dirigirse los lixiviados a fosa de lixiviados, que podrán ser de nuevo incorporados al montón.
  
- Debido a la vulnerabilidad de la zona a la contaminación por nitratos procedentes de fuentes agrícolas, deberá presentarse previo a la obtención de la licencia de actividad, la relación de las parcelas agrícolas donde se aplica el estiércol como abono orgánico, así como la autorización firmada por los propietarios de dichas parcelas que aceptan el aporte de estiércol, justificando no sobrepasar los 170 kg de N/ha y año aplicados en el terreno, tal y como establece el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 20 de septiembre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 457/2002-AIA
  
Título: Plan General de Ordenación Urbana
  
Promotor: Ayuntamiento de Pinet
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: Término municipal de Pinet
  
Objeto del proyecto evaluado y descripción de sus características más relevantes
  
I. El objeto del Plan General es definir el modelo territorial del municipio de Pinet. El modelo territorial propuesto recoge la estructura territorial y económica actual del municipio y pretende dar respuesta a las necesidades futuras del mismo.
  
II. Son varios aspectos los que condicionan el planeamiento propuesto. Así, la clasificación y calificación de suelo propuesta es:
  
- Suelo Urbano: Coincide básicamente con el suelo urbano definido en el Proyecto de Delimitación de Suelo Urbano vigente.
  
- Suelo Urbanizable de uso residencial: Se propone un sector de suelo urbanizable residencial de baja densidad con ordenación pormenorizada al sur del núcleo urbano, concebido como crecimiento natural del casco urbano hacia el sur, apoyado en el trazado de la carretera CV-608. (Sup: 16.943 m²)
  
- Suelo Urbanizable de uso industrial: Se proponen dos sectores de suelo urbanizable industrial:
  
- SUI-1: Situado al sur del núcleo urbano y pensado para la implantación de pequeños almacenes y talleres no contaminantes, que sean compatibles con los usos residenciales colindantes. (Sup: 8.812 m²)
  
- SUI-2: Situado en la confluencia de los barrancos del Castellet y de los Lleses, vinculado al uso minero propuesto. (Sup: 22.671 m²)
  
- Suelo no urbanizable: Se clasifica como suelo no urbanizable el resto del término municipal, con las siguientes calificaciones de suelo:
  
- Suelo no urbanizable de uso mixto:
  
Se corresponde con la gran mayoría de los terrenos de cultivo del valle de Pinet.
  
En esta categoría de suelo se permite la implantación de las obras e instalaciones requeridas por las infraestructuras y los servicios públicos estatales, autonómicos o locales. Previa autorización de la Conselleria competente en materia de ordenación del territorio y urbanismo, se permite la vivienda unifamiliar aislada, el almacén vinculado a explotación agrícola, forestal o cinegética, las instalaciones precisas para el funcionamiento de dichas actividades, y estaciones de servicio vinculadas a carreteras, siempre cumpliendo los parámetros establecidos y con una parcela mínima de 10.000 m para viviendas unifamiliares y almacenes agrícolas. Se permiten las actividades sujetas a Declaración de Interés Comunitario que recoge la Ley 4/92, sobre el suelo no urbanizable, entre las que se encuentran las actividades mineras.
  
- Suelo no urbanizable de uso agropecuario:
  
Abarca una superficie importante de terrenos del valle de Pinet, donde se encuentran implantadas la totalidad de las granjas del municipio. Los terrenos elegidos se emplazan a más de 500 m del casco urbano y limitan al este con la carretera CV-608 y al oeste con suelo no urbanizable de protección forestal. El límite norte lo constituye un barranco mientras que el sur lo forma un camino. Esta categoría de suelo se propone con el fin de regular la implantación de futuras granjas en el municipio.
  
La elección de dichos terrenos para la construcción de futuras granjas se justifica en la voluntad del Ayuntamiento, que consiste en que las nuevas actividades agropecuarias se sitúen en la margen izquierda de la carretera CV-608, con el fin de dar mayor entidad a la misma. Dicha decisión se basa en una voluntad política municipal, más que en una justificación de carácter ambiental.
  
Las normas urbanísticas regulan la situación urbanística de las granjas existentes que quedan situadas en suelo no urbanizable de usos mixtos, estableciendo unos plazos para la legalización de las actividades existentes.
  
Se permiten las obras e instalaciones requeridas por las infraestructuras y servicios públicos estatales, autonómicos o locales, y previa autorización de la Conselleria competente en ordenación del territorio y urbanismo, los almacenes e instalaciones vinculadas a explotaciones agrícolas, ganaderas, forestales o cinegéticas. Siempre sobre una parcela mínima de 10.000 m.
  
- Suelo no urbanizable de uso extractivo:
  
Se corresponde con los terrenos donde se emplaza una actividad minera que se encuentra inactiva en la actualidad, así como los terrenos circundantes, con el fin de posibilitar la futura explotación de la misma. Se sitúa al este de la carretera CV-608, junto al barranco de los Lleses.
  
En esta categoría de suelo se permite el uso minero y la construcción de almacenes vinculados a la actividad agrícola o forestal.
  
- Suelo no urbanizable de protección viaria:
  
Se corresponde con el dominio público y con las zonas de protección de la carretera CV-608, que finaliza su trazado en el núcleo urbano de Pinet.
  
- Suelo no urbanizable de protección forestal:
  
Abarca la zona montañosa del municipio, que configura el valle de Pinet y se extiende a la zona noreste del término municipal. Ocupa en superficie la gran mayoría del término municipal.
  
Se trata de los terrenos que por su especial valor forestal o medioambiental deben preservarse de toda acción transformadora.
  
Se prohiben expresamente las transformaciones agrícolas que supongan alteración del relieve o del paisaje, así como las actividades extractivas. Se consideran usos compatibles los destinados a repoblar zonas deforestadas, contener la degradación del relieve, conservar o mejorar las condiciones cinegéticas, y en definitiva todos aquellos que no mermen los valores que motivan su protección.
  
Se prohibe expresamente cualquier actuación que implique la alteración o destrucción del alcornocal de Pinet.
  
- Suelo no urbanizable de protección agrícola y forestal:
  
Se califican como tal las bolsas de terrenos con aprovechamiento agrícola actual que se encuentran enclavadas dentro de la gran superficie de suelo no urbanizable de protección forestal que abarca la mayoría del término municipal.
  
En esta categoría de suelo no se permite la ampliación de las áreas de cultivo existentes. Unicamente se permite la construcción de pequeñas edificaciones vinculadas al uso agrícola con una superficie máxima de 50 m².
  
- Suelo no urbanizable de protección cauces:
  
Se corresponde con los terrenos pertenecientes a los cauces de los barrancos que discurren por el término municipal, así como la zona de servidumbre de 5 m y la zona de policía de 100 m.
  
- Suelo no urbanizable de protección vías pecuarias:
  
Se corresponde con las vías pecuarias clasificadas en el término municipal, que se describen más adelante.
  
III. Las futuras reclasificaciones de suelo únicamente podrán llevarse a cabo en el suelo no urbanizable de uso mixto, y nunca al norte del casco urbano. Las que sean de uso industrial deberán situarse, además, a más de 300 m de suelo no urbanizable de protección forestal.
  
IV. El término municipal de Pinet se encuentra en la comarca de la Vall d'Albaida, y alcanza una superficie de 11,7 km²
  
V. El Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Plan General de Pinet incorpora como elementos protegidos la Iglesia de San Pedro, el Alcornocal de Pinet y la Microrreserva ?Pla de Junquera?.
  
VI. Los municipios colindantes a Pinet califican los terrenos adyacentes al término municipal de Pinet como protegidos, y puesto que los terrenos perimetrales del municipio de Pinet se encuentran calificados como suelo no urbanizable de protección forestal, salvo los terrenos próximos a la carretera CV-608 de acceso a Pinet, se considera compatible el planeamiento propuesto con el de los municipios colindantes.
  
VII. No se han presentado alternativas de proyecto. Se intenta justificar ambientalmente la clasificación y calificación de suelo propuesta.
  
Tramitación administrativa
  
1. Admisión a trámite
  
En fecha 9 de diciembre de 2002 la Sección de Planeamiento del Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia remitió documentación técnica, estudio de impacto ambiental y expediente administrativo relativos al proyecto Plan General de Ordenación Urbana de Pinet, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
2. Información pública
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Levante, de fecha 24 de agosto de 2001 y en el DOGV nº 4.086, de 14 de septiembre de 2001.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron 15 alegaciones, según consta en los certificados emitidos por la secretaría del Ayuntamiento de Pinet, en los cuales se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y la contestación a las alegaciones presentadas.
  
3. Resumen de las alegaciones
  
Las alegaciones presentadas de carácter ambiental son:
  
- Se solicita el cambio de calificación de determinadas parcelas que albergan granjas avícolas y una porcina, pasando de estar calificadas como suelo no urbanizable de usos mixtos a calificarse como suelo no urbanizable de uso agropecuario.
  
- Se solicita el cambio de ubicación de la EDAR propuesta, por entender que se encuentra demasiado cerca del núcleo urbano.
  
4. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 24 de abril de 2003, se solicita al Ayuntamiento de Pinet una ampliación y/o justificación de la documentación presentada en relación con los siguientes aspectos:
  
- Justificación de la delimitación del suelo no urbanizable de uso agropecuario.
  
- Corrección gráfica de errores por la superposición de distintas clasificaciones y calificaciones de suelo.
  
- Regulación normativa y legal de las granjas ubicadas en suelo no urbanizable común.
  
- Corrección de discordancias entre las normas urbanísticas y los planos de ordenación.
  
- Clasificar como suelo no urbanizable protegido las bolsas aisladas de suelo no urbanizable común que quedan dentro de la gran superficie de suelo forestal, regulando normativamente el uso agrícola actual de los terrenos afectados.
  
- Identificación y reconocimiento del LIC ?Serres del Montdúver i Marxuquera?. Estudio de compatibilidad entre el suelo no urbanizable de uso extractivo y el citado LIC.
  
- Suelo no urbanizable de uso extractivo calificado sobre Monte de Utilidad Pública.
  
- Identificación de las zonas del término municipal con riesgo de deslizamiento y desprendimiento y análisis de su calificación urbanística.
  
- Grafiar en los planos de clasificación de suelo y de red primaria las vías pecuarias del municipio, indicando su nombre y su anchura legal y necesaria.
  
- Coincidencia de suelo urbanizable residencial e industrial con el cauce de un barranco.
  
- Prohibición de construir a menos de 20 m a cada lado de los cauces, de conformidad con lo dispuesto en la Ley 6/89, de Ordenación del Territorio.
  
- Delimitación gráfica de las zonas incendiadas del término municipal.
  
- Identificación y representación gráfica de la Microrreserva ?Pla de Junquera?.
  
- Adecuada descripción del tipo de vegetación presente en el término municipal.
  
- Diseño de red separativa de saneamiento en los suelos urbanizables propuestos.
  
- Acreditación de recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes para atender las previsiones del Plan General.
  
- Coherencia entre las soluciones propuestas para la depuración de las aguas residuales, tanto a escala sectorial como a escala municipal.
  
- Identificación del gestor de residuos sólidos urbanos.
  
- Identificación del vertedero autorizado de inertes en el que se depositan los residuos de dicha naturaleza generados en el municipio.
  
- Completar la información topográfica.
  
- Respecto de la afección al patrimonio cultural Valenciano, remisión de informe emitido por la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.
  
- Remisión del Documento de Síntesis.
  
En fecha 19 de julio de 2004, el Ayuntamiento de Pinet remitió un anexo al Estudio de Impacto Ambiental en contestación a la petición de documentación efectuada mediante oficio de fecha 24 de abril de 2003.
  
Solicitud de informes sectoriales
  
En fecha 10 de abril de 2003, se efectuó consulta al Servicio de Planificación y Ordenación Sostenible del Medio de la extinta Conselleria de Medio Ambiente.
  
En fecha 11 de abril de 2003, se efectuó consulta a la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia.
  
En fecha 27 de mayo de 2003, la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia emitió un informe sobre el proyecto de referencia. El contenido de dicho informe es, en síntesis:
  
- El municipio de Pinet cuenta con el monte catalogado nº 20 de utilidad pública, V-3006 €La Sierra?, que queda clasificado como suelo no urbanizable de protección forestal, por lo que se considera adecuada la calificación propuesta.
  
- Se considera correcta la identificación de las vías pecuarias clasificadas en el municipio.
  
- Se informa favorablemente puesto que el plan propuesto no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia, ni a ningún espacio natural incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana. También se informa que la citada Microrreserva se encuentra situada en terreno protegido.
  
En fecha 15 de diciembre de 2003, el Area de Planificación y Ordenación del Territorio emite un informe sobre la afección del Plan General al LIC ?Serres del Montdúver i Marxuquera?, cuyo contenido es:
  
- La mayor parte del LIC queda clasificado como suelo no urbanizable de protección del medio natural, por lo que no se observan, en principio, afecciones sobre dicho espacio.
  
- Respecto del suelo no urbanizable de uso extractivo, se informa que el área situada por encima de la cota 400 queda incluida dentro del LIC, por lo que se propone que el suelo de uso extractivo se implante por debajo de dicha cota, quedando el resto clasificado como suelo no urbanizable protegido. Como solución alternativa se propone que la Declaración de Impacto Ambiental exija la necesidad de estudiar en detalle la repercusión que dicha actividad generará sobre el citado LIC, pudiendo resultar dicha actividad no autorizable sin perjuicio de su clasificación y calificación urbanística.
  
Afecciones legales
  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, en el municipio de Pinet se ha designado el lugar de interés comunitario o LIC denominado ?Serres del Montdúver i Marxuquera?. Se trata de una zona montañosa prelitoral, que posee un gran interés geológico, geomorfológico y paisajístico, y alberga una gran variedad de especies vegetales, destacando las especies propias de los roquedos, los bosques de laurel y los alcornoques sobre suelos calizos descarbonatados. Es destacable asimismo el gran número de formaciones cársticas, que permiten la presencia de numerosas especies de quirópteros. También destaca la presencia de numerosas aves en la zona.
  
Salvo pequeñas superficies aisladas del LIC al norte del casco urbano, la totalidad de dicho espacio se encuentra calificado como suelo no urbanizable de protección forestal. La delimitación del LIC aportada no coincide con la descripción del mismo realizada por el Área de Planificación y Ordenación del Territorio, que establece como limite del LIC la cota 400. La ordenación propuesta califica parte de los terrenos situados por encima de dicha cota como suelo no urbanizable de uso minero y extractivo.
  
2. El término municipal de Pinet alberga la Microrreserva de Flora llamada ?Pla de Junquera?, declarada por Orden de 22 de octubre de 2002, de la Conselleria de Medio Ambiente. Ésta se encuentra ubicada dentro del ámbito de LIC ?Serres del Montdúver i Marxuquera?, y por lo tanto se encuentra calificada como suelo no urbanizable de protección forestal.
  
Las especies prioritarias de la Microrreserva son: Quercus suber, Cistus crisprus, Dictamnus hispanicus, Cephalantera damasonium, Lavandula stoechas y Tuberaria lignosa.
  
La nueva documentación presentada recoge el contenido de la declaración de la citada Microrreserva, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
3. Son numerosas las cavidades presentes en el término municipal de Pinet, debido a las características cársticas de la zona.
  
Destaca, entre otras, la sima Sancho, por su interés botánico.
  
No se ha representado en los planos la situación de las distintas cuevas existentes en el término municipal.
  
4. Las vías pecuarias clasificadas en el término municipal de Pinet son:
  
- Colada del Corral Viejo, de anchura 9,00 m y cuya longitud en el término municipal es de 2.500 m.
  
- Colada de Lluxent, de anchura 5,00 m y cuya longitud en el término municipal es de 4.500 m.
  
Ambas vías quedan recogidas en los planos de información y ordenación quedando calificadas como suelo no urbanizable de protección de vías pecuarias.
  
5. Pinet cuenta con el Monte catalogado nº 20 de U. P., V-3006 €La Sierra?, perteneciente al Ayuntamiento.
  
El MUP queda calificado como suelo no urbanizable de protección forestal.
  
6. Son numerosos los barrancos existentes en el término municipal de Pinet. Todos ellos nacen en la zona montañosa del término municipal y desembocan en el barranco de la Viña Vella, que nace en el término municipal de Quatretonda, atraviesa Pinet de norte a sur y continúa hacia el municipio de Lluxent. Todos los barrancos del término municipal están calificados como suelo no urbanizable de protección de cauces.
  
Los suelos urbanizables próximos al núcleo urbano y que son colindantes al cauce del barranco recogen en sus respectivas fichas de gestión la necesidad de encauzar el barranco como condición de integración y conexión. También se indica que dicho encauzamiento deberá contar con la autorización del órgano de cuenca.
  
7. El estudio de impacto ambiental afirma que no se conocen en el término municipal zonas de interés arqueológico.
  
No se aporta el informe emitido por la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, según establece el artículo 11 de la Ley 4/98, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
8. Dos líneas eléctricas de alta tensión atraviesan el término municipal de Pinet en su extremo noreste, discurriendo por suelo no urbanizable de protección forestal.
  
Consideraciones ambientales
  
1. El casco urbano de Pinet se emplaza en el final de un valle configurado por un conjunto montañoso que lo rodea por todos sus lados, salvo en el extremo sur del término municipal por donde discurre la carretera que comunica Pinet con Lluxent.
  
La zona de valle está compuesta por materiales de origen cuaternario, en concreto por cantos, gravas, areniscas y arcillas, la zona montañosa al este y oeste del valle está compuesta por materiales de origen Terciario, donde se dan las rocas calcáreas y las margas, mientras que la zona montañosa al noroeste del término municipal es de origen Cretácico, donde predominan las rocas calcáreas y dolomías.
  
En cuanto a la hidrología subterránea, en estudio de impacto ambiental expresa que los acuíferos más importantes son los que aparecen en las montañas calizas y dolomíticas del Cretácico Superior. El municipio de Pinet se asienta sobre el subsistema acuífero de la Sierra Grossa. Comprende la alineación montañosa calcárea que discurre desde Fuente la Higuera hasta Gandía, así como el valle terciario margoso de la Vall d'Albaida.
  
Respecto del riesgo de contaminación del acuífero sobre el que se asienta el municipio de Pinet, la cartografía temática publicada por la COPUT diferencia dentro del término municipal dos zonas con distinto grado de riesgo, que dividen el término municipal en dos mitades. La mitad oeste del municipio, donde se encuentra en casco urbano y todas aquellas actividades potencialmente contaminadoras de las aguas subterráneas, presenta un riesgo alto a la contaminación de las mismas, por lo que se deberán extremar las medidas preventivas y correctoras para evitar la contaminación del acuífero. La mitad este del término municipal, coincidente con la zona montañosa del municipio, presenta un riesgo de grado medio y coincide con un suelo calificado como no urbanizable de protección forestal.
  
Salvo la zona correspondiente al valle de Pinet, que presenta un relieve poco ondulado, el resto del término municipal se presenta como un relieve accidentado con numerosos barrancos que vertebran el territorio.
  
Esta orografía hace que el término municipal presente varias zonas con riesgo de desprendimiento o de deslizamiento.
  
El riesgo de desprendimiento aparece en dos zonas al noroeste y noreste del núcleo urbano. Parte de la zona noreste coincide con terreno calificado como suelo no urbanizable de uso extractivo.
  
El riesgo de deslizamiento, con sus distintos grados, se da al oeste y sur del núcleo urbano. La zona con riesgo bajo de deslizamiento afecta a distintas categorías de suelo, en concreto al suelo no urbanizable mixto, al suelo no urbanizable de uso agropecuario y al suelo no urbanizable protegido. Para cada una de estas categorías de suelo, las normas urbanísticas exigen que las actuaciones que se lleven a cabo tengan en cuenta este riesgo y justifiquen que no incide sobre la actividad a realizar.
  
2. El valle de Pinet está destinado a la actividad agrícola, predominando el cultivo de almendro y olivo, y a la actividad agropecuaria vinculada a la cría de pollos. Se trata, por tanto de terrenos transformados donde la vegetación existente es la propia de dichos cultivos. También destaca la vegetación natural propia de los numerosos barrancos que nacen en las cotas más altas y atraviesan los campos de cultivo en busca de la salida natural hacia Lluxent.
  
El resto del término municipal, que se corresponde con la zona montañosa, presenta una vegetación forestal, muy castigada por los incendios forestales. Con carácter general predomina un matorral bien desarrollado donde se encuentran grupos arbóreos aislados, así como ciertas masas arboladas de cierta entidad, como la que constituye la microrreserva Pla de Junquera, donde destaca la presencia del Alcornoque como especie más representativa. Toda la zona forestal, incluida la citada microrreserva, aparece calificada como suelo no urbanizable de protección forestal.
  
La superficie de terreno forestal representa el 69,7% de la superficie del término municipal.
  
La zona montañosa de Pinet se integra en una sierra de mayor extensión que abarca los términos municipales de Barx, Quatretonda, Gandía y Llutxent, y cuyos terrenos colindantes al municipio de Pinet se califican con distintos grados de protección.
  
El estudio de impacto ambiental afirma que entre los años 1988 y 2000, en el término municipal de Pinet se han producido 4 incendios forestales, con una superficie total afectada de 118,25 ha, aunque solo uno de ellos, el del año 1997, se encuentra cartografiado. La zona quemada se sitúa en el cerro de la Solana, al oeste del término municipal, y se trata de terrenos calificados como suelo no urbanizable de protección forestal.
  
No obstante, la cartografía existente en esta Dirección General recoge otro de los incendios forestales citados, en concreto uno del año 2000 que arrasó unas 78 ha de monte. Los terrenos afectados se sitúan inmediatamente al noreste del casco urbano coincidiendo parcialmente con suelo urbano. La zona incendiada también abarca terrenos calificados como suelo no urbanizable de usos mixtos y suelo no urbanizable de protección forestal.
  
3. El estudio de impacto ambiental realiza una descripción muy general de la fauna que puede habitar en el término municipal, diferenciando entre fauna asociada a campos de cultivo, fauna de riberas fluviales y barrancos, y fauna propia de zonas montañosas.
  
En la visita de campo realizada, en la zona montañosa se pudo observar un grupo de perdices así como un ejemplar presumiblemente de águila real en las inmediaciones de la microrreserva de Pla de Pinet.
  
4. El Estudio de Impacto ambiental diferencia en el término municipal de Pinet dos Unidades Morfodinámicas, que se corresponden con el Sistema 1, llamado Relieves carbonatados muy carstificados, que coincide con la zona montañosa del término municipal, y el Sistema 2, llamado Arcillas y Conglomerados de Pinet, coincidentes con el valle de Pinet. Al primero de los dos sistemas le asigna una calidad ambiental media mientras que al segundo le asigna una calidad ambiental baja.
  
5. Se adjunta un informe emitido por EGEVASA, en calidad de empresa gestora del abastecimiento de agua potable al municipio de Pinet, sobre la capacidad de abastecimiento de agua potable a los nuevos suelos urbanizables propuestos, tanto residencial e industriales.
  
Pinet se abastece del pozo de Buixcarró, con un caudal de extracción de 350 l/minuto y 10 horas de bombeo al día. La demanda futura de las nuevas zonas clasificadas se estima en 175.000 l/día, por lo que aumentando en 8 el número de horas de bombeo se estaría en condiciones de garantizar el abastecimiento de agua potable al municipio de Pinet en cantidad y calidad suficientes.
  
6. Pinet no cuenta con un sistema municipal de depuración de aguas residuales. Se encuentra en proyecto la futura estación depuradora municipal, que se ejecutará mediante un convenio con la Diputación de Valencia. No se aporta información gráfica sobre el emplazamiento de la futura depuradora municipal.
  
Las fichas de gestión de los distintos suelos urbanizables propuestos contemplan como condición de integración y conexión la necesidad de construir una estación depuradora propia para cada uno de ellos si en el momento del desarrollo de cada uno de los sectores la EDAR municipal no se encuentra ejecutada, en servicio y con capacidad de tratamiento suficiente. El suelo urbanizable industrial SUI-2 deberá construir su propia estación depuradora ante la lejanía a la futura depuradora municipal.
  
Dichas fichas también indican que la red de saneamiento a ejecutar será separativa, aunque no definen la solución prevista para la recogida, evacuación y vertido de las aguas pluviales.
  
La normativa urbanística exige la depuración mediante sistemas homologados de los vertidos de aguas residuales producidos por las actividades o usos implantados en suelo no urbanizable.
  
7. Se aporta un certificado emitido por la Secretaría de la Mancomunidad de Municipios de la Vall d'Abaida en el cual se afirma que Pinet se encuentra adherido al Plan de Minimización de Residuos aprobados por la Mancomunidad.
  
Asimismo, se cita que la empresa RECICLADOS INTEGRALES SA. (RECISA), es la concesionaria del servicio de recogida de residuos y de su transporte a la planta de tratamiento y eliminación de Ador.
  
Este documento viene acompañado de un certificado emitido por la citada empresa en el que afirma que dispone de suficientes recursos humanos y materiales para prestar el servicio de recogida de los residuos sólidos urbanos al municipio de Pinet, tanto en el momento actual como tras su crecimiento urbanístico.
  
No se describe el mecanismo de gestión de los residuos inertes generados en el municipio.
  
8. En relación con aspectos relacionados con el clima de Pinet, no existe riesgo de inundación en el término municipal reconocido por el PATRICOVA. No obstante, puesto que los barrancos que discurren por el valle recogen las aguas caídas en la zona montañosa, los cauces pueden presentar puntualmente crecidas importantes que pueden afectar al casco urbano o a las actividades agropecuarias instaladas en el municipio.
  
No se aporta una descripción de los vientos dominantes en el municipio, con el fin de poder valorar la incidencia sobre el medio de las emisiones atmosféricas generadas por las actividades potencialmente contaminadoras que se puedan instalar en el municipio. A este respecto, se debe prestar espacial atención a las actividades industriales que se implanten en el sector industrial SUI-1, por su proximidad a suelo urbano y urbanizable residencial. El suelo no urbanizable de uso minero se sitúa a unos 700 m del casco urbano, por lo que dada la distancia existente entre ambos, así como la dimensión de la mina actual, no se presupone una afección importante al núcleo urbano por ruidos, vibraciones y emisiones atmosféricas.
  
Es de destacar también, el olor producido por la fermentación de los residuos orgánicos almacenados en las granjas avícolas, que debido al importante número de las mismas, se puede hacer realmente significativo, pudiendo llegar a percibirse desde el caso urbano.
  
9. El estudio de impacto ambiental carece de descripción paisajística del municipio.
  
10. La economía del municipio se basa principalmente en la agricultura y en la actividad avícola, dedicada a la cría de pollos.
  
11. En la visita de campo se ha observado la existencia de un incendio de época reciente al oeste del polideportivo municipal, ocupando los campos de cultivo próximos.
  
12. La descripción del medio es excesivamente general, realizada en muchos aspectos a escala comarcal y careciendo de un estudio de detalle a escala municipal.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan General de Ordenación Urbana de Pinet (Valencia), promovido por el Ayuntamiento de Pinet, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. La normativa urbanística del suelo no urbanizable de uso mixto permite en esta categoría de suelo las Declaraciones de Interés Comunitario que recoge el artículo 8.2 de la Ley 4/92, sobre el Suelo No Urbanizable, entre las que se encuentran las actividades mineras. Por otra parte se califica expresamente un suelo no urbanizable para uso extractivo en la zona Este del término municipal. Por este motivo, puesto que se califica un suelo específicamente para uso extractivo, esta actividad debe quedar prohibida en el resto de categorías de suelos propuestas, especialmente en el suelo no urbanizable de uso mixto donde la normativa propuesta permite el uso apuntado.
  
II. Se propone la redelimitación del suelo no urbanizable de uso extractivo, de acuerdo con lo informado por el Area de Planificación y Ordenación del Territorio de la Conselleria de Territorio y Vivienda sobre la afección del Plan General de Pinet al LIC ?Serres del Montdúver i Marxuquera?. Así, los terrenos situados por encima de la cota 390 deberán quedar calificados como suelo no urbanizable de protección forestal, puesto que el LIC queda delimitado por la cota 400 y se establece una distancia de protección de 10 m. Los terrenos afectados por la cantera actual que queden por encima de dicha cota deberán ser restaurados con la explotación de la misma. Se propone asimismo, ampliar el suelo no urbanizable de uso extractivo hacia las cotas inferiores a las afectadas, con el fin de dar continuidad al suelo minero con el suelo urbanizable de uso industrial vinculado al mismo, ya que, aunque se trate de usos distintos, se entiende como una actuación conjunta.
  
III. Las granjas existentes que quedan emplazadas en suelo no urbanizable de uso mixto deberán promover en el plazo máximo de 2 años la regulación de su situación legal, como queda recogido en las normas urbanísticas. Asimismo, se permite el crecimiento de las granjas en un máximo del 15% de la superficie de las instalaciones, siempre que sea justificado para dar cumplimiento a la normativa sectorial aplicable.
  
Ahora bien, esta regulación normativa debe completarse añadiendo que en ningún caso la ampliación de las instalaciones actuales conllevará el aumento de la capacidad de granja.
  
IV. Las granjas existentes deberían aplicar productos desodorizantes sobre los residuos orgánicos para minimizar o eliminar el olor generado por la fermentación de los mismos.
  
V. Se deben representar gráficamente las cuevas y simas existentes en el término municipal.
  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 16 de la Ley 11/94, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, las cuevas, simas y cavidades subterráneas del municipio deberán ser recogidas en el Plan General como elementos protegidos, regulando los usos permitidos en las mismas.
  
VI. Aquellas actividades que se pretendan implantar en terrenos afectados por riesgo de desprendimiento o deslizamiento, independientemente de su calificación urbanística, deberán realizar previamente un estudio geotécnico que determinará la viabilidad de la actividad propuesta en ese emplazamiento y concluirá sobre la necesidad de adoptar medidas preventivas ante dicha situación de riesgo.
  
VII. El suelo no urbanizable de protección de cauces debe restringirse al espacio que ocupa el cauce y la zona de servidumbre de 5 m a cada lado del mismo, excluyendo la zona de policía de la categoría de suelo protegido, sin perjuicio de la autorización previa por el Organismo de Cuenca para los nuevos usos o actividades que se quieran implantar en ella.
  
VIII. Se deberá cambiar la calificación de suelo no urbanizable de protección agrícola y forestal por la de suelo no urbanizable de protección forestal, debido a que esta calificación de suelo abarca bolsas de terrenos de uso agrícola dentro de una gran superficie de suelo forestal, y por lo tanto predomina el uso global forestal en la mayor parte del término municipal. La doble protección otorgada a estos terrenos resulta incoherente y puede llevar a confusión. Por este motivo resulta más adecuado calificar dichos terrenos como suelo de protección forestal, como consecuencia de una interpretación global de la zona, y regular normativamente los usos actuales y futuros de los terrenos que en la actualidad poseen un aprovechamiento agrícola.
  
Además, la normativa específica del suelo no urbanizable de protección forestal debe indicar claramente los usos permitidos y prohibidos en esta categoría de suelo, debiendo ser los primeros aquellos cuyo fin sea conservar y recuperar la vegetación forestal de zona.
  
IX. Se debe regular normativamente la implantación de nuevos usos, tanto en el valle Pinet como en las laderas que lo delimitan, con el fin de que su implantación no suponga un impacto paisajístico en el conjunto del valle de Pinet, perceptible tanto desde las cotas más bajas del valle como desde las montañas circundantes.
  
X. El incendio forestal sufrido en el año 2000 afectó al suelo urbano del municipio, en concreto al entorno del depósito municipal de agua. El Plan General propone unos reajustes en la delimitación del suelo urbano en esta zona, que comprende terrenos afectados por dicho incendio. El órgano sustantivo deberá pronunciarse sobre la posibilidad de incorporar al suelo urbano terrenos afectados por el citado incendio.
  
XI. Respecto de la afección al Patrimonio Cultural Valenciano, se establece una reserva a favor de los criterios técnicos y de idoneidad del proyecto que la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte pueda establecer en el marco de sus funciones y competencias en la Comisión Territorial de Urbanismo.
  
XII. Se deberá presentar ante la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia una copia de la documentación completa refundida, donde se recojan las modificaciones introducidas como consecuencia del trámite de evaluación de impacto ambiental.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 20 de septiembre de 2004. director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 23/02-AIA
  
Promotor: RENOMAR
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes
  
Objeto del proyecto: Instalaciones Eólicas Zona 1
  
Localización: Términos municipales de Forcall, Morella, Palanques y Zorita del Maestrazgo (Castellón)
  
Descripción del proyecto
  
De acuerdo con la documentación expuesta a información pública las instalaciones proyectadas para la Zona Eólica 1 tienen las siguientes características:
  
- Se proyecta la instalación de 2 parques eólicos que producirán una potencia total de 99 Mw.:Torre Miró I y Torre Miró II. La energía producida se evacua en 20 Kv subterráneamente a una subestación que recoge la energía producida en los parques de Torre Miró I y II.
  
Los 66 aerogeneradores a instalar tienen una potencia unitaria de 1,5 Mw y se distribuyen del siguiente modo:
  
- Parque Eólico ?Torre Miró I- con un total de 33 aerogeneradores divididos en dos alineaciones:
  
- A1, 12 aerogeneradores
  
- A2, 21 aerogeneradores
  
- Parque Eólico ?Torre Miró II- con un total de 33 aerogeneradores distribuidos en dos alineaciones:
  
- A1, 31 aerogeneradores
  
- A2, 2 aerogeneradores
  
Se prevé la construcción de una subestación transformadora de 132/20 Kv, ubicada en el parque eólico de Torre Miró I, con una capacidad de 100 MW y 2 transformadores, que se encargarán de elevar a 132 Kv toda la energía producida de la zona eólica 1.
  
La evacuación de la energía producida es conducida a la Subestación Transformadora (ST) de 400/132 Kv. ubicada en el paraje Mas de Flare en el término municipal de Morella.
  
Para ello se plantea la construcción de un tendido eléctrico común a toda la zona eólica 1 que realizará el recorrido desde la subestación de Torre Miró a la zona de Morell y la unión con la línea de evacuación de la zona 2, antes de llegar a la subestación de 400/132 Kv de Morella.
  
El parque de Torre Miró II se conecta a la subestación de Torre Miró I por canalización subterránea.
  
Las características del tendido son básicamente las siguientes:
  
- El tendido eléctrico es de 132 Kv de tensión nominal y una longitud de 15 km.
  
- Es de simple circuito; un conductor por fase tipo LA- 280 (Hawk). Cable de tierra de fibra óptica.
  
- El aislamiento estará constituido por un conjunto de 20 aisladores de vidrio en las cadenas de suspensión.
  
- Los apoyos serán del tipo 11 T metálicos, constituidos por perfiles angulares, de lados iguales; crucetas al tresbolillo y un cuerno en la parte superior para el cable de tierra. La altura es variable entre 26 y 28 metros. El número de apoyos previsto es de 54.
  
- La cimentación de los apoyos se realiza mediante cuatro zapatas y hormigón en masa. La superficie ocupada por cada zapata es de 2,25 m².
  
La subestación de Torre Miró está formada por un parque intemperie de 132 Kv con dos transformadores de potencia y un sistema de 20/132 Kv. Además dispondrá de un edificio de una sola planta que tendrá dos salas principales: la sala de control y celdas, además de un almacén.
  
El área a ocupar es de 1.701,5 m². El edificio tiene unas dimensiones de 276,80 m².
  
La altura de las instalaciones eléctricas del recinto intemperie son para el pórtico 11 metros y aparamentas de 6,20 m.
  
El edificio de control y celdas será de una sola planta y se distribuirá en varias salas principales, control, sala de celdas y almacén al que se podrá acceder desde el exterior con un vehículo.
  
El vallado exterior estará constituido por postes metálicos galvanizados.
  
Alternativas
  
En relación con las alineaciones para la ubicación de los aerogeneradores se presentan 31 emplazamientos, gran parte de ellos no viables de entrada por pertenecer a zonas no aptas, según lo establecido en el Plan Eólico Valenciano o bien que carecen de recurso eólico suficiente. Se definen finalmente 2 parques eólicos con un total de 66 aerogeneradores siendo inferior el número de aerogeneradores respecto al máximo alcanzable para esta zona, según el Plan eólico de la Comunidad Valenciana, pero supera la potencia de referencia.
  
Se relacionan las posibles alternativas en la selección del tipo de aerogenerador así como la solución adoptada finalmente (aerogenerador modelo EW-1,5-sl) que exige la ubicación del transformador en una caseta externa al aerogenerador, adjuntando informe técnico que avala las ventajas técnicas de este modelo.
  
Se apuntan los accesos elegidos para la aproximación a los parques de entre los existentes en la actualidad y la construcción de nuevos caminos por las cimas de los cerros que una los aerogeneradores en cada alineación.
  
También se han planteado alternativas en la posición y número de subestaciones de los parques eólicos de la zona 1 así como distintos pasillos para la evacuación de la energía hacia la ST Morella.
  
Inicialmente se planteó tres subestaciones de 132/20 kV, una para cada parque eólico ya que en principio se planteó el parque eólico de Pinar junto con los parques de Torre Miró. Esta opción implicaba la necesidad de construir tres tendidos eléctricos que presumiblemente se tendrían que unir en un tronco común para la conexión final a la subestación de Morella.
  
La empresa tras el estudio de alternativas consideró la construcción de una única subestación transformadora para Torre Miró I y Torre Miró II era adecuada porque son parques anexos con una producción satisfactoria, la distribución de la potencia instalada está lo suficientemente cercana y por lo tanto es viable desde el punto de vista económico comunicar subterráneamente los circuitos eléctricos.
  
Se desestimó el plantear el parque eólico de Pinar por la cercanía a las masías de la zona, el fuerte impacto paisajístico sobre las poblaciones de Morella y Chiva de Morella, y el ajustado recurso eólico.
  
Respecto a la evacuación de la energía eléctrica se plantean en el estudio tres alternativas para el tendido eléctrico (alternativas 1, 2 y 3).
  
El trazado de la alternativa 1, discurre en un primer tramo (de este a oeste) por una zona despejada con vegetación formada principalmente por pastizales con manchas aisladas de pinar y carrascal. En un segundo tramo (desde el barranco de Pontet hasta el Valle del Bergantes, siguiendo el curso del río Xiva), la vegetación es más forestal dominada principalmente por pinares y carrascales. El último tramo del tendido discurre siguiendo el curso del río Bergantes sobre campos de cultivo, terrazas abandonadas, tomillares y coscojares. Desde el punto de vista de fauna este pasillo es el más delicado por la cercanía del Muela d'En Camarás donde crían especies de interés. Este pasillo tiene un impacto visual indiscutiblemente menor pues se aleja de núcleos de población y en especial de Morella. En cuanto a los accesos, al discurrir por valles agrícolas, este pasillo tiene mayor accesibilidad.
  
La alternativa 2 comparte el primer tramo con la alternativa 1 para luego tomar dirección sur con 8 km y luego girar de nuevo esta vez hacia el oeste. Se trata de una zona más montañosa con un contínuo de pequeñas muelas y valles. La vegetación predominante son carrascales achaparrados, tomillares y algún quejigar. Una vez en el valle del Barranc de Mastre se hacen más predominantes los campos de cultivo y las terrazas abandonadas. Desde el punto de vista de la fauna y en especial de la avifauna podría ser más adecuado. No obstante, el parámetro de accesibilidad es en este caso bastante poco favorable y paisajísticamente sería visto desde Morella.
  
La alternativa 3, parte directamente de la S.T. de Torre Miró en dirección SO hasta la Masia la Rourera desde donde el trazado sería común a la alternativa anterior. Estos últimos dos tramos son similares a la alternativa 2. En cuanto al tramo inicial hay que decir que se trata realmente de la peor solución. La bajada hasta el Barranc dels Plans es un entorno muy forestal con predominio de un buen carrascal, luego hay que salvar la Serra de Sant Isidre con un pinar en su umbría y un carrascal en solana. Por loa que las características de la vegetación y la falta de accesos implican que esta sea la alternativa más desfavorable.
  
La alternativa seleccionada en el estudio de impacto ambiental es la 1.
  
Documentación complementaria
  
El 15 de marzo de 2004, sobre la documentación expuesta a información pública, se remitió solicitud de ampliación del estudio de impacto ambiental referidos a aspectos específicos del proyecto presentado.
  
En primer término se solicitaba la reubicación o eliminación de varios aerogeneradores de la alineación nº 2 del parque Torre Miró I ya que se emplazan sobre formaciones de carrascal que forman parte de un área calificada en el Plan Eólico como zona no apta. Estos aerogeneradores son 1, 3 y 4 (Collet de la Tareola), y 11, 12 y 13 (Mola del Carrascal).
  
El acceso a la alineación nº 2 se deberá realizar aprovechando el camino existente a través de la Masía Torre del Ciprés llegando a la Cumbrera a través del Collet de la Tareola dando acceso a los aerogeneradores del 1 al 7.
  
De forma independiente partiendo del mismo camino se realizará un acceso hacia el oeste a través de la plataforma intermedia para llegar a la ubicación de los aerogeneradores del 8 al 13.
  
Las zanjas de evacuación de la línea subterránea se realizarán con el mismo trazado que los caminos.
  
En segundo término se solicitaba como imprescindible para completar el Estudio de impacto ambiental, la realización de un estudio especifico de la fauna (concretamente sobre la avifauna) de la zona, que definiera la situación preoperacional y permitiera adoptar como solución definitiva la alternativa de emplazamiento y diseño de los parques de menor impacto sobre la sobre la avifauna y los quirópteros.
  
Así mismo se indicaba la falta de concreción en cuanto a la afección de las vías pecuarias clasificada y al patrimonio histórico
  
En cuanto al sistema de evacuación le fue solicitada ampliación en los siguientes términos:
  
- Mejora del trazado de la línea entre los postes 15 al 20, desplazándolo al norte del propuesto de forma que discurra por el terreno agrícola colindante con el Azagador denominado Mas de la Gasulla. Esta modificación disminuye la visibilidad general de la línea desde el núcleo de Xiva de Morella, además de contar con mejor acceso.
  
- Debido a la proximidad del tendido a la Muela d'En Camarás y de Garumba con la repercusión importante que sobre la avifuana tendría, se debe desplazar el tendido desde el apoyo nº 30 hacia el noroeste hasta el entronque del río Bergantes con el barranco Folch, pudiendo entonces entroncar con una de las líneas eléctricas de la zona 2 con dos alternativas:
  
1ª sin llegar a cruzar el río, y desde este punto dirección sur (paralelo al trazado propuesto en el estudio de impacto ambiental pero desplazado hacia el oeste), dentro del área de estudio definido por la elección del trazado adecuado hasta las proximidades del punto sureste del Pilón de san Marcos en el que cruzaría la línea de 400 kV existente para unirse a la línea de evacuación de la zona 2.
  
2ª Cruzar la línea de 400 kV y el río Bergantes a nivel del Barranco de Torre Folch rodeando por el Norte el Pilón de San Marcos y el cabezo de la Moleta de Liborio hasta entroncar a nivel de la Masia de Torre Sello con la línea de 132 kV que evacuaría el parque de Refoyas y parte del parque de la Muela de Todolella.
  
El impacto derivado del establecimiento de un perímetro de 1000 metros, sobre todo en la zona Els Ports en la que una parte importante de la población vive y trabaja en el medio rural, puede llegar a ser crítico. En este sentido los artículos 5, 13 y 15 de la normativa propuesta debe ser modificadas de forma que la incidencia sobre las posibles actividades económicas y de utilización del medio rural se elimine o al menos de minimice hasta niveles aceptables.
  
De acuerdo con el informe que se adjunta al certificado de aprobación provisional, la Dirección General de la Energía ha estimado una serie de alegaciones referidas a la anchura de la franja de servidumbre de los aerogenerdores y de los caminos, que no se han incluido entre las modificaciones del Plan especial. Sí que se hace mención del cambio propuesto por la propia empresa promotora consistente en la eliminación de los centros de transformación exteriores al aerogenerador aunque no se ha comunicado las características de estos nuevos aerogeneradores y la repercusión que dicho cambio tiene en el diseño de las infraestructuras.
  
Los días 7 y 23 de abril, y 9 y 24 de junio de 2004 la empresa promotora presentó la documentación complementaria solicitada, cuyo contenido se resume en los siguientes puntos:
  
1º) Modificación del diseño o tipo de aerogenerador, lo que permite eliminar los centros de transformación externos al aerogenerador.
  
2º) Cambios en la disposición de los aerogeneradores.
  
En Torre Miró I:
  
- Se reubica el aerogenerador número 1 de la alineación A1 de Torre Miró I en la misma alineación ya que fue excluido por el Departamento de Carreteras del Ministerio de Fomento por la situación en la que se encontraba, muy cercano a la carretera nacional N-232 y sobre un talud considerado inestable. Esta reubicación ha motivado el cambio de orientación de la alineación entre los molinos 8 al 12 y la instalación del antiguo molino 1 a continuación del molino 12.
  
- Se replantea la alineación A2 de Torre Miró I, de manera que no se invada el espacio ocupado por el encinar y considerado como zona no apta. La nueva ubicación ocupa un espacio físico similar al anterior pero solamente consta de 5 aerogeneradores. Asimismo la ocupación espacial generada por los aerogeneradores de 6 al 13 ha sido replanteada y en este espacio en la nueva disposición se ubican los aerogeneradores del 6 al 11, situados en todo momento en zona apta y no ocupando zona de dominio de carrascal.
  
- Se han reubicado los aerogeneradores eliminados en la zona de la A2 próxima al carrascal, de manera que en un espacio físico similar se instalan los aerogeneradores necesarios para completar el potencial instalado de 49,5 MW.
  
En Torre Miro II:
  
- Eliminación de los aerogeneradores 1 y 2 de la alineación A2 y reubicación de los mismos en la alineación A1.
  
- Replanteo de la alineación A1 mejorando los parámetros ambientales y de rendimiento energético.
  
- El camino de unión entre los aerogeneradores 11 y 19 del antiguo anteproyecto no se va a utilizar como camino del parque eólico. Este camino solo será utilizado para permitir el paso de hormigoneras y/o maquinaria de la obra civil y maquinaria auxiliar, por lo que al tratarse de vehículos de dimensiones menores las mejoras del camino se limitarán a la construcción de una cuneta y al extendido de una capa de zahorras sin tener que realizar ninguna modificación del camino.
  
3º) Cambios en el trazado de los accesos y las zanjas
  
Se analizan las alternativas propuestas y se indica que la elección del acceso a la alineación 2 se realizará utilizando un camino existente que partiendo justo detrás de donde se sitúa la subestación y discurre paralelo a campos de labor existentes entre el muro de piedra que delimita por el sur la zona de implantación de la subestación y los cortados de la propia Mola del Carrascal. Este camino asciende a la parte superior de la muela por un camino que accede a un campo de cultivo que se sitúa entre los aerogeneradores 6 y 7 del nuevo planteamiento de Torre Miró I.
  
Al llegar a este bancal el camino se bifurca en dos, una parte que se dirige al Este, pasando justo al Norte del Molino 6 y subiendo hasta el molino 5 por una terraza oculta a la vista. A la altura del molino 5 unas rodadas que saltan a la otra vertiente ya que en la vertiente Norte la terraza se estrecha, adquiere pendiente y está ocupada por pequeños pies de carrasca. Desde el molino 5 hasta el 1 se desarrollará un acceso siguiendo las rodadas existentes, siempre por zonas de pastizal y evitando los pies aislados de encina o enebro que se encuentran dispersos por el pastizal. El acceso a los aerogeneradores 1, 2 y 3 se replanteará sobre el terreno, aplicando las técnicas selvícolas necesarias para minimizar la afección a pies arbóreos.
  
Para acceder a lo alto de Muela del Carrascal, se acometerá el acceso Oeste siguiendo la traza de un camino que está abierto para el acceso de ganaderos al abrevadero y zona de alimentación existente al Sur del molino 9. Es mejor utilizar esta traza mejorando alguna curva que abrir un nuevo camino ya que el camino existente es menos problemático desde el punto de vista constructivo. Una vez se supera esta zona se avanzará hasta el aerogenerador 11 a través de zonas de pastizal y evitando los pies aislados de encina o enebro que se encuentran dispersos por el pastizal.
  
Las zanjas van paralelas a los caminos a un metro de separación aproximadamente. En la A2 de Torre Miró I en la parte superior de Muela del carrascal la zanja se separa del camino ya que es menos impactante alejarla del camino y llevarla por zonas de pastizal que llevarla paralela al camino en zonas arboladas. En caso de ir paralelas al camino en zonas de dificultad topográfica o por presencia de vegetación a preservar, la zanja en longitudes de no gran distancia, puede ir adosada al camino, situada debajo de la cuneta o junto al camino y protegida por mojones.
  
4º) Respecto al patrimonio se indica la intención de realizar los estudios determinados por la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes. En estos estudios se tendrá en cuenta la declaración de Parque Cultural tal como recoge la Ley 4/1998.
  
En el caso de Torre Miró I y II se desarrollarán los estudios geológicos que incluirán un análisis estratigráfico y estructural de la formación geológica Arcillas de Morella.
  
Se realizará un estudio de afecciones paisajísticas al denominado Peirón de San Pedro.
  
5º) En relación con las Vías Pecuarias se propone que una vez determinada la implantación de los parques eólicos se procederá a determinar las afecciones del parque eólico y sus infraestructuras asociadas sobre vías pecuarias. La metodología a seguir consistirá determinar el trazado de las vías pecuarias; una vez determinado el trazado se analizará las afecciones. En caso que la afección sea por aerogenerador y el fuste se sitúe dentro de la vía pecuaria se buscará la manera de sacar dicho fuste de la vía, siempre y cuando la topografía del lugar lo permita o el departamento de recurso eólico lo vea viable. Las soluciones pueden ir encaminadas a ocupaciones temporales o modificación de trazado y/o desafección de cañada.
  
6º) Respecto al sistema de evacuación se analizan las alternativas sugeridas por el Servicio de Impacto Ambiental y se propone una alternativa.
  
Los cambios propuestos determinaban el paso del tendido de evacuación de la zona 1 por la parte Norte del Pilón de San Marcos hasta entroncar con el tendido que proviene del parque eólico de Refoyas (Zona 2), y una vez entroncados dirigir el tendido en doble circuito en dirección Sur, hacia el valle del río Cantavieja a través del barranco denominado de Torre Selló, situado entre la Muela de San Marcos y la Moleta dels Frares.
  
Este trazado se sitúa a 300 metros del yacimiento situado en la Moleta dels Frares que según la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes está declarado Bien de Interés Cultural.
  
Por esta razón y otras cuestiones la empresa opta por mantener, en principio, el trazado original de la evacuación de la zona 1.
  
Tras varias reuniones con la empresa y con técnicos de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, se presenta un trazado que recoge los cambios propuestos por el Servicio de Impacto Ambiental.
  
En general este trazado discurrirá paralelo al Pilón de San marcos por su zona norte y sobre campos de cultivo. Entre las dos muelas (Pilón de San Marcos y Moleta dels Frares) se unirá al tendido de la zona eólica 2 (Parque de Refoyas) y desde aquí irán en conjunto hasta la ST de Morella.
  
El paso por el barranco situado al Este de la Moleta dels Frares se realizará en subterráneo. El trazado definitivo se realizará según los datos obtenidos en las prospecciones arqueológicas a realizar en la zona debido a la presencia de una posible necrópolis.
  
El paso de subterráneo a aéreo se realizará al Sur de la Moleta dels Frares, suficientemente alejado del yacimiento y su necrópolis, y una vez situado en el ámbito del valle del río Cantavieja entre las poblaciones del Forcall y Todolella, y en un punto determinado por el futuro proyecto de línea eléctrica de evacuación de los parques eólicos Muela de Todolella y Manzanera, pertenecientes a la zona eólica 2, se conectará este tendido eléctrico que llegará desde el oeste por el valle del río Cantavieja con el tendido de la zona eólica 1 más el parque eólico de Refoyas para ir conjuntamente ambas zonas hacia la ST de Morella.
  
A un km. aproximadamente del núcleo urbano del Forcall el trazado gira hacia el Sureste para subir unos pequeños mogotes situados al Suroeste del Forcall denominados Els Freginals, más bajo de cota que el presentado en la primera alternativa. Este paso está en parte oculto a la localidad de Forcall debido a unos cabezos arbolados situados entre la línea eléctrica y el valle donde se sitúa la localidad de Forcall.
  
7º) En relación con las determinaciones de la documentación con eficacia normativa se hacen las siguientes consideraciones:
  
- Que la alineación A2 del Parque Torre Miró I se ubica al borde de zona calificada como no apta por el Plan Eólico. Que la franja de 200 metros que recoge el Plan Especial ha sido reducida en la aprobación provisional del Plan Especial de la zona 1, a 150 metros y que se modifica el área del citado Plan Especial tomando como limite Sur el de la zona no apta.
  
- Con respecto al punto segundo la Dirección General de Energía nos señala que debemos modificar los artículos reseñados en el informe para que se adecuen a lo recogido en las normas del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana aprobado por acuerdo de 26 de julio de 2001.
  
8º) Respecto a la avifauna se propone la realización de un estudio en el cual se especifique de una manera exhaustiva y precisa los aspectos relacionados con la avifauna en temas relativos a abundancia, reproducción, movimientos locales, alimentación,etc.
  
9º) Se concreta y detalla la metodología del Plan de seguimiento de la incidencia de Parques eólicos y línea eléctrica a la fauna (aves y quirópteros).
  
El día 9 de junio de 2004 se presentó la siguiente documentación:
  
- Informe sobre afección de vías pecuarias de la zona 1 en el que se describe los aerogeneradores y subestación de cada uno de los parques que pueden afectar a vías pecuarias clasificadas así como las reubicaciones posibles si dichas afecciones se confirmaran en el replanteo definitivo.
  
- Metodología para la realización del Estudio de avifauna en situación preoperacional de Parques eólicos y líneas eléctricas de la Comunidad Valenciana con los siguientes apartados:
  
- Trabajos de campo
  
- Tratamiento de la información
  
- Perfil profesional
  
- Plan de seguimiento de la incidencia de parques eólicos y líneas eléctricas en la fauna (aves y quirópteros) que introduce pequeñas modificaciones en la periodicidad de las salidas de campo respecto del presentado el día 7 de abril de 2004
  
El día 24 de junio se presenta una ampliación de la documentación de la zona 1 que básicamente trata las siguientes cuestiones:
  
- Se asumen los cambios propuestos en la línea eléctrica de 132 Kv en concreto de los apoyos 15 al 20.
  
- Los apoyos del 22 al 30 se mantienen mientras la Confederación Hidrográfica del Ebro informe al respecto porque podría afectar a dominio hidráulico del río Xiva.
  
- El trazado discurrirá paralelo al Pilón de San Marcos por su zona norte, desde el cruce del río Bergantes y la línea de 400 kV hasta la Moleta dels Frares. El tendido se construirá sobre campos de cultivo.
  
- Respecto al tramo conjunto con la zona 2, a partir del entronque con el tendido de evacuación del parque eólico Refoyas, el barranco situado al este de la Moleta dels Frares se pasará en subterráneo por esta zona, debido al impacto visual que puede tener el tendido eléctrico sobre el yacimiento arqueológico existente en la Moleta dels Frares y sus alrededores. Posteriormente se conectará con el tendido eléctrico que llegará desde el oeste por el valle del río Cantavieja de los parques de Muela de Todolella y Manzanera (zona 2) para ir conjuntamente a la ST Morella.
  
Tramitación administrativa
  
El expediente fue incoado el 21 de enero de 2002 con la remisión desde la Dirección General de Industria y Energía del estudio de impacto ambiental presentado por la empresa preadjudicataria, sobre la que se emitieron sendos informes de subsanación de deficiencias los días 14 de junio y 11 de julio de 2002. El 5 de noviembre de 2002 se remitió una nueva documentación indicando que la misma contenía cambios en los parques de la zonas así como la subsanación y mejoras solicitadas.
  
El día 2 de julio de 2003 se recibió la documentación expuesta a información pública correspondiente al del estudio de impacto ambiental del sistema de evacuación de la zona 1 y el día 18 de febrero de 2003 se remite certificado de no alegaciones del expediente de instalación de línea eléctrica de ST Torre Miró a ST Morella.
  
El día 12 de marzo de 2004 se remitió informe y solicitud de subsanación de deficiencias al promotor.
  
El anteproyecto de los parques eólicos Torre Miró I y Torre Miro II, copia de las publicaciones de la resolución por la que se sometió a información pública conjunta, resultado de la información pública, y copia de las alegaciones presentadas, se remitió el día 25 de febrero de 2004.
  
El documento del Plan Especial el día 19 de abril de 2004.
  
El certificado de aprobación provisional fue recibido el 10 de febrero de 2004.
  
Como contestación a la solicitud de ampliación del estudio de impacto ambiental el promotor presentó documentación complementaria los días 7 y 23 de abril, 9 y 24 de junio de 2004.
  
Información pública
  
El Plan Especial, los anteproyectos de los parques eólicos y el estudio de impacto ambiental de la zona 1 del Plan Eólico de la Comunidad Valenciana fueron sometidos a información pública mediante Resolución de 4 de junio de 2003 del Servicio Territorial de industria publicándose en:
  
- El Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 4535, de 2 de julio de 2003.
  
- El Bulletí Oficial de la Provincia de Castelló nº 80, de 1 de julio de 2003
  
- En el periódico Mediterráneo de 4 de julio de 2003
  
El Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón ha procedido al trámite de información pública de la evacuación de la energía eléctrica de la zona 1.
  
La línea eléctrica de 132 kV (ATLINE/2003/68) simple circuito en ST Torre Miró- ST Morella ha sido sometida al trámite de información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón con fecha de 10 de julio de 2003; en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de fecha 18 de julio de 2003; periódico Mediterráneo de 4 de julio de 2003 y en el Tablón de Edictos de los Ayuntamientos de Morella y Forcall.
  
Según certifica el Jefe del Servicio Territorial de Industria durante el periodo de información pública no se han presentado alegaciones.
  
La aprobación provisional se produjo mediante resolución del de 20 de enero de 2004 del conseller de Infraestructuras y Transporte incluyendo la estimación o desestimación de las alegaciones, de acuerdo con el informe anexo a la misma e introduciendo una serie de rectificaciones relativas a la normativa de algunos artículos del Plan Especial
  
Alegaciones
  
En el período de información pública se han presentado 5 alegaciones al Plan Especial, anteproyectos de los parques eólicos y el estudio de impacto ambiental de la zona 1, que básicamente hacen referencia a los siguientes aspectos e impactos ambientales:
  
1ª) Se infravalora el número de especies nidificantes, el paso de aves migradoras, y el impacto global del proyecto sobre las aves.
  
2ª) No existe una relación real de las especies vegetales presentes en la zona, no se valoran adecuadamente los hábitats de prados alpinos y subalpinos calcáreos, y encinares Quercus ilex y Q. rotundifolia.
  
3ª) La valoración sobre calidad y fragilidad paisajística es muy baja.
  
Relación de Consultas
  
- Area de Recursos Forestales y Conservación Ambiental de la Conselleria de Territorio Y Vivienda
  
- D.G. de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano
  
- Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón
  
- Ayuntamiento de Morella
  
- Ayuntamiento de Forcall
  
Informes Sectoriales
  
- Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón
  
Remite informe donde se reflejan los posibles impactos sobre los elementos del medio que ocasionaría el sistema de evacuación eléctrica de la zona 1. También se enumeran las vías pecuarias que se ven afectadas por el tendido eléctrico propuesto para la evacuación de la energía eléctrica y por los parques eólicos.
  
- Ayuntamiento de Forcall
  
- Las obras objeto del estudio de impacto ambiental se encuentran en Suelo Clasificado como No Urbanizable, afectan a la zona este del término, y analizando el documento de síntesis, se hace constar que no ha sido identificado como espacio de valor paisajístico la denominada Mola de Garumba, que aparece identificada como espacio de interés paisajísitico en el Plan de Delimitación de Suelo vigente de Forcall.
  
- Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad
  
El informe es conjunto para las zonas 1, 2 y 3 y su objeto principal es la incidencia sobre la avifauna indicando que, tanto por los parques como por las líneas eléctricas de evacuación, son de las zonas más problemáticos de las planteadas en el Plan eólico de la Comunidad Valenciana ya que existen colonias de buitre en el entorno próximo de algunos parques y un continuo trasiego de ejemplares de esta especie por toda la zona. Así mismo se indica el interés de la vegetación del área correspondiente a cuatro hábitats de interés comunitario, dos de ellos prioritarios de acuerdo con la Directiva 92/43/CEE, aunque debido a que este aspecto se tuvo en cuenta para establecer la ?Aptitud de las zonas el informe únicamente mencionará en su caso al existencia de microrreservas u otras pequeñas áreas de interés botánico que podrían verse afectadas por las infraestructuras.
  
En relación con los parques de la zona 1 se indica:
  
Torre Miró I y II: la ubicación prevista para los aerogeneradores no presenta problemática derivada de la existencia de zonas de nidificación cercanas, si bien cabe mencionar la existencia de una zona de experimentación botánica en las cercanías de la pista forestal que discurre entre la masía de Torre Miró y el barranco de Repuz.
  
Sin embargo, la línea de evacuación discurre en las cercanías de zonas de nidificación de rapaces rupícolas y forestales y de un importante posadero de buitres. No obstante, el trazado previsto para la misma al norte de la Muela d'En Camarás, por la margen derecha del río de Chiva, evita los impactos derivados de esa situación. En todo caso, debe evitarse que la línea discurra por lo alto de La Muela.
  
También se apunta la necesidad de efectuar un seguimiento exhaustivo durante los primeros años de funcionamiento de los aerogeneradores que permita conocer su impacto y tomar medidas para reducirlo en su caso. Se considera necesario realizar estudio detallado de las aves residentes y de un mapeado de las rutas migratorias antes de iniciarse el funcionamiento del parque con el fin de estudiar además detalles tales como la tasa de desaparición de restos en el campo frecuencias, alturas y tipos de vuelo de las diferentes especias de aves en las proximidad de cada aerogenerador en diferentes situaciones climatológicas (principalmente velocidad del viento) con el fin de establecer modelos predictivos. Posteriormente, al menos durante cinco años, deberían contrastarse estos modelos con los datos de mortalidad obtenidos en campo, considerándose este periodo suficiente para la determinación de las medidas correctoras más adecuadas y el diseño del seguimiento a largo plazo.
  
- Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano
  
Entre otras cuestiones se indica en el informe que:
  
- el anteproyecto de parque eólico Torre Miro II se localiza junto al Peirón de San Pedro. Los peirones podrían considerarse Bienes de Interés Cultural de acuerdo con la Disposición Adicional Primera de la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano.
  
- Este anteproyecto no considera los valores pertinentes a los paisajes culturales.
  
- El estudio de Impacto Ambiental debe considerar el patrimonio etnológico afectado.
  
- Respecto al patrimonio paleontológico cabe indicar que existen numerosos puntos de la comarca de Els Ports aflora una secuencia una secuencia sedimentaria conocida como Capas Rojas de Morella, donde aparecen con frecuencia yacimientos paleontológicos de dinosaurios y otros vertebrados mesozoicos de gran interés científico y patrimonial.
  
El Parque Eólico de Torre Miró I se localiza sobre un área en la que existen afloramientos de estas secuencias sedimentarias. Se solicita al promotor un estudio geológico de detalle a fin de establecer los condicionantes oportunas. El estudio deberá contemplar un análisis estratigráfico y estructural de la formación Geológica Arcillas de Morella en el entorno del área de actuación. Debe incluir los resultados de una prospección palenotológica, y por último, debe ir acompañado de una cartografía de detalle, a escala 1:5.000 donde queden cartografiados los afloramientos de las Capas Rojas de Morella en relación con las zonas en las que se proyecte la realización de movimientos de tierras (acondicionamiento de caminos de acceso, excavaciones de zanjas, etc.).
  
En informe remitido el pasado 20 de mayo respecto a la evacuación de la energía se indica que:
  
- En línea generales el estudio arqueológico documental es acertado en sus propuestas y tal y como se indica en el mismo será imprescindible la prospección arqueológica completa del trazado.
  
- No se considera los valores a los paisajes culturales.
  
- Durante la fase de construcción del proyecto deberá realizarse un seguimiento paleontológico de aquellas obras que implicasen movimientos de tierra en los siguientes puntos del trazado propuesto:
  
- Entre la torre de tendido eléctrico nº 51 y la subestación transformadora de Morella.
  
- Entre las torres del tendido eléctrico número 6 y 8.
  
- El seguimiento paleontológico deberá ser autorizado por la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.
  
- Si durante los trabajos de campo se realizasen hallazgos restos de vertebrados fósiles, el hecho deberá ser comunicado a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte o a los ayuntamientos implicados.
  
- Deben documentarse todos los elementos construidos con esta técnica y que puedan ser afectados por el Parque Eólico. De la misma manera se deben reintegrar los paisajes a la manera tradicional, es decir, manteniendo o reponiendo terrazas, los márgenes y los límites de la piedra en seco.
  
- El Estudio de Impacto Ambiental se debe contemplar con el estudio del patrimonio etnológico, inmaterial e industrial.
  
- Respecto a las ermitas se debe incluir el estudio de las actividades rituales a lo largo de los tiempos (anual u otros ciclos temporales), relacionándolos con los territorios afectados. Estos usos espaciales se habrán de tener en cuenta a la hora de evaluar la ubicación del corredor eléctrico.
  
Afecciones legales
  
Red Natura. La línea eléctrica de 132 kV del sistema de evacuación de la Zona 1, en su recorrido se incluye un tramo de la misma en el Lugar de Interés Comunitario Riu Bergantes. El área está constituida por el cauce alto del río Bergantes y las elevaciones que lo enmarcan, cubiertas de bosques de enebros, robles y pinos negros.
  
Entre los hábitats cabe destacar la buena representación de matorrales arborescentes con Juniperus, así como del resto de formaciones forestales presentes en la zona (pinares de P. nigra, robledales de Q. faginea, encinares, etc.). En cuanto a los hábitats fluviales, aparecen bien representados los bosques de galería de Salix y Populus alba así como los ríos mediterráneos con caudal permanente.
  
Las especies más interesantes son las orníticas, con representación de Neophron pernopterus, Gyps fulvus, Circaetus gallicus, Hieraaetus pennatus, etc.
  
El río alberga buenas poblaciones de Lutra lutra, así como de Chondrostoma toxostoma. A destacar también la presencia de Capra pyrenaica y del endemismo vegetal de área restringida Petrocoptis pardoi.
  
Dominio Público Hidráulico. La zona 1 está surcada y/o limitada, entre otros, por el barranco del Juncal, por el Río Bergantes y el de Xiva. A su vez cada uno de estos cursos principales presenta una abundante red de barrancos tributarios que conforman la geomorfología de la zona.
  
Vías Pecuarias. El área presenta varias vías pecuarias como son Colada de Gasulla; Colada de Gasulla a Chiva; Vereda del Tossal Gros a Mirambel; Colada de la Font de la Felipeta; Colada dels Horts dels Flares.
  
Patrimonio Cultural. La Conselleria de Cultura, Educación y Deportes tiene inventariados en la zona un número importante de elementos patrimoniales, entre los que se destacan las manifestaciones rupestres, un elevado número de yacimientos arqueológicos relacionados con los conjuntos pintados, etnológico y un patrimonio paleontológico importante.
  
Clasificación y calificación urbanística. Plan Eólico de la Comunidad Valenciana, que tiene carácter de Plan de Acción Territorial Sectorial aprobado mediante Acuerdo de 26 de julio de 2001, del Gobierno Valenciano.
  
Consideraciones ambientales
  
Existen tres aspectos fundamentales en los que el estudio de impacto ambiental y el plan especial presentan unas deficiencias muy importantes y de las que pueden derivarse afecciones notables:
  
1) La no incorporación de una estudio de la avifauna real que permitiera definir la situación preoperacional y por tanto el diseño de las instalaciones eólicas de menor impacto ambiental. de esta forma el proyecto propuesto evalúa la incidencia sobre la avifauna sobre un teórico conocimiento de la misma. Por ello se solicitó a la empresa promotora la realización de estudios previos de avifauna y quirópteros que subsanaran dicha deficiencia, habiendo presentado una metodología que en principio se considera correcta, aunque no se ha comunicado, tal y como se solicitó, el compromiso para el inicio de dichos estudios.
  
2) La no valoración de la incidencia que el conjunto de las instalaciones eólicas va a tener sobre la población de los municipios afectados y más concretamente sobre la población dispersa en las masías y las actividades que en ellas se desarrollan
  
Existen varios aspectos de la normativa propuesta en el Plan especial que no son aceptables desde el punto de vista ambiental por la incidencia negativa que sobre la población rural y las actividades que la misma desarrollan tiene sobre el desarrollo y perspectivas de la población rural. La normativa del Plan eólico (artículo 25) estableció limitaciones a las construcciones aisladas de carácter no industrial futuras en un radio de 1.000 de cualquier aerogenerador, norma que por otra parte parece excesiva puesto que de acuerdo con la características del medio y con las criterios urbanísticos el Suelo No Urbanizable es la ubicación más adecuada para este tipo de construcciones. Sin embargo (a diferencia de los suelos clasificados en el planeamiento vigente como urbanos o urbanizables) no fija ninguna distancia para las construcciones existentes (generalmente masías), ni en el diseño de las instalaciones eólicas se han tenido en cuenta las localización de las masías, como aspecto limitante, para la elección de alternativas..
  
Por tanto se considera que no existe ninguna justificación para declarar las masías existentes fuera de ordenación ya que esta situación, de acuerdo con lo expresado en el artículo 58.6 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística se fijará cuando - exista manifiesta incompatibilidad con la determinación de los Planes. No obstante lo anterior la ejecución de las instalaciones eólicas producirán efectos negativos sobre las actividades preexistentes que será necesario corregir a cargo de la empresa promotora.
  
Como consecuencia de todo lo anterior se eliminará la norma que declara fuera de ordenación a las edificaciones aisladas de carácter no industrial como régimen aplicable a las edificaciones existente (artículo 15 de la documentación con eficacia normativa) por el impacto crítico que genera sobre la población rural de los núcleos en los que tradicionalmente se ha desarrollado la actividad agraria y ganadera (Masias) y porque, de acuerdo a lo expresado en el propio estudio e impacto ambiental y el proyecto de parques, no existe manifiesta incompatibilidad de los usos actuales con las instalaciones eólicas.
  
3) La solución adoptada en el sistema de evacuación.
  
El análisis del estudio de Impacto Ambiental plantea tres posibles alternativas decántandose por la alternativa 1 a pesar de reconocer que es la más delicada desde el punto de vista de fauna y considerando como ventaja una evacuación conjunta con la zona 2 que finalmente no se materializa como propuesta definitiva.
  
El primer tramo (hasta el poste 30) discurre a través de una pasillo ambientalmente aceptable aunque se pueden introducir ligeras variaciones en el trazado de algunos tramos que disminuyen la incidencia ambiental, tales como:
  
Apoyo 15-20: el recorrido definitivo será el que se sitúa al norte de la Muela de la Horteta que discurre por campos de cultivo y antiguos eriales y queda más oculto.
  
Apoyo 22-30: las propuestas realizadas por parte de esta Conselleria deben mantenerse salvo en los apoyos que se considere que afecta a terreno de dominio público hidráulico (río Xiva) de acuerdo con la información que emita la Confederación Hidrográfica del Ebro. En caso de tener que modificar los apoyos se debe presentar estudio de detalle sobre la nueva ubicación que deberá tener informe favorable de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
En el entorno de afección a las masías Barbera del río Xiva y Torre Atmella el trazado será el propuesto por la Conselleria de Territorio y Vivienda con estudios de detalle que analicen puntualmente el impacto sobre las mismas e incorpore las medidas protectoras y correctoras que los resuelvan.
  
A partir del poste 30 la línea transcurre por zona que el propio estudio de impacto establece como zona sensible para la fauna (Muela d'en Camarás y Muela de Garumba), además de afectar a formaciones vegetales de áreas no aptas, de tener una incidencia visual muy notable sobre el núcleo de Forcall y sobre la Ermtita de Nª Sra de la Consolación, lugar de peregrinaje tradicional por sus habitantes. Por todo ello se consideró necesario replantear el trazado que mitigara los impactos indicados y al mismo tiempo unificara la evacuación con la zona 2.
  
En este sentido y entre las alternativas propuestas finalmente la solución aceptada por el promotor el día 24 de junio de 2004 se corresponde con el siguiente trazado:
  
- El trazado discurrirá paralelo al Pilón de San Marcos por su zona norte, desde el cruce del río Bergantes y la línea de 400 kV hasta la Moleta dels Frares. El tendido se construirá sobre campos de cultivo.
  
- Respecto al tramo conjunto con la zona 2, a partir del entronque con el tendido de evacuación del parque eólico Refoyas, el barranco situado al este de la Moleta dels Frares se pasará en subterráneo por esta zona, debido al impacto visual que puede tener el tendido eléctrico sobre el yacimiento arqueológico existente en la Moleta dels Frares y sus alrededores. Posteriormente se conectará con el tendido eléctrico que llegará desde el oeste por el valle del río Cantavieja de los parques de Muela de Todolella y Manzanera (zona 2) para ir conjuntamente a la ST Morella.
  
Respecto a las medidas protectoras y/o correctoras se considera necesario matizar las siguientes cuestiones:
  
- Dadas las características del entorno por el que discurre la línea eléctrica, las medidas anticolisión a toda la longitud de la línea en aéreo tal como se propone en el estudio e incluyendo los tramos que se modifican mediante esta resolución, señalizando con instalación de tiras en «X» de neopreno de 35 cm x 5 cm, sujetas por mordaza de elastómero con cinta luminiscente, los cables de tierra tanto los normales como los que llevan incorporados fibra óptica, se considera adecuado.
  
La señalización se realizará al tresbolillo de forma que la distancia entre elementos sea visualmente de 5 metros.
  
- La limitación de ejecución d e las obras en la época reproductiva de la avifauna no está incluida en el capítulo de medidas correctoras, solo se menciona en el análisis del impacto residual por lo que deberá ser subsanada dicha deficiencia por entender que constituye la principal medida preventiva principal para evitar en impacto sobre la fauna.
  
- Tal y como se apunta en el informe de Patrimonio la Comarca dels Ports es rica en yacimientos paleontológicos, especialmente en los estratos correspondientes a las denominadas Capas Rojas de Morella, en las que la densidad de restos es muy elevada y por tanto es muy probable que éstos aparezcan si se produce remoción de tierras.
  
Consideraciones juridicas
  
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8g del decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.
  
- El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable desde el punto de vista ambiental el proyecto de instalaciones eólicas de la zona 1, incluido el sistema de evacuación eléctrica hasta la subestación de Morella 400/132 Kv, sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, promovido por RENOMAR siempre y cuando se ajuste a lo propuesto en la documentación o en su caso en el punto segundo de eta Resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1) Emplazamiento de las instalaciones eólicas
  
- La ubicación de los aerogeneradores, el trazado de las zanjas, de las subestaciones y de los viales de acceso tanto interiores como exteriores serán, en principio, los descritos y/o grafiados en la documentación complementaria presentada el día 7 y 23 de abril de abril de 2004, quedando en cualquier caso supeditado el replanteo definitivo en los casos en los pudieran afectarse la superficie perteneciente a las vías pecuarias, a yacimientos arqueológicos inventariados o que se pudieran detectar en las prospecciones previas, flora endémica, amenazada o de interés o a los resultados de los estudios previos de fauna.
  
En la reubicación de los aerogeneradores se seguirán los siguientes criterios:
  
- La reubicación de los aerogeneradores y de las subestaciones se deberá realizar, en todo caso, dentro del ámbito del Plan Especial, de acuerdo con los criterios de delimitación que se marcan en el apartado 4 del punto segundo de la presente resolución
  
- Los aerogeneradores que no puedan ser reubicados deberán ser eliminados
  
- El trazado de la línea eléctrica de evacuación se corresponderá con el de la alternativa el día 24 de junio de 2004 salvo en los tramos que a continuación se detallan:
  
Tramo ST Torre Miró - Cruce línea de 400 kV de REE:
  
Apoyo 15-20: el recorrido definitivo será el que se sitúa al norte de la Muela de la Horteta que discurre por campos de cultivo y antiguos eriales y queda más oculto.
  
Apoyo 22-30: las propuestas realizadas por parte de esta Conselleria deben mantenerse salvo en los apoyos que se considere que afecta a terreno de dominio público hidráulico (río Xiva) de acuerdo con la información que emita la Confederación Hidrográfica del Ebro. En caso de tener que modificar los apoyos se debe presentar estudio de detalle sobre la nueva ubicación que deberá tener informe favorable de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
En el entorno de afección a las masías Barbera del río Xiva y Torre Atmella el trazado será el propuesto por la Conselleria de Territorio y Vivienda con estudios de detalle que analicen puntualmente el impacto sobre las mismas e incorpore las medidas protectoras y correctoras que los resuelvan.
  
En un plazo no superior a 6 meses, desde la notificación de la presente resolución y en todo caso antes del replanteo definitivo, se presentará la cartografía del trazado de la línea eléctrica a escala más detallada (1:10.000) el trazado definitivo teniendo en cuenta las indicaciones apuntadas en los apartados anteriores.
  
- La reubicación de los aerogeneradores, y/o de la Subestación transformadoras así como el replanteo definitivo de estas infraestructuras, de las líneas eléctricas de evacuación. de los caminos, zanjas de cableado y todas las instalaciones auxiliares de la zona 1 se realizarán en coordinación con la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda
  
2) La metodología del ?Estudio de Avifauna en situación preoperacional de parques eólicos y líneas eléctricas - será la presentada oficialmente el día 9 de junio de 2004
  
El inicio de dicho estudio se realizará en un mes desde la recepción de la notificación de la presente resolución.
  
3) El inicio de las obras quedará supeditado a la presentación de la siguiente documentación:
  
- A la presentación, supervisión y visto bueno de la Memoria final del ?estudio de avifauna en situación preoperacional de parque eólicos y lineas eléctricas-
  
- Al informe de la Conselleria de Cultura emitidos sobre las prospecciones previas.
  
4) En la documentación con eficacia normativa deberá procederse a las siguientes modificaciones:
  
4.1) La franja o anchura que delimita el ámbito del Plan Especial para los aerogeneradores y subestaciones (área en la que se declara compatible las instalaciones eólicas) independientemente de la extensión que arbitrariamente se fije, excluirá en todo caso:
  
- Las áreas declaradas no aptas en el Plan Eólico de la Comunidad Valenciana
  
- Cualquier superficie que se encuentre a menos de 1.000 m de suelo clasificado como urbano o urbanizable en el planeamiento vigente del municipio en cuestión, pudiendo ser exigible, motivada y excepcionalmente, una mayor distancia para aquellos municipios que, por condiciones topográficas o de colindancia con suelo de especial protección tuvieran como única alternativa posible el crecimiento del casco urbano en la dirección del parque eólico.
  
- las vías pecuarias clasificadas colindantes a las alineaciones
  
- La superficie incluida en el perímetro de protección de yacimientos arqueológicos y/o determinada por el órgano competente tras la correspondiente prospección arqueológica.
  
4.2) Se eliminará la norma que declara fuera de ordenación a las edificaciones aisladas de carácter no industrial como régimen aplicable a las edificaciones existente (artículo 15 de la documentación con eficacia normativa) por el impacto crítico que genera sobre la población rural de los núcleos en los que tradicionalmente se ha desarrollado la actividad agraria y ganadera (Masias) y porque, de acuerdo a lo expresado en el propio estudio de impacto ambiental y el proyecto de parques, no existe manifiesta incompatibilidad de los usos actuales con las instalaciones eólicas,
  
4.3) Se incluirá una norma en la documentación con eficacia normativa sobre la obligación de solicitar la Declaración de zonas de seguridad, tanto para la fase de construcción (impacto temporal) como para la fase de funcionamiento (impacto permanente), para aquellas en las que el uso de aprovechamiento eólico se superpone con el uso cinegético preexistente, de acuerdo con lo previsto en la Ley 1/1970, de 12 de abril, sobre Caza y la Resolución de 26 de abril de 198 de la Dirección General de la producción Agraria, por la que se dan normas para la señalización de los terrenos sometidos a régimen especial de caza y pesca continental y vías pecuarias.
  
5) Las medidas preventivas y correctoras propuestas en el capítulo 11 del estudio de impacto ambiental se complementarán con las siguientes :
  
5.1) Medidas de protección de calidad del aire y prevención de ruido durante la construcción
  
- Medidas para minimizar la contaminación en la fase de construcción
  
- Se efectuarán riegos periódicos de los caminos que soporten tráfico rodado y de los acopios de material. La frecuencia se adaptará a la estación el año y a la condiciones meteorológicas de cada momento y siempre que se haga perceptible la emisión de partículas.
  
- Los vehículos de transporte de material circularán con las cajas cubiertas de lona.
  
- Medidas para la prevención de la contaminación acústica
  
- Se efectuará un mantenimiento periódico de los silenciosos de los escapes, rodamientos engranajes y mecanismos en general de toda maquinaria que intervenga en la obra
  
- Las voladuras como método de excavación se utilizará puntualmente y solo en los supuestos en los que no existan técnicas alternativas.
  
5.2) Protección del sistema hidrológico e hidrogeológico durante la fase de construcción
  
El promotor deberá presentar previo al inicio de las obras la inscripción en el registro de pequeños productores de la Comunidad Valenciana así como el documento de aceptación del gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos, que se vaya a hacer cargo de cualquier residuo de esta naturaleza que se genere, tanto en la fase de construcción como en el de funcionamiento.
  
5.3) Protección a la fauna.
  
- Se incluirá como medida preventiva prioritaria para evitar impactos sobre la fauna durante la fase de construcción, la programación de las obras fuera del periodo reproductivo de las especies más sensibles es decir desde finales del verano a comienzos de primavera (entre los meses de agosto a febrero), adaptando el calendario de actuaciones de la ejecución de las instalaciones eólicas de la zona 1 a dicha medida preventiva.
  
- La señalización de los cables de tierra y fibra óptica abarcará todo el recorrido de la Línea eléctrica de evacuación. Los elementos salvapájaros se instalarán al tresbolillo de forma que queden a una separación de 5 metros.
  
- La reubicación de los muladares o de las áreas de aporte de animales esporádico se pospondrá al resultado del estudio de avifauna de parques eólicos y líneas eléctricas.
  
5.4) Protección del suelo y la vegetación
  
- Durante la fase de construcción, el acondicionamiento de los caminos no sobrepasará los 4 metros de anchura, exceptuando las cunetas, los sobreanchos de las curvas y los ensanches para el cruce de maquinaria que distarán al menos 500 m entre ellos y se harán coincidir con alguna de las plataformas habilitadas para la instalación de los aerogeneradores o para la instalación de la subestación.
  
Finalizada la fase de obras la anchura de los caminos que se hayan acondicionado se reducirán a 3,5 metros, procediendo a la restauración de toda superficie alteradas que sobrepase dicha anchura.
  
- La forma de acceso para la instalación del tendido eléctrico responderá a los siguientes criterios:
  
- No se permite, como norma general, la apertura de nuevos caminos.
  
- Se utilizarán caminos existentes y/o las vías pecuarias para acceder al punto más próximo a la ubicación del apoyo, desde donde se efectuará una rodadura superficial con maquinaria apropiada, sin afectar ejemplares arbóreos.
  
- Si la rodadura superficial se realiza sobre una zona abancalada, cada bancal se utilizará como plataforma de camino, practicando en los extremos de los bancales rampas de unión ente ellos para permitir el acceso
  
- Aunque los criterios para el tratamiento de calles de la línea eléctrica se consideran adecuados, se presentará a esta Dirección general una memoria concreta de la actuación, a medida que se vaya desarrollando, para su aprobación antes de su ejecución.
  
5.5) Si fuera necesaria la utilización de materiales (tanto áridos como tierra vegetal) no provenientes de las propia excavación de las obras (zapatas, plataformas, zanjas, etc,) se obtendrán de canteras autorizadas y la eliminación de materiales sobrantes se efectuará en vertedero de inertes legalizado. Si no,existieran canteras o vertederos legales en el entorno de la obra se tramitará el correspondiente estudio de impacto ambiental de acuerdo con lo previsto en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell del Gobierno Valenciano por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, considerados adecuados los criterios ambientales de ubicación y restauración, propuestos en el apartado 13.4 del estudio de impacto ambiental del Plan Especial
  
5.6) Protección al Patrimonio
  
Durante la fase de movimiento de tierras de los Parques y en los tramos de línea de evacuación, en aquellas áreas en las que la excavación pueda afectar a las formaciones denominadas Capas Rojas de Morella la vigilancia arqueológica será exhaustiva ya que la probabilidad de hallazgos paleontológicos es muy elevada, procediendo, si aparecieran restos, según lo previsto en la Ley de Patrimonio.
  
Especialmente sensible se considera también el entorno de la Moleta dels Frares donde se seguirán las indicaciones que la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes considere oportunas.
  
5.7) Antes de la entrada en funcionamiento, se presentará a esta Dirección General, el Plan de Emergencia para caso de incendio.
  
5.8) La restauración ambiental se realizará de acuerdo a lo propuesto en el punto 13.3 del estudio de impacto ambiental, incluyendo y presupuestando entre ellas las medidas propuestas para la integración paisajística de la subestación en el entorno.
  
5.9) Si del desarrollo de las obras o del funcionamiento de las actuaciones previstas se observan daños a terceros no previstos, se procederá a su estudio y corrección.
  
6) En relación con el plan de vigilancia ambiental
  
6.1)En relación con el Plan de seguimiento de la incidencia de parques eólicos y líneas eléctricas en la fauna aves y quirópteros), se considera adecuada la metodología presentada en la documentación complementaria de fecha 23 de abril de 2004 con las matizaciones que a continuación se detallan:
  
- La banda de cuantificación de ejemplares muertos a cada lado de la línea eléctrica será la misma que para los aerogeneradores, es decir 50 metros.
  
- La información del informe anual se complementará con el aviso escrito inmediato (fax, correo electrónico...) de los datos de mortalidad o de cualquier incidencia reseñable correspondientes a aves rapaces y de aquellas especies incluidas como catalogadas en el Catálogo Valenciano de especies de fauna amenazadas (Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat Valenciana).
  
- Los cadáveres hallados serán recogidos y mantenidos en condiciones de refrigeración adecuadas, trasladándolos una vez al mes a un centro de recuperación oficial, dependiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda, con el fin de realizar pruebas forenses que esclarezcan o complementen los datos registrados en campo.
  
- El periodo establecido de cinco años para el plan de seguimiento se considera, en principio suficiente. El plan de seguimiento se reiniciará para aquellos aerogeneradores o tramos de línea que, transcurridos seis meses desde la puesta en marcha de las instalaciones eólicas, y por cualquier causa se hubieran reubicado y/o modificado.
  
6.2) Se realizará un estudio sobre el grado de aceptación de las instalaciones eólicas por parte de la población, tanto de los núcleos próximos como de las masías así como de la incidencia sobre la actividad económica de la zona.
  
6.3) Durante el primer año del funcionamiento del parque eólico además del estudio de afecciones sonoras, se realizará un estudio de la afección por sombras que incluirá inexcusablemente medidas en todas las masias, habitadas o no en las que existe actividad agrícola y ganadera. Se incluirá un análisis de los resultados y se propondrán las medidas protectoras y/o correctoras a realizar sobre los núcleos agropecuarios preexistentes. La empresa promotora financiará las medidas necesarias para corregir los posibles impactos ambientales.
  
7) Medidas compensatorias ambientales y de ámbito rural.
  
- Se eliminará de este apartado, destinando el presupuesto asignado a otras medidas, aquellas que se consideran medidas correctoras y/o protectoras del programa de vigilancia ambiental y que son de obligado cumplimiento. Estas medidas son la creación de muladares, integración de las subestaciones y la financiación de un estudio comparado de las afecciones de los aerogeneradores a las aves y la eficacia de las medidas correctoras.
  
- Respecto a la medida de «Recuperación de hábitats naturales de significado ecológico para la zona», se considera adecuada pero es motivo de un estudio detallado atendiendo a las necesidades ambientales de la Zona 1, siguiendo las directrices de esta Conselleria y entidades locales. Aquí se podrá incluir algún plan de recuperación de fauna. Por tanto, esta propuesta se matizará y desarrollará por parte de esta Dirección General en el plazo de un año tras la notificación de la presente resolución.
  
- Con respecto a líneas eléctricas (medidas 2, 3 y 4), la realización de un estudio de la problemática de los tendidos eléctricos aéreos de la zona se considera adecuado, pero debe hacerse para el conjunto de la zona 1, con la identificación y cuantificación de tramos y apoyos peligrosos y aplicación de medidas protectoras y correctoras (señalización, modificación de apoyos, etc.).
  
Por tanto las propuestas de las medidas 2 y 3 deben incluirse en la 4.
  
Respecto a la cuantía económica el presupuesto deberá ajustarse al resultado del estudio.
  
- Para el resto de las medidas compensatorias propuestas y en un plazo no superior a un año contado tras la notificación de la presente resolución, se debe presentar por parte de la empresa el calendario de aplicación de estas medidas con un desarrollo exhaustivo de las propuestas, localizaciones, alcance, presupuesto actualizado, etc.
  
8) Plan de desmantelamiento
  
Los criterios expuestos en el capítulo 16 de medidas adoptar para el cese de la actividad que se corresponden al plan de desmantelamiento solicitado en la normativa del Plan eólico se consideran correctos, debiendo ser presentado, para su aprobación el proyecto específico de restauración ambiental a partir del estado de los terrenos en el momento de cese de la actividad.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 21 de septiembre de 2004.El director general de Gestión del Medio Natural:Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 051/2004-AIA
  
Título: Plan Parcial de Mejora del sector MR-9 ?El Pinet-
  
Promotor: Ayuntamiento de Elx
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: En la Partida de la Marina, junto a la playa del Pinet
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
Se pretende la creación de un núcleo residencial de temporada o segunda residencia, sin descartar la posibilidad de que se convierta parcialmente en un núcleo de residencia permanente, con tipologías de vivienda unifamiliar adosada y apartamentos turísticos, principalmente.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. No se trata de un proyecto nuevo, sino que arrastra un largo historial administrativo cuyo marco se resume a continuación:
  
- El proyecto del Plan Parcial La Marina - El Pinet fue aprobado provisionalmente por el Ayuntamiento del Elx en Pleno de fecha 19 de diciembre de 1989. El expediente fue elevado a la Comisión Territorial de Urbanismo para informe no vinculante previo a su aprobación definitiva de conformidad con el artículo 5 del Real Decreto - Ley 16/1981, de 16 de octubre. La Comisión Territorial de Urbanismo, en sesión celebrada el día 2 de marzo de 1990, acordó informar favorablemente el expediente de referencia.
  
- El 2 de abril de 1990 se aprueba definitivamente por el Ayuntamiento de Elx el Plan Parcial La Marina - El Pinet. Dicho Plan Parcial, publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante nº101, de 5 de mayo, tiene como objeto la regulación de las actividades de edificación y uso del suelo dentro del ámbito del sector El Pinet.
  
- Al haberse iniciado la tramitación del expediente con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, al proyecto del Plan Parcial La Marina - El Pinet no le son de aplicación las disposiciones relativas a la elaboración de un informe ambiental.
  
- Las Salinas de Santa Pola, complejo húmedo en el que se integran las Salinas del Pinet, se declaran como Paraje Natural en 1988 mediante el Decreto 190/1988, de 12 de diciembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, publicado en el DOGV nº992, de 26 de enero de 1989.
  
- Posteriormente y en cumplimiento del artículo 5 del Decreto 190/1988, se redacta el Plan Rector de Uso y Gestión del Paraje Natural de las Salinas de Santa Pola, aprobado mediante Decreto 202/1994, de 13 de septiembre, del Gobierno Valenciano, publicado en el DOGV nº2360, de 5 de octubre de 1994, como instrumento específico para la ordenación y gestión de dicho paraje natural.
  
- La aprobación definitiva del Plan Parcial por el Ayuntamiento de Elx, en 1990, es anterior a la aprobación del PRUG, en 1994, no quedando, por tanto, afectado por él. Sin embargo, la promotora, de manera voluntaria, procede a revisar dicho Plan Parcial acomodándolo a las disposiciones del Decreto 202/1994, de 13 de septiembre, por el que se aprueba el PRUG del Paraje Natural de las Salinas de Santa Pola.
  
- La modificación del Plan Parcial tiene como objetivo principal la liberación de mayores superficies de espacios libres, la disminución de la superficie de parcelas edificables y la introducción de medidas correctoras en relación con el Parque Natural.
  
- En la revisión de dicho Plan se tienen en cuenta los informes emitidos al respecto por el director - conservador de los Parques Naturales del sur de Alicante, por la demarcación de Costas de Valencia y por el departamento de Medio Ambiente del Ayuntamiento de Elx, introduciendo las indicaciones y medidas correctoras y compensatorias que en ellos se establecen. Es decir, se trata de una mejora de la ordenación desde el punto de vista medioambiental, ya que eleva la protección de las Salinas y minimiza el impacto paisajístico de la urbanización sobre el entorno.
  
- De esta manera y tras obtener el informe favorable de la Conselleria de Medio Ambiente, con fecha 27 de marzo de 2000, el Ayuntamiento de Elx aprobó definitivamente el Plan Parcial de Mejora y Proyecto de Urbanización para el desarrollo urbanístico de la actuación integrada del sector MR-9 del Plan General de Ordenación Urbana de Elx.
  
- Dicha ordenación es más favorable en términos ambientales que el propio del Plan General de Ordenación Urbana de Elx, aprobado por el conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes en fecha 25 de mayo de 1998 y que cuenta con declaración de impacto ambiental favorable.
  
- El Acuerdo del Pleno del Ayuntamiento de Elx, de 27 de marzo de 2000, en virtud del cual se aprobó el Plan Parcial de Mejora y el Proyecto de Urbanización del sector MR-9 fue recurrido mediante el contencioso - administrativo número 955/00 interpuesto por la Asociación de Amigos de los Humedales del Sur de Alicante.
  
- La demanda se basa en la omisión del trámite de evaluación de impacto ambiental que dicha asociación considera obligatorio al encontrarse el Plan Parcial de Mejora y Proyecto de Urbanización del sector MR-9 sujeto a las disposiciones del PRUG. Este, en el apartado 1 de su artículo tercero establece un perímetro de protección de 500 metros en torno al límite del paraje, y en su apartado 3k) determina que estarán sujetas a estimación de impacto ambiental todo tipo de instrumentos y proyectos de urbanización que afecten, total o parcialmente, al perímetro de protección y que desarrollen figuras urbanísticas sin declaración o estimación de impacto ambiental. El Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana, en sentencia 1396/2003, estimó dicho recurso contencioso - administrativo referente al sector MR-9.
  
- En consecuencia, ante la situación de subsanar dicho trámite y de acuerdo al apartado 8g) del Anexo I del Decreto 162/1990, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, referente a los instrumentos de ordenación del territorio, se somete a evaluación de impacto ambiental.
  
- Durante la elaboración del estudio de impacto ambiental se publicó en el DOGV de 25 de noviembre de 2003 la Orden de 14 de noviembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se acuerda iniciar el procedimiento de elaboración y aprobación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del sistema de Zonas Húmedas del sur de Alicante, así como el Acuerdo de 21 de noviembre de 2003, del Consell de la Generalitat, por el que se determina la forma de aplicación de las medidas cautelares previstas en el ámbito territorial afectado por el proyecto del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del sistema de Zonas Húmedas del sur de Alicante.
  
II. La superficie del sector asciende a 296.533 m², con una previsión de 1.185 viviendas de dos o de cuatro alturas. Se roza, por tanto, una densidad de 40 viviendas por hectárea.
  
III. En las dotaciones públicas se han incluido 56.871 m² de superficie de jardines, adscritos a la red secundaria.
  
3. Alternativas
  
No se presentan alternativas de localización del sector, pero sí se informa sobre distintas alternativas de la ordenación interior.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 3 de marzo de 2003 el Ayuntamiento de Elx remitió proyecto técnico, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo al Plan Parcial de Mejora del sector MR-9 ?El Pinet?, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncio publicado en el DOGV nº4.671, de 16 de enero de 2004.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron tres alegaciones, según consta en el certificado emitido por el vicesecretario, en funciones de secretario general del Ayuntamiento de Elx, en el que se incluía el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de las alegaciones presentadas.
  
2. Resumen de alegaciones
  
Las alegaciones hacen referencia a los siguientes aspectos ambientales:
  
- Incumplimiento, en la tramitación, del Acuerdo de 21 de noviembre de 2003, del Consell, por el que se determina la forma de aplicación de las medidas cautelares previstas en el ámbito territorial afectado por el proyecto del PORN del sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante.
  
- Definición incorrecta del estado cero o situación preoperacional anterior a la tramitación del Plan Parcial de Mejora, debiéndose realizar la comparación, a efectos de la valoración de impactos ambientales, con la situación de los ecosistemas con anterioridad a los comienzos de los trabajos de urbanización del sector.
  
- Las obras de urbanización incumplen la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, y el Real Decreto Legislativo 1302/1986, de evaluación de impacto ambiental, exigiéndose la paralización de las obras.
  
- En cumplimiento de la Directiva 92/43/CEE se deben evaluar los impactos sobre los lugares propuestos para formar parte de la red Natura 2000.
  
Afecciones legales
  
1. La parcela de actuación queda dentro del límite de protección del Parque Natural de las Salinas de Santa Pola. Así pues cualquiera de las actuaciones que se realicen en el medio biótico tendrían que estar sujetas en un principio a la normativa del Plan Rector de Uso y Gestión establecido por el Decreto 202/1994, de 13 de septiembre, del Gobierno Valenciano (DOGV n2.360, de 5 de octubre de 1994) A su vez, el Parque Natural de las Salinas de Santa Pola está incluido en el Catálogo de Zonas Húmedas como zona RAMSAR, al igual que también forma parte de la red Natura 2000, constituyendo tanto una zona ZEPA como un LIC.
  
Además del citado Parque Natural se localiza otro elemento de la red Natura 2000 denominado ?Les Dunes de Guardamar?. Estas dunas constituyen uno de los mejores cordones dunares de la costa mediterránea valenciana, con casi 14 kilómetros continuos.
  
2. Consultada la relación de microrreservas vegetales se ha podido comprobar la existencia de las mismas tanto en el mismo municipio como en los términos de alrededor, concretamente las conocidas como ?Dunes de la Marina- y ?Salines del Pinet?. A pesar de estar cerca de la zona de estudio no existe relación directa entre la flora que aparece en el sector con los taxones prioritarios por los que se declararon dichas microrreservas.
  
3. No se aprecia afección a montes de utilidad pública ni a zonas incendiadas tras la consulta a la cartografía correspondiente.
  
4. Tampoco se aprecia interferencia alguna con vías pecuarias ni con yacimientos arqueológicos, si bien no se ha facilitado el informe de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Aunque en la parcela de estudio no existe ningún curso de agua natural permanente sí hay que destacar la presencia en sus inmediaciones de una zona húmeda conocida como las Salinas del Pinet, que a su vez forma parte del complejo humedal de las Salinas de Santa Pola. La alimentación de esta zona se basa en el agua marina, el agua de lluvia y los retornos de riego.
  
La topografía, más o menos llana con ligeras pendientes hacia la costa, condiciona la dirección y sentido preferente de la escorrentía superficial.
  
2. Hidrogeológicamente el proyecto se localiza sobre el acuífero conocido como Campo de Elche, que se caracteriza por un sistema multicapa donde se alternan niveles arcillosos impermeables con otros de gravas y arenas permeables. El flujo subterráneo sigue una dirección general NW-SE, hacia el mar Mediterráneo, lo que indica que la alimentación se produce en las sierras de Elche.
  
Las principales características del agua de dicho acuífero son su salinidad y el alto contenido en nitratos, esto último como consecuencia de las labores agrícolas. La salinidad aumenta en el entorno del aprovechamiento salinero, que condiciona los usos periféricos pero que también puede verse afectado por los mismos en lo que se refiere al aporte de agua dulce que disminuya la concentración de sales en el agua.
  
Se desprende, por tanto, que la salinidad natural no representa un problema para el ecosistema, sino que es la contaminación derivada de la actividad humana el principal foco de alteración del mismo.
  
3. Geológicamente el sector se localiza en una cuenca neógeno - cuaternaria que podría denominarse Llanura Aluvial de Elche, cuyo substrato es la unidad Prebético de Alicante. Los sedimentos post - manto son depósitos predominantemente marinos, excepto en algún corto episodio del Tortoniense superior y gran parte del Cuaternario, los cuales son continentales. Los materiales de la zona de estudio y su entorno más inmediato pertenecen a un cuaternario de distintos tipos.
  
Desde el punto de vista litológico se puede dividir la parcela en tres grandes zonas:
  
- Cuaternario marino: Conjunto compuesto por calcarenitas groseras de facies litoral con multitud de restos fósiles, principalmente de gasterópodos y bivalvos, que llegan a formar gran parte de la roca. Aparecen afloramientos de ese material en la zona central y norte, aunque se encuentran muy transformados mayoritariamente por acciones antrópicas.
  
- Depósitos detríticos cuaternarios: Son formaciones más recientes, de origen aluvial y/o coluvial, representadas por limos arcillosos de color oscuro (negros o rojizos) y ricos en materia orgánica, con niveles de cantos encostrados, de características típicas de terrenos de vega. Aparecen en la mayor parte de la parcela de estudio.
  
- Cuaternario marino actual y eólico: Se corresponden con los típicos depósitos de playa y dunas eólicas holocenas, con arenas fijas y móviles, muy próximos a la costa y por tanto, al este de la actuación. La playa del Pinet y su entorno constituye un punto de interés geológico, ya que las estructuras y cuerpos sedimentarios que alberga se pueden extrapolar como modelo geomorfológico general para los sistemas ?playa arenosa - dunas eólicas - marjal o laguna salina- típicos en nuestro litoral.
  
4. Puede describirse el entorno del proyecto como un área deprimida que tiende a colmatarse, afectada por una fuerte subsidencia y con gran cantidad de aportes de sedimentos. Forma parte del típico sistema costero del litoral alicantino ?playa - cordón dunar - laguna costera?.
  
Los cordones dunares de este sistema geomorfológico son los responsables, en parte, de aislar estas depresiones ya que forman una barrera natural al mar.
  
5. Los suelos de la zona de estudio se corresponden con depósitos de sedimentos cuaternarios, presentando, por tanto, una extrema juventud. El agua de mar ha entrado en contacto con la totalidad de los suelos, marcando las condiciones edáficas de los mismos que se caracterizan por la concentración de la sal y el elevado nivel freático.
  
6. En relación con los riesgos de inundación, consultado el PATRICOVA, se desprende que la parcela de estudio está afectada en parte por dos tipos de riesgos, identificados con las claves 3 (frecuencia inferior a 25 años y calado inferior a 0'8 m.) y 6 (frecuencia comprendida entre 100 y 500 años y calado inferior a 0'8 m.) La zona de mayor riesgo, perteneciente al entorno de la Salina del Pinet, se localiza al este de la parcela, mientras que la de menor riesgo se sitúa al norte de la misma.
  
7. El uso propuesto resulta compatible en relación con la vulnerabilidad de los acuíferos a la contaminación, sin perjuicio de la adopción de medidas correctoras adecuadas para garantizar la gestión eficaz para el medio de sus residuos.
  
Sobre la capacidad de carga, se han detectado zonas que podrían presentar problemas para algunas cimentaciones, por lo que resultarán necesarios estudios geotécnicos de detalle. Estos problemas pueden complementarse con la presencia de un nivel freático elevado, en contacto con los elementos constructivos, y de cloruros que pudieran atacar a determinados materiales de construcción.
  
Finalmente hay que citar el alto riesgo sísmico que presenta la zona de estudio.
  
8. La flora que aparece en el área de estudio se caracteriza por una significativa importancia ecológica derivada de su adaptabilidad a vivir y colonizar unos nichos y ambientes en condiciones extremas tales como sequía, altas temperaturas, salinidad, inundabilidad, alteración del substrato por antropización, prácticas agrarias, etc. No obstante, no se ha encontrado, tras el estudio pormenorizado del área de actuación, ningún taxón que esté incluido en alguna de las órdenes, decretos, catálogos o listas que recogen flora sensible sujeta a alguna normativa.
  
Se han identificado dos unidades de vegetación: la halófila y la rudero - arvense.
  
La primera unidad se puede dividir a su vez en dos subunidades: la zona limítrofe a las Salinas de Santa Pola por el oeste y la zona limítrofe por el sudeste.
  
La primera subzona queda englobada entre la actual carretera del Pinet y el Parque Natural de las Salinas de Santa Pola, y queda englobada por el proyecto en un área SJL. No presenta separación física con el citado Parque salvo la valla perimetral del mismo, siendo su vegetación, por tanto, muy similar aunque en peor estado de conservación debido a la aparición de especies propias de bordes de caminos seguramente por dispersión de semillas mediante basuras o transporte de tierras. Se trata de una zona de suelos salinos que no suele presentar inundación, predominando los juncales y especies halófilas de la familia Quenopodiácea. Dan lugar a formaciones de matorral halófilo mediterráneo y matorral halonitrófilo ibérico, con representación de las siguientes comunidades: Cistancho luteae - Arthrocnemetum fruticosi, Frankenio corymbosae - Arthrocnemetum macrostachy, Atriplicetum glauco - Halimi, Salsolo oppositifoliae - Suadetum verae y Chenopodietum muralis. Su diagnóstico ecológico visual indica una progresión lenta pero evidente hacia estadios sucesionales más maduros, debido principalmente a la acción antrópica, resultando un hábitat en estado de conservación medio - bajo que, dependiendo del tipo de actuaciones que en su día puedan desarrollarse en él, deberá contemplarse la posibilidad de protegerlo, integrarlo o conservarlo parcialmente.
  
La segunda subzona abarca el suelo propuesto como SQL por el planeamiento propuesto, presentando una parte inundable por aguas de escorrentía. Los puntos de menor cota están ocupados por cañaverales de Arundo donax, entremezclados con formaciones de Juncus maritimus. Conforme se desplaza hacia el oeste aparecen especies de matorral descritas en la zona anterior, con predominio de las Quenopodiáceas, salpicadas por individuos aislados de Tamarix canariensis, Tamarix boveana y alguna Phoenix dactylifera. Como formaciones vegetales dominantes aparecen los pastizales salinos mediterráneos, matorrales halófilos mediterráneos y matorrales halonitrófilos ibéricos, representados por las formaciones Inulocrithmoidis - Tamaricetum boveanae, Scirpetum compacto - littoralis, Elymo elongati - juncetum maritimi, Schoeno nigricantis - Plantaginetum crassifoliae, Atriplicetum glauco - Halimi y Salsolo oppositifoliae - Suadetum verae. Las actuales obras de explanación, compactación del terreno, etc. que se están realizando para el acondicionamiento del vial que discurre paralelo al camping han producidoen gran parte la ruptura de la continuidad de la vegetación al desligar el sistema dunar en el que se asienta el camping de la propia mallada, perjudicando notablemente las condiciones de conservación. El diagnóstico visual y la interpretación es el mismo que en el caso anterior.
  
En esta unidad hay formaciones incluidas dentro de los hábitats costeros y vegetación halofítica que la Directiva 92/43 CC, de 21 de mayo, considera de interés y susceptible de conservación.
  
La segunda unidad abarca el resto del territorio, ocupando la mayor parte de la superficie. Esta zona se caracteriza por pequeñas urbanizaciones de adosados, unifamiliares, casas de campo con parcelas, así como antiguos bancales de cultivo, con representación de algarrobos, olivos, granados y palmeras datileras. Pese a su valor estético, algunos de los ejemplares presentan deficiencias fitosanitarias debido a la ausencia de tratamientos agrícolas en los últimos tiempos. Las formaciones vegetales más destacadas son las Sisymbrio irinois - Malvetum parviflorae, Asphodelo fistulosi - Hordetum leporini, Inulo viscosae - Oryzopsietum miliaceae, Plantagini albicantis - Stipetum parviflorae y Chenopodietum muralis. Presenta una progresión muy lenta o casi nula hacia estadios sucesionales más maduros debido al aislamiento físico de las formaciones de las primeras etapas de las series de vegetación, constituyendo un hábitat muy degradado y sin interés para la conservación.
  
9. La fauna que caracteriza a la zona de estudio y su entorno es tan diversa como extensa, habiéndose descrito ampliamente en la documentación remitida. Así pues, tanto la riqueza de las salinas como los sistemas dunares degradados de la costa de Alicante, medida en número de especies y en su importancia como área de invernada, paso migratorio y reproducción, y por albergar como zonas de forrageo especies sensibles, ponde de manifiesto las justificaciones por las que la zona periférica ha sido protegida. El estudio de impacto ambiental, siendo consciente de ello, indica que tras el análisis de las consecuencias derivadas del desarrollo del sector aprobado cualquier medida de mejora repercutirá positivamente sobre el ecosistema de las salinas y las dunas del Pinet, lindantes con él. Se recomienda, entonces, y en la medida de lo posible, contemplar un perímetro de amortiguamiento (como zonas verdes) entre el área edificable y las lagunas salinas especialmente.
  
10. En relación con el paisaje, la zona se aprecia como un espacio cerrado por la propia orografía del terreno y las urbanizaciones colindantes, con vistas panorámicas al mar y al Parque Natural.
  
11. Atendiendo a la reducida extensión de la propuesta y a la ubicación del sector se ha considerado que el mismo se enmarca dentro de una única unidad ambiental perteneciente a las zonas deprimidas del sistema geomorfológico playa - cordón dunar - marjal o laguna salina, siendo predominantes las zonas antropizadas respecto de las áreas de marjal.
  
12. El estudio de impacto ambiental considera la distinción de dos áreas dentro del sector propuesto, denominadas ?B- y ?C?. Por su parte, y atendiendo a los antecedentes del proyecto, descarta la identificación de un área o categoría ?A- que fuera objeto de consideración como suelo no urbanizable de especial protección.
  
Así pues, la delimitación de las áreas susceptibles de ser propuestas para su integración en el sector o categoría ?B- se basa en la conjunción de las siguientes afecciones territoriales y ambientales externas e internas:
  
- Se considera limitante la afección de áreas sensibles dentro del sector, constituidas por un parte por la presencia de zonas de la red Natura 2000. Estas zonas se corresponden con el LIC y la ZEPA de las Salinas de Santa Pola y el LIC de las Dunas de Guardamar. Por otra parte están las zonas del perímetro de protección del propio Parque Natural de las Salinas de Santa Pola, que a su vez se encuentra incluido dentro del Catálogo de Zonas Húmedas como área RAMSAR.
  
- De la descripción de la vegetación se extrae que la unidad de paisaje vegetal ?Vegetación Halófila- merece su integración y conservación, así como la regeneración de la propia zona por representar hábitats de interés comunitario.
  
- Existencia de un enclave geológico de interés patrimonial como son las Salinas del Pinet y el sistema dunar, así como los terrenos pertenecientes a antiguas marjales, hoy antropizadas, que forman parte de un sistema geomorfológico típico de nuestras costas constituido por playa - cordón dunar - marjal o laguna salina. La Salina del Pinet y su entorno es uno de los pocos enclaves restantes donde se da la sucesión completa de este sistema, pudiéndose distinguir las distintas facies y medios sedimentarios tanto de playa como de dunas y marjales.
  
- Afecciones por riesgos de inundación contemplados en el PATRICOVA.
  
- Afecciones territoriales debidas a la línea de servidumbre de protección de costas, a partir de la cual, hacia la costa, existe la prohibición de edificaciones de uso residencial y los distintos usos están sujetos a autorización de la administración competente.
  
Por su parte, los criterios para establecer las zonas con limitaciones, o categoría ?C?, son las siguientes:
  
- Áreas con limitaciones, debido a la presencia de una zona con riesgo de inundación 6 contemplado en el PATRICOVA. Las limitaciones vienen impuestas por la propia normativa urbanística del Plan de Acción Territorial, en cuanto a las medidas correctoras o preventivas a introducir en los distintos usos a desarrollar.
  
- De acuerdo al estudio de impacto ambiental del PGOU de Elche, referente al sector MR-9, se establecieron las siguientes limitaciones:
  
- Se prohibe la construcción de ningún tipo de vial que bordee perimetralmente el Parque Natural de las Salinas de Santa Pola.
  
- Bordeando el citado Parque se creará un talud de tierra de 1'5 m. con un seto vivo de Tamarix ssp. para minimizar el impacto paisajístico sobre el espacio protegido. Este talud deberá ser creado y revegetado con anterioridad a cualquier otro tipo de actividad relacionada con la ejecución del proyecto urbanizador, a fin de minimizar los impactos asociados a la construcción.
  
- Justo al lado del talud se habilitará una construcción de drenaje que recoja las aguas pluviales o de cualquier otro origen, que impida su acumulación y encharcamiento. Esta aguas se recogerán en depósitos, balsas, etc. para su posterior reutilización como riego de zonas verdes.
  
- Las zonas libres y dotacionales se localizarán formando una orla tras la pantalla vegetal, sin ningún tipo de intersticios.
  
- En la dotación de la zona residencial se evitará la instalación de puntos de luz que puedan suponer cualquier tipo de contaminación luminosa sobre los espacios naturales adyacentes. El mobiliario urbano con que sea dotada esta zona deberá adecuarse al medio y responder a características respetuosas con el entorno natural.
  
- El periodo constructivo evitará la época de nidificación (primavera) de la avifauna del Parque Natural y se concentrará fundamentalmente en el otoño, coincidiendo con los flujos de viento de poniente, que impedirán en buena medida que la contaminación acústica y atmosférica (polvos) se dirijan hacia las Salinas de Santa Pola, tratando de evitar de esta manera las posibles afecciones que esta situación podría llegar a tener sobre la flora y fauna de este espacio natural protegido.
  
13. La valoración del impacto en función de la delimitación se realiza teniendo en cuenta la situación preoperacional, de manera que al no modificarse los límites del actual suelo urbanizable se considera que el impacto es nulo, o en su caso compatible, con la alternativa cero que consistiría en desarrollar el sector tal cual se encuentra proyectado.
  
Por su parte, la valoración del impacto en función de las acciones propias de la ejecución arroja resultados positivos tras el análisis de alternativas, todo ello en relación con los valores ambientales detectados en el estudio de capacidad de acogida del territorio. Los cambios con mayor relevancia ambiental corresponden a la redistribución de las manzanas y el retranqueo de las edificaciones alejándose del Parque Natural. Así, según el Plan Parcial aprobado, se elimina con la nueva alternativa las manzanas 4 y 7, el aparcamiento de 3.150 m² y el área de equipamientos de 12.000 m², pasando a formar parte de las zonas verdes. Por otra parte, hay que considerar los acuerdos entre la promotora y el Ayuntamiento.
  
Así pues, mientras que la redistribución de viales y manzanas dentro del sector no produce un incremento de los impactos ambientales iniciales, el retranqueo de edificaciones a favor de las zonas verdes se considera de carácter positivo.
  
14. Las medidas correctoras se estructuran en dos bloques. El primero corresponde a las acciones puntuales del proyecto/actuación propuesta y que pueden ser consideradas de carácter concreto para el proyecto evaluado. El segundo corresponde a medidas de minimización genéricas para este tipo de actuaciones y que no revisten mayor importancia.
  
Se produce un análisis de las medidas correctoras recogidas en la declaración de impacto ambiental del Plan General de Ordenación Urbana, donde se apuntan ciertas desviaciones debidas a la escala del instrumento de planeamiento y el nivel de detalle del estudio de impacto ambiental del mismo.
  
15. En concreto, las propuestas de mejora pasan por incrementar la zona de amortiguación de impactos, ya incorporada en el proyecto, con revegetación y restauración paisajística de las parcelas designadas como SJL y SQL, así como de la parcela SRD, esta última como propuesta de modificación del proyecto, y tratamiento específico de la vegetación a implantar en las parcelas urbanizables, también incorporado en el proyecto evaluado.
  
Se propone igualmente la modificación del viario así como medidas para el control del riesgo de inundación, y, finalmente, que las manzanas privadas M12 y M14, así como parte de las M4, M5 y M20 no se edifique, y que las actividades que se realicen en ellas sean compatibles con los fines que se persiguen con el retranqueo y creación de un perímetro de amortiguamiento.
  
16. Se aporta programa de vigilancia ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el Plan Parcial de Mejora del sector MR-9 ?El Pinet- del municipio de Elx (Alicante), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la no afección del proyecto a bienes culturales y/o patrimoniales de acuerdo con la información que posee la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte obteniendo el informe favorable en relación con el cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio.
  
II. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para abastecer a la población y los usos complementarios sin perjuicio alguno para los usos actuales. De la misma manera se acreditará la capacidad de depuración de la EDAR actual y en su defecto la reserva correspondiente para su ampliación de acuerdo con las expectativas del proyecto presentado, según informe y condiciones del órgano competente en la materia.
  
III. Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a su legislación sectorial y en su caso a la planificación que en desarrollo del Plan Integral de Residuos se establezca por la Generalitat Valenciana.
  
IV. En particular para los residuos de construcción y demolición de las obras de urbanización se requerirá un acuerdo previo con gestor autorizado para este tipo de residuos con carácter previo a la autorización de las obras.
  
V. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunidad Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML