Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6297, del 25-06-2010 (2010/7246)

RESOLUCIÓ de 11 de juny del 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Sant Vicent del Raspeig, Segorbe, Llombai, Teulada i Cinctorres.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6297

Data del DOGV
:   25-06-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/7246

CVE


Data del document
:   11-06-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Sant Vicent del Raspeig](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Cinctorres](javascript:void(0))
    * [Llombai](javascript:void(0))
    * [Teulada](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 11 de juny del 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Sant Vicent del Raspeig, Segorbe, Llombai, Teulada i Cinctorres. [2010/7246]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 167/07-AIA Sant Vicent del Raspeig, 176/07-AIA Segorbe, 371/06-AIA Llombai, 220/05-AIA Teulada, i 385/06-AIA Cinctorres.  
València, 11 de juny del 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 167/07-AIA  
Títol: gasoducte APB 49,5 bar. Alacant - Sant Vicent del Raspeig - Alacant  
Promotor: Gas Natural, SDG  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant  
Localització: Alacant - Sant Vicent del Raspeig  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte preveu la implantació d'una conducció subterrània de transport de gas natural mitjançant canonada en alta pressió B, amb una longitud total prevista de 9.097,14 metres, un diàmetre de canonada de 10" (273 mm) en acer al carboni, i pressió de disseny de 49,5 bar.  
L'amplària de pista de treball normal serà de 10 metres.  
Les instal·lacions auxiliars complementàries a la conducció són les següents:  
- Vàlvules de seccionament.  
- Sistema de protecció catòdica: inclou la instal·lació d'una estació de protecció catòdica (EPC) que se situarà a la vora de l'estació de regulació i mesura.  
- Sistema de comunicació i control consistent en la instal·lació de cable de telecomunicacions de fibra òptica.   
L'execució de gasoducte comprén les actuacions següents:  
- Obertura de pista de treball mitjançant operacions mecàniques de desbrossament i explanació.  
- Abassegament selectiu de sòls i terres de capçalera.  
- Excavació de rasa per mitjans mecànics.  
- Distribució, soldadura per trams, corbament i instal·lació de canonada.  
- Posada en la rasa, soldadures i comprovacions.  
- Rebliment de la rasa.  
- Descompactació i restitució de la coberta edàfica.  
- Tractament de punts especials.  
L'encreuament de la rambla del Rambutxar es realitzarà mitjançant encreuament a cel obert amb tub llastat i amb protecció mitjançant llosa de formigó al llit i a les esculleres sobre els marges.  
L'afecció a finques de propietat privada es concreta en la imposició de servitud permanent de pas de gas i instal·lacions auxiliars com també d'ocupació temporal dels terrenys necessaris per a l'execució de les obres.  
Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental descriu tres alternatives, de les quals es jutja com a més idònia l'anomenada alternativa 1 a causa de la menor afecció ambiental, la possibilitat d'aprofitament d'infraestructures existents i els menors problemes tècnics en la construcció d'aquesta. S'assenyala l'afecció de l'alternativa 1 a un hàbitat d'interés comunitari. No obstant això, l'estudi d'impacte assenyala l'afecció mínima o inexistent a l'esmentat hàbitat.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El dia 6 de març de 2007 va tenir entrada en el registre dels serveis centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge (actualment Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge) l'expedient relatiu al projecte de Gasoducte APB 49,5 bar Alacant, Sant Vicent del Raspeig, i s'inclou projecte, estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i resultat del tràmit d'informació pública procedent del Servei Territorial d'Energia d'Alacant.  
El tràmit d'informació pública es va realitzar mitjançant publicació d'edicte en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant del dia 6 d'octubre de 2006 i mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 24 d'octubre de 2006.  
Durant el període d'informació pública es van rebre al·legacions entre les quals no se n'inclou cap de caràcter ambiental.  
Informes sectorials  
- Gerència Municipal d'Urbanisme de l'Ajuntament d'Alacant: informa que al terme municipal d'Alacant la construcció del gasoducte no resulta incompatible amb la normativa reguladora de la classificació del sòl que ocupa.  
- Ajuntament de Sant Vicent del Raspeig: informa sobre la compatibilitat de la construcció del gasoducte amb el pla general.  
- Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Afeccions legals  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província d'Alacant ni cap espai actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits.  
El traçat del gasoducte discorrerà:  
- Municipi d'Alacant: sòl classificat com a no urbanitzable i sòl urbà de segona residència.  
- Municipi de Sant Vicent del Raspeig: sòl classificat com a urbà, urbanitzable i no urbanitzable.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, els factors de l'entorn que patiran alteracions temporals d'alguna importància són: sòls, vegetació, hidrologia, fauna i medi socioeconòmic.  
Aquests factors es veuran afectats de la manera següent:   
- Els sòls són susceptibles de compactació en tot el traçat del gasoducte a causa del pas continuat de vehicles.  
- Els encreuaments de rius i barrancs són, des del punt de vista ambiental, una de les zones més sensibles d'aquest tipus de projectes.  
- Els sectors ocupats per vegetació natural han de ser considerats punts d'interés ambiental, i se n'ha de minimitzar l'afecció. El traçat del gasoducte afectarà un hàbitat d'interès comunitari no prioritari encara que en la zona d'afecció del gasoducte a l'hàbitat, només s'han inventariat cultius abandonats.   
- L'afecció per alteracions sobre la fauna es considera de caràcter potencial i temporal, i no s'han identificat àrees de nidificació o territoris d'espècies protegides en el recorregut afectat pel gasoducte.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica els impactes que es produiran tant en la fase de construcció del gasoducte com en la fase de funcionament.  
a) Fase de funcionament: els efectes més remarcables estaran associats a l'alteració perceptual, la presència d'instal·lacions auxiliars (armaris de regulació, fites de senyalització) i de xicotetes esculleres a les riberes dels encreuaments amb llits.  
b) Fase de construcció: els efectes més importants prevists són:  
- Eliminació de cobertes vegetals naturals. L'impacte es qualifica com a compatible en restringir-se aquest impacte a espais molt concrets i que seran objecte de mesures específiques de correcció.  
- Alteracions temporals sobre la fauna i els cicles i fluxos ecològics d'aquesta.   
- Afecció sobre el medi fluvial per encreuament de la rambla del Rambutxar.  
- Afeccions sobre el recurs sòl derivades del pas de maquinària (compactació) i de la retirada del la fracció superficial (alteració horitzons del sòl).  
Pel que fa a l'afecció sobre el patrimoni cultural valencià, l'estudi aportat indica la no-existència d'elements del patrimoni cultural valencià dins de la banda d'afecció directa del futur gasoducte APB Alacant - Sant Vicent del Raspeig - Alacant.  
A més dels impactes assenyalats en l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que part del traçat del gasoducte discorrerà per terrenys amb risc d'inundació 3 d'acord amb el PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de risc d'inundació a la Comunitat Valenciana) i no està explícitament prohibida la instal·lació de gasoductes en zones amb risc d'inundació. No obstant això, el promotor haurà de tenir en compte aquesta circumstància tant en el desenvolupament de l'obra com en la possible repercussió d'aquesta circumstància en els elements auxiliars de la instal·lació.   
L'afecció a un hàbitat d'interés comunitari (Hammado articulatae - Atriplicetum glaucae Rigual i altres) se circumscriu als terrenys annexos a la rambla del Rambutxar amb un índex de cobertura del 50% i és compatible la construcció del gasoducte amb la protecció de l'hàbitat mitjançant l'adopció de mesures correctores.  
L'impacte sobre el paisatge s'estima escàs a causa de les característica del traçat de la conducció de gas que discorre per àrees ja afectades per altres infraestructures, amb escassa conca visual i topografia d'escàs relleu.  
Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental distingeix entre mesures preventives, mesures minimitzadores d'impactes i mesures correctores.   
En la redacció del projecte es van estudiar diverses alternatives al traçat i es va tractar d'evitar al màxim l'afecció a espais naturals i zones amb vegetació natural.  
Entre les mesures de protecció i correcció d'impactes es proposen (en extracte):  
- S'ha d'efectuar una correcta gestió dels residus i de les aigües residuals generades.  
- Es prohibirà la crema de residus vegetals.  
- No s'utilitzaran voladures.  
- El trànsit de la maquinària s'ha de restringir a la pista de treball i xarxes de camins i carreteres.  
- S'han d'extremar les precaucions per a impedir qualsevol tipus d'abocaments i es prendran les mesures de precaució necessàries per a evitar l'afecció a cursos d'aigua.  
- No es permetrà l'encesa de focs sense l'adequada protecció a la zona de treball.   
- Es garantirà la completa restitució topogràfica de les obres i dels béns i serveis afectats.  
- Protecció de riberes mitjançant esculleres.  
- Descompactació de la pista de treball.  
- Les activitats d'encreuament amb la rambla del Rambutxar es realitzaran en moments en què l'esmentat llit no presente flux superficial.  
El programa de vigilància ambiental proposat té com a finalitat garantir el compliment de les mesures preventives, l'aplicació de les mesures correctores i la correcta realització del projecte de restauració ambiental. El programa inclou la remissió d'informes periòdics a l'òrgan ambiental.  
Es considera que les mesures preventives i correctores d'impactes proposades en l'estudi d'impacte ambiental com també el programa de vigilància ambiental són adequades per a prevenir els possibles impactes ambientals que la realització de l'obra puga causar sobre el medi ambient i hauran -no obstant això- d'aclarir-se alguns dels aspectes de l'estudi d'impacte ambiental mitjançant l'ampliació de les mesures correctores.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. Annex I .7.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al el territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de gasoducte d'APB 49,5 bar Alacant - Sant Vicent del Raspeig - Alacant, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Si en el transcurs de les obres apareixen restes emparades per la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià s'haurà d'actuar d'acord amb els preceptes establits en els articles 63 i 65 de l'esmentada Llei.  
   
2. En el desenvolupament de les obres s'han de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.   
3. S'han d'habilitar rampes per a facilitar l'eixida de la fauna que haja pogut quedar atrapada dins de la rases realitzades per a l'execució de l'obra. Les esmentades rases s'han de revisar diàriament a fi d'evacuar la possible fauna atrapada en aquestes.   
4. S'ha de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'han d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'ha de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament a llit públic. Els productes químics sobrants, s'han de derivar a un gestor autoritzat.  
5. En l'encreuament de la rambla del Rambutxar s'ha de tenir especial precaució davant de la possibilitat d'aparició de poblacions d'amfibis o altres espècies d'interés i s'ha de vetlar per l'adequada preservació d'aquestes.  
6. S'han de senyalitzar les zones on apareguen espècies d'interés comunitari a fi d'evitar afeccions innecessàries sobre l'hàbitat.  
7. S'han de respectar els condicionants establits per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'autorització emesa per a encreuament de llit públic.  
8. Qualsevol operació de reparació o manteniment de la maquinària emprada en l'obra que per les característiques d'aquesta puga originar qualsevol tipus d'abocament contaminant s'ha de realitzar en un taller degudament autoritzat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 176/07-AIA  
Títol: explotació avícola d'engreix  
Promotor: Ana Sofía Bolumar Bolumar  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Segorbe  
Objecte del projecte: obtenció de la llicència ambiental per a l'activitat avícola d'engreix  
Localització:partida Rascaña, polígon 4, parcel·les 17 i 18 del terme municipal de Segorbe (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència ambiental per a una explotació avícola d'engreix, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
Es pretén iniciar l'activitat de pollastres d'engreix per a una capacitat de 34.000 aus. Es disposa d'una superfície de 4.265 m², en la qual es construirà una nau d'engreix i instal·lacions annexes (oficina i lavabos-vestidors) amb una superfície total de 1.925 m². La solera de la nau serà de formigó armat impermeable a lixiviats. A l'exterior de la nau es construirà un moll de descàrrega i emmagatzemament de residus orgànics fins a la retirada per l'empresa corresponent, mitjançant solera d'argila compactada. Les dimensions del femer seran de 100 m² amb alçària d'emmagatzemament d'1,5 m.  
L'activitat consistirà en l'engreix de pollastres sobre llit de pellorfa d'arròs, des d'un dia de vida fins a assolir uns 2,5 kg PV moment en què es destinen a escorxador. Es realitzaran 5-6 cicles/any. Després de cada cicle d'engreix es realitzarà un buit sanitari de dues setmanes.  
La gallinassa serà retirada per una empresa aliena a l'activitat, després de l'extracció al femer, i s'evitarà l'acumulació dins de la nau. S'aporta contracte de retirada de gallinassa, subscrit entre la promotora i l'empresa Montecarrillo, SL, amb CIF B-16181562, amb domicili fiscal a Casasimarro (Conca) com a gestor de residus no perillosos de Castella-La Manxa (inclòs en la llista de gestor de residus no perillosos de la Conselleria de Medi Ambient i Desenvolupament Rural de Castella-la Manxa amb número de gestor 08/16/CLM/RNP-GAN-AGR/126).  
Les mesures higienicosanitàries que s'hi han d'aplicar a l'explotació es basen en la instal·lació de tanca perimetral, pediluvis a l'entrada de la nau, gual sanitari per a vehicles a l'entrada de l'explotació, tela antiocells a les finestres de les naus, com també mesures de desinfecció, desratització o desinsectació de les instal·lacions, sobretot en el període de buit sanitari.  
Les aigües residuals que es generaran en l'explotació procediran dels lavabos, i aniran a parar a una fossa sèptica de fermentació anaeròbia de 2 m³, i els llots seran buidats una vegada a l'any, mitjançant cisterna d'extracció per aspiració.  
El proveïment d'aigua potable es realitzarà des de pou propi als voltants de la parcel·la.  
Els cadàvers seran gestionats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
L'explotació es localitza a més d'1 km del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
En data 5 de febrer de 2007 l'òrgan substantiu remet a aquesta Direcció General l'estudi d'impacte ambiental relatiu a l'actuació, el qual es torna en data 5 de març de 2007 per considerar-se que no s'ajusta al contingut mínim que per a explotacions ramaderes preveu l'annex A.2. de l'Ordre de 3 de gener de 2005 de la Conselleria de Territori i Habitatge per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar davant aquesta Conselleria.  
En data 20 de juny de 2007 es rep de nou expedient relatiu a l'actuació, el qual es torna a l'òrgan substantiu (data entrada Ajuntament de 16 de juliol de 2007) per no tenir l'informe urbanístic municipal; l'informe preceptiu i vinculant regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià; l'informe regulat en l'article 19.2. de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca competent; la justificació del pou que proveeix l'explotació; la justificació del volum de gallinassa generat en cada cicle d'engreix; el disseny del femer, localització, detalls constructius i característiques d'aquest; el pla de localització de la nau a la parcel·la, i la resta d'infraestructures que constitueixen l'explotació. En data 21 d'agost de 2007 es rep de nou l'expedient.  
L'expedient s'inicia el 21 d'agost de 2007, amb la remissió per part de l'Ajuntament de Segorbe de projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat en el tauler d'edictes de l'Ajuntament, als veïns limítrofs a l'explotació i en el BOP núm. 149, de 14 de desembre de 2006 (per a l'estudi d'impacte ambiental), sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport relatiu a la prospecció arqueològica (sense s'hagen documentat jaciments arqueològics; pel que fa al patrimoni etnològic, els resultats de la prospecció fan referència a què l'únic element localitzat és una caseta-refugi de pedra seca que queda al límit del projecte però sense afecció).  
- Sol·licitud a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'aprofitament d'aigües subterrànies de nova implantació per a cabal de 3.723 m³/any, per a ús d'explotació ramadera de pollastres de carn, de data 16 de gener de 2006.  
- Contracte de retirada de gallinassa subscrit amb l'empresa Montecarrillo, SL registrada com a gestor de residus no perillosos de la Conselleria de Medi Ambient i Desenvolupament Rural de Castella-la Manxa, de data 24 d'agost de 2006.  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons la normativa urbanística municipal.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes:  
En l'estudi d'impacte ambiental s'inclouen les principals accions potencialment impactants, tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament.  
La descripció del medi aporta informació relativa a la climatologia, fisiografia, classificació litològica, classificació edàfica, classificació hidrològica, vegetació, fauna i medi socioeconòmic, de manera general per al terme municipal. No s'utilitza una altra escala major, per la qual cosa el reduït grau de detall provoca que no es proporcione informació adequada del medi referida a la zona on pretén ubicar-se l'explotació.  
La zona on s'exerceix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són: l'aigua superficial i subterrània, per lixiviació de residus orgànics o percolació d'aquests associada a una incorrecta gestió a l'explotació durant la fase d'emmagatzemament; el sòl, per contaminació associada a una gestió incorrecta de la gallinassa a l'explotació i l'aire, per emissió d'olors associades a la gallinassa generada.  
La identificació d'impactes s'ha realitzat creuant les accions que s'han de realitzar i les possibles alteracions que poden produir sobre el medi, tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament. Amb aquest fi s'ha elaborat una matriu causa-efecte, a partir de la qual s'aprecien les accions que interactuen amb els factors del medi.  
Dels impactes identificats, cal destacar-ne per a la fase de funcionament:  
- Sobre l'aire, per emissions associades a la generació de gallinassa i a la presència d'animals.  
- Sobre l'aigua, per lixiviacions associades a l'emmagatzemament de la gallinassa al femer, per existència de possibles fissures per mala compactació del sòl, després de dies de pluja.  
- Sobre el sòl, per contaminació associada a l'emmagatzemament de la gallinassa al femer, per existència de possibles fissures per mala compactació durant la construcció d'aquesta o bé pel deteriorament patit en el temps.  
S'ha realitzat una valoració d'impactes mitjançant la utilització de la matriu d'importància, i s'ha obtingut, en última instància, la valoració quantitativa de la importància de l'impacte.  
S'hi adopten mesures correctores per als impactes moderats i severs.  
2. Consideracions sobre les propostes de mesures correctores  
Les mesures correctores que s'han d'aplicar es basen en la minimització de l'impacte que l'activitat causarà sobre el paisatge i sobre l'aigua, recollides a continuació:  
- Per a disminuir l'impacte visual provocat per la construcció de l'edificació, s'utilitzaran materials constructius que harmonitzen amb l'entorn, com també a la plantació d'espècies arbòries.  
- Per a evitar una possible contaminació d'aqüífers per la producció de lixiviats procedents de la zona d'emmagatzemament de la gallinassa, ha de realitzar-se una bona compactació durant la construcció de la solera del femer per a així aconseguir la impermeabilització total perquè no s'hi produïsca impacte per aquest fet.  
No s'ha valorat econòmicament el cost de l'aplicació de les mesures correctores.  
La mesura correctora d'impermeabilització del femer per compactació de les argiles per a evitar la possible contaminació d'aqüífers ha de modificar-se, ja que es considera que després de cada extracció de la gallinassa es possibilita el deteriorament de l'esmentada solera. Per la qual cosa han d'utilitzar-se materials d'obra que oferisquen aquestes característiques d'impermeabilitat, tant per a la solera com per a les parets del femer, d'alçària d'emmagatzemament 1,5 m.  
No s'ha aportat informació relativa a la destinació de les aigües residuals una vegada extretes de la fossa sèptica. Aquestes aigües residuals han de destinar-se a l'EDAR municipal (com a alternativa econòmica i pràctica més factible), o ser gestionada en la mateixa explotació, de manera que es complisquen els requisits legals establits a aquest efecte, i recollits en els condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'activitat avícola d'engreix, situada al polígon 4, parcel·les 17 i 18, del terme municipal de Segorbe (Castelló) promoguda per Ana Sofía Bolumar Bolumar, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General, disposar d'informe definitiu favorable, a l'efecte patrimonial, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General, que disposa de l'informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establits en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar que disposa de la Concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a explotar el pou de reg.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General el trasllat de les aigües residuals procedents de l'explotació, a l'EDAR municipal, i haurà de disposar de certificat d'impermeabilitat, estanquitat i estabilitat estructural del dipòsit soterrat de les esmentades aigües, càlcul justificatiu de les dimensions i materials amb què s'ha construït aquest, tot això signat i visat pel col·legi oficial corresponent. En el cas de justificar el tractament de les aigües residuals en la mateixa explotació ha de disposar d'autorització d'abocament per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 371/06-AIA  
Títol: explotació intensiva porcina d'engreix  
Promotor: José Martínez Gimeno  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llombai  
Objecte del projecte: obtenció de la llicència d'activitat per a l'explotació porcina d'engreix  
Localització: polígon 16, parcel·les 474 i 477, terme municipal de Llombai (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina. Les principals característiques del projecte es resumeixen a continuació.   
La parcel·les 474 i 477 estan connectades per mitjà de la parcel·la 475 propietat del promotor. La superfície de les dues parcel·les, 474 i 477, és de 2.872 m², i la superfície construïda és de 1.191 m², distribuïda de la manera següent:  
Parcel·la 477: nau 1 (513 m²), nau 2 (301,7 m²)  
Parcel·la 474: nau 3 (376,2 m²)   
Disposa, a més, d'un llatzaret entre les naus 1 i 2 de 30 m². Es disposa també d'un dipòsit d'aigua i un lavabo.  
La capacitat està prevista per a 1.335 caps d'engreix (160 UGM) per la qual cosa es classifica dins del grup segon d'explotacions porcines. Entraran porcs amb una massa d'entre 15 i 25 kg i romandran en l'explotació, de 135-140 dies, fins a assolir una massa d'entre 95 i 120 kg. S'espera una mitjana anual de 2,5 cicles.   
El volum de purins estimat puja a 2.870,25 m³/any. Les naus disposaran de fosses per a la recollida de purins amb una capacitat total de 1.400 m³. Les cares internes de les rases estan acabades d'arrebossat de ciment amb lluït fi i la solera està realitzada a base de formigó en massa.  
Els purins s'apliquen com a adob en camp. Serà retirat de l'explotació mitjançant una cisterna i portat directament als terrenys agrícoles de què es disposa. El municipi de Llombai està classificat com a zona vulnerable a la contaminació de les aigües per nitrats. Per la qual cosa la dosi d'aplicació anual ha de ser, com a màxim, de 170 kg N/ha. Per a aquesta dosi la superfície agrícola necessària és de 90 ha.   
L'explotació disposa de gual sanitari i de tanca perimetral. S'indica que en el cas de la tanca, la zona de la parcel·la limítrofa amb la séquia i el barranc no es troba tancada.  
El subministrament d'aigua procedirà de la xarxa de proveïment municipal. Basant-se en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la Societat Espanyola d'Abastiment, SA en certifica la capacitat per a seguir amb el proveïment d'aigua.  
Tant les aigües sanitàries com les aigües de neteja dels locals es condueixen a les fosses interiors de les naus i es gestionen juntament amb els purins.  
La distància al nucli urbà és de 780 metres.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 25 d'octubre de 2006, amb la remissió per la Comissió de Qualificació d'Activitats de la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, de l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública es va realitzar mitjançant la publicació en el BOP núm. 245, de 14 d'octubre de 2004, la comunicació als propietaris de les parcel·les limítrofes i mitjançant un edicte exposat en el tauler d'anuncis.  
Es va presentar una al·legació per part d'un dels veïns per les molèsties ocasionades per l'exercici de l'activitat per l'emissió de sorolls i olors i per la proliferació d'insectes.  
El compliment de totes les mesures correctores descrites en l'estudi d'impacte es consideren suficients per a garantir que no es produiran problemes greus per la proliferació d'insectes i emissió d'olors. Si apareixen els esmentats problemes s'hauran de plantejar noves mesures correctores.   
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària.  
En data 25 d'octubre de 2006 el Servei Territorial de la CTH, Àrea d'Activitats Qualificades, remet a l'Àrea d'Impacte Ambiental l'expedient que consta de la següent documentació per duplicat: expedient municipal, estudi d'impacte ambiental i projecte d'activitat i documentació complementària.  
L'expedient municipal conté la documentació següent:  
Informe tècnic favorable de l'enginyer tècnic municipal, en què indica que respecte a l'emplaçament, sí que està d'acord amb les ordenances municipals i plans d'ordenació urbana.  
Informe tècnic favorable de l'aparellador municipal en què indica que respecte a l'emplaçament, sí que està d'acord amb les ordenances municipals i plans d'ordenació urbana.  
Informe tècnic favorable del cap local de Sanitat.  
Autoritzacions per a l'aplicació dels purins en parcel·les agrícoles amb una superfície total de 90 ha.  
Informació pública en el BOP núm. 245, de 14 d'octubre de 2004, edicte i la notificació als veïns afectats per l'explotació.  
Comunicació de l'Ajuntament amb data 12 de novembre de 2004 en el qual s'indica que s'han presentat al·legacions del Sr. Cornelio Fuster Bisbal, propietari de la parcel·la 480 del mateix polígon. No s'ha trobat la resposta a aquestes.  
No s'ha trobat l'autorització prèvia per a la construcció de l'explotació. En la consulta realitzada a l'Ajuntament es confirma que l'expedient municipal no inclou l'esmentada autorització.   
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en què es recull:  
"La nau núm. 3 es troba a la zona de policia del barranc de l'Arc, per la qual cosa per a la legalització de la construcció s'ha d'obtenir l'autorització de les obres d'aquest mateix organisme.   
Es recorda que no està permés iniciar obres que afecten la zona de domini públic hidràulic i les zones de protecció d'aquestes sense la preceptiva autorització administrativa de l'organisme de conca"  
Pel que fa a la disponibilitat de recursos hídrics: «L'explotació ramadera no comporta un increment de la demanda de recursos hídrics (...) la Sociedad Española de Abastecimiento, SA, entitat subministradora d'aigua potable, en certifica la capacitat per a continuar abastint (...) aquesta Confederació Hidrogràfica emet informe favorable (...)".  
En data 13 de novembre de 2006 es realitza una consulta al Servei d'Ordenació Territorial sobre el possible risc d'inundació que hi ha per la situació de l'explotació a l'entorn dels llits del riu Magre i el barranc de l'Arc.  
En data 21 de desembre de 2006, l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals remet un informe en contestació a la consulta en què es comunica la necessitat que el promotor realitze un estudi d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació.  
Amb data eixida 2 de febrer de 2007 se sol·licita al promotor l'ampliació de documentació presentada com també el resultat de la consulta realitzada al Servei d'Ordenació Territorial. Se l'informa sobre la necessitat de realitzar l'estudi d'inundabilitat per a la concreció del risc, sistema de gestió dels purins i de les aigües residuals que realitza.  
En data 8 de juny de 2007 es rep la comunicació interna de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals. Servei d'Ordenació Territorial en què s'indica:  
"En l'estudi d'inundabilidad del Pla general d'ordenació urbana del terme municipal de Llombai, informat el 15 de maig de 2007 per l'organisme de conca per al sector Sud A"-A1\_Alfarp, tocant al riu Magre, es constata que la delimitació dels nivells de risc són sensiblement coincidents amb els del projecte LÍNDE, per la qual cosa es poden considerar acceptables els nivells de risc de l'esmentat estudi.  
L'estudi d'inundabilitat concreta a una escala major el risc establit pel PATRICOVA (1:1.000); la qual cosa permet verificar-ne amb més precisió la incidència amb el planejament.  
L'àmbit ocupat per les instal·lacions dedicades a l'explotació ramadera es troba en sòl no urbanitzable de protecció agrícola, i no està afectat per risc d'inundació PATRICOVA."  
Amb data 25 de juny de 2007 es realitza consulta al Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge. Atesa la data de construcció de les naus, l'explotació no disposa de l'autorització prèvia a la construcció. Sí que disposava de llicència d'obres que va ser concedida per l'Ajuntament en data 9 de setembre de 1981. Per la qual cosa es realitza la consulta a l'esmentat Servei sobre la validesa de la llicència d'obres per a justificar la legalitat de les construccions.  
En data 2 de juliol de 2007, el Servei de Coordinació Territorial remet la contestació en què es conclou que la llicència municipal d'obres atorgada per l'Ajuntament de Llombai es considera vàlida i les construccions que hi ha legals a l'empara de l'esmentada autorització.  
Afeccions legals  
L'explotació es troba situada en sòl no urbanitzable de protecció agrícola segons les normes subsidiàries i complementàries de 1982. Vist l'article 95, zones de protecció agrícola, la construcció de granges està permesa en aquesta zona.  
L'explotació no disposa d'autorització prèvia per a la construcció. En aquest cas, vist l'informe emés pel Servei de Coordinació Territorial, les construccions es consideren legals a l'empara del permís d'obres atorgat per l'Ajuntament amb data 9 de setembre de 1981.   
Atés que s'ha acceptat el permís d'obres, durant la tramitació de l'expedient, no s'ha realitzat consulta a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació sobre les condicions generals de l'explotació i de l'emplaçament d'aquesta. Per la qual cosa, no s'ha pogut constatar si l'explotació compleix les distàncies mínimes exigides respecte a altres explotacions ramaderes i a nuclis de població ni tampoc si poguera quedar exonerada dels esmantats requisits.  
Segons l'Ordre de 17 d'octubre de 2005, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es regula l'emissió dels informes de caràcter territorial i urbanístic, article 6, correspon als ajuntaments la sol·licitud i instància a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, de l'emissió dels informes pel que fa a la construcció i instal·lació d'instal·lacions ramaderes en sòl no urbanitzable.  
Amb les dades proporcionades en l'estudi d'impacte ambiental i vist l'article 53 de la Llei 6/2003, de ramaderia, l'explotació incompleix la distància mínima de 1.000 m que aquestes explotacions han de respectar respecte a nuclis de població superiors als 2.000 habitants, com és el cas del municipi de Llombai.   
Vista la disposició derogatòria tercera, punt 4, de l'esmentada Llei:  
"Les instal·lacions ramaderes que a l'entrada en vigor, amb data 20 de maig de 1995, del Decret 76/1995, de 2 de maig, del Govern Valencià, estigueren inscrites en la llista d'explotacions ramaderes, i que no tinguen llicència municipal d'activitat i no puguen obtenir-la per raons urbanístiques relatives a l'emplaçament d'aquestes, podran continuar exercint provisionalment l'activitat ramadera durant un període màxim de 15 anys, sempre que les instal·lacions complisquen les condicions higièniques, sanitàries, de benestar animal i ambientals legalment exigides (...)".  
La nau núm. 3, parcel·la 474, es troba a la zona de policia del barranc de l'Arc, per la qual cosa per a la legalització de la construcció s'ha d'obtenir l'autorització de les obres de l'organisme de conca.   
El municipi de Llombai està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental inclou una descripció del medi que inclou: clima, característiques edafològiques, característiques geològiques, hidrogeologia, aigües subterrànies, flora i fauna i paisatge.   
La zona on s'exerceix l'activitat correspon a una zona agrícola combinació de cultius de secà i regadiu. A les proximitats de la zona es troben situades altres explotacions ramaderes com també altres activitats industrials.   
L'explotació es troba franquejada pel barranc de l'Arc i el llit del riu Magre. Per la qual cosa s'ha de vigilar l'estat de les fosses d'emmagatzemament i extremar les precaucions durant l'extracció i transport dels purins de manera que s'evite l'abocament incontrolat d'abocaments a llit públic, afecció al sòl i a les aigües subterrànies.  
Els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus o durant l'aplicació d'aquests al camp com a adob; i l'aire, per emissions de substàncies nocives, olors, associada a la fermentació dels residus orgànics, partícules, sorolls i vibracions.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures protectores i correctores proposades:  
- Ventilació estàtica horitzontal a l'interior de la nau  
- Sistema d'abeuradors que evite les pèrdues d'aigua  
- Pediluvis a l'entrada de les naus  
- Col·locació de gual sanitari a l'entrada de l'explotació  
- Buit sanitari en finalitzar el cicle d'engreix  
- Es durà a terme un programa de desratització i desinsectació de les naus  
- Tanca perimetral   
- Contenidors homologats per a l'emmagatzemament de cadàvers  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina, situada al polígon 16, parcel·les 474 i 477 al terme municipal de Llombai (València) promoguda per José Martínez Gimeno, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
1. S'ha de comprovar si la localització de l'explotació porcina ha de complir, o està exonerada, les distàncies de seguretat sanitària i de separació respecte a nuclis de població imposades per la Llei 6/2003, de ramaderia, de la Comunitat Valenciana. La instal·lació, en tot cas, ha de complir les condicions higièniques, sanitàries, de benestar animal i ambientals legalment exigides.   
2. Tal com es recull en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 3 d'agost de 2006, la nau 3 es troba a la zona de policia del barranc de l'Arc. Per la qual cosa, per a la legalització de la construcció de la nau 3 ha d'obtenir l'autorització de les obres de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
3. Cal disposar de l'informe favorable definitiu de patrimoni cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
4. Pel que fa a la gestió de purins:   
La distribució dels purins com a fertilitzant s'ha de realitzar amb una dosi màxima d'aplicació per hectàrea de 170 kg N/any. La distribució només es podrà realitzar sobre les parcel·les de què el promotor dispose d'autorització i que es troben en règim d'explotació agrícola. Després de l'aplicació es recomana que se soterre immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
S'han de respectar les distàncies mínimes de distribució respecte a altres explotacions ramaderes, cursos d'aigua i nuclis de població que estan recollides en el RD 324/2000, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.   
Per al càlcul de les dosis d'adob dels diversos cultius i les èpoques adequades per a l'aplicació s'han de tenir en compte les recomanacions que s'estableixen en l'Ordre de 29 de març de 2000, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
5. Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que poden produir-se en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats com cal, i s'han d'acumular en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.   
6. Totes les fosses, conduccions de purins, aigües fecals i totes aquelles zones de l'explotació que es troben en contacte amb dejeccions han d'estar impermeabilitzades. S'ha de realitzar una comprovació periòdica de l'estat d'aquestes.   
7. S'ha de disposar de contracte actualitzat i subscrit per a la totalitat d'animals, de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada a aquest efecte. S'ha de disposar d'un dipòsit homologat per a l'emmagatzemament.  
8. Com a mesures higièniques i sanitàries, tot el perímetre de l'explotació ha de tenir una tanca perimetral. S'ha de disposar i mantenir un gual sanitari o sistema equivalent per a la desinfecció dels vehicles que hagen d'entrar a l'explotació. S'han d'instal·lar malles tipus antiocells per a evitar l'entrada de possibles vectors de malaltia a totes les finestres de les naus. S'han de realitzar els programes de desratització i desinsectació proposats.  
9. S'ha de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i el tractament dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 220/05-AIA  
Títol: ampliació de pedrera d'àrids Garganta II. Secció A)  
Promotor : Lorenzo Andrés Vallés, SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència  
Localització: paratge denominat la Garganta, del terme municipal de Teulada (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
L'objecte del projecte és l'ampliació de la pedrera d'àrids Garganta II tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de mines.   
La superfície de l'ampliació sol·licitada és de 174.094 m² mentre que el conjunt del sòl no urbanitzable d'aprofitament extractiu (Garganta II i ampliació) és de 244.638 m².   
A més d'ampliar la superfície d'explotació, el projecte tramitat inclou la restauració de l'antiga pedrera Garganta I adjacent a Garganta II, la qual cosa comporta en conjunt la restauració d'una superfície total de 337.491 m².  
S'ha estimat un temps aproximat de 12 anys per a l'explotació i restauració de la zona d'ampliació Garganta II, mentre que la resta dels treballs de restauració del conjunt de la zona d'actuació s'allarguen fins als 18 anys.  
A la zona explotada Garganta II hi ha un abocador de residus inerts de propietat municipal que ocupa un antic buit generat per l'explotació i que disposa de projecte de segellament i restauració final, de manera que aquesta zona queda al marge d'aquest projecte. La cota final d'abocament en aquest abocador és de 140 m.s.n.m.  
Actuacions que s'han de realitzar:  
1. Treballs d'explotació.  
El sistema d'explotació que s'emprarà serà el típic de la mineria a cel obert, i es formaran, mitjançant l'ús d'explosius, bancades i plataformes en sentit descendent.   
El volum d'explotació estimat està en aproximadament 2.255.240 m³ considerant el volum d'estèrils pràcticament menyspreable.  
El ritme d'explotació esperat serà aproximadament de 200.000 m³/any per la qual cosa s'estima que l'explotació dure aproximadament 12 anys.  
El procés d'explotació s'ha dividit en dues fases:  
- Fase I: comprén els 5 primers anys de la vida de l'explotació. Els fronts nord-est i sud-est es comencen a abancalar.  
- Fase II: comprén els 7 anys següents de la vida de l'explotació. En aquesta fase es distingeixen dos fites:  
Fita 1. Comprén els anys 5-8 ambdós inclusivament. Es continua l'explotació mitjançant bancada descendent a la part est de l'explotació (ampliació de Garganta II) fins a arribar a la zona del barranc. En aquesta fita quedarà definida la zona d'exclusió geotècnica, on se situaran la tanca i la senyalització que impedisca el pas de qualsevol persona per risc de caiguda de blocs.  
Fita 2: comprén els últims 4 anys de la vida d'explotació. En aquest temps s'explotarà en la zona denominada esplanada de Pedrera.  
2. Treballs de restauració  
L'alternativa prevista és la creació d'una àrea natural semblant als terrenys forestals limítrofs de manera que no necessite de la intervenció humana per al manteniment d'aquesta una vegada que, a la zona, la coberta vegetal siga capaç de prosperar per ella mateixa.  
Els treballs de restauració afectaran el total de la superfície prevista en el projecte, és a dir, l'explotació Garganta I, Garganta II i ampliació Garganta II.  
La restauració s'ha plantejat en distintes fases que van alternant-se amb l'explotació. Com ja s'ha indicat en el punt anterior (treballs d'explotació), l'explotació té una durada màxima de 12 anys dividida en dues fases: una de 5 anys i l'altra de 7 anys. Mentre es van explotant els diversos bancs d'explotació es van realitzant els treballs de restauració. Des de l'any 12 fins a l'any 18 els treballs que s'han de realitzar en l'àrea d'estudi seran únicament els de restauració.  
La tasca de remodelació de les bancades d'explotació es realitzarà mitjançant excavació i voladura. La restauració general consistirà, per un costat en el desdoblament dels bancs d'explotació actuals a uns de restauració de 9 m d'alçària, separats per bermes de 4 m. d'amplària quedant un pendent mitjà de talús de 35º. En la zona d'ampliació de Garganta II, resulta una xicoteta zona que a causa de les condicions del disseny geomètric del buit d'explotació i de la geometria original del terreny, quedarà amb un pendent major.  
2.1. Restauració geomorfològica  
- Garganta I: en aquesta zona es troben actualment les instal·lacions fixes de l'explotació: oficines, bàscula, planta de matxucament i classificació, abassegaments d'àrids, accessos, etc. No obstant això, els treballs de restauració s'iniciaran reperfilant la superfície de manera que se suavitzen els pendents de les parets dels buits, i s'eliminaran al seu torn els monticles aïllats i es mantindrà únicament un camí principal d'accés, amb l'eliminació de rampes i camins innecessaris. Una vegada finalitzada l'extracció de material, es desmantellaran les instal·lacions i es netejarà la zona de runes i residus. Posteriorment es replantejaran els camins de servei per al manteniment, es procedirà a una escarificació per a la descompactació dels terrenys i s'incorporarà una capa de 30 cm de terra vegetal sobre la qual es realitzarà la sembra i plantació de les espècies vegetals seleccionades.  
- Garganta II: a la zona d'abocador, la restauració s'ha de dur a terme d'acord amb el projecte. Indicar que la cota final d'abocament és de 140 m.s.n.m. A la zona de talussos, atesa la verticalitat d'aquests, s'impossibilita la incorporació de terra vegetal i la recuperació de la coberta vegetal és quasi impossible. A banda, a la zona de precaució geotècnica hi ha un gran risc de caiguda de blocs i pedres, per tant, a la part de baix d'aquesta zona es disposarà de cartells indicatius i tanques que impedisquen el pas a qualsevol persona. També ens trobem amb tres xicotetes plataformes, en les quals s'incorporarà terra vegetal per a la posterior revegetació. Finalment, com que en aquesta zona es disposa de pistes de 20 m d'amplària, es planteja la revegetació de part d'aquestes, i fer-les recular fins a deixar una amplària de 5 m, suficient per a la circulació de vehicles que duguen a terme les labors de manteniment.  
- Ampliació Garganta II: els talussos de restauració d'aquesta zona han de disposar d'un pendent de 45º, una alçària de 8 m i bermes intermèdies de 4 m d'amplària aproximada. De la combinació de les esmentades característiques s'obté un talús general de 35º d'inclinació respecte l'horitzontal. Depenent de l'orientació dels talussos (solana o ombria) s'empraran distintes espècies vegetals en la revegetació. Els bancals de restauració disposaran d'un contrapendent del 2% al capdavall del talús per a facilitar la direccionalitat del flux de les aigües.  
L'esplanada de pedrera es dissenyarà amb un pendent de l'1% cap a la bassa de decantació on seran recollides les aigües d'escorriment. Per la seua morfologia plana, la plantació d'espècies arbòries en aquesta zona serà superior que a la resta de l'explotació.  
Zona d'exclusió geotècnica. En aquesta zona hi ha un gran risc de caiguda de blocs i pedres i a més és una zona molt inestable geotècnicament en la qual està totalment prohibit l'accés a aquests talussos. En la part basal es disposarà de cartells indicatius i tanques que impedisquen el pas a qualsevol persona.   
Per a garantir el manteniment de la coberta vegetal es projecten diversos camins de 6 m d'ample connectats entre ells que permeten dur a terme les labors de manteniment, reposició de marres i manteniment de les instal·lacions de reg.  
Àrees externes. Fora del límit de l'explotació ens trobem diverses zones que cal tenir en compte. Per un costat la pista situada a l'est de la pedrera, pista que queda incomunicada de la resta, en aquesta es planteja la revegetació mitjançant la plantació d'espècies arbustives i arbòries per a evitar un tram de pista sense discontinuïtat. D'altra banda, al nord de la pedrera, se situa la bassa de decantació on seran recollides les aigües d'escorriment de l'explotació.  
2.2. Aportació de terra vegetal  
Per a la instal·lació de la cobertura vegetal és necessari un substrat sobre el qual aquesta s'assente. Per això cal, prèviament a les tasques d'explotació, retirar el sòl edàfic, recollir-lo i mantenir-lo en òptimes condicions per al posterior ús en les labors de restauració.  
El volum de terra vegetal que es pot obtenir de la zona d'explotació és d'aproximadament de 101.248,67 m³ i el necessari per a dur a terme la restauració s'ha calculat en 106.600 m³, per la qual cosa en principi s'ha d'adquirir un volum de terra vegetal de 5.352 m³ aproximadament.  
Les terres retirades prèviament a l'explotació, en cas de ser recollides per a l'ús posterior, se situaran a la zona de Garganta I d'acord amb el que s'ha grafiat en el plànol PR-11.  
2.3. Revegetació  
A l'efecte de selecció d'espècies, s'han distingit diverses àrees en què es disposaran els distints percentatges i densitats. La revegetació es farà en dues fases: en una primera fase es realitzarà una sembra amb una mescla d'espècies herbàcies de creixement ràpid (gramínies i lleguminoses) i en la segona fase es durà a terme la plantació amb espècies arbustives i arbòries. La densitat utilitzada per a les plantacions serà de 2.500 u./ha i la dosi de llavors que s'ha d'emprar en l'hidrosembra serà de 100 kg/ha. La selecció d'espècies està condicionada per la morfologia de la restauració: plataformes i talussos, i per l'orientació d'aquests.  
Bermes solana i plataforma Garganta II. Arbustives: Rosmarinus officinalis (20%), Quercus coccifera (20%), Cistus monspeliensis (15%), Chamaerops humilis (10%) i Thymus vulgaris (15%). Arbòries: Pinus halepensis (20%).  
Bermes ombria i esplanada. Arbustives: Rosmarinus officinalis (20%), Quercus coccifera (20%), Stipa tenicissima (20%), Lavandula latifolia (20%), Anthyllis cytisoides (15%). Arbòries: Pinus halepensis (30%)  
Talussos solana i pista Garganta II: Rosmarinus officinalis (25%), Quercus coccifera (20%), Stipa tenicissima (20%), Lavandula latifolia (20%), Anthyllis cytisoides (15%).  
Talussos ombria: Rhamnus lyciodes (25%), Rosmarinus officinalis (25%), Quercus coccifera (20%), Cistus clusii (15%), Ramnus alaternus (15%).  
2.4 Restauració hidrològica  
Les actuacions previstes són les següents:   
- Execució de drenatges laterals al capdavall de talús. La seua funció és recollir l'escorriment sobre talussos i bermes (pendent cap al capdavall de talús interior entre 1% i 2% i de l'1% mínim longitudinal) i conduir-les fins a la baixant de talús més pròxima.  
- Baixants de talús. La funció d'aquestes és efectuar el desguàs de talussos, canalitzant l'aigua recollida en talussos intermedis i bermes a través dels drenatges laterals cap al punt inferior al capdavall de talús.   
- Baixant principal. Consistirà en un canal trapezoïdal de formigó d'1,2 m d'ample i 0,8 m d'alçària, i la ubicació d'un dissipador d'energia al capdavall de baixant per a mitigar la força de l'aigua.  
- Drenatge principal. Consistirà en un canal trapezoïdal de formigó de 2 m d'ample i 1,5 m d'alçària, situat a la base de la plataforma que comunica el drenatge de les aigües d'ampliació de Garganta II amb la bassa de sedimentació.  
- Drenatge perimetral. Consisteix en un canal trapezoïdal de 0,8 m d'ample i 0,8 m d'alçària excavat a terra, situat al perímetre de restauració que condueix les aigües cap a l'interior del buit miner.  
- Bassa de decantació. S'ha previst la construcció d'una bassa de decantació de sediments que reculla les aigües d'escorriment generat en l'explotació. Aquesta bassa se situa a la zona nord de l'explotació i es dimensiona amb un volum suficient per a emmagatzemar els sediments produïts en 3 anys. Durant l'explotació, la bassa s'ha de netejar anualment després de les pluges tardorenques. Quan s'haja finalitzat la revegetació de la pedrera, la neteja de la bassa serà abandonada fins a aconseguir el rebliment de la bassa.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
Al març de 2007 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant remet la documentació referent al projecte d'ampliació de la pedrera d'àrids, secció A) denominada Garganta II. La documentació remesa consta de projecte d'explotació, projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental.  
S'hi adjunta, a més, certificat del resultat de la informació pública de l'expedient en què s'indica que la informació pública va ser realitzada per aquests Serveis Territorials i publicada en el DOGV núm. 5078 de 25.08.05. S'indica que durant la informació pública de l'expedient no es van presentar al·legacions.  
També s'hi adjunta documentació complementària relativa a:  
- Informe de l'Ajuntament de Teulada.  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Informe favorable amb condicionants de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Amb la documentació disponible, a l'abril de 2007 se sol·licita al Servei de Gestió Forestal informe sobre el projecte de restauració tramitat. En data 3 de juliol de 2007, es rep l'informe sol·licitat en què s'indica la necessitat d'ampliar la documentació en els termes següents:  
- Fases de treball  
- Estudi del paisatge  
- Restauració geomorfològica  
- Inestabilitat geomorfològica   
- Terra vegetal   
- Revegetació  
- Cartografia   
- Hidrologia i drenatge.  
En data 5 de juliol de 2007, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant l'ampliació del projecte de restauració a fi d'adaptar-se al que indica l'informe emés pel Servei de Gestió Forestal.   
En data 3 d'agost el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant remet la documentació sol·licitada, és a dir, el projecte denominat Modificacions al pla de restauració integral del projecte d'explotació de recursos de la secció A) Garganta II i l'ampliació d'aquesta, visat en data 30 de juliol de 2007.  
2. Antecedents   
En data 28 de setembre de 2005, el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial d'Alacant remet documentació relativa al projecte d'ampliació de la pedrera secció A) denominada Garganta II, on l'empresa promotora és Lorenzo Andrés Vallés, SL, i se sol·licita la corresponent declaració d'impacte ambiental. A l'esmentat expedient, s'hi atorga l'expedient número 220/05-AIA.  
En data 21 de març de 2006, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial ampliació de documentació.  
En data 26 de setembre de 2006 la directora general de Gestió del Medi Natural dicta resolució de l'expedient on considera la caducitat i ordena l'arxiu d'aquest per no haver-se rebut la documentació sol·licitada en el termini concedit, de conformitat amb el que es disposa en l'article 92 de la Llei de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
En data 26 d'octubre de 2006 va tenir entrada a la Conselleria de Territori i Habitatge recurs d'alçada contra la resolució de caducitat de l'expedient.  
En data 15 de gener de 2007, la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient resol admetre el recurs d'alçada presentat per l'empresa promotora i resol estimar la pretensió formulada en l'esmentat recurs formulat per la Sra. María Gordo Zaplana, en nom i representació de Lorenzo Andrés Vallés, SL, contra la resolució de caducitat dictada per la directora general de Gestió del Medi Natural el 26 de setembre de 2006, i s'acorda la reobertura de l'expedient núm. 220/05-AIA per no tractar-se d'una causa imputable a la persona interessada ja que va presentar la documentació requerida dins del termini i la forma escaient, d'acord amb l'article 38.4, de la Llei 30/92, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
L'explotació se situa al paratge denominat la Garganta, del terme municipal de Teulada (Alacant). L'accés a aquesta es realitza des de la carretera nacional 332, aproximadament a uns 1.200 m del mateix nucli urbà de Teulada. Els habitatges més pròxims estan a uns 350-400 m.  
L'àrea d'explotació s'emmarca en el domini de les serralades bètiques, i més concretament en el domini del prebètic extern.  
Des del punt de vista geològic, l'explotació es localitza en un paquet estratificat format per capes de calcàries inframètriques de color grisenc, la grossària del qual a la zona d'actuació supera els 50 m. S'observen també tonalitats rogenques procedents de la presència de processos d'oxidació. L'àrea es caracteritza per una intensa fracturació en dues direccions predominants: N40 i N150, encara que també s'observen altres direccions de menys importància. En superfície s'aprecia la presència d'una intensa carstificació, que es materialitza en forma de lapiaz molt desenvolupat.  
Pel que fa a la morfologia, s'han identificat a la zona vessants regularitzats com a conseqüència dels materials menyspreables, on es desenvolupen glacis d'erosió i d'acumulació que caracteritzen els sediments quaternaris. Hi ha també formes d'erosió condicionades per l'encaixament de la xarxa hídrica local, com ara barrancs incidits amb perfil transversal en V i barrancs de fons pla. És notable la intensa fracturació de l'àrea.  
Des d'una perspectiva edafològica estan fonamentalment presents tres tipus de sòls: els leptosòls eútrics a les zones de màxim pendent, els leptosòls lítics en coincidència amb els afloraments de calcàries amb elevat pendent i antrosòls, producte del cultiu de les àrees de menors pendents i topografies més baixes.  
Des del punt de vista hidrogeològic, la zona d'estudi pertany a la unitat hidrogeològica 8.47 Penyal-Mongó-Bèrnia, composta per calcàries, gres i calcarenites amb intercalacions margoses (aqüífer cretaci-terciari) i graves, arenes i gres (aqüífer quaternari o detrític de Xàbia, on el nivell freàtic està situat entre 8 i 10 m.s.n.m.).  
Pel que fa a la hidrologia, l'àrea d'estudi està inclosa en una subconca litoral que pertany al sistema d'explotació de la Marina Alta. Comprén la totalitat de les conques dels rius Girona i Gorgos i les subconques litorals compreses entre el límit nord del terme municipal d'Oliva i el marge esquerre del riu Algar. Pel que fa a l'àmbit de la pedrera, el barranc de Teulada de règim intermitent i que ha obert la denominada Garganta, discorre pel límit nord-oest de la parcel·la. A l'interior de l'explotació hi ha un parell de tàlvegs interceptats que aboquen les aigües cap a aquest barranc.  
Des d'una perspectiva climatològica, l'àrea d'estudi pertany a un ombroclima mediterrani sec i al pis bioclimàtic termomediterrani. El valor total de les precipitacions mitjanes anuals és d'aproximadament 561 mm, amb una temperatura mitjana anual de 16,4ºC, i el mes més fred és gener, amb una temperatura mitjana de 8,4ºC i el mes més calorós és juliol, amb una temperatura mitjana de 24,8ºC.  
La qualitat de l'aire de l'entorn s'ha assimilat a un entorn rural, i pren com a referència les dades subministrades per les estacions de la xarxa automàtica de l'estació de Gandia, on s'aprecien nivells òptims molt per sota dels valors permissibles. Respecte als sorolls, les principals fonts actuals de contaminació a la zona d'actuació serien: el trànsit procedent de la CN-332, l'autopista AP-7, les labors agrícoles de l'entorn i la mateixa planta d'àrids que actualment es troba en funcionament a les instal·lacions de la pedrera.  
A causa de l'escassetat de sòl i vegetació i l'elevat pendent de les vessants, la mateixa pedrera i l'entorn d'aquesta es caracteritzen per presentar graus d'erosió actual i potencial molt alts. El risc de despreniments és elevat en gran part de l'àrea d'actuació a causa de la presència de roques competents amb elevat grau de fracturació i carstificació. D'altra banda, a causa de la permeabilitat de la roca es registra una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers elevada. Finalment, el risc d'inundació en la pedrera és nul i únicament es constreny al llit del riu Gorgos i la desembocadura d'aquest.  
Pel que fa a la vegetació, la vegetació potencial ha sigut eliminada i substituïda per coscollars amb llentiscle a tot el terme municipal a causa de la forta pressió de l'home (activitat agrícola, incendis, urbanitzacions, etc.) Els coscollars estan integrats per coscoll (Quercus coccifera) associada al llentiscle (Pistacia lentiscus), encara que també té importància el margalló (Chamaerops humilis) i la garrofera (Ceratonia siliqua). Com a estrat herbaci a més de Brachypodium retusum abunda l'Oxyris quadripartita.  
Des del punt de vista faunístic destaquen, per la seua abundància, les aus de dimensió reduïda que nidifiquen en els cultius de secà: gafarró, verderol, cadernera, sit groc, pinsà i pardal roquer. També destaca la presència de mamífers de grandària mitjana, com la rata cellarda i la rabosa. Pel que fa a espècies d'amfibis i rèptils s'ha constatat la presència del tòtil, la granota, el fardatxo i la serp de collar.  
L'única espècie de rapaç rupícola que ha sigut detectada a la zona d'estudi és el xoriguer (Falco tinnunculus)  
La pedrera es localitza a l'interior de la gola que forma el barranc de Teulada en travessar les elevacions calcàries que l'envolten. Aquesta subunitat paisatgística és un corredor d'infraestructures de transport ja que allí es localitzen la carretera nacional CN-232 i la línia de FGV Alacant - Dénia, això fa que la presència d'observadors siga elevada. La conca visual es redueix a la mateixa vall, i des de l'exterior d'aquesta s'aprecien els últims bancals d'explotació situats a les cotes superiors. La degradació visual de la conca ja és important per la presència de les explotacions calcàries ja existents.  
La zona d'estudi no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals, ni en el catàleg de zones humides, no es troba pròxima a cap microreserva, i no afecta cap camí ramader, jaciment arqueològic i paleontològic ni forest d'utilitat pública.  
En relació amb els usos del sòl, els límits de l'ampliació proposada estan marcats pel que el planejament urbanístic del municipi de Teulada qualifica com a sòl no urbanitzable d'aprofitament extractiu.   
Hi ha nombroses infraestructures viàries que discorren pròximes a la pedrera, no obstant això, cal destacar el pas de la carretera nacional CN-332 pel límit nord-oest de l'explotació i que es veu afectada per la circulació, entrada i eixida de camions procedents de l'explotació.  
L'activitat econòmica tradicional de Teulada és l'agricultura (cítrics i vinyes) i la pesca. No obstant això, en les últimes dècades el desenvolupament de les activitats industrials i terciàries s'ha vist incrementat i destaca l'auge de la construcció i la indústria del moble. Ara per ara el principal motor econòmic de Teulada és el turisme.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Les principals accions susceptibles de causar impactes seran les següents: obertura de noves pistes d'accés a fronts d'explotació, retirada i abassegament de sòl vegetal, obertura de nous bancals d'explotació, extracció (perforacions i voladures), càrrega i transport del material fins a la planta de tractament, construcció de drenatges, desguassos i bassa de decantació, remodelació de bancals d'explotació i plataformes, revegetació de talussos, bermes i plataformes, abandó i restitució d'antigues pistes, moviments de terres, increment de consum d'aigua, desmantellament d'infraestructures, matxucament, classificació i abassegament de material per a la venda, trasbals de maquinària i entrada i eixida de vehicles.  
El principal efecte ambiental derivat de les accions anteriorment descrites serà: destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar el subsòl i les aigües superficials, modificació dels drenatges naturals, increment de soroll i emissions gasoses a l'atmosfera, increment de l'impacte paisatgístic, increment del trànsit rodat i producció de pols i soroll, increment del consum d'aigua, generació de residus perillosos, acumulació de runes i abandó de maquinària, afecció al trànsit de la CN-332 i finalment l'arrelament i creixement de la vegetació forestal.  
Actualment, la zona de servitud i la zona de policia del barranc de Teulada ha sigut afectada per l'explotació que ja hi és. No obstant això, la zona d'ampliació proposada, nord-est, dista més de 100 m de l'esmentat barranc.  
L'impacte paisatgístic generat per les explotacions Garganta I i II és alt i l'ampliació de Garganta II incrementarà l'esmentat impacte en ampliar la conca visual de l'explotació.  
Pel que fa al patrimoni cultural valencià, la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià va emetre un informe favorable en què indicava la no-afecció al patrimoni.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Com a mesures protectores, el projecte de restauració (maig de 2006) i el projecte de restauració modificat (juliol de 2007) han introduït una sèrie de millores pel que fa a: avanç d'explotació - restauració, treballs d'explotació - restauració mitjançant fases definides en espai i temps, identificació i aplicació de mesures de seguretat a les zones geotècnicament inestables, projecte de revegetació, disseny i construcció de drenatges, neteja de residus i condicionament per a la restauració de la pedrera Garganta I, desmantellament de les instal·lacions una vegada finalitzada l'explotació, restauració de camins i pistes abandonades.  
El projecte de revegetació proposa la sembra i plantació d'espècies vegetals de caràcter forestal, de manera que es recupere el caràcter forestal de la serra prèviament a l'explotació. Per a l'elecció d'espècies i la distribució d'aquestes s'ha tingut en compte, a més de la caracterització de la vegetació actual i potencial de la zona, l'orientació de les vessants (solana i ombria), els pendents (talussos i bermes) com també el consum d'aigua necessari per al desenvolupament d'aquestes.  
En la cartografia aportada es recullen les diverses zones d'actuació, tant les d'explotació com les de restauració, zones geotècnicament inestables, drenatges, instal·lacions, accessos i la resta d'infraestructures.  
Per a pal·liar l'increment del consum d'aigua s'ha previst utilitzar per al reg de les instal·lacions i de la revegetació l'aigua d'escorriment recollida en la bassa de decantació. En èpoques d'estiu, si fóra necessari, podria complementar-se el proveïment mitjançant camions cisterna.  
La contaminació acústica i l'emissió de pols queda limitada a l'interior de la gola on se situa l'explotació. Entre la carretera CN-332 i l'explotació s'han deixat uns xicotets relleus sense explotar que fan de pantalles visuals i acústiques i protegeixen els vehicles de les possibles emissions.   
L'impacte paisatgístic es veurà incrementat en augmentar la superfície d'explotació. Actualment l'impacte paisatgístic és elevat ja que els fronts d'explotació de la pedrera Garganta I i II no han sigut restaurats i la conca visual de l'explotació és elevada.   
Si bé el projecte dissenyat genera impactes ambientals de gran magnitud, les mesures correctores proposades en el projecte de restauració aconseguiran minimitzar els esmentats impactes i integrar en el mateix projecte dues antigues explotacions mineres, ara per ara sense restaurar.  
El projecte de restauració tramitat es considera des del punt de vista ambiental acceptable, però és necessari garantir-ne la correcta execució.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
A la vista de tot l'anterior, i basant-me en les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la present:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'ampliació de l'extracció d'àrids tramitat com a secció A) per la Llei de mines denominat ampliació de Garganta II, al terme municipal de Teulada (Alacant) l'empresa promotora del qual és Lorenzo Andrés Vallés, SL, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en el projecte d'explotació, projecte de restauració i estudi d'impacte ambiental (maig de 2006) i les modificacions al projecte de restauració (juliol de 2007) com també els condicionants establits en el següent apartat.  
Segon   
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'hi estableixen les següents:  
1. Qualsevol construcció, obres o treballs de restauració a la zona de policia del barranc de Teulada necessita autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca d'acord amb l'article 9 del Reglament de domini públic hidràulic, RD 849/1986.  
2. Durant els mesos d'estiu, en el cas de ser necessari incrementar el consum d'aigua, aquesta ha de procedir de proveïment degudament legalitzat.  
3. En els camins d'accés i pistes d'accés als fronts d'explotació-restauració han de realitzar-se labors d'adequació com ara la construcció de cunetes, aiguavessos i restauració de talussos de terraplé, sobretot al tram inicial.  
4. Als bancals de l'explotació Garganta II, que l'ample de berma actual ho permeta, han de ser desplegats a fi d'aconseguir els paràmetres de restauració establits en el projecte.  
5. La bassa de recollida de pluvials ha d'estar encerclada de manera que s'evite el lliure accés a persones i animals, i evitar així el risc d'accidents.  
6. La planta de tractament i classificació de l'àrid ha d'estar equipada amb dispositius que eliminen o disminuïsquen l'emissió de pols: filtres de mànega que aspiren els focus emissors (trituradores, garbells, etc.) regs polvoritzats situats a les trituradores i a les eixides de les cintes a estocs, acarament de cintes transportadores, protecció dels estocs de fins (<10 mm) amb obres de fàbrica o sitges.  
7. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar a la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que han de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus, i en el Reial decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.  
8. La possible aparició de coves o avencs durant l'avanç de l'explotació ha de ser comunicada a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals de la Conselleria de Territori i Habitatge, a fi que puguen ser inspeccionades, atesa la condició d'espais naturals protegits d'aquestes, mitjançant l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.  
9. Ha de garantir-se la correcta execució del pla de restauració projectat. Amb aquest fi, el promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, per duplicat, on queden recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitables, amb els rebliments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració - estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter ambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest servei ha de remetre una de les còpies a aquesta Direcció General.  
Tercer  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 385/06-AIA  
Títol: legalització explotació porcina d'engreix  
Promotor: Enriqueta Tena Borrás  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Cinctorres (Castelló)  
Objecte del projecte: obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'explotació porcina d'engreix  
Localització: partida la Capellania, polígon 5, parcel·la 150, del terme municipal de Cinctorres (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a legalitzar una activitat porcina d'engreix, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
- L'explotació, amb capacitat per a 1.100 porcs, es dedica a l'engreix de porcs des dels 20 kg fins a 100 kg PV, moment en què es destinen a escorxador.   
- L'explotació ocupa un total de 25.265 m², dels quals 2.000 m² (segons l'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial, de data 22 de desembre de 1997) està ocupada per 1.600 m² destinats a l'explotació porcina i 400 m² de magatzems.   
- No s'han calculat els purins produïts en l'explotació conforme al Reial decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, segons el qual el volum de purins produït anualment puja a 2.365 m³, corresponent a 7.975 kg de N/any. Els purins queden retinguts en fosses, amb una capacitat total d'emmagatzemament de 1.051,2 m³, i fossa exterior de purins de 15 x 10 x 2,2 m amb capacitat per a 330 m³, i disposa d'autonomia suficient per a emmagatzemar els purins durant més de 3 mesos, tal com estableix el Reial decret 324/2000.  
- La destinació dels purins no queda ben definida, ja que d'una banda es declara que serà recollit per camions de la Cooperativa Comarcal Sant Antoni Abad Coop. V., i s'emmagatzemarà en les basses que la Conselleria va construir amb aquest propòsit. D'altra banda s'indica que els purins s'utilitzaran com a adob orgànic en camps de cultiu. Per a aquesta segona opció, es calcula el volum de purins generats conforme al Reial decret 324/2000, per a una capacitat de 950 porcs, i es presenta la justificació de la disponibilitat de 56,8 ha de superfície parcialment agrícola i la resta de superfície forestal, al terme municipal de Forcall.  
- El purins seran sotmesos a tractament prèviament a l'ús com a adob orgànic, amb producte enzimàtic de manera que en rebaixe la càrrega contaminant i en millore les propietats com a fertilitzant.  
- Els cadàvers són retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.   
- Entre les mesures higienicosanitàries, s'inclou disposar de tanca perimetral i gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
- El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa de proveïment municipal.  
L'explotació es localitza a menys de 1.000 m del nucli urbà de Cinctorres, distància superior a la mínima exigida per a condicions semblants en la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
Segons el Reial decret 324/2000 i per a una capacitat de 1.100 porcs d'engreix, es necessitaran 47 ha de superfície agrícola per a no superar la dosi màxima de 170 kg de N/ha que estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües front a nitrats procedents de fonts agràries. Encara que la superfície en què es justifica aplicar els purins és superior a la necessària, no es considera acceptable ja que part d'aquesta correspon a sòl forestal, i no a superfície agrícola, tal com estableix el Reial decret 324/2000.  
La superfície construïda que apareix en l'autorització prèvia de la COPUT no coincideix amb la superfície construïda que apareix en el projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental, en el qual s'indica que és inferior de 1.306 m². La capacitat de l'explotació també difereix en la documentació tècnica presentada, entre 1.100 animals i 950.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar el 16 de novembre de 2006 amb la remissió per part de l'Ajuntament de Cinctorres del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 124, de 17 d'octubre de 2006, com també als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 17 de febrer de 2006 es requereix al promotor, a través de l'Ajuntament, informació relativa a:  
- Còpia dels informes tècnics municipals.  
- Informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons la Llei d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, tal com s'estableix en l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant d'aquesta Conselleria.  
- Justificació de les necessitats d'aigua potable i de la justificació legal de la disponibilitat d'aquesta.  
- Justificació de la gestió de les aigües sanitàries.  
- Justificació de la destinació final dels purins, ja que en la documentació aportada apareix informació contradictòria.  
En data 18 de juliol de 2007 el promotor remet la documentació següent:  
- Justificació firmada per l'alcalde, del fet que la procedència d'aigua potable prové de la xarxa general d'aigua potable.  
- Justificació de la destinació dels purins, que s'utilitzaran com a adob orgànic, i seran gestionats per la Cooperativa Comarcal Sant Antoni Abad Coop. V. de Morella que els dipositarà en basses d'homogeneïtzació d'ús comunitari. El transport i distribució es realitza a càrrec de l'empresa Monfort Monfort SCP.  
- Informe de l'arquitecte municipal de data 14 de febrer de 2007, en el qual s'indica:  
a) Que segons el PGOU vigent, aprovat en data 29 de febrer de 2000, no es pot concedir llicència per estar a menys de 1.000 m del sòl urbà.  
b) Que l'actuació té llicència d'obres de 27 de març de 1998.  
c) Que l'actuació té autorització prèvia de 30 de desembre de 1997.  
- Informe de l'arquitecte municipal de data 7 de setembre de 2006 en el qual s'indica que «Atés que aquesta actuació té llicència d'obres de data 27 de març de 1998, es pot traslladar per a la sol·licitud de la llicència d'activitat a l'organisme competent".   
- Certificat del gerent de la cooperativa Sant Antoni Abad, en el qual s'indica que no disposa de cisterna de purins des de l'any 2006, però continua gestionant el sistema de bassa per a emmagatzemament de l'excedent de purins dels socis, i recau el servei de retirada dels purins en l'empresa Monfort Monfort SCP. La promotora és sòcia de la cooperativa Sant Antoni Abad.  
- El consum d'aigua de l'explotació serà de 5.813 m³/any.  
- Sol·licitud d'informe la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
En data 7 de febrer de 2007 es realitza una consulta a l'Àrea d'Ordenació Sostenible del Medi, ja que l'explotació es localitza dins del LIC l'Alt Maestrat. En data 5 de març de 2007 es remet informe en què s'indica que no és probable que es produïsquen afeccions negatives indirectes sobre els hàbitats o espècies localitzades a l'entorn del LIC l'Alt Maestrat.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Autorització prèvia de la COPUT favorable de data 22 de desembre de 1997. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació indica que les instal·lacions són necessàries i adequades a la correcta explotació ramadera dels terrenys del peticionari. Que les referides instal·lacions són estrictament indispensables per als fins agropecuaris que el sol·licitant vol assolir, però en aplicació del que disposa l'Ordre de 14 de febrer de 1996, haurà de dotar-se a aquestes de:  
- Gual sanitari de suficient longitud i profunditat en l'accés.  
- Tela antiocells en buits que impedisca l'accés a l'interior de les naus d'animals que puguen ser vectors de malalties.  
- Tanca perimetral de les instal·lacions.  
- Fossa de purins construïda amb materials que en garantisquen l'estanquitat i d'unes dimensions acords amb l'explotació agrícola.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú segons el PGOU.  
La finca on se situa l'activitat es troba localitzada dins del LIC l'Alt Maestrat que figura en la llista de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània, amb número de codi ES5223002, publicada en el Diari Oficial de la Unió Europea, el 21 de setembre de 2006, per Decisió de la Comissió de 19 de juliol de 2006, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una descripció de les característiques naturals del territori amb la utilització una escala àmplia, la qual cosa provoca que siga insuficient el grau de detall. S'ha descrit breument el paisatge (que correspon a una zona agrícola on predominen els cultius de secà), la morfologia, hidrologia, geologia i flora.  
Els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, recollits en l'estudi d'impacte ambiental, es refereixen al sòl, per contaminació associada a l'abocament de purins o per problemes de percolació per impermeabilització deficient; l'aigua, per contaminació associada a una gestió incorrecta dels purins; l'aire, per emissió d'olors i pols; la flora i fauna, sobre possible incidència sobre espècies protegides o singulars; el paisatge, per introducció d'elements estranys permanents; el medi socioeconòmic i cultural, per afecció a la població o a béns del patrimoni historicoartístic etnològic i arqueològic. L'apartat relatiu a la identificació i valoració dels impactes previsibles derivats de l'actuació sobre cada un dels elements del medi no aporta dades rellevants, ja que fa al·lusió als impactes que, de manera genèrica, pot provocar una explotació d'aquestes característiques sobre els elements naturals del medi, sense que s'hi haja utilitzat cap metodologia respecte d'això.  
Segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, la vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies de la zona és mitjana, litològicament correspon a sòls calcaris, amb una fisiografia de pujols. No hi ha afecció a camí ramader catalogat al terme municipal. No s'hi aporta estudi hidrogeològic.  
La zona on s'exerceix l'activitat, agrícola de secà, no presenta valors ambientals rellevants; els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic en camps de cultiu per una empresa aliena a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades als purins generats i a la presència d'animals principalment.  
2. Consideracions sobre les propostes de mesures correctores  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat una sèrie de mesures correctores, entre les quals s'inclou:  
- L'aplicació de purins es realitzarà tenint en compte com a factor limitador el nitrogen contingut en aquest.  
- Per a disminuir l'emissió de gasos amb efecte hivernacle, s'haurà de limitar al màxim el temps d'emmagatzemament dels purins en fosses, s'hauran de cobrir les basses per a evitar l'emissió d'amoníac i es llauraran o soterraran els purins aplicats a les finques agrícoles a fi de minimitzar la propagació de males olors a l'atmosfera.  
- Per a disminuir l'emissió d'olors associades als purins, es realitzarà tractament enzimàtic d'aquest, com també una neteja de les instal·lacions després de cada cicle d'engreix.  
- Per a impedir l'entrada d'animals estranys a l'explotació, es dotarà de tanca perimetral.  
- Per a desinfectar els vehicles que accedisquen a l'explotació, es disposarà de gual sanitari a l'entrada d'aquesta.  
De les mesures correctores proposades, cal indicar:  
- En gestionar-se els purins fora de l'explotació, no es poden aplicar mesures correctores respecte d'això. Les empreses gestores, tant l'encarregada del transport com la de l'emmagatzemament, hauran de disposar de l'autorització com a gestor de residus, tal com estableix la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, com també la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus, de la Comunitat Valenciana.  
- Malgrat haver presentat justificació de les parcel·les on aplicar els purins com a adob orgànic, és l'empresa gestora d'aquests residus la que ha de justificar-ne la destinació.  
Es considera favorable el projecte, des del punt de vista ambiental, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental i amb l'adopció dels condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'activitat de porcí d'engreix, situada a la partida la Capellania, polígon 5, parcel·la 150, del terme municipal de Cinctorres (Castelló) promoguda per Enriqueta Tena Borrás, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:   
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu la justificació de la gestió de purins. En cas de justificar-ne el transport i gestió per empreses externes a aquesta explotació, haurà de presentar-se, tal com estableix la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, com també la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, la inscripció en el registre de transportistes de residus no perillosos per a l'empresa Monfort Monfort, SCT, mentre que per a la Cooperativa Comarcal Sant Antoni Abad Coop. V. de Morella haurà de presentar-se l'autorització com a gestor de residus no perillosos, ja que cap de les dues empreses consten en la llista d'empreses gestores de residus disponible en aquesta Conselleria.  
- En el cas de justificar la gestió de purins com a adob orgànic, directament de l'explotació a parcel·les agrícoles, ha de presentar-se superfície agrícola suficient, tal com estableix el Reial decret 324/2000, d'ordenació d'explotacions porcines, i no s'acceptarà superfície que no s'explote agrícolament. Ha de presentar-se en aquest cas, davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, cèdules cadastrals, contracte d'acceptació de purins i plànols cadastrals, d'una superfície agrícola superior a 47 ha.  
- Prèviament a l'obtenció de llicència ambiental el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu que disposa de l'informe definitiu favorable, a l'efecte patrimonial, de la Conselleria de Cultura i Esport.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i s'han d'acumular en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 de setembre 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6297, del 25-06-2010 (2010/7246)

RESOLUCIÓN de 11 de junio de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de San Vicente del Raspeig, Segorbe, Llombai, Teulada y Cinctorres.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6297

Fecha DOGV
:   25-06-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/7246

CVE


Fecha del documento
:   11-06-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [San Vicente del Raspeig](javascript:void(0))
    * [Segorbe](javascript:void(0))
    * [Cinctorres](javascript:void(0))
    * [Llombai](javascript:void(0))
    * [Teulada](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de junio de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de San Vicente del Raspeig, Segorbe, Llombai, Teulada y Cinctorres. [2010/7246]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 167/07-AIA San Vicente del Raspeig, 176/07-AIA Segorbe, 371/06-AIA Llombai, 220/05-AIA Teulada, y 385/06-AIA Cinctorres.   
Valencia, 11 de junio de 2010.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 167/07-AIA  
Título: gasoducto APB 49,5 bar Alacant - Sant Vicent del Raspeig - Alacant  
Promotor: Gas Natural, SDG  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Energía de Alicante  
Localización: Alicante - San Vicente del Raspeig  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El proyecto prevé la implantación de un tendido subterráneo de transporte de gas natural mediante tubería en alta presión B, con una longitud total prevista de 9.097,14 metros, un diámetro de tubería de 10" (273 mm) en acero al carbono y presión de diseño de 49,5 bar.  
El ancho de pista de trabajo normal será de 10 metros.  
Las instalaciones auxiliares complementarias a la conducción son las siguientes:  
- Válvulas de seccionamiento.  
- Sistema de protección catódica: incluye la instalación de una estación de protección catódica (EPC) que se ubicará junto a la estación de regulación y medida.  
- Sistema de comunicación y control consistente en la instalación de cable de telecomunicaciones de fibra óptica.   
La ejecución de gasoducto comprende las siguientes actuaciones:  
- Apertura de pista de trabajo mediante operaciones mecánicas de desbroce y explanación.  
- Acopio selectivo de suelos y tierras de cabecera.  
- Excavación de zanja por medios mecánicos.  
- Distribución, soldadura por tramos, curvado e instalación de tubería.  
- Puesta en zanja, soldaduras y comprobaciones.  
- Relleno de zanja.  
- Descompactación y restitución de la cubierta edáfica.  
- Tratamiento de puntos especiales.  
El cruce de la rambla del Rambutxar se realizará mediante cruce a cielo abierto con tubo lastrado y protección mediante losa de hormigón en el cauce y escolleras sobre las márgenes.  
La afección a fincas de propiedad privada se concreta en la imposición de servidumbre permanente de paso de gas e instalaciones auxiliares así como de ocupación temporal de los terrenos necesarios para la ejecución de las obras   
Alternativas  
El estudio de impacto ambiental describe tres alternativas de las cuales se juzga más idónea la llamada alternativa 1 debido a la menor afección medioambiental, la posibilidad de aprovechamiento de infraestructuras existentes y los menores problemas técnicos en su construcción. Se señala la afección de la alternativa 1 a un hábitat de interés comunitario. No obstante el estudio de impacto señala la afección mínima o inexistente a dicho hábitat.  
Tramitación administrativa  
Información pública. Remisión del expediente  
El día 6 de marzo de 2007 tuvo entrada en el registro de los servicios centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda (actualmente Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda) expediente relativo al proyecto de Gasoducto APB 49,5 bar Alicante, San Vicente del Raspeig incluyendo proyecto, estudio de impacto ambiental, documento de síntesis y resultado del trámite de información pública procedente del Servicio Territorial de Energía de Alicante.  
El trámite de información pública se realizó mediante publicación de edicto en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante del día 6 de octubre de 2006 y mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del día 24 de octubre de 2006.  
Durante el periodo de información pública se recibieron alegaciones entre las que no se incluye ninguna de carácter medioambiental.  
Informes sectoriales  
- Gerencia Municipal de Urbanismo del Ayuntamiento de Alicante: informa que en el término municipal de Alicante la construcción del gasoducto no resulta incompatible con la normativa reguladora de la clasificación del suelo que ocupa.  
- Ayuntamiento de San Vicente del Raspeig: informa sobre la compatibilidad de la construcción del gasoducto con el plan general.  
- Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio del patrimonio cultural valenciano.  
Afecciones legales  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio protegido de la provincia de Alicante ni a ningún espacio actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación o planes rectores de uso y gestión aprobados o a alguna figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos.  
El trazado del gasoducto discurrirá:  
- Municipio de Alicante: suelo clasificado como no urbanizable y suelo urbano de segunda residencia.  
- Municipio de San Vicente del Raspeig: suelo clasificado como urbano, urbanizable y no urbanizable.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, los factores del entorno que sufrirán alteraciones temporales de alguna importancia son: suelos, vegetación, hidrología, fauna y medio socio-económico.  
Estos factores se verán afectados de la siguiente manera:   
- Los suelos son susceptibles de compactación en todo el trazado del gasoducto debido al paso continuado de vehículos.  
- Los cruces de ríos y barrancos son desde el punto de vista ambiental una de las zonas más sensibles de este tipo de proyectos.  
- Los sectores ocupados por vegetación natural deben ser considerados puntos de interés ambiental, debiendo minimizarse su afección. El trazado del gasoducto afectará a un hábitat de interés comunitario no prioritario aunque en la zona de afección del gasoducto al hábitat, solo se han inventariado cultivos abandonados.   
- La afección por alteraciones sobre la fauna se considera de carácter potencial y temporal, no habiéndose identificado áreas de nidificación o territorios de especies protegidas en el recorrido afectado por el gasoducto.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental identifica los impactos que se producirán tanto en la fase de construcción del gasoducto como en la fase de funcionamiento.  
a) Fase de funcionamiento: los efectos más remarcables estarán asociados a la alteración perceptual, la presencia de instalaciones auxiliares (armarios de regulación, hitos de señalización) y de pequeñas escolleras en las riberas de los cruces con cauces.  
b) Fase de construcción: los efectos más importantes previstos son:  
- Eliminación de cubiertas vegetales naturales. El impacto se califica de compatible al restringirse este impacto a espacios muy concretos y que serán objeto de medidas específicas de corrección.  
- Alteraciones temporales sobre la fauna y sus ciclos y flujos ecológicos.   
- Afección sobre el medio fluvial por cruce de la rambla del Rambutxar.  
- Afecciones sobre el recurso suelo derivadas del paso de maquinaria (compactación) y de la retirada del la fracción superficial (alteración horizontes del suelo).  
En cuanto a la afección sobre el patrimonio cultural valenciano, el estudio aportado indica la no existencia de elementos del patrimonio cultural valenciano dentro de la banda de afección directa del futuro gasoducto APB Alacant- Sant Vicent del Raspeig - Alacant.  
Además de los impactos señalados en el estudio de impacto ambiental, cabe señalar que parte del trazado del gasoducto discurrirá por terrenos con riesgo de inundación 3 de acuerdo con el PATRICOVA (Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención de riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana) no estando explícitamente prohibida la instalación de gasoductos en zonas con riesgo de inundación. No obstante, el promotor deberá tener en cuenta esta circunstancia tanto en el desarrollo de la obra como en la posible repercusión de esta circunstancia en los elementos auxiliares de la instalación.   
La afección a un hábitat de interés comunitario (Hammado articulatae - Atriplicetum glaucae Rigual et al.) se circunscribe a los terrenos anexos a la rambla del Rambutxar con un índice de cobertura del 50% siendo compatible la construcción del gasoducto con la protección del hábitat mediante la adopción de medidas correctoras.  
El impacto sobe el paisaje se estima de escaso debido a la característica del trazado de la conducción de gas que discurre por áreas ya afectadas por otras infraestructuras, con escasa cuenca visual y topografía de escaso relieve.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental distingue entre medidas preventivas, medidas minimizadoras de impactos y medidas correctoras.   
En la redacción del proyecto se estudiaron diversas alternativas al trazado y se trató de evitar al máximo la afección a espacios naturales y zonas con vegetación natural.  
Entre las medidas de protección y corrección de impactos se proponen (en extracto):  
- Se efectuará una correcta gestión de los residuos y de las aguas residuales generadas.  
- Se prohibirá la quema de residuos vegetales.  
- No se utilizarán voladuras.  
- El tránsito de la maquinaria se restringirá a la pista de trabajo y redes de caminos y carreteras.  
- Se extremarán las precauciones para impedir cualquier tipo de vertidos tomándose las medidas de precaución necesarias para evitar la afección a cursos de agua.  
- No se permitirá el encendido de fuegos sin la adecuada protección en la zona de trabajo.   
- Se garantizará la completa restitución topográfica de las obras y de los bienes y servicios afectados.  
- Protección de riberas mediante escolleras.  
- Descompactación de la pista de trabajo.  
- Las actividades de cruce con la rambla del Rambutxar se realizarán en momentos en que dicho cauce no presente flujo superficial.  
El programa de vigilancia ambiental propuesto tiene como finalidad garantizar el cumplimiento de las medidas preventivas, la aplicación de las medidas correctoras y la correcta realización del proyecto de restauración ambiental. El programa incluye la remisión de informes periódicos al órgano ambiental.  
Se considera que las medidas preventivas y correctoras de impactos propuestas en el estudio de impacto ambiental así como el programa de vigilancia ambiental son adecuados para prevenir los posibles impactos ambientales que la realización de la obra pueda causar sobre el medio ambiente debiendo -no obstante- aclararse algunos de los aspectos del estudio de impacto ambiental mediante la ampliación de las medidas correctoras.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento. anexo I .7.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto gasoducto de APB 49,5 bar Alacant - Sant Vicent del Raspeig - Alacant siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Si en el transcurso de las obras aparecieran restos amparados por la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano se actuará de acuerdo con los preceptos establecidos en los artículos 63 y 65 de dicha Ley.   
2. En el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminación acústica y las ordenanzas municipales dictadas al respecto.   
3. Se habilitarán rampas para facilitar la salida de la fauna que haya podido quedar atrapada dentro de la zanjas realizadas para la ejecución de la obra. Dichas zanjas se revisarán diariamente con el fin de evacuar la posible fauna atrapada en ellas.   
4. Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de la fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la prueba hidráulica, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes, se derivarán a gestor autorizado.  
5. En el cruce de la rambla del Rambutxar se deberá tener especial precaución ante la posibilidad de aparición de poblaciones de anfibios y/u otras especies de interés debiendo velarse por su adecuada preservación.  
6. Se señalizarán las zonas donde aparezcan especies de interés comunitario con el fin de evitar afecciones innecesarias sobre el hábitat.  
7. Se respetarán los condicionantes establecidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar en la autorización emitida para cruce de cauce público.  
8. Cualquier operación de reparación o mantenimiento de la maquinaria empleada en la obra que por sus características pueda originar cualquier tipo de vertido contaminante se realizará en taller debidamente autorizado.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental  
Valencia a 28 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 176/07-AIA  
Título: explotación avícola de engorde  
Promotor: Ana Sofía Bolumar Bolumar  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Segorbe  
Objeto del proyecto: obtención de la licencia ambiental para la actividad avícola de engorde  
Localización: partida Rascaña, polígono 4, parcela 17 y 18 del término municipal de Segorbe (Castellón)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia ambiental para una explotación avícola de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
Se pretende iniciar la actividad de pollos de engorde para una capacidad de 34.000 aves. Se dispone de una superficie de 4.265 m², en la que se construirá una nave de engorde e instalaciones anexas (oficina y aseos-vestuarios) con una superficie total de 1.925 m². La solera de la nave será de hormigón armado impermeable a lixiviados. En el exterior de la nave se construirá un muelle de descarga y almacenamiento de residuos orgánicos hasta la retirada por la empresa correspondiente mediante solera de arcilla compactada. Las dimensiones del estercolero serán de 100 m² con altura de almacenamiento de 1,5 m.  
La actividad consistirá en el engorde de pollos sobre cama de cascarilla de arroz, desde un día de vida hasta alcanzar unos 2,5 kg p.v. momento en que se destinan a matadero. Se realizará 5-6 ciclos/año. Tras cada ciclo de engorde se realizará un vacío sanitario de dos semanas.  
La gallinaza será retirada por empresa ajena a la actividad, tras la extracción al estercolero, evitando la acumulación dentro de la nave. Se aporta contrato de retirada de gallinaza, suscrito entre la promotora y la empresa Montecarrillo, S,.L. con CIF B-16181562, con domicilio fiscal en Casasimarro (Cuenca) como gestor de residuos no peligrosos de Castilla-La Mancha (incluido en el listado de gestor de residuos no peligrosos de la Consejería de Medio Ambiente y Desarrollo Rural de Castilla-La Mancha con número de gestor 08/16/CLM/RNP-GAN-AGR/126).  
Las medidas higiénico-sanitarias a aplicar en la explotación se basan en la instalación de vallado perimetral, pediluvios a la entrada de la nave, vado sanitario para vehículos a la entrada de la explotación, tela pajarera en las ventanas de las naves, así como medidas de desinfección, desratización o desinsectación de las instalaciones, sobretodo en su periodo de vacío sanitario.  
Las aguas residuales que se generarán en la explotación procederán de los aseos, yendo a parar a una fosa séptica de fermentación anaerobia 2 m³, vaciándose los lodos una vez al año, mediante cuba de extracción por aspiración.  
El abastecimiento de agua potable se realizará desde pozo propio en las inmediaciones de la parcela.  
Los cadáveres serán gestionados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
La explotación se localiza a más de 1 km del núcleo de población.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
En fecha 5 de febrero de 2007 es remitido a esta Dirección General por el órgano sustantivo, el estudio de impacto ambiental relativo a la actuación, el cual se devuelve en fecha 5 de marzo de 2007 por considerarse que no se ajusta al contenido mínimo que para explotaciones ganaderas prevé el anexo A.2. de la Orden de 3 de enero de 2005 de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental que se hayan de tramitar antes esta Conselleria.  
En fecha 20 de junio de 2007 se recibe de nuevo expediente relativo a la actuación, el cual se devuelve al órgano sustantivo (fecha entrada Ayuntamiento de 16 de julio de 2007) por carecer del informe urbanístico municipal; del informe preceptivo y vinculante regulado en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano; del informe regulado en el art. 19.2. de la Ley 4/2004 de 30 de junio, de la Generalitat, de ordenación del territorio y protección del paisaje, que será evacuado por el organismo de cuenca competente; de la justificación del pozo que abastece a la explotación; de la justificación del volumen de gallinaza generado en cada ciclo de engorde; del diseño del estercolero, localización, detalles constructivos y características del mismo; del plano de localización de la nave en la parcela y del resto de infraestructuras que constituyen la explotación. En fecha 21 de agosto de 2007 se recibe de nuevo el expediente.  
El expediente se inicia el 21 de agosto de 2007, con la remisión por parte del Ayuntamiento de Segorbe de proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente municipal.  
La información pública se ha realizado en el tablón de edictos del Ayuntamiento, a los vecinos colindantes a la explotación, y en el BOP nº 149 de 14 de diciembre de 2006 (para el estudio de impacto ambiental), sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:  
- Informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, relativo a la prospección arqueológica (sin se haya documentado yacimientos arqueológicos; en cuanto al patrimonio etnológico, los resultados de la prospección hacen referencia a que el único elemento localizado es una caseta-refugio de piedra en seco que queda en el límite del proyecto pero sin afección).  
- Solicitud a la Confederación Hidrográfica del Júcar de aprovechamiento de aguas subterráneas de nueva implantación para caudal de 3.723 m³/año, para uso de explotación ganadera de pollos de carne, de fecha 16 de enero de 2006.  
- Contrato de retirada de gallinaza suscrito con la empresa Montecarrillo, SL. registrada como gestor de residuos no peligrosos de la Consejería de Medio Ambiente y Desarrollo Rural de Castilla-La Mancha, de fecha 24 de agosto de 2006.  
- Informe favorable del ingeniero técnico municipal.  
- Informe favorable del jefe local de Sanidad.  
- Informe favorable del arquitecto técnico municipal.  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como suelo no urbanizable común, según normativa urbanística municipal.   
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se incluye las principales acciones potencialmente impactantes, tanto para la fase de construcción como para la de funcionamiento.  
La descripción del medio, aporta información relativa a la climatogía, fisiografía, clasificación litológica, clasificación edáfica, clasificación hidrológica, vegetación, fauna y medio socioeconómico, de manera general para el término municipal. No se utiliza otra escala mayor, por lo que el reducido grado de detalle provoca que no se proporcione adecuada información del medio referida a la zona donde pretende ubicarse la explotación.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el agua superficial y subterránea, por lixiviación de residuos orgánicos o percolación de los mismos asociada a una incorrecta gestión en la propia explotación durante la fase de almacenamiento; el suelo, por contaminación asociada a una gestión incorrecta de la gallinaza en la misma explotación y el aire, por emisión de olores asociada a la gallinaza generada.  
La identificación de impactos se ha realizado cruzando las acciones a realizar y las posibles alteraciones que pueden producir sobre el medio, tanto para la fase de construcción como para la de funcionamiento. Para ello se ha elaborado una matriz causa-efecto, a partir de la cual se aprecia las acciones que interactúan con los factores del medio.  
De los impactos identificados cabe destacar para la fase de funcionamiento:  
- Sobre el aire, por emisiones asociadas a la generación de gallinaza y a la presencia de animales.  
- Sobre el agua, por lixiviaciones asociadas al almacenamiento de la gallinaza en el estercolero, por existencia de posibles fisuras por mala compactación del suelo, tras días de lluvia.  
- Sobre el suelo, por contaminación asociada al almacenamiento de la gallinaza en el estercolero, por existencia de posibles fisuras por mala compactación durante su construcción o bien por el deterioro sufrido en el tiempo.  
Se ha realizado una valoración de impactos mediante la utilización de la matriz de importancia, obteniéndose en última instancia la valoración cuantitativa de la importancia del impacto.  
Se adopta medidas correctoras para los impactos moderados y severos.  
2. Consideraciones sobre las propuestas de medidas correctoras  
Las medidas correctoras a aplicar se basan en la minimización del impacto que la actividad causará sobre el paisaje y sobre el agua, recogidas a continuación:  
- Para disminuir el impacto visual provocado por la construcción de la edificación, se procederá a la utilización de materiales constructivos que armonicen con el entorno, así como a la plantación de especies arbóreas.  
- Para evitar una posible contaminación de acuíferos como consecuencia de que se produzcan lixiviados procedentes de la zona de almacenamiento de la gallinaza, debe realizarse una buena compactación durante la construcción de la solera del estercolero para así conseguir la impermeabilización total para que no se produzca impacto por este hecho.  
No se ha valorado económicante el coste de la aplicación de las medidas correctoras.  
La medida correctora de impermeabilización del estercolero por compactación de las arcillas para evitar la posible contaminación de acuíferos deberá modificarse, ya que se considera que tras cada extracción de la gallinaza se posibilita el deterioro de dicha solera. Por lo que deberá utilizarse materiales de obra que ofrezcan estas características de impermeabilidad, tanto para la solera como para las paredes del estercolero, de altura de almacenamiento 1,5 m.  
No se ha aportado información relativa al destino de las aguas residuales una vez extraídas de la fosa séptica. Estas aguas residuales deberán destinarse a la EDAR municipal (como alternativa económica y práctica más factible), o ser gestionada en la misma explotación, de manera que se cumpla los requisitos legales establecidos a tal efecto, y recogidos en los condicionantes de esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad avícola de engorde, situada en el polígono 4, parcelas 17 y 18, del término municipal de Segorbe (Castellón) promovida por Ana Sofía Bolumar Bolumar, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá justificar ante esta Dirección General, disponer de informe definitivo favorable, a los efectos patrimoniales, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá justificar ante esta Dirección General, disponer del informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el art. 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de ordenación del territorio y protección del paisaje.  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá justificar disponer de la Concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar para explotar el pozo de riego.  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá justificar ante esta Dirección General el traslado de las aguas residuales procedentes de la explotación, a la EDAR municipal, debiendo disponer de certificado de impermeabilidad, estanqueidad y estabilidad estructural del depósito enterrado de dichas aguas, cálculo justificativo de sus dimensiones y materiales con los que se ha construido la misma, todo ello firmado y visado por el colegio oficial correspondiente. En caso de justificar el tratamiento de las aguas residuales en la misma explotación deberá disponer de autorización de vertido por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 24 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 371/06-AIA  
Título: explotación intensiva porcina de cebo  
Promotor: José Martínez Gimeno  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Llombai  
Objeto del proyecto: obtención de la licencia de actividad para la explotación porcina de cebo  
Localización: polígono 16, parcelas 474 y 477, término municipal de Llombai (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación porcina. Las principales características del proyecto se resumen a continuación.   
Las parcelas 474 y 477 están conectadas por medio de la parcela 475 propiedad del promotor. La superficie de las dos parcelas 474 y 477 es de 2.872 m², siendo la superficie construida de 1.191 m² distribuida de la forma siguiente:  
- Parcela 477: nave 1 (513 m²), nave 2 (301,7 m²)  
- Parcela 474: nave 3 (376,2 m²)   
Cuenta además con un lazareto entre las naves 1 y 2 de 30 m². Se dispone también de un depósito de agua y un cuarto de aseo.  
La capacidad está prevista para 1.335 cabezas de cebo (160 UGM) por lo que se clasifica dentro del grupo segundo de explotaciones porcinas. Entrarán cerdos con una masa de entre 15 y 25 kg y permanecerán en la explotación, de 135-140 días, hasta alcanzar una masa de entre 95 y 120 kg. Se espera una media anual de 2,5 ciclos.   
El volumen de purín estimado asciende a 2.870,25 m³/año. Las naves contarán con fosas para la recogida de purín con una capacidad total de 1.400 m³. Las caras internas de las zanjas están acabadas de enfoscado de cemento con elucido fino y la solera está realizada a base de hormigón en masa.  
El purín se aplica como abono en campo. Será retirado de la explotación mediante cuba y llevado directamente a los terrenos agrícolas de los que se dispone. El municipio de Llombai está clasificado como zona vulnerable a la contaminación de las aguas por nitratos. Por lo que la dosis de aplicación anual ha de ser como máximo de 170 kg N/ha. Para esta dosis la superficie agrícola necesaria es de 90 ha.   
La explotación dispone de vado sanitario y de vallado perimetral. Se indica que en el caso del vallado, la zona de la parcela colindante con la acequia y el barranco no se encuentra cerrada.  
El suministro de agua procederá de la red abastecimiento municipal. En base al informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, la Sociedad Española de Abastecimiento SA. certifica su capacidad para seguir con el abastecimiento de agua.  
Tanto las aguas sanitarias como las aguas de limpieza de los locales se conducen a las fosas interiores de las naves y se gestionan junto con el purín.  
La distancia al núcleo urbano es de 780 metros.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inició el 25 de octubre de 2006, con la remisión por la Comisión de Calificación de Actividades de la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, del proyecto de actividad, del estudio de impacto ambiental y el expediente municipal.  
La información pública se realizó mediante la publicación en el BOP nº 245, de 14 de octubre de 2004, la comunicación a los propietarios de las parcelas colindantes y mediante edicto expuesto en el tablón de anuncios.  
Se presentó una alegación por parte de uno de los vecinos por las molestias ocasionadas por el desarrollo de la actividad por la emisión de ruidos y olores y por la proliferación de insectos.  
El cumplimiento de todas las medidas correctoras descritas en el estudio de impacto se consideran suficientes para garantizar que no se producirán problemas graves por la proliferación de insectos y emisión de olores. En el caso de que aparecieran dichos problemas se deberán plantear nuevas medidas correctoras.   
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 25 de octubre de 2006 el servicio territorial de la CTH, Área de Actividades Calificadas, remite al Área de Impacto Ambiental el expediente que consta de la siguiente documentación por duplicado: expediente municipal, estudio de impacto ambiental y proyecto de actividad y documentación complementaria.  
El expediente municipal contiene la siguiente documentación:  
Informe técnico favorable del ingeniero técnico municipal, indicando que con respecto al emplazamiento, sí está de acuerdo con las ordenanzas municipales y planes de ordenación urbana.  
Informe técnico favorable del aparejador municipal indicando que con respecto al emplazamiento, sí está de acuerdo con las ordenanzas municipales y planes de ordenación urbana.  
Informe técnico favorable del jefe local de Sanidad.  
Autorizaciones para la aplicación del purín en parcelas agrícola con una superficie total de 90 ha.  
Información pública en el BOP nº245, de 14 de octubre de 2004, edicto y la notificación a los vecinos afectados por la explotación.  
Comunicación del ayuntamiento con fecha de 12 de noviembre de 2004 en el que se indica que se han presentado alegaciones de D. Cornelio Fuster Bisbal propietario de la parcela 480 del mismo polígono. No se han encontrado la respuesta a las mismas.  
No se ha encontrado la autorización previa para la construcción de la explotación. En la consulta realizada al ayuntamiento se confirma que el expediente municipal no incluye dicha autorización.   
Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar en el que se recoge:  
"La nave nº 3 se encuentra en zona de policía del barranco de l`Arc, por lo que para la legalización de su construcción se debe obtener la autorización de las obras de este mismo organismo.   
Se recuerda que no está permitido iniciar obras que afecten a zona de dominio público hidráulico y sus zonas de protección sin la preceptiva autorización administrativa del organismo de cuenca"  
Por lo que respecta a la disponibilidad de recursos hídricos: «La explotación ganadera no supone un incremento de la demanda de recursos hídricos (...) la Sociedad Española de Abastecimiento, SA., entidad suministradora de agua potable, certifica su capacidad para seguir abasteciendo (...) esta Confederación Hidrográfica informa favorablemente (...)".  
En fecha 13 de noviembre de 2006 se realiza una consulta al Servicio de Ordenación Territorial acerca del posible riesgo de inundación existente por la situación de la explotación en el entorno de los cauces del río Magro y el barranco de l`Arc.  
En fecha 21 de diciembre de 2006, el Área de Conservación de Espacios Naturales remite el informe en contestación a la consulta en el que se informa de la necesidad de que el promotor realice un estudio de inundabilidad para la concreción del riesgo de inundación.  
Con fecha de salida 2 de febrero de 2007, se solicita al promotor la ampliación de documentación presentada así como del resultado de la consulta realizada al Servicio de Ordenación Territorial. Se le informa acerca de la necesidad de realizar el estudio de inundabilidad para la concreción del riesgo, sistema de gestión de los purines y de las aguas residuales que realiza.  
En fecha 8 de junio de 2007, se recibe la comunicación interna del Área de Conservación de Espacios Naturales. Servicio de Ordenación Territorial en el que se indica:  
"En el estudio de inundabilidad del Plan general de ordenación urbana del término municipal de Llombai, informado el 15 de mayo de 2007 por el organismo de cuenca para el sector Sur A". A1\_Alfarp, lindante con el río Magro, se constata que la delimitación de los niveles de riesgo son sensiblemente coincidentes con los del proyecto LINDE, por lo que se pueden considerar aceptables los niveles de riesgo del mencionado estudio.  
El estudio de inundabilidad concreta a una escala mayor el riesgo establecido por el PATRICOVA (1:1.000); lo que permite verificar con mayor precisión su incidencia con el planeamiento.  
El ámbito ocupado por las instalaciones dedicadas a la explotación ganadera se encuentra en suelo no urbanizable de protección agrícola, no estando afectado por riesgo de inundación PATRICOVA."  
Con fecha 25 de junio de 2007, se realiza consulta al Servicio de Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Dada la fecha de construcción de las naves, la explotación no cuenta con la autorización previa a la construcción. Sí disponía de licencia de obras que fue concedida por el Ayuntamiento en fecha 9 de septiembre de 1981. Por lo que se realiza la consulta a dicho Servicio sobre la validez de la licencia de obras para justificar la legalidad de las construcciones.  
En fecha 2 de julio de 2007, el Servicio de Coordinación Territorial remite la contestación en el que se concluye que la licencia municipal de obras otorgada por el ayuntamiento de Llombai se considera válida y las construcciones existentes legales al amparo de dicha autorización.  
Afecciones legales  
La explotación se encuentra ubicada en suelo no urbanizable de protección agrícola según las normas subsidiarias y complementarias de 1982. Visto el art. 95 zonas de protección agrícola, la construcción de granjas está permitida en esta zona.  
La explotación no dispone de autorización previa para la construcción. En este caso, visto el informe emitido por el Servicio de Coordinación Territorial, las construcciones se consideran legales al amparo del permiso de obras otorgado por el Ayuntamiento con fecha 9 de septiembre de 1981.   
Dado que se ha aceptado el permiso de obras, durante la tramitación del expediente, no se ha realizado consulta a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación acerca de las condiciones generales de la explotación y de su emplazamiento. Por lo que, no se ha podido constatar si la explotación cumple las distancias mínimas exigidas con respecto a otras explotaciones ganaderas y a núcleos de población ni si pudiese quedar exonerada de dichos requisitos.  
Según la Orden de 17 de octubre de 2005, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se regula la emisión de los informes de carácter territorial y urbanístico, artículo 6, corresponde a los Ayuntamientos la solicitud e instancia a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, de la emisión de los informes en lo relativo a la construcción e instalación de instalaciones ganaderas en suelo no urbanizable  
Con los datos proporcionados en el estudio de impacto ambiental y visto el artículo 53 de la Ley 6/2003 de ganadería, la explotación incumple con la distancia mínima de 1000 m que estas explotaciones deben respetar con respecto a núcleo de población superiores a 2000 habitantes, como es el caso del municipio de Llombai.   
Vista la disposición derogatoria tercera punto 4 de dicha Ley:  
"Las instalaciones ganaderas que a la entrada en vigor, con fecha 20 de mayo de 1995, del Decreto 76/1995, de 2 de mayo, del Gobierno Valenciano, estuvieran inscritas en la lista de explotaciones ganaderas, y que carezcan de licencia municipal de actividad y no puedan obtenerla por razones urbanísticas relativas a su emplazamiento, podrán continuar ejerciendo provisionalmente la actividad ganadera durante un periodo máximo de 15 años, siempre que las instalaciones cumplan las condiciones higiénicas, sanitarias, de bienestar animal y medioambientales legalmente exigidas (...)".  
La nave nº 3, parcela 474, se encuentra en zona de policía del barranco de l`Arc, por lo que para la legalización de su construcción se debe obtener la autorización de las obras del organismo de Cuenca.   
El municipio de Llombai está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental incluye una descripción del medio incluyendo: clima, características edafológicas, características geológicas, hidrogeología, aguas subterráneas, flora y fauna y paisaje.   
La zona donde se desarrolla la actividad corresponde a una zona agrícola combinación de cultivos de secano y regadío. En las proximidades de la zona se encuentran ubicadas otras explotaciones ganaderas así como otras actividades industriales.   
La explotación se encuentra franqueada por le barranco de l'Arc y el cauce del río Magro. Por lo que se debe vigilar el estado de las fosas de almacenamiento y extremar las precauciones durante la extracción y transporte del purín de manera que se evite el vertido incontrolado de vertidos a cauce público, afección al suelo y a las aguas subterráneas.  
Los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el suelo y el agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de residuos o durante su aplicación en el campo como abono; y el aire, por emisiones de sustancias nocivas, olores, asociada a la fermentación de los residuos orgánicos, partículas, ruidos y vibraciones.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas protectoras y correctoras propuestas:  
- Ventilación estática horizontal en el interior de la nave  
- Sistema de bebederos que evite las pérdidas de agua  
- Pediluvios a la entrada de las naves  
- Colocación de vado sanitario a la entrada de la explotación  
- Vacío sanitario al finalizar el ciclo de engorde  
- Se llevará a cabo un programa de desratización y desinsectación de las naves  
- Vallado perimetral   
- Contenedores homologados para el almacenamiento de cadáveres  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación porcina, situada en el polígono 16, parcelas 474 y 477 en el término municipal Llombai (Valencia) promovida por José Martínez Gimeno, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
1. Se deberá comprobar si la localización de la explotación porcina debe cumplir, o esta exonerada de ello, con las distancias de seguridad sanitaria y de separación con respecto a núcleos de población que vienen impuestas por la Ley 6/2003 de ganadería de la Comunitat Valenciana. La instalación en todo caso deberá cumplir con las condiciones higiénicas, sanitarias, de bienestar animal y medioambientales legalmente exigidas.   
2. Tal y como se recoge en el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 3 de agosto de 2006, la nave 3 se encuentra en zona de policía del barranco de l`Arc. Por lo que para la legalización de la construcción de la nave 3 deberá obtener la autorización de las obras de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
3. Deberá disponerse del informe favorable definitivo de patrimonio cultural de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
4. En cuanto a la gestión de purines.   
La distribución del purín como fertilizante se realizará con una dosis máxima de aplicación por hectárea de 170 kg N/año. La distribución sólo se podrá realizar sobre las parcelas de las que el promotor disponga de autorización y que se encuentren en régimen de explotación agrícola. Tras su aplicación se recomienda que se entierren inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
Se respetarán las distancias mínimas de distribución, con respecto a otras explotaciones ganaderas, cursos de agua y núcleos de población que vienen recogidas en el RD 324/2000 por el que se establecen las normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.   
Para el cálculo de las dosis de abonado de los diferentes cultivos y las épocas adecuadas para su aplicación se tendrán en cuenta las recomendaciones que se establecen en la Orden de 29 de marzo de 2000 por la que se aprueba el Código valenciano de buenas prácticas agrárias.  
5. Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que pudieran producirse en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.   
6. Todas las fosas, conducciones de purín, aguas fecales y todas aquellas zonas de la explotación que se encuentren en contacto con deyecciones deberán estar impermeabilizadas. Se deberá realizar una comprobación periódica del estado de las mismas.   
7. Se deberá disponer de contrato actualizado y suscrito para la totalidad de animales, de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto. Se dispondrá de un depósito homologado para el almacenamiento.  
8. Como medidas higiénicas y sanitarias, todo el perímetro de la explotación deberá estar vallado. Se dispondrá y mantendrá un vado sanitario o sistema equivalente para la desinfección de los vehículos que deban entrar en la explotación. Se instalarán mallas tipo pajarera para evitar la entrada de posibles vectores de enfermedad en todas las ventanas de las naves. Se realizarán los programas de desratización y desinsectación propuestos.  
9. Se comunicará cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 24 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 220/05-AIA  
Título: ampliación cantera de áridos Garganta II. sección A).  
Promotor: Lorenzo Andrés Valles, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante. Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.  
Localización: paraje denominado La Garganta del término municipal de Teulada (Alicante).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El objeto del proyecto es la ampliación de la cantera de áridos Garganta II tramitada como recurso de la sección A) por la Ley de minas.   
La superficie de la ampliación solicitada es de 174.094 m² mientras que el conjunto del suelo no urbanizable de aprovechamiento extractivo (Garganta II y ampliación es de 244.638 m²).   
Además de ampliar la superficie de explotación, el proyecto tramitado incluye la restauración de la antigua cantera Garganta I adyacente a Garganta II, lo que supone en conjunto la restauración de una superficie total de 337.491 m².  
Se ha estimado un tiempo aproximado de 12 años para la explotación y restauración de la zona de ampliación Garganta II, mientras que el resto de los trabajos de restauración del conjunto de la zona de actuación se alargan hasta los 18 años.  
En la zona explotada Garganta II existe un vertedero de residuos inertes de propiedad municipal que ocupa un antiguo hueco generado por la explotación y que dispone de proyecto de sellado y restauración final, de modo que esta zona queda al margen del presente proyecto. La cota final de vertido en este vertedero es de 140 m.s.n.m.  
Actuaciones a realizar:  
1. Trabajos de explotación.  
El sistema de explotación a emplear será el típico de minería a cielo abierto, procediendo mediante el empleo de explosivos, a la formación de bancos y plataformas en sentido descendente.   
El volumen de explotación estimado está en aproximadamente 2.255.240 m³ considerando el volumen de estériles prácticamente despreciable.  
El ritmo de explotación esperado será aproximadamente de 200.000 m³/año por lo que se estima que la explotación dure aproximadamente 12 años.  
El proceso de explotación se ha dividido en dos fases:  
- Fase I: comprende los 5 primeros años de la vida de la explotación. Los frentes noreste y sureste se empiezan a banquear.  
- Fase II: Comprende los 7 años siguientes de la vida de la explotación. En esta fase se distinguen dos hitos:  
Hito 1. Comprende los años 5-8 ambos inclusive. Se continúa la explotación mediante banqueo descendente en la parte este de la explotación (ampliación Garganta II) hasta llegar a la zona del barranco. En este hito quedará definida la zona de exclusión geotécnica donde se ubicarán vallado y señalización que impida el paso de cualquier persona por riesgo de caída de bloques.  
Hito 2: comprende los últimos 4 años de la vida de explotación. En este tiempo se explotará en la zona denominada plaza de Cantera.  
2. Trabajos de restauración.  
La alternativa contemplada es la creación de un área natural similar a los terrenos forestales colindantes de manera que no precise de la intervención humana para su mantenimiento una vez que en la zona la cubierta vegetal sea capaz de prosperar por sí misma.  
Los trabajos de restauración afectarán al total de la superficie contemplada en el proyecto, es decir la explotación Garganta I, Garganta II y ampliación Garganta II.  
La restauración se ha planteado en distintas fases que van alternándose con la explotación. Como ya se ha indicado en el punto anterior trabajos de explotación, la explotación tiene una duración máxima de 12 años dividida en dos fases: una de 5 años y la otra de 7 años. Mientras se van explotando los diferentes bancos de explotación se van realizando los trabajos de restauración. Desde el año 12 hasta el año 18 los trabajos a realizar en el área de estudio serán únicamente los de restauración.  
La tarea de remodelación de los bancos de explotación se realizará mediante excavación y voladura. La restauración general consistirá por un lado en el desdoblamiento de los bancos de explotación actuales a unos de restauración de 9 m. de altura, separados por bermas de 4 m. de anchura quedando una pendiente media de talud de 35º. En la zona de ampliación de Garganta II, resulta una pequeña zona, que debido a las condiciones del diseño geométrico del hueco de explotación y de la geometría original del terreno, quedará con una pendiente mayor.  
2.1. Restauración geomorfológica.  
- Garganta I: actualmente, en esta zona se encuentran las instalaciones fijas de la explotación: oficinas, báscula, planta de machaqueo y clasificación, acopios de áridos, accesos...etc.. No obstante, los trabajos de restauración se iniciarán reperfilando la superficie de manera que se suavicen las pendientes de las paredes de los huecos, eliminando a su vez los montículos aislados y manteniendo únicamente un camino principal de acceso, con la eliminación de rampas y caminos innecesarios. Una vez finalizada la extracción de material, se desmantelarán las instalaciones y se limpiará la zona de escombros y residuos. Posteriormente se replantearán los caminos de servicio para el mantenimiento, se procederá a un escarificado para la descompactación de los terrenos y se incorporará una capa de 30 cm de tierra vegetal sobre la que se realizará la siembra y plantación de las especies vegetales seleccionadas  
- Garganta II: en la zona de vertedero, la restauración se llevará a cabo de acuerdo al proyecto. Indicar que la cota final de vertido es de 140 m.s.n.m. En la zona de taludes, dada su verticalidad, se imposibilita la incorporación de tierra vegetal y la recuperación de la cubierta vegetal es casi imposible. A parte, en la zona de precaución geotécnica existe un gran riesgo de caída de bloques y piedras, por lo tanto, en la parte basal de esta zona se dispondrá de carteles indicativos y vallas que impidan el paso a cualquier persona. También nos encontramos con tres pequeñas plataformas, en las cuales se incorporará tierra vegetal para su posterior revegetación. Por último, como en esta zona se cuenta con pistas de 20 m. de anchura, se plantea la revegetación de parte de las mismas, retranqueándolas hasta dejar una anchura de 5 m. suficiente para la circulación de vehículos que lleven a acabo las labores de mantenimiento.  
- Ampliación Garganta II: los taludes de restauración de esta zona dispondrán de una pendiente de 45º, una altura de 8 m. y bermas intermedias de 4 m. de anchura aproximada. De la combinación de dichas características se obtiene un talud general de 35º de inclinación respecto la horizontal. Dependiendo de la orientación de los taludes (solana o umbría) se emplearán distintas especies vegetales en la revegetación. Los bancos de restauración dispondrán de una contrapendiente del 2% hacia el pie del talud para facilitar la direccionalidad del flujo de las aguas.  
La plaza de cantera se diseñará con una pendiente del 1% hacia la balsa de decantación donde serán recogidas las aguas de escorrentía. Por su morfología llana, la plantación de especies arbóreas en esta zona será superior que en el resto de la explotación.  
Zona de exclusión geotécnica. En esta zona existe un gran riesgo de caída de bloques y piedras y además es una zona muy inestable geotécnicamente en la cual está totalmente prohibido el acceso a esos taludes. En la parte basal se dispondrá de carteles indicativos y vallas que impidan el paso a cualquier persona.   
Para garantizar el mantenimiento de la cubierta vegetal se proyectan varios caminos de 6 de ancho conectados entre sí que permitan llevar a cabo las labores de mantenimiento, reposición de marras y mantenimiento de las instalaciones de riego.  
Áreas externas. Fuera del límite de la explotación nos encontramos varias zonas a tener en cuenta. Por un lado la pista situada al este de la cantera, pista que queda incomunicada del resto, en ella se plantea la revegetación mediante la plantación de especies arbustivas y arbóreas para evitar un tramo de pista sin discontinuidad. Por otro lado, en el norte de la cantera, se ubica la balsa de decantación donde serán recogidas las aguas de escorrentía de la explotación.  
2.2. Aporte de tierra vegetal.  
Para la instalación de la cobertura vegetal es necesario un sustrato sobre el que esta se asiente. Por ello es necesario previo a las tareas de explotación retirar el suelo edáfico y acopiarlo y mantenerlo en óptimas condiciones para su posterior uso en las labores de restauración.  
El volumen de tierra vegetal que se puede obtener de la zona de explotación es de aproximadamente 101.248,67 m³ y el necesario para llevar a cabo la restauración se ha calculado en 106.600 m³, por lo que en principio se deberá adquirir un volumen de tierra vegetal de 5.352 m³ aproximadamente.  
Las tierras retiradas previamente a la explotación en caso de ser acopiadas para su uso posterior, se ubicarán en la zona de Garganta I de acuerdo con lo grafíado en el plano PR-11.  
2.3. Revegetación.  
A efectos de selección de especies, se han distinguido varias áreas en la que se dispondrán los distintos porcentajes y densidades. La revegetación se hará en dos fases: en una primera fase se realizará una siembra con una mezcla de especies herbáceas de rápido crecimiento (gramíneas y leguminosas) y en la segunda fase se llevará a cabo la plantación con especies arbustivas y arbóreas. La densidad utilizada para las plantaciones será de 2.500 ud/ha y la dosis de semillas a emplear en la hidrosiembra será de 100 kg/ha. La selección de especies viene condicionada por la morfología de la restauración: plataformas y taludes, y por la orientación de los mismos.  
Bermas solana y plataforma Garganta II. Arbustivas: Rosmarinus officinalis (20%), Quercus coccifera (20%), Cistus monspeliensis (15%), Chamaerops humilis (10%) y Thymus vulgaris (15%) Arbóreas: Pinus halepensis (20%).  
Bermas umbría y plaza. Arbustivas: Rosmarinus officinales (20%), Quercus coccifera (20%), Stipa tenicissima (20%), Lavandula latifolia (20%) Anthyllis cytisoides (15%). Arbóreas: Pinus halepensis (30%)  
Taludes solana y pista garganta II: Rosmarinus officinalis (25%), Quercus coccifera (20%), Stipa tenicissima (20%), Lavandula latifolia (20%), Anthyllis cytisoides (15%).  
Taludes umbría: Rhamnus lyciodes (25%), Rosmarinus officinalis (25%), Quercus coccifera (20%), Cistus clusii (15%), Ramnus alaternus (15%).  
2.4 Restauración hidrológica  
Las actuaciones previstas son las siguientes:   
- Ejecución de drenajes laterales a pie de talud. Su función es recoger la escorrentía sobre taludes y bermas (pendientes hacia el pie de talud interior entre 1% y 2% y del 1% mínimo longitudinal) y conducirlas hasta la bajante de talud más próxima.  
- Bajantes de talud. Su función es efectuar el desagüe de taludes, canalizando el agua recogida en taludes intermedios y bermas a través de los drenajes laterales hacia el punto inferior en el pie del talud.   
- Bajante principal. Consistirá en un canal trapezoidal de hormigón de 1,2 m de ancho y 0,8 m. de altura, ubicando un disipador de energía a pie de bajante para mitigar la fuerza del agua.  
- Drenaje principal. Consistirá en un canal trapezoidal de hormigón de 2 m. de ancho y 1,5 m. de altura, ubicado en la base de la plataforma que comunica el drenaje de las aguas de ampliación de Garganta II con la balsa de sedimentación.  
- Drenaje perimetral. Consiste en un canal trapezoidal de 0,8 m. de ancho y 0,8 m. de altura excavado en tierra, ubicado en el perímetro de restauración que conduce las aguas hacia el interior del hueco minero.  
- Balsa de decantación. Se ha previsto la construcción de una balsa de decantación de sedimentos que recoja las aguas de escorrentía generadas en la explotación. Esta balsa se sitúa en la zona Norte de la explotación y se dimensiona con un volumen suficiente para almacenar los sedimentos producidos en 3 años. Durante la explotación, la balsa se limpiará anualmente tras las lluvias otoñales. Cuando se haya finalizado la revegetación de la cantera, las limpiezas de la balsa serán abandonadas hasta conseguir la colmatación de la balsa.   
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En marzo de 2007, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante, remite la documentación referente al proyecto de ampliación de la cantera de áridos, sección A) denominada Garganta II. La documentación remitida consta de proyecto de explotación, proyecto de restauración y estudio de impacto ambiental.   
Se adjunta además, certificado del resultado de la información pública del expediente en el que se indica que la información pública del mismo fue realizada por esos servicios territoriales y publicado en el DOGV nº 5078 de 25.08.05. Se indica que durante la información pública del expediente no se presentaron alegaciones al mismo.  
También se adjunta documentación complementaria relativa a:  
- Informe del Ayuntamiento de Teulada   
- Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar  
- Informe favorable con condicionantes de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Con la documentación disponible, en abril de 2007 se solicita al Servicio de Gestión Forestal informe sobre el proyecto de restauración tramitado. En fecha 3 de julio de 2007, se recibe el informe solicitado indicando la necesidad de ampliar la documentación en los siguientes términos:  
- Fases de trabajo  
- Estudio del paisaje  
- Restauración geomorfológica  
- Inestabilidad geomorfológica   
- Tierra vegetal   
- Revegetación  
- Cartografía   
- Hidrología y drenaje  
En fecha 5 de julio de 2007, el Servicio de Evaluación de impacto ambiental solicita a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante la ampliación del proyecto de restauración con el fin de adaptarse a lo indicado en el informe emitido por el Servicio de Gestión Forestal.  
En fecha 3 de agosto el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante remite la documentación solicitada, es decir el proyecto denominado Modificaciones al plan de restauración integral del proyecto de explotación recursos de la sección A) Garganta II y su ampliación visado en fecha 30 de julio de 2007.  
2. Antecedentes:  
En fecha 28 de septiembre de 2005, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Alicante remite documentación relativa al proyecto de ampliación de la cantera sección A) denominada Garganta II siendo la empresa promotora Lorenzo Andrés Vallés, SL., solicitando la correspondiente declaración de impacto ambiental. A dicho expediente se le otorga el expediente número 220/05-AIA.  
En fecha 21 de marzo de 2006, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial ampliación de documentación.  
En fecha 26 de septiembre de 2006, la directora general de Gestión del Medio Natural dicta resolución del expediente dando caducidad y ordenando el archivo del mismo por no haberse recibido la documentación solicitada en el plazo concedido, de conformidad con lo dispuesto al artículo 92 de la Ley de régimen jurídico de las administraciones públicas y del procedimiento administrativo común.  
En fecha 26 de octubre de 2006, tuvo entrada en la Conselleria de Territorio y Vivienda recurso de alzada contra la resolución de caducidad del expediente   
En fecha 15 de enero de 2007, la secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente resuelve admitir el recurso de alzada presentado por la empresa promotora y resuelve estimar la pretensión formulada en dicho recurso formulado por doña María Gordo Zaplana, en nombre y representación de Lorenzo Andrés Vallés, SL., contra la resolución de caducidad dictada por la directora general de Gestión del Medio Natural el 26 de septiembre de 2006, acordándose la reapertura del expediente nº 220/05-AIA, por no tratarse de una causa imputable al interesado ya que presentó la documentación requerida en tiempo y forma de acuerdo al artículo 38.4 de la Ley 30/92 de 26 de noviembre, de régimen jurídico de las administraciones públicas y del procedimiento administrativo común.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La explotación se sitúa en el paraje denominada La Garganta del término municipal de Teulada (Alicante). El acceso a la misma se realiza desde la carretera nacional 332, aproximadamente a unos 1.200 m. del mismo núcleo urbano de Teulada. Las viviendas más cercanas están a unos 350-400 m.  
El área de explotación se enmarca en el dominio de las cordilleras béticas, y más concretamente en el dominio del prebético externo.  
Desde el punto de vista geológico, la explotación se localiza en un paquete estratificado formado por capas de calizas inframétricas de color grisáceo, cuyo espesor en la zona de actuación supera los 50 m. Se observan también tonalidades rojizas procedentes de la presencia de procesos de oxidación. El área se caracteriza por una intensa fracturación en dos direcciones predominantes: N40 y N150, aunque también se observan otras direcciones de menos importancia. En superficie se aprecia la presencia de una intensa karstificación, que se materializa en forma de lapiaz muy desarrollado.  
En cuanto a la morfología, se han identificado en la zona, laderas regularizadas como consecuencia de los materiales deleznables, donde se desarrollan glacis de erosión y de acumulación que caracterizan los sedimentos cuaternarios. Existen también formas de erosión condicionadas por el encajonamiento de la red hídrica local, como barrancos incididos con perfil transversal en V y barrancos de fondo plano. Es notable la intensa fracturación del área.  
Desde una perspectiva edafológica, están fundamentalmente presentes tres tipos de suelos: los leptosoles eútricos en las zonas de máxima pendiente, los leptosoles líticos en coincidencia con los afloramientos de calizas con elevada pendiente y antrosoles, producto del cultivo de las áreas de menores pendientes y topografías más bajas.  
Desde el punto de vista hidrogeológico la zona de estudio pertenece a la unidad hidrogeológica 8.47 Peñon-Mongó-Bernia, compuesta por calizas, areniscas y calcarenitas con intercalaciones margosas (acuífero cretácico-terciario) y gravas, arenas y areniscas (acuífero cuaternario o detrítico de Xàbia, donde el nivel freático está situado entre 8 y 10 m.s.n.m).  
En lo referente a la hidrología, el área de estudio está incluida en una subcuenca litoral que pertenece al sistema de explotación de la Marina Alta. Comprende la totalidad de las cuencas de los ríos Girona y Gorgos y las subcuencas litorales comprendidas entre el límite norte del término municipal de Oliva y la margen izquierda del río Algar. Por lo que respecta al ámbito de la cantera, el barranco de Teulada de régimen intermitente y que ha abierto la denominada Garganta, discurre por el límite noroeste de la parcela. En el interior de la explotación hay un par de vaguadas interceptadas que vierten sus aguas hacia este barranco.  
Desde una perspectiva climatológica, el área de estudio pertenece a un ombroclima mediterráneo seco y al piso bioclimático termomediterráneo. El valor total de las precipitaciones medias anuales son aproximadamente 561 mm, con una temperatura media anual de 16,4ºC, siendo el mes más frío enero, con una temperatura media de 8,4ºC y el mes más caluroso es julio con una temperatura media de 24,8ºC.  
La calidad del aire del entorno se ha asimilado a un entorno rural, tomando como referencia los datos suministrados por las estaciones de la red automática de la estación de Gandía, donde se aprecian niveles óptimos muy por debajo de los valores permisibles. Respecto a los ruidos, las principales fuentes actuales de contaminación en la zona de actuación serían: el tráfico procedente CN-332, la autopista AP-7, las labores agrícolas del entorno y la propia planta de áridos que actualmente se encuentra en funcionamiento en las instalaciones de la cantera.  
Debido a la escasez de suelo y vegetación y la elevada pendiente de las laderas, la propia cantera y su entorno se caracterizan por presentar grados de erosión actual y potencial muy altos. El riesgo de desprendimientos es elevado en gran parte del área de actuación debido a la presencia de rocas competentes con elevado grado de fracturación y karstificación. Por otra parte, debido a la permeabilidad de la roca se registra una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos elevada. Por último, el riesgo de inundación en la cantera es nulo y únicamente se constriñe al cauce del río Gorgos y su desembocadura.  
En lo que respecta a la vegetación, la vegetación potencial ha sido eliminada y sustituida por coscojares con lentisco en todo el término municipal debido a la fuerte presión del hombre (actividad agrícola, incendios, urbanizaciones, etc.) Los coscojares están integrados por coscoja (Quercus coccifera) asociada al lentisco (Pistacia lentiscus), aunque también tiene importancia el palmito (Chamaerops humilis) y el algarrobo (Ceratonia siliqua). Como estrato herbáceo además de Brachypodium retusum abunda el Oxyris quadripartita.  
Desde el punto de vista faunístico destacan por su abundancia, las aves de pequeño tamaño que nidifican en los cultivos de secano: verdecillo, verderón común, jilguero, escribano soteño, pinzón vulgar y gorrión molinero. También destaca la presencia de mamíferos de mediano tamaño, como el lirón careto y el zorro. En cuanto a especies de anfibios y reptiles se ha constatado la presencia del sapo partero común, la rana común, el lagarto ocelado y la culebra de collar.  
La única especie de rapaz rupícola que ha sido detectada en la zona de estudio es el cernícalo vulgar (Falco tinnunculus)  
La cantera se localiza en el interior de la garganta que forma el barranco de Teulada al atravesar las elevaciones calizas que lo rodean. Esta subunidad paisajística es un corredor de infraestructuras de transporte ya que allí se localizan la carretera nacional CN-232 y la línea de FGV Alacant - Denia, esto hace que la presencia de observadores sea elevada. La cuenca visual se reduce al propio valle, y desde el exterior de éste se apreciar los últimos bancos de explotación situados a las cotas superiores. La degradación visual de la cuenca ya es importante por la presencia de las explotaciones calizas ya existentes.  
La zona de estudio no se encuentra en el ámbito de ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, LIC's, ZEPA's, espacios incluidos en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales, ni en el catálogo de zonas húmedas, no se encuentran próximas a ninguna microreserva, y no afecta a ninguna vía pecuaria, yacimiento arqueológico y paleontológico ni monte de utilidad pública.  
En relación con los usos del suelo, los límites de la ampliación propuesta vienen marcados por lo que el planeamiento urbanístico del municipio de Teulada califica como suelo no urbanizable de aprovechamiento extractivo.   
Existen numerosas infraestructuras viarias que discurren próximas a la cantera, no obstante, hay que destacar el paso de la carretera nacional CN-332 por el límite noroeste de la explotación y que se ve afectada por la circulación, entrada y salida de camiones procedentes de la explotación.  
La actividad económica tradicional de Teulada es la agricultura (cítricos y viñas) y la pesca. No obstante, en las últimas décadas el desarrollo de las actividades industriales y terciarias se ha visto incrementado destacando el auge de la construcción y la industria del mueble. Hoy en día el principal motor económico de Teulada es el turismo.  
2. Identificación y valoración de los impactos.  
Los principales acciones susceptibles de causar impactos serán las siguientes: apertura de nuevas pistas de acceso a frentes de explotación, retirada y acopio de suelo vegetal, apertura de nuevos bancos de explotación, arranque (perforaciones y voladuras), carga y transporte del material hasta la planta de tratamiento, construcción de drenajes, desagües y balsa de decantación, remodelación bancos de explotación y plataformas, revegetación taludes, bermas y plataformas, abandono y restitución de antiguas pistas, movimientos de tierras, incremento de consumo de agua, desmantelamiento de infraestructuras, machaqueo, clasificación y acopio de material para su venta, trasiego de maquinaria y entrada y salida de vehículos.  
Los principales efectos ambientales derivados de las acciones anteriormente descritas van a ser: destrucción del suelo y vegetación asociada, incremento de los procesos erosivos, discontinuidad en el paisaje y cambio de color, modificación del relieve, posibilidad de contaminar el subsuelo y las aguas superficiales, modificación de los drenajes naturales, incremento de ruido y emisiones gaseosas a la atmósfera, incremento del impacto paisajístico, incremento del tráfico rodado y producción de polvo y ruido, incremento del consumo de agua, generación de residuos peligrosos, acumulación de escombros y abandono de maquinaria, afección al tráfico de la CN-332 y por último el arraigo y crecimiento de la vegetación forestal.  
Actualmente, la zona de servidumbre y la zona de policía del barranco de Teulada ha sido afectada por la explotación ya existente. Sin embargo la zona de ampliación propuesta, noreste, dista más de 100 m. de dicho barranco.  
El impacto paisajístico generado por las explotaciones Garganta I y II, es alto y la ampliación de Garganta II incrementará dicho impacto al ampliar la cuenca visual de la explotación.  
En lo referente al patrimonio cultural valenciano, la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano emitió un informe favorable indicando la no afección al patrimonio.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Como medidas protectoras, el proyecto de restauración (mayo de 2006) y el proyecto de restauración modificado (julio de 2007) han introducido una serie de mejoras en lo referente a: avance de explotación - restauración, trabajos de explotación - restauración mediante fases definidas en espacio y tiempo, identificación y aplicación de medidas de seguridad en las zonas geotécnicamente inestables, proyecto de revegetación, diseño y construcción de drenajes, limpieza de residuos y acondicionamiento para la restauración de la cantera Garganta I, desmantelamiento de las instalaciones una vez finalizada la explotación, restauración de caminos y pistas abandonadas.  
El proyecto de revegetación, propone la siembra y plantación de especies vegetales de carácter forestal, de modo que se recupere el carácter forestal de la sierra previo a la explotación. Para la elección de especies y su distribución se ha tenido en cuenta además de la caracterización de la vegetación actual y potencial de la zona, la orientación de las laderas (solana y umbría), las pendientes (taludes y bermas) así como el consumo de agua necesario para el desarrollo de las mismas.  
En la cartografía aportada, se recogen las diferentes zonas de actuación, tanto las de explotación como las de restauración, zonas geotécnicamente inestables, drenajes, instalaciones, accesos y demás infraestructuras.  
Para paliar el incremento del consumo de agua, se ha previsto utilizar para el riego de las instalaciones y de la revegetación, el agua de escorrentía recogida en la balsa de decantación. En épocas de verano si fuera necesario, podría complementarse el abastecimiento mediante camiones cisterna.  
La contaminación acústica y la emisión de polvo queda limitada al interior de la garganta donde se ubica la explotación. Entre la carretera CN-332 y la explotación se han dejado unos pequeños relieves sin explotar que hacen de pantallas visuales y acústicas y protegen a los vehículos de las posibles emisiones.   
El impacto paisajístico va a verse incrementado al aumentar la superficie de explotación. Actualmente el impacto paisajístico es elevado puesto que los frentes de explotación de la cantera Garganta I y II no han sido restaurados y la cuenca visual de la explotación es elevada.   
Si bien el proyecto diseñado genera impactos ambientales de gran magnitud, las medidas correctoras propuestas en el proyecto de restauración conseguirán minimizar dichos impactos e integrar en el mismo proyecto dos antiguas explotaciones mineras hoy en día sin restaurar.  
El proyecto de restauración tramitado se considera desde el punto de vista ambiental aceptable, pero es necesario garantizar la correcta ejecución del mismo.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
A la vista de todo lo anterior, y en base a las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente;  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de la extracción de áridos tramitado como sección A) por la Ley de minas denominado ampliación Garganta II en el término municipal de Teulada (Alicante) cuya empresa promotora es Lorenzo Andrés Valles, SL., siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en el proyecto de explotación, proyecto de restauración y estudio de impacto ambiental (mayo de 2006) y las modificaciones al proyecto de restauración (julio de 2007) así como los condicionantes establecidos en el siguiente apartado.  
Segundo  
Como condiciones a cumplir en la ejecución del citado proyecto se establecen las siguientes:  
1. Cualquier construcción, obras o trabajos de restauración en la zona de policía del barranco de Teulada precisa autorización administrativa previa del organismo de cuenca de acuerdo al artículo 9 del Reglamento de dominio público hidráulico, RD 849/1986.  
2. Durante los meses de verano, en caso de ser necesario incrementar el consumo de agua ésta procederá de abastecimiento debidamente legalizado.  
3. En los caminos de acceso y pistas de acceso a frentes de explotación - restauración deberán realizarse labores de adecuación como la construcción de cunetas, vierteaguas y restauración de taludes de terraplén, sobre todo en el tramo inicial.  
4. En aquellos bancos de la explotación Garganta II, que el ancho de berma actual lo permita, serán desdoblados con el fin de alcanzar los parámetros de restauración establecidos en el proyecto.  
5. La balsa de recogida de pluviales estará vallada de modo que se evite el libre acceso a personas y animales evitando así, el riesgo de accidentes.  
6. La planta de tratamiento y clasificación del árido estará equipada con dispositivos que eliminen o disminuyan la emisión de polvo: filtros de manga que aspiran los focos emisores (trituradoras, cribas, etc.) riegos pulverizados situados en las trituradoras y en las salidas de las cintas a stocks, carneado de cintas transportadoras, protección de los stocks de finos (<10 mm) con obras de fábrica o silos.  
7. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de residuos y en el Real decreto 833/1988, relativo a la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.  
8. La posible aparición de cuevas o simas durante el avance de la explotación deberá ser comunicado al Área de Conservación de Espacios Naturales de la Conselleria de Territorio y Vivienda, a fin de que puedan ser inspeccionadas, dada su condición de espacios naturales protegidos mediante el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana.  
9. Deberá garantizarse la correcta ejecución del plan de restauración proyectado. Para ello, el promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde queden recogidos el balance y el estado actual de la actividad en relación con los volúmenes extraídos y aprovechables, con los rellenos realizados y con la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el plan de restauración - Estudio de impacto ambiental y en la presente declaración de impacto ambiental, como también cualquier posible incidencia de carácter medioambiental surgida a lo largo de la actividad. Este servicio deberá remitir una de las copias a esta Dirección General.  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 28 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 385/06-AIA  
Título: legalización explotación porcina de cebo  
Promotor: Enriqueta Tena Borrás  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Cinctorres (Castellón)  
Objeto del proyecto: obtener la licencia de actividad para la legalización de explotación porcina de cebo  
Localización: partida Capellanies, polígono 5, parcela 150, del término municipal de Cinctorres (Castellón)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para legalizar una actividad porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
- La explotación, con capacidad para 1.100 cerdos, se dedica al cebo de cerdos desde los 20 kg hasta 100 kg p.v., momento en que se destinan a matadero.   
- La explotación ocupa un total de 25.265 m², de los cuales 2.000 m² (según la autorización previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial, de fecha 22 de diciembre de 1997) está ocupada por 1.600 m² destinados a la explotación porcina y 400 m² de almacenes.   
- No se ha calculado el purín producido en la explotación conforme al Real decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas, según el cual el volumen de purín producido anualmente asciende a 2.365 m³, correspondiendo a 7.975 kg de N/año. El purín queda retenido en fosas, con una capacidad total de almacenamiento de 1.051,2 m³, y fosa exterior de purines de 15 x 10 x 2,2 m. con capacidad para 330 m³, disponiendo de autonomía suficiente para almacenar el purín durante más de 3 meses, tal y como establece el Real decreto 324/2000.  
- El destino del purín no queda bien definido, ya que por un lado, se declara que será recogido por camiones de la Cooperativa Comarcal San Antonio Abad, Coop. V, almacenándose en las balsas que la Conselleria construyó con ese propósito. Por otro lado se indica que el purín se utilizará como abono orgánico en campos de cultivo. Para esta segunda opción, se calcula el volumen de purín generado conforme al Real decreto 324/2000, para una capacidad de 950 cerdos, presentándose la justificación de la disponibilidad de 56,8 ha de superficie parcialmente agrícola y el resto de superficie forestal, en el término municipal de Forcall.  
- El purín será sometido a tratamiento previo a uso como abono orgánico, con producto enzimático de manera que rebaje su carga contaminante y mejore sus propiedades como fertilizante.  
- Los cadáveres son retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.   
- Entre las medidas higiénico-sanitarias, se incluye disponer de vallado perimetral y vado sanitario a la entrada de la explotación.  
- El suministro de agua potable procede de la red de abastecimiento municipal.  
La explotación se localiza a menos de 1.000 m. del núcleo urbano de Cinctorres, distancia superior a la mínima exigida para condiciones similares, en la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de ganadería de la Comunitat Valenciana.  
Según el Real decreto 324/2000 y para una capacidad de 1.100 cerdos de cebo, se necesitará 47 ha de superficie agrícola para no superar la dosis máxima de 170 kg de N/ha que establece el Real Decreto 261/1996 de 16 de febrero, sobre protección de las aguas frente a nitratos procedentes de fuentes agrarias. Aunque la superficie en la que se justifica aplicar purines es superior a la necesaria, no se considera aceptable ya que parte de ella corresponde a suelo forestal, y no a superficie agrícola, tal y como establece el Real decreto 324/2000.  
La superficie construida que aparece en la autorización previa de la COPUT no coincide con la superficie construida que aparece en el proyecto de actividad y estudio de impacto ambiental, en el que se indica que es inferior, de 1.306 m². La capacidad de la explotación también difiere en la documentación técnica presentada, entre 1.100 animales y 950.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inició el 16 de noviembre de 2006, con la remisión por parte del Ayuntamiento de Cinctorres, del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 124, de 17 de octubre de 2006, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 17 de febrero de 2006 se requiere al promotor, a través del Ayuntamiento, información relativa a:  
- Copia de los informes técnicos municipales.  
- Informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, según la Ley de 11 de junio de patrimonio cultural valenciano, tal y como se establece en la Orden de 3 de enero de 2005 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental que se han de tramitar ante esta Conselleria.  
- Justificación de las necesidades de agua potable y de la justificación legal de su disponibilidad.  
- Justificación de la gestión de las aguas sanitarias.  
- Justificación del destino final del purín, ya que en la documentación aportada aparece información contradictoria.  
En fecha 18 de julio de 2007 el promotor remite la siguiente documentación:  
- Justificación firmada por el alcalde, de que la procedencia de agua potable proviene de la red general de agua potable.  
- Justificación del destino de los purines, que se utilizarán como abono orgánico, siendo gestionados por la Cooperativa Comarcal San Antonio Abad Coop. V. de Morella que los depositará en balsas de homogeneización de uso comunitario. El transporte y distribución se realiza a cargo de la empresa Monfort Monfort S.C.P.  
- Informe del arquitecto municipal de fecha 14 de febrero de 2007, en el que se indica:  
a) Que según el PGOU vigente aprobado en fecha 29 de febrero de 2.000 no se puede conceder licencia por estar a menos de 1.000 m. del suelo urbano.  
b) Que la actuación tiene licencia de obras de 27 de marzo de 1998.  
c) Que la actuación tiene autorización previa de 30 de diciembre de 1.997.  
- Informe del arquitecto municipal de fecha 7 de septiembre de 2006 en el que se indica que «Dado que esta actuación tiene licencia de obras de fecha 27 de marzo de 1.998, se puede dar traslado para la solicitud de la licencia de actividad al organismo competente".   
- Certificado del gerente de la cooperativa San Antonio Abad, en el que se indica que no dispone de cuba de purín desde el año 2.006, pero sigue gestionando el sistema de balsa para almacenamiento del excedente de purín de los socios, recayendo el servicio de retirada del purín sobre la empresa Monfort Monfort SCP. La promotora es socia de la cooperativa San Antonio Abad.  
- El consumo de agua de la explotación será de 5.813 m³/año.  
- Solicitud de informe a la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes.  
En fecha 7 de febrero de 2007 se realiza consulta al Area de Ordenación sostenible del Medio, ya que la explotación se localiza dentro del LIC l'Alt Maestrat. En fecha 5 de marzo de 2007 se remite informe en el que se indica que no es probable que se produzcan afecciones negativas indirectas sobre los hábitats y/o especies localizadas en el entorno del LIC l'Alt Maestrat.  
Informes sectoriales  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:  
- Autorización previa de la COPUT favorable de fecha 22 de diciembre de 1997. El informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación indica que las instalaciones son precisas y adecuadas a la correcta explotación ganadera de los terrenos del peticionario. Que las referidas instalaciones son estrictamente indispensables para los fines agropecuarios perseguidos por el solicitante, pero en aplicación de lo dispuesto en la Orden de 14 de febrero de 1996, deberá dotarse a las mismas de:  
- Vado sanitario de suficiente longitud y profundidad en el acceso.  
- Tela pajarera en huecos que impida el acceso al interior de las naves de animales que puedan ser vectores de enfermedades.  
- Vallado perimetral de las instalaciones.  
- Fosa de purines construida con materiales que garanticen su estanqueidad y de dimensiones acordes con su explotación agrícola.  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como suelo no urbanizable común según el PGOU.  
La finca donde se ubica la actividad se encuentra localizada dentro del LIC l'Alt Maestrat que figura en la lista de lugares de importancia comunitaria de la región biogeográfica mediterránea, con número de código ES5223002, publicada en el Diario Oficial de la Unión Europea el 21 de septiembre de 2006, por Decisión de la Comisión de 19 de julio de 2006, de conformidad con la Directiva 92/43/CEE, del Consejo de 21 de mayo, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestres.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se ha realizado una descripción de las características naturales del territorio utilizando una escala amplia, lo que provoca que sea insuficiente el grado de detalle. Se ha descrito brevemente el paisaje (que corresponde a una zona agrícola donde predomina los cultivos de secano), la morfología, hidrología, geología y flora.  
Los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, recogidos en el estudio de impacto ambiental, se refieren al suelo, por contaminación asociada al vertido de purines o por problemas de percolación por impermeabilización deficiente; el agua, por contaminación asociada a una gestión incorrecta de los purines; el aire, por emisión de olores y polvo; la flora y fauna, sobre posible incidencia sobre especies protegidas y/o singulares; el paisaje, por introducción de elementos extraños permanentes; el medio socioéconómico y cultural, por afección a la población y/o a bienes del patrimonio histórico-artístico etnológico y arqueológico. El apartado relativo a la identificación y valoración de los impactos previsibles derivados de la actuación sobre cada uno de los elementos del medio no aporta datos relevantes, ya que hace alusión a los impactos que, de manera genérica puede provocar una explotación de estas características sobre los elementos naturales del medio, sin que se haya utilizado ninguna metodología al respecto.  
Según la cartografía temática de la Comunitat Valenciana, en la zona, la vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas es media, litológicamente corresponde a suelos calcáreos, con una fisiografía colinada. No existe afección a vía pecuaria catalogada en el término municipal. No se aporta estudio hidrogeológico.  
La zona donde se desarrolla la actividad, agrícola de secano, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el suelo y el agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico en campos de cultivo por empresa ajena a la explotación; y el aire, por emisión de olores asociada a los purines generados y a la presencia de animales principalmente.  
2. Consideraciones sobre las propuestas de medidas correctoras  
En el estudio de impacto ambiental se ha propuesto una serie de medidas correctoras, entre las que se incluye:  
- La aplicación de purín se realizará teniendo en cuenta como factor limitante al nitrógeno contenido el mismo.  
- Para disminuir la emisión de gases con efecto invernadero, se deberá limitar al máximo el tiempo de almacenamiento del purín en fosas, se deberá cubrir las balsas para evitar la emisión de amoniaco, se labrará o enterrará los purines aplicados a las fincas agrícolas con el fin de minimizar la propagación de malos olores a la atmósfera.  
- Para disminuir la emisión de olores asociadas al purín, se realizará tratamiento enzimático del mismo, así como una limpieza de las instalaciones después de cada ciclo de engorde.  
- Para impedir la entrada de animales extraños a la explotación, se dotará de vallado perimetral.  
- Para desinfectar los vehículos que accedan a la explotación, se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la misma.  
De las medidas correctoras propuestas, cabe indicar:  
- Al gestionarse el purín fuera de la explotación, no se puede aplicar medidas correctoras al respecto. Las empresas gestoras, tanto la encarga del transporte como la del almacenamiento, deberán disponer de la autorización como gestor de residuos, tal y como establece la Ley 10/1998 de 21 de abril de residuos, así como la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de residuos de la Comunitat Valenciana.  
- A pesar de haber presentado justificación de las parcelas donde aplicar el purín como abono orgánico, es la empresa gestora de estos residuos la que ha de justificar su destino.  
Se considera favorable el proyecto, desde el punto de vista ambiental, siempre que se desarrolle conforme a lo establecido en el estudio de impacto ambiental y con la adopción de los condicionantes establecidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la actividad de porcino de cebo, situada en la partida Capellanies, polígono 5, parcela 150, del término municipal de Cinctorres (Castellón) promovida por Enriqueta Tena Borrás, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:   
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá presentar ante esta Dirección General y ante el órgano sustantivo la justificación de la gestión de purines. En caso de justificar su transporte y gestión por empresas externas a la propia explotación, deberá presentarse, tal y como establece la Ley 10/1998 de 21 de abril de Residuos, así como la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de residuos de la Comunitat Valenciana, la inscripción en el registro de transportistas de residuos no peligrosos para la empresa Monfort Monfort, S.C.T., mientras que para la Cooperativa Comarcal San Antonio Abad Coop. V. de Morella deberá presentarse la autorización como gestor de residuos no peligrosos, ya que ninguna de las dos empresas constan en el listado de empresas gestoras de residuos disponible en esta Conselleria.  
- En caso de justificar la gestión de purines como abono orgánico, directamente de la explotación a parcelas agrícolas, deberá presentarse superficie agrícola suficiente, tal y como establece el Real decreto 324/2000 de ordenación de explotaciones porcinas, no aceptándose superficie que no se explote agrícolamente. Deberá presentarse en ese caso, ante esta Dirección General y ante el órgano sustantivo cédulas catastrales, contrato de aceptación de purines, planos catastrales, de una superficie agrícola superior a 47 ha.  
- Previo a la obtención de licencia ambiental, el promotor deberá justificar ante esta Dirección General y ante el órgano sustantivo, disponer de informe definitivo favorable, a los efectos patrimoniales, de la Conselleria de Cultura y Deporte.  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que se produzcan en la explotación, deben ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.   
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 24 de septiembre 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML