Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8875, del 06-08-2020 (2020/6444)

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 58/19-EAE Artana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8875

Data del DOGV
:   06-08-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/6444

CVE


Data del document
:   27-07-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Artana](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 58/19-EAE Artana. [2020/6444]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'Informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 58/19-EAE Artana  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible  
  
Promotor: Ajuntament  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: Artana (Castelló)  
Expedient: 58/2019-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 31 d'octubre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Artana, en els termes següents:  
  
A) Documentació aportada  
En data 3 de maig de 2019 va tindre entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament d'Artana per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) d'Artana, acompanyada del Document inicial estratègic (DIE) i de l'esborrany del PMUS.  
La documentació aportada és conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), pel qual s'inicia el procediment d'avaluació ambiental estratègica.  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
3. Notificació de l'Ajuntament d'Artana, de 15.10.2019, sobre les propostes de recomanació de zones d'aparcament (pàrquing) fora del nucli urbà, en què s'indica que, per tractar-se de meres propostes, no han de recollir-se en l'avaluació ambiental del PMUS.  
  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent el constitueix la revisió de les normes subsidiàries aprovada definitivament en data 6 de maig de 1993.   
La revisió de les normes subsidiàries es va sotmetre a avaluació ambiental (expedient 58/94-AIA) i es va emetre la Declaració d'impacte ambiental positiva amb condicionants, en data 1 de setembre de 1994.  
  
C) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
Tal com es recull en la documentació aportada, l'objectiu principal d'un PMUS és millorar l'accessibilitat de les zones urbanes i oferir una mobilitat i transport d'alta qualitat i sostenible, a través de l'àrea urbana i dins d'aquesta.  
El Document inicial estratègic (DIE) indica que cal destacar que l'Ajuntament d'Artana defensa els objectius generals de mobilitat sostenible continguts en l'article 101 de la Llei 2/2011 d'economia sostenible.   
Així, s'hi indica que l'objectiu final serà actuar sobre el repartiment modal amb la finalitat de millorar l'impacte social, econòmic i mediambiental del sistema de mobilitat.  
Els objectius principals d'aquest canvi són:  
1. Potenciar els desplaçaments no motoritzats, creació de zones per als vianants i la potenciació de la bicicleta.  
2. Millorar els accessos a la població.  
3. Potenciar de manera important els serveis interurbans de transport públic col·lectiu.  
4. Fomentar i millorar les rutes turístiques.  
5. Potenciar el vehicle elèctric.  
El municipi d'Artana pertany a la comarca de la Plana Baixa, al sud de la província de Castelló, i dista uns 28 quilòmetres de la capital de província. Té una població de 1.958 habitants (INE 2018) i una extensió de 36,35 km².   
Artana presenta un nucli urbà principal i un segon nucli residencial al sud, a uns 200 metres (urbanització Zorear). A l'est se situa un àmbit industrial (a escassos 100 metres).  
D'acord amb la documentació aportada, la proposta aportada respon a la necessitat d'abordar la millora mediambiental de la població d'Artana, millorar l'accessibilitat de les zones urbanes i oferir una mobilitat i transport d'alta qualitat i sostenible, a través de l'àrea urbana i dins d'aquesta, tenint en compte les necessitats de la població.  
  
En concret, els problemes detectats quant a mobilitat urbana són els següents:  
- Mobilitat basada en el vehicle privat.  
- Escassa participació del vehicle elèctric i els biocarburants.  
- Repartiment modal molt desequilibrat a favor de la carretera.  
- Un nombre elevat de vehicles per habitant.  
- Ús molt baix de la bicicleta. La trama urbana de l'àrea d'incidència és favorable al vehicle privat.  
- No hi ha una oferta adequada que permeta deixar les bicicletes en estacionaments habilitats en els principals enclavaments urbans o centres de serveis/dotacions.  
- El viari públic per als vianants és inferior al 75 % requerit en els índexs de sostenibilitat.  
- Presència de nuclis de població dispersos en relació amb l'oferta de transport públic.  
- Absència d'elements per a l'accessibilitat per a persones amb mobilitat reduïda en les parades.  
- Parades d'autobús no massa visibles i senyalitzades.  
- Concentració d'un gran nombre de vehicles en una mateixa destinació. Tendència excessiva de penetració en el centre de la ciutat.  
  
D) Característiques del Pla de mobilitat urbana sostenible  
D.1. Àmbit de la proposta  
Tal com recull el DIE, l'àmbit d'aquest document «és l'urbà i afecta únicament l'ordenació detallada o determinats aspectes de l'estructura d'àmbit local».   
En aquest sentit, i tal com recull la notificació rebuda de l'Ajuntament d'Artana en data 15 d'octubre de 2019, «les zones d'aparcament (pàrquing) previstes fora del nucli urbà, al voltant del municipi, per a compensar l'eliminació d'aparcaments a l'interior del nucli urbà, són meres propostes de recomanació, per la qual cosa no se n'ha de recollir l'estudi en l'avaluació ambiental del PMUS».  
D.2. Estudi d'alternatives  
Segons recull el DIE, s'analitzen dos possibles escenaris (alternatives) que es resumeixen en la realització del PMUS o en la no realització d'aquest.   
Amb aquestes premisses, el DIE indica:  
- Escenari actual 2019:  
Indica que el repartiment modal en la situació actual és el següent:  
· Vehicle privat: 54 %  
· A peu: 41 %  
· Bicicleta: 4 %  
· Transport públic: 1 %  
- Escenari PMUS:  
Després de la implantació de les mesures formulades en el PMUS es pretén arribar a un municipi més respectuós amb el medi ambient i amb els ciutadans mateixos; el repartiment modal esperat seria el següent (any 2025):  
· Vehicle privat: 38 %  
· A peu: 52 %  
· Bicicleta: 7 %  
· Transport públic: 3 %  
  
D.3. Característiques de la proposta  
Després de realitzar el diagnòstic de la mobilitat a Artana, el Pla de mobilitat urbana sostenible d'Artana s'estructura en un total de 4 línies estratègiques, amb un total de 8 propostes d'actuació per a aconseguir els fins plantejats de cara al fet que el municipi d'Artana progresse cap a formes més sostenibles de mobilitat.  
Atés l'horitzó temporal plantejat, les propostes són:  
  
Línia estratègica Propostes d'actuació Termini Inici Final  
1. Propostes per als vianants 1.1 Conversió del centre del poble en zona de vianants Llarg 2019 2026  
 1.2 Conversió de la plaça de la Generalitat (col·legi) en zona de vianants   
2. Fomentar l'ús de la bicicleta 2.1 Senyalització de noves sendes per a bicicletes Llarg 2019 2026  
 2.2 Ampliació del nombre de places d'estacionament de bicicletes   
3. Propostes de transport públic 3.1 Condicionament de l'accessibilitat i el mobiliari urbà Curt 2019 2021  
 3.2 Establiment de la freqüència de pas   
4. Propostes de mobilitat elèctrica 4.1 Substitució de vehicles municipals de  
combustibles fòssils a vehicles elèctrics Llarg 2019 2027  
 4.2 Instal·lació de punts de recàrrega   
  
  
Las mesures proposades tenen dos horitzons temporals:  
- Mesures a curt termini: període 2019-2021  
€ Mesures a llarg termini: període 2019-2027  
El PMUS recull per a cada una de les propostes d'actuació el fet de definir quin n'és l'objectiu, la descripció i el pla o croquis. El pressupost estimat, els indicadors i la prioritat temporal d'aquestes propostes s'indiquen en els apartats respectius de l'esborrany del PMUS.  
  
D.4. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
En l'apartat 12, «Escenari energètic de l'esborrany del PMUS», es recull el resultat dels efectes de la implantació de les mesures del PMUS sobre el medi ambient en aspectes com ara la contaminació atmosfèrica i el consum energètic.  
Les emissions contaminants produïdes pel trànsit urbà a Artana s'han calculat mitjançant el programari Copert, i se n'ha obtingut la reducció de les emissions respecte a l'estat actual.  
  
  
Taula núm. 1. Resum del percentatge de millora per contaminació atmosfèrica. Font: esborrany PMUS  
  
De manera similar, l'esborrany del PMUS recull el càlcul de l'estalvi energètic de les actuacions proposades, considerant l'estalvi generat per la disminució dels desplaçaments en vehicles privats. El resum de les dades obtingudes per als desplaçaments dins del municipi es mostren en la taula següent:  
  
  
Taula núm. 2. Comparativa del consum energètic en estat inicial/final. Font: esborrany PMUS  
  
En l'apartat e del DIE s'indica que, atesa la natura del PMUS i la formulació dels seus objectius, així com la natura de les línies estratègiques indicades en aquest i les mesures derivades d'aquestes últimes, l'impacte ambiental derivat de la seua aplicació serà, per vocació pròpia, positiu.  
En aquest sentit, considera que «la posada en marxa d'actuacions encaminades a reduir l'ús de vehicles privats suposarà una reducció de la contaminació atmosfèrica, no sols quant a emissions, sinó de soroll, ja que el transport és considerat un dels principals focus de contaminació acústica en les zones urbanes».  
D'altra banda, l'estalvi en el consum de combustibles fòssils i la substitució d'aquests per altres modalitats de transport (a peu, bicicleta, etc.) permetran reduir l'impacte negatiu que suposa l'ús d'aquest recurs no renovable.  
De manera global, tots aquests impactes positius repercuteixen en la qualitat de vida de la població, no sols per la millora de la qualitat atmosfèrica, sinó pel foment d'hàbits de vida més saludables entre la població, com és caminar o anar amb bicicleta.  
  
E) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les administracions públiques afectades següents.  
  
Administració pública consultada Consulta Informe  
C. POLÍTICA TERRITORIAL, OB. PÚB. i MOBILITAT - SDG MOBILITAT - Serv. de Mobilitat Urbana 31.07.2019 27.09.2019  
C. POLÍTICA TERRITORIAL, OB. PÚB. i MOBILITAT - SDG MOBILITAT - Serv. de Planificació 31.07.2019 04.10.2019  
C. AGRICULTURA, DR, EC i ET - SDG CANVI CLIMÀTIC i QUALITAT AMBIENTAL - Serv. de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera 31.07.2019 17.10.2019  
C. AGRICULTURA, DR, EC i ET -   
SDG CANVI CLIMÀTIC i QUALITAT AMBIENTAL - Serv. d'Ordenació i Gestió Forestal 31.07.2019   
C. AGRICULTURA, DR, EC i ET -   
SDG CANVI CLIMÀTIC i QUALITAT AMBIENTAL - Serv. de Gestió d'Espais Naturals Protegits 31.07.2019   
C. AGRICULTURA, DR, EC i ET - SDG CANVI CLIMÀTIC i QUALITAT AMBIENTAL - Serv. de Vida Silvestre 31.07.2019 19/9/2019  
SERVEI TERRITORIAL URBANISME - CASTELLÓ 31.07.2019 26.08.2019  
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI i PAISATGE - Serv. Ordenació del Territori - PATRICOVA 31.07.2019 28.10.2019  
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI i PAISATGE - Serv. Ordenació del Territori - PAT's 31.07.2019   
C. HABITATGE - SDG ORDENACIÓ DEL TERRITORI i PAISATGE - Serv. Infraestructura Verda i Paisatge 31.07.2019 01.10.2019  
  
  
Els informes rebuts es publiquen en el web d'aquesta conselleria, adreça electrònica http://www.agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients (entrant en la finestra «Seguiment d'expedients d'avaluació ambiental» i triant província, Castelló; municipi, Artana, i després, PMUS) juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
  
F) Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient  
Segons el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial haurà de determinar, tenint en compte els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment, els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es du a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
- Un nou equilibri de les formes de transport que aposta, fonamentalment, per aquelles amb més eficàcia ambiental i social: transport públic davant del privat i formes de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves maneres de transport com mesures dissuasives. Per a fer-ho s'ha d'actuar tant sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diverses formes de transport).  
  
- La planificació urbana i model de ciutat, disminuint la necessitat de mobilitat urbana, tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, al canvi modal prioritzant les formes més sostenibles, a la reducció de la necessitat de desplaçaments, tant en nombre com en distància, que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) i que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector transport, com són les que es refereixen a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres, diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'article 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'haurà d'acompanyar dels indicadors que es consideren pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el repartiment modal d'aquests, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, i particularitzar les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els criteris anteriors i la notificació rebuda en data 15.10.2019 de l'Ajuntament d'Artana, es du a terme l'avaluació ambiental estratègica del PMUS d'Artana en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració que, en vista de la descripció i contingut de les que es recullen en l'esborrany del PMUS, la gran majoria de les propostes es plantegen en sòl urbà o urbanitzable del municipi, si bé algunes de les propostes, com la referida a la creació d'itineraris de carril bici en sòl no urbanitzable amb traçat paral·lel a infraestructures viàries existents (CV-223, de titularitat autonòmica). Tenint en consideració la notificació de l'Ajuntament d'Artana, rebuda en data 15 d'octubre de 2019, no es recullen en l'avaluació ambiental estratègica les propostes de creació de pàrquings dissuasius al voltant del nucli urbà que se situen en sòl no urbanitzable.  
  
El PMUS d'Artana atén el que, quant a competències administratives, estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011 de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica del PMUS d'Artana es durà a terme sobre les propostes que siguen de competència municipal.  
Analitzem, a continuació, les línies estratègiques que es proposen en el PMUS d'Artana:  
1. Propostes per als vianants  
Es concreten en dues propostes:  
- La conversió en zona de vianants del centre del poble (carrers estrets): es tractaria d'evitar l'accés de vehicles (només es permetria l'accés exclusiu als veïns i autoritzats), amb això s'aconseguiria recuperar un espai cultural i d'oci per a la població.  
- La conversió en zona de vianants de la plaça de la Generalitat a fi d'afavorir l'accés per als vianants al col·legi d'Artana i la creació d'un aparcament adequat.  
Aquestes propostes comprenen mesures com ara l'eliminació de barreres arquitectòniques, reordenament del trànsit, actuacions de calmat del trànsit i d'accessibilitat.  
Per a compensar la pèrdua de places d'estacionament en via pública que pot suposar la primera proposta (conversió en zona de vianants centre del poble) es proposa la creació de «tres pàrquings situats estratègicament al voltant del municipi».   
En la imatge següent pot observar-se la ubicació proposada per als pàrquings esmentats. El pàrquing situat al nord del nucli i el pàrquing de l'est s'emplacen sobre sòl no urbanitzable, mentre que el pàrquing oest queda situat en sòl urbà.  
  
Imatge núm. 1: Ubicació de pàrquings al voltant del nucli d'Artana.  
En color roig: sòl urbà  
  
  
Atenent la notificació rebuda en data 15 d'octubre de 2019 de l'Ajuntament d'Artana, les zones d'aparcament (pàrquing) previstes fora del nucli urbà, al voltant del municipi, són meres propostes de recomanació, per la qual cosa no se n'ha de recollir l'estudi en l'avaluació ambiental del PMUS.   
Així doncs, aquestes propostes comprenen, per tant, actuacions que tendeixen a millorar el viari i espais públics a fi de millorar la seguretat del vianant, i amb aquestes es promouen els desplaçaments per als vianants atenent criteris de seguretat, comoditat i accessibilitat, i propicien la connexió entre els diversos espais dotacionals i la recuperació de l'espai públic urbà per al vianant.  
  
2. Fomentar l'ús de la bicicleta  
Per a fomentar l'ús de la bicicleta com a manera de transport urbà es proposa:  
1. Ampliació del nombre de places d'estacionament per a bicicletes. Es proposa la implantació d'aparcabicicletes en els punts de més afluència del municipi.  
2. Senyalització de sendes per a bicicletes. S'indica en l'esborrany del PMUS que «Es podrien senyalitzar noves senderes per a facilitar l'accés a bicicletes. Una d'aquestes seria la que uneix el poble amb l'ermita de Santa Cristina».  
3. Carril bici. «Es proposa un nou carril bici que enllace el col·legi (situat en la plaça de la Generalitat, la qual s'ha proposat convertir en zona de vianants), tant amb el camp de futbol com amb la piscina municipal. Es mostra, a continuació, el plànol del carril bici a construir, indicat en color verd». S'hi adjunta, a continuació, la imatge aportada en l'esborrany del PMUS comparada amb l'obtinguda de Google Earth.  
  
Imatge núm. 2: Proposta de carril bici de la plaça de la Generalitat a la piscina. Comparativa d'imatges  
  
  
Les propostes van encaminades a afavorir l'ús de la bicicleta com a manera de transport, aportant les infraestructures necessàries (aparcaments, carrils) que permeten vertebrar l'espai urbà i comunicar aquestes amb els principals centres d'atracció, així com dotar-les de la senyalització, la seguretat i l'accessibilitat adequades, la qual cosa contribuirà a fomentar l'ús de la bicicleta en els desplaçaments més quotidians.  
  
Ateses les propostes de l'esborrany, cal remarcar les consideracions següents:  
1. En relació amb la senyalització de noves senderes ciclistes, no es preveu cap afecció ambiental si aquesta senyalització es realitza sobre sendes ciclistes existents. Ara bé, tal com apunta l'esborrany del PMUS, es proposa la senyalització de «noves senderes per a facilitar l'accés a bicicletes», en concret la que «uneix el poble amb l'ermita de Santa Cristina». Sobre aquest tema cal indicar que, amb la documentació aportada, es desconeix quina és aquesta sendera (si és existent o és de nova creació) o la d'altres possibles itineraris ciclistes, per la qual cosa no és possible dur a terme cap avaluació ambiental sobre propostes no definides en l'esborrany del PMUS.  
D'altra banda, s'hi observa que l'accés des del nucli d'Artana a l'ermita de Santa Cristina es pot realitzar per la carretera CV-223, de titularitat autonòmica. L'ermita de Santa Cristina es localitza a un quilòmetre del nucli d'Artana, seguint la CV-223 cap al municipi d'Eslida. Aquesta carretera no queda afectada per sòl forestal, amb l'excepció de la zona d'accés a l'ermita (es travessa sòl forestal). No obstant això, sí que queda emplaçat aquest itinerari (per la CV-223) en l'àmbit de la ZEPA «Serra d'Espadà».  
2. En relació amb la creació d'un nou carril bici entre el col·legi d'Artana i la piscina, cal indicar-hi que part d'aquest, el que discorre en paral·lel a la CV-223 pel seu marge esquerre, ja és existent i que el tram pendent d'execució afectaria un xicotet tram d'uns 65 metres de vial existent en sòl no urbanitzable (en l'accés al camp de futbol), i la resta del carril bici quedaria en sòl urbà de la urbanització Zorear.  
  
3. Afavorir l'ús del transport públic-privat  
L'esborrany del PMUS ofereix propostes que van encaminades a sol·licitar una nombre més gran de parades en el municipi i al condicionament de l'accessibilitat i el mobiliari urbà.  
4. Millora de la mobilitat elèctrica  
Es proposa la substitució de vehicles municipals de combustibles fòssils a vehicles elèctrics, així com la instal·lació de punts de recàrrega.  
Amb aquestes actuacions s'afavorirà la descarbonització del sistema de transport i la reducció de la contaminació atmosfèrica i acústica.  
Vegem, a continuació, altres consideracions contingudes en les consultes realitzades:  
Pel Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat es remet l'Informe rebut en data 27 de setembre de 2019, en el qual, entre altres aspectes, s'indica:  
- El municipi d'Artana no compleix amb l'obligació d'elaborar un pla municipal de mobilitat (PMUS), d'acord amb l'article 10.4 de la Llei 6/2011 de mobilitat de la Comunitat Valenciana.  
- L'àmbit i contingut del PMUS es consideren molt adequats en relació amb les determinacions de la Llei 6/2011.  
No obstant això, el Servei de Mobilitat Urbana remarca una sèrie de consideracions en matèria de mobilitat que incideixen en la informació a aportar i analitzar en la redacció definitiva del PMUS. Entre aquestes consideracions es destaca:  
- Convé distingir entre desplaçaments interns i externs, la qual cosa permetrà justificar els percentatges modals que es pretenen aconseguir en l'escenari (del PMUS).  
- És important comprovar que els aparcaments dissuasius no estan situats en sòl no urbanitzable. En cas contrari, és possible que la tramitació ambiental exigida siga l'ordinària i no la simplificada, i que això vaja en contradicció amb els terminis exigits per al finançament Feder del PMUS.  
- Convindria reflectir el nou mapa concessional del servei públic de transport de viatgers per carretera.  
- Hauria de definir-se la ubicació dels punts de càrrega i la natura d'aquests. Potser no té massa sentit que els punts de recàrrega proposats siguen de càrrega ultraràpida, ja que Artana no és un municipi de pas en el qual es necessite una càrrega ràpida per a prosseguir el viatge, sinó que previsiblement seran utilitzades per residents en el municipi que no tinguen tanta pressa; per la qual cosa, apostar per punts de càrrega més lents, però també més econòmics, té més sentit.  
- Convindria realitzar una reflexió sobre l'horitzó temporal del pla, ja que el pressupost pot ser elevat per a un municipi xicotet com Artana. Potser un horitzó de 12-15 anys per a les propostes definides a llarg termini és més convenient i més còmode de complir per a l'Ajuntament, ja que la inversió per any es reduiria. També seria interessant conéixer quin percentatge d'inversió correspon a l'Ajuntament i quin a altres entitats públiques i privades, ja que serà determinant per a conéixer quin horitzó temporal pot permetre's el consistori perquè el pla siga viable econòmicament.  
Es requereix, pel Servei de Mobilitat Urbana, que el pla de mobilitat completat amb els aspectes indicats en el seu informe haurà de ser remés a aquest servei per a l'emissió de l'informe prèviament a l'aprovació del pla per l'Ajuntament d'Artana, segons el que s'ha previst en l'article 10 de la Llei 6/2011 de mobilitat.  
L'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat, rebut en data 4 d'octubre de 2019, indica, entre altres, les consideracions següents:  
- La documentació aportada en el PMUS és compatible amb la legislació sectorial vigent de carreteres.  
- Quant a les propostes per als vianants i, concretament, respecte a la proposta d'ubicació de tres aparcaments al voltant del nucli urbà, s'hi indica que haurà de definir-se l'accés als aparcaments des de la xarxa viària estructural existent en el municipi.  
- Quant a les propostes per a fomentar l'ús de la bicicleta:  
1. No s'hi indica el recorregut de les senderes a senyalitzar per a facilitar l'accés a bicicletes. En relació amb la sendera que uneix el poble amb l'ermita de Santa Cristina, s'hi indica que qualsevol actuació que afecte la carretera de titularitat autonòmica o la zona de protecció d'aquesta necessitarà autorització per part del Servei Territorial d'Obres Públiques de Castelló.  
2. Es proposa un nou carril bici que enllace el col·legi amb el camp de futbol i amb la piscina municipal. Part d'aquest recorregut es realitza al costat de la CV-223. Aquesta actuació, si afecta la carretera de titularitat autonòmica o la zona de protecció d'aquesta, necessitarà autorització per part del Servei Territorial d'Obres Públiques de Castelló.  
- Quant a les propostes per a afavorir l'ús del transport públic, el Servei de Planificació indica que «qualsevol proposta de canvi que afecte el recorregut o la freqüència aprovats en el recentment aprovat Projecte de servei públic de transport de viatgers per carretera CV-007, haurà de ser comunicat al Servei de Gestió de Transport de la Direcció General d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible d'aquesta conselleria».  
Conclou el Servei de Planificació, en relació amb el PMUS d'Artana, que s'han identificat els estudis necessaris, pel que fa a les competències d'aquest servei (afecció a infraestructures de titularitat autonòmica i xarxa estructural viària), per a considerar-los en la redacció d'aquest.  
Es rep, de la Subdirecció General de Medi Natural, un informe de data 19 de setembre de 2019, del director del Parc Natural de la Serra d'Espadà, adscrit al Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, en el qual s'informa en relació amb:  
- Afecció a espais naturals protegits: el terme d'Artana es troba situat en l'àmbit territorial constituït per l'espai natural regulat pel Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la Serra d'Espadà. El PMUS analitzat es desenvolupa sobre una àrea qualificada com a àrea d'influència antròpica, i afecta el nucli urbà. La normativa per a aquesta àrea recull com a permeses, en general, les activitats compatibles amb el que s'estableix en el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola i zona urbana. Per tant, es considera que el PMUS d'Artana és compatible amb la normativa establida pel Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el PORN de la Serra d'Espadà.  
  
- Afecció a espais de la Xarxa Natura 2000 afectats, i hàbitats i espècies que van motivar-ne la declaració: el PMUS es desenvolupa en l'àmbit territorial de l'espai natural protegit de l'RN 2000, denominat Zona d'Especial Protecció per als Ocells (ZEPA) Serra d'Espadà. Analitzat el PMUS, s'hi indica que, en general, les parcel·les i el nucli urbà en el qual es desenvolupa el projecte no presenta valors ambientals d'interés, no es troba present cap comunitat botànica ni faunística catalogada per la Directiva d'hàbitats o la normativa que la desenvolupa. En conseqüència, i als efectes apreciables en la legislació vigent, es considera que el PMUS no tindrà efectes apreciables sobre l'RN 2000.  
  
- Afecció a espècies dels catàlegs de fauna i flora amenaçada: no es té constància de la presència d'espècies amenaçades, protegides o vulnerables, en l'àmbit territorial d'afecció de l'actuació a executar o en l'àrea pròxima a aquesta, per la qual cosa no s'observa cap inconvenient per a l'execució d'aquesta.  
Conclou l'Informe del director del Parc Natural de la Serra d'Espadà indicant que el PMUS:  
- És compatible amb els objectius i les directrius que assenyala el Decret 218/1997, que aprova el PORN de la Serra d'Espadà, i amb la normativa derivada de la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres.  
- L'actuació no tindrà efectes apreciables sobre l'RN 2000 i no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus efectes sobre la Xarxa Natura 2000.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge remet l'Informe, rebut en data 1 d'octubre de 2019, en el qual se sol·licita la incorporació al PMUS d'un capítol dedicat a la infraestructura amb el contingut que s'especifica en aquest informe.  
L'informe de data 28 d'octubre de 2019, del Servei d'Ordenació del Territori, en matèria de risc d'inundació (PATRICOVA), posa de manifest que, segons la cartografia del Sistema Nacional de Cartografia de Zones Inundables (SNCZI), el terme municipal d'Artana es troba afectat per diversos nivells de perillositat d'inundació. El pla de mobilitat no fa cap referència a l'afecció de la cartografia de l'SNCZI, que hauria de ser tinguda en compte en les diverses actuacions que es pretenen desenvolupar; en particular, en les que tenen per objecte modificar la morfologia urbana.  
Des del punt de vista de la vulnerabilitat, les actuacions previstes en el pla de mobilitat que puguen veure's afectades per la inundabilitat seran les que suposen la construcció de vies ciclistes i per als vianants, nous traçats de vies ciclistes, la millora del disseny urbà mitjançant la reordenació d'aquest o els projectes de conversió de zones preferents per als vianants. Aquest tipus d'actuacions seran infraestructures a les quals serà aplicable l'article 21 de la normativa del PATRICOVA, que estableix que qualsevol element superficial que se situe en una zona inundable a una cota superior a 30 cm no ha de provocar un increment del risc d'inundació en els usos urbans actuals o planificats. En aquest sentit, les actuacions que suposen una modificació de la rasant actual del viari superior a 30 cm requeriran l'avaluació dels projectes i plans que les desenvolupen amb motiu de l'aprovació del pla de mobilitat. Aquests projectes i plans seran objecte d'informe pel departament autonòmic competent en matèria d'inundabilitat, prèviament a l'aprovació definitiva d'aquests.  
L'informe del Servei d'Ordenació del Territori recull, entre altres, les consideracions següents:  
- El Pla de mobilitat urbana sostenible d'Artana està afectat per perillositat d'inundació; no obstant això, hauran de ser concretades, en els projectes que aquest desenvolupe, les actuacions que comporten l'alteració de la rasant i les afeccions d'aquestes, així com, en cas que siga procedent, les mesures que es prevegen per a reduir els efectes de la inundabilitat. Es considera que el PMUS serà compatible amb la Normativa del PATRICOVA, sempre que incorpore en les actuacions que es projecten les condicions d'adequació de les infraestructures previstes en l'article 21.  
- Les actuacions previstes en el PMUS, si s'executen de manera que siguen compatibles amb la infraestructura verda i de reduït impacte, no es preveu que generen un increment significatiu del risc d'inundació.  
  
Conclou l'Informe del Servei d'Ordenació del Territori que el PMUS d'Artana es troba afectat per perillositat d'inundació i és compatible, tenint en compte les consideracions exposades en el seu informe, amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundabilitat a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, remet l'Informe, rebut en data 17 d'octubre de 2019, en què s'indica:  
  
- El PMUS d'Artana ha de ser coherent amb l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020, aprovada pel Consell de la Generalitat el 22 de febrer de 2013, i la revisió d'aquesta (pendent d'aprovació), en la qual s'inclouen els aspectes d?«Energia» amb la nova «Estratègia valenciana d'energia i canvi climàtic 2030».  
- Els municipis amb menys de 20.000 habitants (com és el cas d'Artana, amb 1.958 habitants, dades INE de 2018), no tenen l'obligació d'elaborar un pla acústic municipal, però sí que han de dur a terme estudis acústics associats als instruments de planejament, amb el contingut mínim especificat en l'apartat b de l'annex del Decret 104/2005, de 14 de juliol, del Consell, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
- El municipi d'Artana queda inclòs en el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1003 Millars-Penyagolosa (àrea costanera). S'informa que, en relació amb els registres dels paràmetres de qualitat de l'aire en els últims anys, s'han registrat superacions dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001 per a l'ozó en el període 2013-2017. Aquestes superacions del valor objectiu d'ozó per a la protecció de la vegetació s'han registrat en les estacions de Castelló-Penyeta, l'Alcora i Onda.  
Pel que s'ha indicat en l'informe esmentat del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en relació amb les propostes realitzades pel PMUS d'Artana, cal deduir que hi ha coherència amb els objectius de l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020 i amb el Pla de millora de la qualitat de l'aire de la zona ES1003.  
El Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló remet l'Informe, rebut en data 26 d'agost de 2019, en què s'indica que no té cap observació a fer dins del tràmit previst en l'article 51 de la LOTUP. Informa que, com que no es tracta d'un instrument de planejament urbanístic, l'aprovació definitiva del pla no correspon a aquest servei territorial d'urbanisme.  
  
Valoració:  
Tenint en compte el que s'ha dit amb anterioritat, i analitzades les propostes del PMUS d'Artana, s'entén que, en conjunt, aquestes mesures:  
1. Col·laboren a un ús més racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap al tipus de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la reducció de consum energètic consegüent.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats a les formes motoritzades: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
La majoria de les actuacions proposades pel PMUS d'Artana, en les seues quatre línies estratègiques, se circumscriuen al sòl urbà o urbanitzable, per la qual cosa l'afecció ambiental es limita a aquest àmbit, i es considera que la repercussió d'aquestes tindrà efectes positius sobre la qualitat de vida dels ciutadans i reduiran els efectes negatius que el sistema de transport produeix sobre el medi ambient.  
Ara bé, en relació amb la línia estratègica de «Foment de l'ús de la bicicleta» i, en particular, amb les propostes d'actuació que afecten sòl no urbanitzable, cal remarcar les consideracions següents:  
  
1. Atesa la notificació de l'Ajuntament d'Artana de data 15.10.2019, hauran d'eliminar-se del PMUS les propostes de creació de pàrquings al voltant del nucli urbà que queden emplaçats en sòl no urbanitzable; en concret, ens referim als pàrquings nord i est, per no ser objecte d'avaluació ambiental estratègica. No obstant això, es podran substituir les parcel·les proposades en l'esborrany del PMUS per unes altres situades en sòl urbà o urbanitzable d'Artana.  
Si la ubicació d'aquestes parcel·les (estacionament dissuasiu) queda emplaçada en sòl urbà o sòl urbanitzable del pla general vigent d'Artana, no es requerirà l'avaluació ambiental d'aquestes propostes, perquè el pla general ja va ser sotmés al procediment d'avaluació ambiental.  
  
2. Atés que l'esborrany del PMUS no defineix les propostes relacionades amb la senyalització de «noves senderes per a facilitar l'accés a bicicletes», en concret la que «uneix el poble amb l'ermita de Santa Cristina», no és possible dur a terme l'avaluació ambiental d'aquestes, per la qual cosa hauran d'eliminar-se de la redacció definitiva del PMUS.  
3. Es considera que no tindrà efectes negatius la implantació del tram del nou carril bici entre el col·legi d'Artana i la piscina, encara que un tram d'aproximadament 65 metres s'implante sobre el vial d'accés al camp de futbol en sòl no urbanitzable.  
En l'apartat 12, «Escenari energètic de l'esborrany del PMUS», es recullen els resultats dels càlculs estimats d'emissions de gasos d'efectes d'hivernacle (GEI) i contaminants, així com dels càlculs estimats d'estalvi energètic a conseqüència de la implantació de les mesures del PMUS. Ara bé, no s'hi aporta informació sobre l'afecció acústica del sistema de transport i mobilitat en la situació actual i futura després de la implantació del PMUS.  
En l'apartat 11 de l'esborrany del PMUS es proposen els indicadors per a dur a terme l'avaluació i seguiment del pla de mobilitat. Aquests indicadors s'agrupen en quatre tipus: indicadors modals, indicadors energètics (consums), indicadors ambientals (emissions GEI i contaminants) i indicadors socials i econòmics. Aquests indicadors es corresponen, com s'indica en l'esborrany del PMUS, amb els recomanats en el document «Implantació dels plans de mobilitat urbana sostenible» que publica el Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i Marí en col·laboració amb la Xarxa Espanyola de Ciutats pel Clima.  
No obstant això, es considera convenient incorporar als indicadors ambientals els que permeten avaluar el nivell de soroll derivat del trànsit en els nuclis residencials. Caldria, per tant, incloure-hi i indicar-hi el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diversos localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.  
  
G) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic, mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
  
H) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Artana, cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del planejament.  
Per això, segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, i en considerar que, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la proposta del «Pla de mobilitat urbana sostenible d'Artana» no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi d'Artana, és compatible amb la normativa derivada del PORN de la Serra d'Espadà i dels espais protegits RN 2000, no té efectes apreciables sobre l'RN 2000 esmentada, i havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Artana no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Artana, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació del programa de conformitat amb la seua normativa sectorial, amb el compliment de les determinacions següents:  
1. El PMUS s'haurà de completar amb la documentació requerida pel Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat en el seu informe rebut en data 27.09.2019, i se sol·licitarà un informe prèviament a l'aprovació definitiva per l'Ajuntament, en què s'haurà d'incorporar, en el seu cas, les determinacions que s'hi indiquen.  
2. El PMUS haurà d'atendre les consideracions realitzades per l'Informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat rebut en data 04.10.2019.  
3. El PMUS haurà d'atendre els requeriments recollits en l'Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge rebut en data 26 de setembre de 2019, per a la qual cosa haurà d'incorporar-hi un capítol dedicat a la infraestructura verda, amb el contingut que s'indica en aquest informe.  
4. Eliminar la proposta de creació de pàrquings al voltant del nucli urbà que queden emplaçats en sòl no urbanitzable, perquè el PMUS no és l'instrument adequat per a la implantació d'aquestes propostes en el planejament.  
5. Eliminar de la redacció definitiva del PMUS les propostes relacionades amb la senyalització «noves senderes per a facilitar l'accés a bicicletes», perquè no n'és possible l'avaluació ambiental.  
6. Els projectes que desenvolupen les actuacions del PMUS i que estiguen situats en àmbits afectats pel risc d'inundabilitat, que puguen suposar una alteració morfològica de la rasant en més de 30 centímetres, requeriran un informe del servei d'ordenació del territori competent en matèria d'inundabilitat.  
7. La redacció definitiva del PMUS d'Artana haurà de concretar i aplicar els aspectes següents en el pla de seguiment del PMUS:  
- Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
- Incorporar la metodologia i el càlcul dels diversos indicadors proposats, la font d'informació, els valors inicials i els valors objectiu a aconseguir.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Artana en el termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest. En aquest cas, el promotor/a haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
En vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible d'Artana, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
  
I cal notificar als interessats que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, consideren pertinents.  
Informació que notifique perquè se'n tinga coneixement i als efectes oportuns.  
Informació que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 11 de novembre de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas»  
  
València, 27 de juliol de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8875, del 06-08-2020 (2020/6444)

RESOLUCIÓN de 27 de julio de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 58/19-EAE Artana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8875

Fecha DOGV
:   06-08-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2020/6444

CVE


Fecha del documento
:   27-07-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Artana](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 27 de julio de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 58/19-EAE Artana. [2020/6444]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 58/19-EAE Artana  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Evaluación ambiental del Plan de movilidad urbana sostenible  
Promotor: Ayuntamiento  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento  
Localización: Artana (Castellón)  
Expediente: 58/2019-EAE  
  
La comisión de evaluación ambiental, en sesión celebrada el 31 de octubre de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de Artana, en los siguientes términos:  
  
A) Documentación aportada  
En fecha 30 de mayo de 2019 tuvo entrada, en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, la solicitud del ayuntamiento de Artana para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Artana, acompañada del documento inicial estratégico (DIE) y del borrador del PMUS.  
La documentación aportada es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), por lo que se inicia el procedimiento de evaluación ambiental estratégica.  
La documentación queda constituida por los siguientes documentos:  
1. Documento Inicial Estratégico (DIE)  
2. Borrador del Plan de movilidad urbana sostenible  
3. Notificación del Ayuntamiento de Artana, de 15.10.2019, sobre las propuestas de recomendación de zonas de aparcamiento (parking) fuera del casco urbano, indicándose que, por tratarse de meras propuestas, no deben contemplarse en la evaluación ambiental del PMUS.  
  
B) Planeamiento vigente  
El planeamiento vigente lo constituye la Revisión de las Normas Subsidiarias aprobada definitivamente en fecha 6 de mayo de 1993.  
La Revisión de las Normas Subsidiarias se sometieron a evaluación ambiental (expediente 58/94-AIA), emitiéndose Declaración de Impacto Ambiental positiva con condicionantes en fecha 1 de septiembre de 1994.  
  
C) Plan de movilidad urbana sostenible: objeto y justificación  
Tal como se recoge en la documentación aportada, el objetivo principal de un PMUS es mejorar la accesibilidad de las zonas urbanas y ofrecer una movilidad y transporte de alta calidad y sostenible, a través y dentro del área urbana.  
El Documento Inicial Estratégico (DIE) indica que cabe destacar que el Ayuntamiento de Artana defiende los objetivos generales de movilidad sostenible contenidos en el art 101 de la Ley 2/2011 de economía sostenible.  
Así se indica que el objetivo final será actuar sobre el reparto modal con la finalidad de mejorar el impacto social, económico y medio ambiental del sistema de movilidad.  
Los principales objetivos de este cambio son:  
1. Potenciar los desplazamientos no motorizados, creación de zonas peatonales y la potenciación de la bicicleta.  
2. Mejorar los accesos a la población  
3. Potenciar de forma importante los servicios de transporte público colectivo Interurbanos.  
4. Fomentar y mejorar las rutas turísticas.  
5. Potenciar el vehículo eléctrico.  
El municipio de Artana pertenece a la comarca de la Plana Baixa, al sur de la provincia de Castellón, y dista unos 28 kilómetros de la capital de provincia. Tiene una población de 1.958 habitantes (INE 2018) y una extensión de 36,35 km².  
Artana presenta un núcleo urbano principal y un segundo núcleo residencial al sur, a unos 200 metros (urbanización Zorear). Al este se sitúa un ámbito industrial (a escasos 100 metros).  
De acuerdo con la documentación aportada, la propuesta aportada responde a la necesidad de abordar la mejora medioambiental de la población de Artana, mejorar la accesibilidad de las zonas urbanas y ofrecer una movilidad y transporte de alta calidad y sostenible, a través y dentro del área urbana, teniendo en cuenta las necesidades de la población.  
En concreto, los problemas detectados en cuanto a movilidad urbana son los siguientes:  
- Movilidad basada en el vehículo privado  
- Escasa participación del vehículo eléctrico y los biocarburantes  
- Reparto modal muy desequilibrado a favor de la carretera.  
- Elevado número de vehículos por habitante.  
- Muy bajo uso de la bicicleta. La trama urbana del área de incidencia es favorable al vehículo privado.  
- No existe una oferta adecuada que permita dejar las bicicletas en estacionamientos habilitados en los principales enclaves urbanos o centros de servicios/dotaciones.  
- El viario público peatonal es menor al 75 % requerido en los índices de sostenibilidad.  
- Presencia de núcleos de población dispersos en relación con la oferta de transporte público  
- Ausencia de elementos para la accesibilidad para personas con movilidad reducida en las paradas.  
- Paradas de autobús no demasiado visibles y señalizadas.  
- Concentración de un gran número de vehículos en un mismo destino. Tendencia excesiva de penetración en el centro de la ciudad.  
  
D) Características del plan de movilidad urbana sostenible  
D.1. Ámbito de la propuesta  
Tal como recoge el DIE, el ámbito del presente documento «es el urbano, afectando únicamente a la ordenación pormenorizada o a determinados aspectos de la estructural de ámbito local».  
En este sentido, y tal como recoge la notificación recibida del Ayuntamiento de Artana, en fecha 15 de octubre de 2019, «las zonas de aparcamiento (parking) previstas fuera del casco urbano, alrededor del municipio, para compensar la eliminación de aparcamientos en el interior del casco urbano, son meras propuestas de recomendación por lo que no se debe contemplar su estudio en la evaluación ambiental del PMUS».  
D.2. Estudio de alternativas.  
Se recoge el DIE, se analizan dos posibles escenarios (alternativas) que se resumen en la realización del PMUS o en la no realización del mismo.  
Con esas premisas, el DIE indica:  
- Escenario actual 2019:  
Indica que el reparto modal en la situación actual es el siguiente:  
· Vehículo privado: 54 %  
· A pie: 41 %  
· Bicicleta: 4 %  
· Transporte público: 1 %  
- Escenario PMUS:  
Tras la implantación de las medidas formuladas en el PMUS se pretende llegar a un municipio más respetuoso con el medio ambiente y con sus propios ciudadanos, el reparto modal esperado sería el siguiente (año 2025):  
· Vehículo privado: 38 %  
· A pie: 52 %  
· Bicicleta: 7 %  
· Transporte público: 3 %  
  
D.3. Características de la propuesta.  
Tras realizar el diagnóstico de la movilidad en Artana, el Plan de movilidad urbana sostenible de Artana se estructura en un total de 4 líneas estratégicas con un total de 8 propuestas de actuación, para alcanzar los fines planteados de cara a que el municipio de Artana progrese hacia formas más sostenibles de movilidad.  
Atendiendo al horizonte temporal planteado, las propuestas son:  
  
Línea Estratégica Propuestas de actuación Plazo Inicio Final  
1. Propuestas peatonales 1.1 Peatonalización centro pueblo Largo 2019 2026  
 1.2 Peatonalización   
plaza de la Generalitat (colegio)   
2. Fomentar el uso de la bicicleta 2.1 Señalización de nuevas sendas para bicicletas Largo 2019 2026  
 2.2 Ampliación número de plazas estacionamiento bicicletas   
3. Propuestas Transporte Público 3.1 Acondicionamiento de la accesibilidad y el mobiliario urbano Corto 2019 2021  
 3.2 Establecimiento de la frecuencia de paso   
4. Propuestas movilidad eléctrica 4.1 Sustitución de vehículos municipales de combustibles fósiles a vehículos eléctricos Largo 2019 2027  
 4.2 Instalación de puntos de recarga   
  
  
Las medidas propuestas tienen dos horizontes temporales:  
- Medidas a corto plazo: periodo 2019-2021  
€ Medidas a largo plazo: periodo 2019-2027  
El PMUS recoge para cada uno de las propuestas de actuación defini cuál es su objetivo, la descripción y plano o croquis. El presupuesto estimado, indicadores y prioridad temporal de dichas propuestas se indican en los respectivos apartados del borrador del PMUS.  
  
D.4. Efectos previsibles del PMUS en el medio ambiente.  
En el apartado 12, «Escenario Energético del borrador del PMUS», se recoge el resultado de los efectos de la implantación de las medidas del PMUS sobre el medio ambiente en aspectos tales como la contaminación atmosférica y el consumo energético.  
Las emisiones contaminantes producidas por el tráfico urbano en Artana se han calculado mediante el software Copert, obteniéndose la reducción de las emisiones con respecto al estado actual.  
  
  
Tabla n.º1: Resumen porcentaje mejora por contaminación atmosférica. Fuente: borrador PMUS.  
  
De forma similar, el borrador del PMUS recoge el cálculo del ahorro energético de las actuaciones propuestas, considerando el ahorro generado por la disminución de los desplazamientos en vehículos privados. El resumen de los datos obtenidos para los desplazamientos dentro del municipio se muestran en la siguiente tabla:  
  
  
Tabla núm. 2: Comparativo consumo energético estado inicial/final. Fuente: borrador PMUS.  
  
En el apartado ?e)- del DIE, se indica que dada la naturaleza del PMUS y la formulación de sus objetivos, así como la naturaleza de las líneas estratégicas indicadas en él y las medidas derivadas de estas últimas, el impacto ambiental derivado de su aplicación va a ser, por propia vocación, positivo.  
En ese sentido, considera que «la puesta en marcha de actuaciones encaminadas a reducir el uso de vehículos privados, supondrá una reducción de la contaminación atmosférica, no solo a nivel de emisiones sino de ruido, ya que el transporte es considerado uno de los principales focos de contaminación acústica en las zonas urbanas».  
Por otro lado, el ahorro en el consumo de combustibles fósiles y su sustitución por otras modalidades de transporte (a pie, bicicleta, etc.) permitirán reducir el impacto negativo que supone el uso de este recurso no renovable.  
De manera global, todos estos impactos positivos repercuten en la calidad de vida de la población, no solo por la mejora de la calidad atmosférica, si no por el fomento de hábitos de vida más saludables entre la población, como es andar o ir en bicicleta.  
  
E) Consultas  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones públicas afectadas.  
  
Administración pública consultada Consulta Informe  
C. POLÍTICA TERRITORIAL, OO PP Y MOVILIDAD - SDG MOVILIDAD - Serv. De Movilidad Urbana 31.07.2019 27.09.2019  
C. POLÍTICA TERRITORIAL, OO PP Y MOVILIDAD - SDG MOVILIDAD - Serv. De Planificación 31.07.2019 04.10.2019  
C. AGRICULTURA, DR, EC y TE - SDG CAMBIO CLIMÁTICO Y CALIDAD AMBIENTAL - Serv. De Lucha Contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera 31.07.2019 17.10.2019  
C. AGRICULTURA, DR, EC y TE - SDG CAMBIO CLIMÁTICO Y CALIDAD AMBIENTAL - Serv de Ordenación y Gestión Forestal 31.07.2019   
C. AGRICULTURA, DR, EC y TE - SDG CAMBIO CLIMÁTICO Y CALIDAD AMBIENTAL - Serv de Gestión de Espacios Naturales Protegidos 31.07.2019   
C. AGRICULTURA, DR, EC y TE - SDG CAMBIO CLIMÁTICO Y CALIDAD AMBIENTAL - Serv de Vida Silvestre 31.07.2019 19.09.2019  
SERV. TERRITORIAL URBANISMO - CASTELLÓN 31.07.2019 26.08.2019  
C. VIVIENDA - SDG ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y PAISAJE - Serv. Ordenación del Territorio - PATRICOVA 31.07.2019 28.10.2019  
C. VIVIENDA - SDG ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y PAISAJE - Serv. Ordenación del Territorio - PAT's 31.07.2019   
C. VIVIENDA - SDG ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y PAISAJE - Serv. Infraestructura Verde y Paisaje 31.07.2019 01.10.2019  
  
  
Los informes recibidos se publican en la web de esta conselleria, dirección electrónica http://www.agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients (entrando en la ventana «Seguimiento de Expedientes de Evaluación Ambiental», eligiendo provincia Castellón, municipio Artana y escogiendo PMUS) junto con el Informe Ambiental y Territorial Estratégico.  
  
F) Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualmente los planes de movilidad urbana sostenible constituyen el instrumento adecuado para conseguir dar respuesta a las necesidades de movilidad de personas y mercancías en el ámbito urbano y reducir las repercusiones negativas del sistema de transporte sobre la economía, la sociedad y el medio ambiente. Esta movilidad sostenible ha de perseguir, igualmente, la accesibilidad universal, es decir, facilitar el acceso de la población a los bienes, servicios y puestos de trabajo.  
La consecución de estos objetivos generales se lleva a cabo actuando, fundamentalmente, sobre dos ámbitos:  
- Un nuevo equilibrio de los modos de transporte, apostando, fundamentalmente, por aquellos de mayor eficacia ambiental y social: transporte público frente al privado y modos de transporte no motorizado. Alcanzar este objetivo requiere tanto de medidas de estímulo hacia los nuevos modos de transporte como medidas disuasorias. Para ello deberá actuarse sobre aspectos estructurales (infraestructuras necesarias) como de regulación urbanística (tipología edificatoria, relación espacios públicos/privados, estándares de aparcamientos para distintos modos de transporte).  
- La planificación urbana y modelo de ciudad, disminuyendo la necesidad de movilidad urbana tanto en necesidad como en longitud de desplazamientos.  
Desde el punto de vista ambiental, los PMUS han de contribuir a un uso racional del suelo para atender las demandas de movilidad, al cambio modal priorizando los modos más sostenibles, la reducción de la necesidad de desplazamientos tanto en número como en distancia que propicie la adquisición de hábitos saludables (caminar y desplazarse en bicicleta) que contribuya, a su vez, a la disminución de las emisiones originadas por el sector transporte como son las referidas a emisiones de gases de efecto invernadero (CO2), las emisiones de contaminantes que perjudican la calidad de vida de los ciudadanos (entre otras dióxido de nitrógeno NO2, compuestos orgánicos volátiles COV, monóxido de carbono CO, dióxido de azufre SO2, material particulado PM) y las emisiones acústicas originadas por el tráfico.  
En ese sentido se expresa el art. 10.2 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de movilidad de la Comunitat Valenciana, cuando indica que «2. La definición de parámetros y objetivos señalados en el punto anterior se acompañará de los indicadores que se estimen pertinentes en relación con el volumen total de desplazamientos y su reparto modal, y los niveles asociados de consumos energéticos, ocupación del espacio público, ruido y emisiones atmosféricas, particularizando las de efecto invernadero. La evolución de estos últimos parámetros tenderá a su reducción progresiva de acuerdo con los ritmos y límites que reglamentariamente se establezcan en relación con el desarrollo de las políticas energéticas y ambientales».  
Atendiendo a los anteriores criterios, y a la notificación recibida en fecha 15.10.2019 del Ayuntamiento de Artana, se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Artana en función de las propuestas realizadas, partiendo de la consideración de que, a la vista de la descripción y contenido de aquellas que se recogen en el borrador del PMUS, la gran mayoría de las propuestas se plantean en suelo urbano o urbanizable del municipio si bien, algunas de las propuestas, como la referida a la creación de itinerarios de carril bici en suelo no urbanizable con trazado paralelo a infraestructuras viarias existentes (CV-223, de titularidad autonómica). Teniendo en consideración la notificación del Ayuntamiento de Artana, recibida en fecha 15 de octubre de 2019, no se contempla en la evaluación ambiental estratégica las propuestas de creación de parkings disuasorios alrededor del núcleo urbano que se ubican en suelo no urbanizable.  
El PMUS de Artana atiende a lo que al respecto de competencias administrativas establece el artículo 3.2 de la Ley 6/2011 de Movilidad de la Comunitat Valenciana, por lo que la evaluación ambiental estratégica del PMUS de Artana se llevará a cabo sobre aquellas propuestas que sean de competencia municipal.  
Analizamos, a continuación, las líneas estratégicas que se proponen en el PMUS de Artana:  
1. Propuestas peatonales  
Se concretan en dos propuestas:  
- La peatonalización del centro del pueblo (calles estrechas): se trataría de evitar el acceso de vehículos permitiendo el acceso exclusivo a los vecinos y autorizados, con ello se conseguiría recuperar un espacio cultural y de ocio para la población.  
- La peatonalización de la Plaza de la Generalitat al objeto de favorecer el acceso peatonal al colegio de Artana y la creación de un aparcamiento adecuado.  
Estas propuestas comprenden medidas tales como la eliminación de barreras arquitectónicas, reordenamiento del tráfico, actuaciones de calmado del tráfico y de accesibilidad.  
Para compensar la pérdida de plazas de estacionamiento en vía pública que puede suponer la primera propuesta (peatonalización centro del pueblo), se propone la creación de «tres parkings situados estratégicamente alrededor del municipio».  
En la imagen siguiente, puede observarse la ubicación propuesta para los mencionados parkings. El parking ubicado al norte del núcleo y el parking del este se emplazan sobre suelo no urbanizable; mientras que el parking oeste queda ubicado en suelo urbano.  
  
Imagen núm. 1: Ubicación de parkings alrededor del núcleo de Artana.   
En color rojo: suelo urbano.  
  
  
Atendiendo a la notificación recibido en fecha 15 de octubre de 2019 del Ayuntamiento de Artana, las zonas de aparcamiento (parking) previstas fuera del casco urbano, alrededor del municipio, son meras propuestas de recomendación por lo que no se debe contemplar su estudio en la evaluación ambiental del PMUS.  
Asi, pues, estas propuestas comprenden, por tanto, actuaciones tendentes a mejorar el viario y espacios públicos al objeto de mejorar la seguridad del peatón y con ellasse promueven los desplazamientos peatonales atendiendo a criterios de seguridad, comodidad y accesibilidad y propician la conexión entre los diferentes espacios dotacionales y la recuperación del espacio público urbano para el peatón.  
  
2. Fomentar el uso de la bicicletas  
Para fomentar el uso de la bicicleta como modo de transporte urbano se propone:  
1. Ampliación del número de plazas de estacionamiento para bicicletas. Se propone la implantación de aparca-bicis en los puntos de mayor afluencia del municipio.  
2. Señalización de sendas para bicicletas. Se indica en el borrador del PMUS que «Se podrían señalizar nuevos senderos para facilitar el acceso a bicicletas. Uno de ellos sería el que une el pueblo con la Ermita de Santa Cristina».  
3. Carril bici. «Se propone un nuevo carril bici que enlace el colegio (situado en la plaza de la Generalitat, la cual se ha propuesto peatonalizar) tanto con el campo de futbol, como con la piscina municipal. Se muestra a continuación el plano del carril bici a realizar, indicando en color verde». Se adjunta, a continuación, la imagen aportada en el borrador del PMUS comparándola con la obtenida de Google Earth.  
  
Imagen núm. 2: Propuesta carril bici de la Plaza de la Generalitat a la Piscina. Comparativa de imágenes.  
  
  
Las propuestas van encaminadas a favorecer el uso de la bicicleta como modo de transporte, aportando las infraestructuras necesarias (aparcamientos, carrilles) que permitan vertebrar el espacio urbano y comunicar estos con los principales centros de atracción; dotándose aquellas de la adecuada señalización, seguridad y accesibilidad, lo que contribuirá a fomentar el uso de la bicicleta en los desplazamientos más cotidianos.  
Atendiendo a las propuestas del borrador cabe realizar las siguientes consideraciones:  
1. En relación con la señalización de nuevos senderos ciclistas, no se estima afección ambiental alguna si dicha señalización se realiza sobre sendas ciclistas existentes. Ahora bien, tal como apunta el borrador del PMUS, se propone la señalización de «nuevos senderos para facilitar el acceso a bicicletas», en concreto el que «une el pueblo con la Ermita de Santa Cristina». Al respecto, indicar que con la documentación aportada, se desconoce cuál es dicho sendero (si es existente o es de nueva creación) o la de otros posibles itinerarios ciclistas, por lo que no es posible realizar evaluación ambiental alguna sobre propuestas no definidas en el borrador del PMUS.  
Por otra parte, se observa que el acceso desde el núcleo de Artana a la Ermita de Santa Cristina se puede realizar por la carretera CV-223, de titularidad autonómica. La Ermita de Santa Cristina se localiza a un kilómetro del núcleo de Artana, siguiendo la CV-223 hacia el municipio de Eslida. Dicha carretera no queda afectada por suelo forestal a excepción de la zona de acceso a la ermita (se atraviesa suelo forestal). No obstante, sí queda emplazado dicho itinerario (por la CV-223) en el ámbito de la ZEPA «Serra d'Espadà».  
2. En relación con la creación de un nuevo carril bici entre el colegio de Artana y la piscina indicar que parte del mismo, el que discurre en paralelo a la CV-223 por su margen izquierda, ya es existente y que el tramo pendiente de ejecución afectaría a un pequeño tramo de unos 65 metros de vial existente en suelo no urbanizable (en el acceso al campo de fútbol) y el resto del carril bici quedaría en suelo urbano de la urbanización Zorear.  
3. Favorecer el uso del transporte público-privados  
El borrador del PMUS realiza propuestas que van encaminadas a solicitar una mayor número de paradas en el municipio y al acondicionamiento de la accesibilidad y el mobiliario urbano.  
4. Mejora movilidad eléctrica  
Se propone la sustitución de vehículos municipales de combustibles fósiles a vehículos eléctricos y la instalación de puntos de recarga.  
Con estas actuaciones se favorecerá la descarbonización del sistema de transporte, y la reducción de la contaminación atmosférica y acústica.  
Veamos, a continuación, otras consideraciones contenidas en las consultas realizadas:  
Por el Servicio de Movilidad Urbana de la Subdirección General de Movilidad se remite informe, recibido en fecha 27 de septiembre de 2019, en el que, entre otros aspectos, se indica:  
- El municipio de Artana no cumple con la obligación de realizar un plan municipal de movilidad (PMUS) de acuerdo con el art. 10.4 de la Ley 6/2011, de movilidad de la Comunitat Valenciana.  
- El ámbito y contenido del PMUS se estiman muy adecuados en relación con las determinaciones de la Ley 6/2011.  
No obstante, el Servicio de Movilidad Urbana realiza una serie de consideraciones en materia de movilidad que inciden en la información a aportar y analizar en la redacción definitiva del PMUS. Entre dichas consideraciones, se destaca:  
- Conviene distinguir entre desplazamientos internos y externos, lo que permitiría justificar los porcentajes modales que se pretenden lograr en el escenario (del PMUS).  
- Es importante comprobar que los aparcamientos disuasorios no estén situados en suelo no urbanizble. En caso contrario es posible que la tramitación ambiental exigida sea la ordinaria y no la simplificada y esto vaya en contradicción con los plazos exigidos para la financiación Feder del PMUS.  
- Convendría reflejar el nuevo mapa concesional del servicio público de transporte de viajeros por carretera.  
- Debería definirse la ubicación de los puntos de carga y la naturaleza de los mismos. Quizás no tenga demasiado sentido que los puntos de recarga propuestos sean de carga ultra-rápida ya que Artana no es un municipio de paso en el que se necesite una carga rápida para proseguir el viaje, sino que previsiblemente serán utilizadas por residentes en el municipio que no tengan tanta prisa, con lo que apostar por puntos de carga más lentos pero también más económicos tiene más sentido.  
- Convendría realizar una reflexión sobre el horizonte temporal del plan, ya que el presupuesto puede ser algo elevado para un municipio pequeño como Artana. Quizás un horizonte de 12-15 años para las propuestas definidas a largo plazo sería más conveniente y más cómodo de cumplir para el ayuntamiento, ya que la inversión por año se reduciría. También sería interesante conocer que porcentaje de inversión corresponde al ayuntamiento y cual a otras entidades públicas y privadas ya que será determinante para conocer que horizonte temporal puede el permitirse el consistorio para que el plan sea viable económicamente.  
Se requiere por el Servicio de Movilidad Urbana que el Plan de Movilidad completado con los aspectos indicados en su informe deberá ser remitido a dicho Servicio para la emisión del informe previo a la aprobación del Plan por el Ayuntamiento de Artana, según lo contemplado en el artículo 10 de la Ley 6/2011 de movilidad.  
El informe del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Movilidad, recibido en fecha 4 de octubre de 2019, indica, entre otras, las siguientes consideraciones:  
- La documentación aportada en el PMUS es compatible con la legislación sectorial de carreteras vigente.  
- En cuanto a las propuestas peatonales y, concretamente, respecto a la propuesta de ubicación de tres aparcamientos alrededor del núcleo urbano, se indica que deberá definirse el acceso a los aparcamientos desde la red viaria estructural existente en el municipio.  
- En cuanto a las propuestas para fomentar el uso de la bicicleta:  
1. No se indica el recorrido de los senderos a señalizar para facilitar el acceso a bicicletas. En relación con el sendero que une el pueblo con la Ermita de Santa Cristina, se indica que cualquier actuación que afecte a la carretera de titularidad autonómica o a su zona de protección, necesitará autorización por parte del Servicio Territorial de Obras Públicas de Castellón.  
2. Se propone un nuevo carril bici que enlace el colegio con el campo de fútbol y con la piscina municipal. Parte de este recorrido se realiza junto a la CV-223. Esta actuación, si afectara a la carretera de titularidad autonómica o a su zona de protección, necesitará autorización por parte del Servicio Territorial de Obras Públicas de Castellón.  
- En cuanto a las propuestas para favorecer el uso del transporte público, el Servicio de Planificación indica que «cualquier propuesta de cambio que afecte al recorrido o frecuencia aprobados en el recientemente aprobado proyecto de servicio público de transporte de viajeros por carretera CV-007, deberá ser comunicado al Servicio de Gestión de Transporte de la Dirección General de Obras Públicas, Transportes y Movilidad Sostenible de esta conselleria».  
Concluye el Servicio de Planificación, en relación con el PMUS de Artana, que se han identificado los estudios necesarios, en lo correspondiente a las competencias de dicho Servicio (afección a infraestructuras de titularidad autonómica y red estructural viaria) para su consideración en la redacción del mismo.  
Se recibe de la Subdirección General de Medio Natural informe, de fecha 19 de septiembre de 2019, del director del Parque Natural de la Serra d'Espadà, adscrito al Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos en el que se informa en relación a:  
- Afección a espacios naturales protegidos: el término de Artana se encuentra ubicada en el ámbito territorial constituido por el espacio natural regulado por el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) de la Sierra de Espadán. El PMUS analizado se desarrola sobre un área calificada como Área de Influencia Antrópica y afectando al núcleo urbano. La normativa para esta área contempla como permitidas, en general, las actividades compatibles con lo establecido en el planeamiento urbanístico para el suelo no urbanizable de uso agrícola y zona urbana. Por tanto, se considera que el PMUS de Artana es compatible con la normativa establecida por el Decreto 218/1997, DE 30 DE JULO, DEL Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el PORN de la Sierra de Espadán.  
- Afección a espacios de la Red Natura 2000 afectados y hábitats y especies que motivaron su declaración: El PMUS se desarrolla en el ámbito territorial del espacio natural protegido de la RN 2000 denominado Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) Serra d'Espadà. Analizado el PMUS, se indica que, en general, las parcelas y núcleo urbano en el que se desarrolla el proyecto no presenta valores ambientales de interés, no se encuentra presente ninguna comunidad botánica ni faunística catalogada por la Directiva Hábitats o normativa que desarrolla la misma. En consecuencia, y a los efecos apreciables en la legislación vigente, se considera que el PMUS no tendrá efectos apreciables sobre la RN2000.  
- Afección a especies de los catálogos de fauna y flora amenazada: no se tiene constancia de la presencia de especies amenazadas, protegidas o vulnerables en el ámbito territorial de afección de la actuación a ejecutar o en el área próxima a la misma, por lo que no se observa inconveniente para su ejecución.  
Concluye el informe del director del Parque Natural de la Serra d'Espadà indicando que el PMUS:  
- Es compatible con los objetivos y directrices que señala el Decreto 218/1997 que aprueba el PORN de la Sierra de Espadán y con la normativa derivada de la Directiva 92/43/CEE del Consejo de 21 de mayo de 1992 relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres.  
- La actuación no tendrá efectos apreciables sobre la RN 2000 y no debe someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre la Red Natura 2000.  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje remite informe, recibido en fecha 1 de octubre de 2019, en el que se solicita la incorporación al PMUS de un capítulo dedicado a la infraestructura con el contenido que en dicho informe se especifica.  
El informe, de fecha 28 de octubre de 2019, del Servicio de Ordenación del Territorio, en materia de riesgo de inundación (PATRICOVA), pone de manifiesto que, según la cartografía del Sistema Nacional de Cartografía de Zonas Inundables (SNCZI), el término municipal de Artana se encuentra afectado por diferentes niveles de peligrosidad de inundación. El Plan de Movilidad no hace referencia alguna a la afección de la cartografía del SNCZI que debería ser tenida en cuenta en las diferentes actuaciones que se pretenden desarrollar, en particular, en aquellas que tienen por objeto modificar la morfología urbana.  
Desde el punto de vista de la vulnerabilidad, las actuaciones previstas en el Plan de movilidad que puedan verse afectadas por la inundabilidad serán aquellas que supongan la construcción de vías ciclistas y peatonales, nuevos trazados de vías ciclistas, la mejora del diseño urbano mediante su reordenación o los proyectos de conversión de zonas preferentes para los peatones. Este tipo de actuaciones serán infraestructuras a las que les será de aplicación el artículo 21 de la Normativa del PATRICOVA, que establece que cualquier elemento superficial que se sitúe en una zona inundable a una cota superior a 30 cm no ha de provocar un incremento del riesgo de inundación en los usos urbanos actuales o planificados. En ese sentido, las actuaciones que supongan una modificación de la rasante actual del viario superior a 30 cm requerirán la evaluación de los proyectos y planes que las desarrollen con motivo de la aprobación del Plan de Movilidad. Estos proyectos y planes serán objeto de informe por el departamento autonómico competente en materia de inundabilidad previamente a la aprobación definitiva de aquellos.  
El informe del Servicio de Ordenación del Territorio recoge, entre otras, las siguientes consideraciones:  
- El Plan de Movilidad Urbana Sostenible de Artana está afectado por peligrosidad de inundación, no obstante, habrán de ser concretadas, en los proyectos que aquel desarrolle, las actuaciones que comporten la alteración de la rasante y sus afecciones, así como, en el caso que proceda, las medidas que se prevean para reducir los efectos de la inundabilidad. Se considera que el PMUS será compatible con la Normativa del PATRICOVA, siempre que incorpore en las actuaciones que se proyecten las condiciones de adecuación de las infraestructuras previstas en el artículo 21.  
- Las actuaciones previstas en el PMUS, si se ejecutan de manera que sean compatibles con la Infraestructura Verde y de reducido impacto, no se prevé que generen un incremento significativo del riesgo de inundación.  
Concluye el informe del Servicio de Ordenación del Territorio que el PMUS de Artana se encuentra afectado por peligrosidad de inundación y es compatible, teniendo en cuenta las consideraciones expuestas en su informe, con las determinaciones normativas del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundabilidad en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
El Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, de la Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental, remite informe, recibido en fecha 17 de octubre de 2019, indicándose:  
- El PMUS de Artana ha de ser coherente con la Estrategia Valenciana frente al Cambio Climático 2013-2020, aprobada por el Consell de la Generalitat el 22 de febrero de 2013, y su revisión (pendiente de aprobación), en la cual se incluyen los aspectos de «Energía» con la nueva «Estrategia Valenciana de Energía y Cambio Climático 2030».  
- Los municipios con menos de 20.000 habitantes (como es el caso de Artana, con 1.958 habitantes, datos INE de 2018), no tienen la obligación de realizar un Plan Acústico Municipal, pero sí realizar estudios acústicos asociados a los instrumentos de planeamiento, con el contenido mínimo especificado en el apartado B) del anexo del Decreto 104/2005, de 14 de julio, del Consell, de planificación y gestión en materia de contaminación acústica.  
- El municipio de Artana queda incluido en el Plan de Mejora de la Calidad del aire de la zona ES1003 Mijares-Penyagolosa (área costera). Se informa que, en relación con los registros de los parámetros de calidad del aire en los últimos años, se han registrado superaciones de los valores normativos establecidos en el Real decreto 102/2001 para el ozono en el periodo 2013-2017. Estas superaciones del valor objetivo de ozono para la protección de la vegetación se han registrado en las estaciones de Castelló-Penyeta, l'Alcora y Onda.  
Por lo indicado en el mencionado informe del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, en relación con las propuestas realizadas por el PMUS de Artana, cabe deducir que existe coherencia con los objetivos de la Estrategia Valenciana frente al Cambio Climático 2013-2020 y con el Plan de Mejora de la Calidad del aire de la zona ES1003.  
El Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón remite informe, recibido en fecha 26 de agosto de 2019, indicando que no tiene ninguna observación que efectuar dentro del trámite previsto en el artículo 51 de la LOTUP. Informa que, al no tratarse de un instrumento de planeamiento urbanístico la aprobación definitiva del plan no corresponde a dicho Servicio Territorial de Urbanismo.  
Valoración:  
Teniendo en cuenta lo anterior y analizadas las propuestas del PMUS de Artana, se entienden que, en su conjunto, dichas medidas:  
1. Colaboran a un mejor uso racional del espacio público y de las necesidades sociales y económicas del municipio.  
2. Propician el cambio modal hacia los modos de transporte más sostenible: el desplazamiento a pie y en bicicleta, con la consiguiente reducción de consumo energético.  
3. Desincentiva el uso del vehículo privado en favor del público y/o colectivo.  
4. Favorece, a largo plazo, la reducción de los impactos asociados a los modos motorizados: emisiones contaminantes, gases de efecto invernadero y emisiones acústicas.  
5. Promueve la descarbonización del sistema de transporte del municipio.  
La mayoría de las actuaciones propuestas por el PMUS de Artana, en sus 4 líneas estratégicas, se circunscriben al suelo urbano o urbanizable con lo que la afección ambiental se limita a dicho ámbito, considerándose que su repercusión tendrá efectos positivos sobre la calidad de vida de los ciudadanos y reducirán los efectos negativos que el sistema de transporte produce sobre el medio ambiente.  
Ahora bien, en relación con la línea estratégica de «Fomento del uso de la bicicleta» y, en particular, con aquellas propuestas de actuación que afectan a suelo no urbanizable, cabe realizar las siguientes consideraciones:  
1. Atendiendo a la notificación del Ayuntamiento de Artana de fecha 15.10.2019, deberán eliminarse del PMUS las propuestas de creación de parkings alrededor del núcleo urbano que queden emplazados en suelo no urbanizable; en concreto, nos referimos a los parkings norte y este, por no ser objeto de evaluación ambiental estratégica. Se podrá, no obstante, sustituir las parcelas propuestas en el borrador del PMUS por otras ubicadas en suelo urbano o urbanizable de Artana.  
Si la ubicación de dichas parcelas (estacionamiento disuasorio) queda emplazada en suelo urbano o suelo urbanizable del vigente plan general de Artana, no se requerirá evaluación ambiental de dichas propuestas por cuanto el plan general ya fue sometido al procedimiento de evaluación ambiental.  
2. Dado que el borrador del PMUS no define las propuestas relacionadas con la señalización de «nuevos senderos para facilitar el acceso a bicicletas», en concreto el que «une el pueblo con la Ermita de Santa Cristina», no es posible realizar la evaluación ambiental de las mismas, por lo que deberán eliminarse de la redacción definitiva del PMUS.  
3. Se estima que no tendrá efectos negativos la implantación del tramo de nuevo carril bici entre el colegio de Artana y la piscina aún cuando un tramo de aproximadamente 65 metros se implante sobre el vial de acceso al campo de fútbol en suelo no urbanizable.  
En el apartado 12, «Escenario energético del borrador del PMUS», se recogen los resultados de los cálculos estimados de emisiones de gases de efectos invernadero (GEI) y contaminantes, así como de los cálculos estimados de ahorro energético como consecuencia de la implantación de las medidas del PMUS. Ahora bien, no se aporta información sobre la afección acústica del sistema de transporte y movilidad en la situación actual y futura, tras la implantación del PMUS.  
En el apartado 11 del borrador del PMUS se proponen los indicadores para llevar a cabo la evaluación y seguimiento del plan de movilidad. Dichos indicadores se agrupan en cuatro tipos: indicadores modales, indicadores energéticos (consumos), indicadores ambientales (emisiones GEI y contaminantes) e indicadores sociales y económicos. Tales indicadores se corresponden, como se indica en el borrador del PMUS, con los recomendados en el documento «Implantación de los Planes de Movilidad Urbana Sostenible» que publica el Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y Marino, en colaboración con la Red Española de Ciudades por el Clima.  
No obstante, se considera conveniente incorporar a los indicadores ambientales aquellos que permitan evaluar el nivel de ruido derivado del tráfico en los núcleos residenciales. Cabría, por tanto, incluir el indicar del nivel sonoro de recepción externo (dB) producido por el tráfico en diferentes localizaciones municipales que sean representativas del modelo de movilidad propuesto.  
  
G) Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, establece en el artículo 6 qué planes y programas, así como sus modificaciones, están sometidos a evaluación ambiental estratégica de conformidad con los procedimientos establecidos en la legislación de evaluación ambiental. En concordancia, el artículo 46 de la LOTUP especifica los planes y programas que serán objeto de la evaluación ambiental y territorial estratégica. En este contexto, la evaluación ambiental estratégica es de aplicación a los planes de movilidad.  
  
H) Propuesta de acuerdo  
Analizada la propuesta del Plan de movilidad urbana sostenible de Artana, cabe considerar que dicha actuación quedaría enmarcada en el artículo 46.3 de la LOTUP por considerar que se trata de una modificación menor del planeamiento.  
Por ello, según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, y considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de dicha ley, que la propuesta del Plan de movilidad urbana sostenible de Artana no tiene incidencia significativa negativa en el modelo territorial del municipio de Artana, es compatible con la normativa derivada del PORN de la Sierra de Espadán y de los espacios protegidos RN2000, no tiene efectos apreciables sobre la mencionada RN2000 y, habiendo tenido en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta del Plan de movilidad urbana sostenible de Artana no presentará efectos significativos negativos sobre el medio ambiente.  
  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible de Artana, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos negativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación del programa conforme a su normativa sectorial, con el cumplimiento de las siguientes determinaciones:  
1. El PMUS se completará con la documentación requerida por el Servicio de Movilidad Urbana de la Subdirección General de Movilidad en su informe recibido en fecha 27.09.2019 y se solicitará informe previo a la aprobación definitiva por el Ayuntamiento, incorporando, en su caso, las determinaciones que el mismo se indiquen.  
2. El PMUS deberá atender las consideraciones realizadas por el informe del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Movilidad recibido en fecha 04.10.2019.  
3. El PMUS atenderá los requerimientos recogidos en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, recibido en fecha 26 de septiembre de 2019, incorporando un capítulo dedicado a la Infraestructura Verde con el contenido que se indica en dicho informe.  
  
4. Eliminar la propuesta de creación de parkings alrededor del núcleo urbano que queden emplazados en suelo no urbanizable, por no ser el PMUS el instrumento adecuado para la implantación de dichas propuestas en el planeamiento.  
5. Eliminar de la redacción definitiva del PMUS aquellas propuestas relacionadas con la señalización «nuevos senderos para facilitar el acceso a bicicletas», por no ser posible su evaluación ambiental.  
6. Los proyectos que desarrollen las actuaciones del PMUS, y que estén situados en ámbitos afectados por el riesgo de inundabilidad, que puedan suponer un alteración morfológica de la rasante en más de 30 centímetros, deberán requerir de informe del Servicio de Ordenación del Territorio competente en materia de inundabilidad,  
7. La redacción definitiva del PMUS de Artana concretará y aplicará los siguientes aspectos en el plan de seguimiento del PMUS:  
- Incorporar procedimiento para el seguimiento de la contaminación acústica derivada del modelo de movilidad propuesto y el indicador correspondiente del nivel sonoro externo.  
- Incorporar metodología y cálculo de los distintos indicadores propuestos, fuente de información, valores iniciales y valores objetivo a alcanzar.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan de movilidad urbana sostenible de Artana en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la propuesta.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la comisión de evaluación ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del plan de movilidad urbana sostenible de Artana, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 11 de noviembre de 2019.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 27 de julio de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML