Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6267, del 14-05-2010 (2010/5491)

RESOLUCIÓ de 28 d'abril de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Lliria, Alpuente, Onda, Utiel, Villena, Monòver, l'Alcora.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6267

Data del DOGV
:   14-05-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/5491

CVE


Data del document
:   28-04-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Villena](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Monòver](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 d'abril de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Lliria, Alpuente, Onda, Utiel, Villena, Monòver, l'Alcora. [2010/5491]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 104/07-AIA Lliria, 216/04-AIA Alpuente, 012/07-AIA Onda, 033/07-AIA Utiel, 319/06-AIA Villena, 092/07-AIA Monòver i 135/07-AIA Alcora.  
València, 28 d'abril de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 104/2007-AIA  
Títol: fàbrica de teules ceràmiques per a la construcció  
Promotor: Tejas y Ladrillos del Mediterráneo SA  
Localització: carretera LlÍria-Pedralba, km 3,2, Llíria (València)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA (Tylmesa) és una indústria dedicada a la fabricació de teules (corbades i premsades) i peces especials (ràfecs, anguiles de tremujal, aiguafons, careners, etc.) per a la construcció. Es tracta d'una planta existent i en funcionament situada a Llíria (València). La indústria està organitzada en tres factories a les quals denomina Tylmesa-1, Tylmesa-2 i Tylmesa-3.  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada, que inclou una ampliació de les instal·lacions productives i auxiliars d'aquesta. En concret, les instal·lacions que hi ha inclouen una modificació recent, pendent d'autorització administrativa, consistent en la substitució de la instal·lació de cogeneració de gasoil de Tylmesa-3 per una cogeneració de gas natural de 1.065 kWe (disposa de declaració d'impacte ambiental favorable amb condicionants de data 8 de març de 2006) i un nou forn. L'ampliació es du a terme a Tylmesa-1, on s'ha desmantellat l'antiga cogeneració de gasoil i es preveu la instal·lació d'un nou motor de cogeneració de gas natural de 1.065 kWe i un nou forn de cocció per a peces especials.  
Segons l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament, els terrenys on es troba la indústria estan classificats com a sòl urbanitzable industrial (SL-4) compatible amb l'ús industrial, sector ceràmic. La indústria disposa d'una superfície total de 205.546,23 m² distribuïts en tres zones:  
- 47.792,82 m² d'emmagatzematge de terres a l'aire lliure  
- 31.047,01 m² de superfície de cultiu disponible per a ampliacions futures  
- 126.706,38 m² de zona destinada a factoria  
A la zona destinada a factoria s'han disposat les edificacions següents: una nau de 4.200 m² dedicada a magatzem de terres, una nau de 3.500 m² per a mòlta, una nau per a Tylmesa-1 de 12.958 m², una nau per a Tylmesa-2 de 12.597 m² i una nau per a Tylmesa-3 de 15.540 m². L'accés es realitza des de la carretera Llíria-Pedralba, que afronta amb la parcel·la.  
Hi ha subministrament d'energia elèctrica i gas natural. El proveïment d'aigua es realitza des de pou propi.  
Característiques més rellevants de l'activitat  
A la instal·lació es desenvolupen tres línies de producció, les quals estan dotades d'equips de cogeneració (4 en total), els gasos d'escapament de les quals es recirculen als sistemes d'assecatge. De manera esquemàtica, el procés consisteix en la recepció i emmagatzematge de terres (argiles) en nau-sitja i a l'aire lliure; mescla i mòlta de terres; pastada i homogeneïtzació; emmotllament per a la conformació de peces; assecatge (3 assecadors); engalba i pintada de peces; cocció en sistema preforn-forn de gas natural (7 forns) i finalment selecció i paletització de la mercaderia.  
La capacitat de producció de la indústria és de 1.104 t/dia (157 t/dia a Tylmesa-1, 368 t/dia a Tylmesa-2 i 579 t/dia a Tylmesa-3) que representa unes 73.601.500 peces a l'any.   
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són principalment aigua i argiles (blanques, de Gestalgar, de Chulilla, de Villar i de Rosada). Com a matèries primeres secundàries s'empren carbonat de bari (per a evitar possibles efluescències en el producte cuit) i engalbes (s'apliquen sobre les teules després de l'etapa d'assecatge per a crear efectes estètics). Les fonts d'energia emprades són electricitat i gas natural.   
El proveïment d'aigua per al procés industrial es realitza des de pou propi, per al qual es disposa d'autorització d'aprofitament per a 31.000 m³/any.   
Consideracions ambientals  
En la valoració de la instal·lació es té en compte que es tracta d'una indústria existent i en funcionament, que està en procés d'adaptació a la nova normativa i escomet una ampliació.   
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, amb vulnerabilitat i accessibilitat alta d'aqüífers, d'acord amb la cartografia temàtica del Territori de la Comunitat Valenciana.  
Amb caràcter general, la fabricació de productes ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus. No obstant això, el sector gaudeix d'un alt desenvolupament tecnològic que li permet reduir-ne la incidència ambiental.  
Respecte als focus canalitzats d'emissió de contaminants a l'atmosfera, se citen els assecadors, forns, equips de cogeneració, zones de recepció de terres i mòlta i seccions de pintada (engalba). Com a mesures correctores s'adopten: es disposa d'una nau-graner per a emmagatzematge de l'argila, s'instal·len filtres de mànegues per a reduir l'emissió de partícules i altres mesures organitzatives de l'emmagatzematge i manipulació de les matèries primeres (disminuir l'alçària dels muntons, limitar la velocitat dels vehicles, mantenir el material humitejat, instal·lar sistemes d'aspiració als punts de generació de pols, tanca perimetral vegetal al voltant de la planta, etc.). A les xemeneies dels forns de cocció s'han detectat nivells alts de fluor, clor i sofre, per la qual cosa s'està en fase de proves d'una planta prototip de depuració de gasos per via seca (reactius: bicarbonat sòdic i hidròxid càlcic).   
Un altre focus de contaminació atmosfèrica són les emissions difuses associades a l'emmagatzematge i transport de terres a cel obert. Es preveu l'adopció de les condicions següents: disposar d'un pla de mesura de la concentració de partícules en l'aire ambient al perímetre de la zona, compartimentar l'era i limitar l'alçària dels muntons, cobrir amb lones els abassegaments o humitejar-ne la superfície, tancament de les cintes transportadores i elevadors de catúfols i tancament de les instal·lacions de recepció i esmicolat de matèria primera. No obstant això, aquestes condicions s'estableixen considerant una distància superior a 1.000 m del nucli urbà de població o residencial més pròxim, no obstant això, el residencial Corral Blanc (SRA-12 del PGOU) està a menys de 200 m de la zona d'emmagatzematge a la intempèrie.  
Els focus generadors de soroll són els motors de cogeneració, compressors i molins. Tots aquests es troben situats a recintes tancats i aïllats acústicament i estan dotats d'elements antivibratoris. Es presenta una auditoria acústica de l'activitat en què s'informa que els nivells sonors associats a l'activitat no superen els límits establits.  
Les aigües domèstiques generades a la indústria es tracten en un sistema tipus Biotrit. Una vegada depurades, s'incorporen al procés productiu. Els llots són lliurats a una empresa gestora autoritzada. Les aigües de procés, generades principalment per la neteja de la línia d'engalbes, es reutilitzen directament en la fase de pastada. Es va valorar la possibilitat d'utilitzar l'aigua depurada per a reg, però aquesta opció ha sigut descartada per la confederació hidrogràfica competent. Les aigües pluvials discorren per escorriment fins a un barranc. S'està tramitant l'autorització d'aquest abocament.  
Els residus generats en el procés es reincorporen a aquest, a excepció dels produïts en les labors de manteniment. D'aquests últims, els assimilables a urbans es gestionen a través dels serveis municipals. Els residus perillosos i els residus d'envasos es gestionen a través de gestors autoritzats (s'aporten els documents d'acceptació).   
En cada factoria es disposa d'un punt d'emmagatzematge temporal (l'anomenen punt blanc) amb bidons, gàbies, dipòsits, poals, caixes, etc. per a recollir els diversos residus. Des d'ací, un operari els transporta a una altra zona (punt verd), a la part posterior de la nau, amb contenidors metàl·lics, d'on són recollits pels gestors autoritzats. S'ha habilitat un espai de 20 m² per a magatzem de residus perillosos, de solera asfàltica, amb bidons i cubeta de recollida de vessaments.  
Els focus susceptibles de causar escapaments o abocaments eventuals (transformadors, grups de cogeneració) disposen de fosses estanques per a la recollida d'aquests.   
Altres millores ambientals introduïdes a la planta són la recuperació als assecadors de la calor continguda en els gasos d'escapament dels equips de cogeneració. S'empren forns túnel per als processos de cocció per la major eficiència energètica d'aquests i la viabilitat econòmica del procés. La substitució d'un antic sistema de cogeneració de gasoil a Tylmesa-1 per un de nou de gas natural és una altra de les millores introduïdes.  
Com a programa de vigilància ambiental, es proposa en l'estudi d'impacte ambiental el mesurament dels gasos de combustió a la posada en marxa de les instal·lacions i anualment, per tal d'analitzar els paràmetres següents: NOx, CO, CO2, SO2 i partícules. S'hi realitzarà una auditoria acústica cada 5 anys.  
Tramitació administrativa  
Amb data 16 de maig de 2007 es va rebre escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, on se sol·licitava l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de Tejas y Ladrillos del Mediterráneo SA. A aquest efecte, es comunicava la finalització del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hi hagen rebut al·legacions. Així mateix, s'adjuntava documentació addicional a l'expedient.  
Amb anterioritat, en data 15 de febrer de 2006 i a l'efecte de consultar sobre la suficiència i idoneïtat de la documentació (expedient 35-2006/CON), l'Àrea de Qualitat Ambiental havia remés:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
La indústria va tramitar amb anterioritat les avaluacions ambientals següents:  
- Resolució favorable de 12/05/1995 a la instal·lació d'un equip de cogeneració (dos grups electrògens de gasoil) a la factoria Tylmesa-3 (exp. 319/1994-AIA)  
- Resolució favorable d'11/09/1996 a l'ampliació de la indústria sobre sòl no urbanitzable comú (DES) (exp. 142/1996-AIA)  
- Resolució favorable de 16/06/1997 a la instal·lació d'un equip de cogeneració (dos motors a gas natural) a la factoria Tylmesa-2 (exp. 193/1997-AIA)  
- Resolució favorable de 08/03/2006 a la substitució de l'equip de cogeneració de la factoria Tylmesa-3 per una nova unitat (de gas natural) (exp. 247/2005-AIA)  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, en particular teules, rajoles [...], amb una capacitat de producció superior a 75 t/dia [...]) de l'annex I. La indústria tramita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic, la qual té atribuïdes les competències en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació.   
Altres afeccions considerades són:  
- La producció d'energia està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
- Queda sotmesa així mateix a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, en estar prevista en l'apartat l) del Grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique l'esmentada Llei.   
L'article 17 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de fàbrica de teules ceràmiques per a la construcció (inclou les instal·lacions que hi ha i l'ampliació consistent en un equip de cogeneració i un forn de cocció), promogut per Tejas y Ladrillos del Mediterráneo SA, situada a la carretera de Llíria-Pedralba km 3,2, terme municipal de Llíria (València), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Com a condicions addicionals es requereix:  
1. S'ha de disposar de la corresponent autorització d'abocament d'aigües pluvials.  
2. Atés que la indústria es troba a menys de 200 m de la zona residencial Corral Blanc s'han d'adoptar mesures de confinament dels emmagatzematges de terres a l'aire lliure, a l'efecte d'evitar la dispersió de partícules que puguen ocasionar perjudicis sobre aquests veïns. En aquest sentit, el pla de mesura de la concentració de partícules en l'aire ambient proposat en el projecte ha de considerar el compliment dels nivells de qualitat de l'aire a la zona residencial.  
3. Els resultats de la instal·lació de la planta prototip de depuració de gasos per via seca ha de documentar-se a l'efecte de comprovar l'eficàcia d'aquest dispositiu per a reduir les emissions de fluor, clor i sofre als forns de cocció i, si no n'hi ha, adoptar mesures correctores alternatives.  
4. A la posada en marxa del nou equip de cogeneració s'ha de comprovar que no es transmeten a la zona residencial pròxima nivells superiors als límits establits mitjançant una nova auditoria acústica de tota la instal·lació.  
5. A la posada en marxa del nou equip de cogeneració, i de forma periòdica, s'han de mesurar les emissions a l'efecte de comprovar el compliment dels límits establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre (pel qual es modifica l'apartat 27 de l'annex IV del Decret 833/1975, que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric) per al CO, NOx i opacitat.  
6. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent en avaluació ambiental, el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 31 de juliol de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 216/04-AIA  
Títol: explotació porcina  
Promotor: José Santiago Peñalver   
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente  
Objecte del projecte: legalització d'explotació porcina   
Localització: partida Cañada París, polígon 22, parcel·la 506, terme municipal d'Alpuente (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és la legalització de l'explotació porcina d'engreix. La superfície de la parcel·la 506 (antigues parcel·les 506, 507 i 509) és de 15.030 m². L'explotació es compon d'una nau d'engreix i un magatzem adjacent de 1.107,6 m², una nau llatzaret i magatzem de 86,8 m², una bassa exterior de purins de 125 m² i un magatzem per a les botelles de GLP del sistema de calefacció de 4 m².   
La capacitat de la nau és de 1.200 places d'engreix de 20 a 100 kg (144 URM) per la qual cosa l'explotació està inclosa dins del grup segon. S'hi realitzen aproximadament 2,5 cicles d'engreix a l'any.  
El volum anual de producció de purins s'estima en 2.580 m³. La capacitat d'emmagatzematge de purins en l'explotació es reparteix entre les fosses interiors de la nau amb un volum de 492,8 m³ i una bassa exterior de 250 m³. Tant les fosses de la nau com la bassa exterior estan impermeabilitzades. La capacitat de l'explotació és suficient per a emmagatzemar els purins durant un temps superior a tres mesos.   
Els purins s'empraran com a adob en camps de cultiu. Es disposa d'una superfície agrícola d'aproximadament 60 ha per a la distribució dels purins. Per a aquesta superfície la dosi d'aplicació, basant-se en el contingut mitjà en N, és inferior als 170 kg N per hectàrea i any. Prèviament a la distribució, els purins se sotmeten a un tractament biològic amb un complex bacterià enzimàtic per a millorar-ne les característiques.   
L'explotació disposa d'una tanca perimetral d'1,6 metres d'alçària. La bassa exterior també es troba encerclada. Les finestres disposen de tela antiocells per a evitar l'entrada de vectors de malalties. Els cadàvers que es generen a l'explotació són retirats per un gestor autoritzat.  
El proveïment d'aigua es realitza a través de la xarxa municipal. Es disposa d'un grup electrogen per al proveïment d'energia elèctrica. L'explotació no disposa de lavabo.  
La distància al nucli urbà és de 750 m aproximadament.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
Antecedents a aquest expedient   
553/99 AIA, iniciat en data 29 de setembre de 1999. Es declara la caducitat de l'expedient (20/12/2001), pel fet de no remetre's la documentació requerida.  
89/02 AIA, iniciat en data 3 de maig de 2004. S'arxiva l'expedient pel fet de no remetre's la documentació requerida.  
L'expedient 216/04 es va iniciar el 6 d'agost de 2004, amb la remissió per part de l'Ajuntament de documentació complementària, referent a l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental pel que fa a les característiques de l'explotació, mesures protectores i correctores i gestió de purins.   
La informació pública es va realitzar mitjançant la publicació en el BOP núm. 153 amb data 30 d'abril de 1999, la notificació als veïns de les parcel·les limítrofes i mitjançant la publicació d'edicte. Segons consta en la diligència de data 14 de juliol de 1999, transcorregut el termini, no s'hi van presentar al·legacions.  
2. Sol·licitud d'informes sectorials i documentació complementària   
En data 11 de desembre de 2006 se sol·licita una ampliació de la documentació presentada on se sol·licita:  
- Capacitat de l'explotació.   
- Descripció del procés productiu que es realitza.  
- Càlcul del volum de purins que s'hi genera i composició d'aquests.  
- Grandària i característiques constructives de les fosses i de la bassa d'emmagatzematge.  
- Superfície agrícola de què es disposa per a l'aprofitament dels purins com a adob.  
- Còpia del contracte amb l'empresa encarregada de la retirada de les baixes de l'explotació.  
- Informe sobre la disponibilitat d'aigua per al proveïment de l'explotació.  
En data 24 de maig de 2007, es remet la documentació requerida. S'hi aporta:  
- Amb data 13 de desembre de 2006, informe tècnic urbanístic favorable de l'enginyer municipal.  
- Informe sobre la grandària de la bassa i les fosses per a l'emmagatzematge de purins. Plànols de planta i alçada d'aquestes.  
- Informe sobre el tractament aplicat.  
- Contractes d'acceptació, cèdules i plànols cadastrals de les parcel·les on es distribueixen els purins per una superfície total d'aproximadament 60 ha.  
- Amb data de firma 26 d'abril de 2007, informe favorable de la Secció de Millora Rural de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació referent a la rehabilitació del magatzem agrícola de 256,5 m² que forma part de la nau d'engreix. L'ús d'aquesta zona de la nau es destina a l'emmagatzematge de productes fitosanitaris, de neteja i calefacció. S'indica que:  
- L'ús, l'activitat i l'aprofitament per al qual se sol·licita està vinculat a l'activitat agrària d'explotació.  
- Les instal·lacions són adequades i precises per a l'activitat agrària.   
- Amb data de firma 27 d'abril de 2007, informe favorable de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació a la rehabilitació del magatzem basant-se en l'informe de la Secció de Millora Rural.  
L'expedient municipal inclou:  
- Amb data 24 de maig de 1999, admissió a tràmit de la sol·licitud de llicència d'activitat.  
- Amb data 27 de maig de 1999, informe favorable de sanitat firmat per veterinari (núm. col·legiat 884).   
- Amb data 14 de juliol de 1999, diligència de l'Ajuntament en què consta el resultat de la informació pública i la remissió a la Comissió d'Activitats Qualificades de l'expedient.  
- Amb data 11 de desembre de 1998, còpia de l'autorització prèvia, firmada pel cap del Servei Territorial d'Urbanisme i Ordenació Territorial de València, per a la construcció de l'explotació en les antigues parcel·les 506 i 507.  
Afeccions legals  
Després de la revisió cadastral de l'any 1999, les parcel·les a què es fa referència en l'autorització prèvia i en els informes municipals, parcel·les 506 i 507, juntament amb la parcel·la 509, conformen una única parcel·la 506.  
Vist l'informe tècnic municipal i l'informe de la Secció de Millora Rural de la Direcció Territorial de la CAPA, l'explotació se situa en sòl no urbanitzable comú i s'ajusta a les normes contingudes en les ordenances municipals i en les normes subsidiàries de planejament del municipi.  
Limítrof amb la parcel·la 506 discorre un camí ramader. Es tracta d'un assegador d'amplària legal menor o igual a 20 metres. L'assegador d'Alpuente va ser aprovat mitjançant l'Ordre del 27 d'abril de 1988, per la qual s'aprova la classificació dels camins ramaders al terme municipal d'Alpuente.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi d'Alpuente no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte. Identificació i valoració d'impactes  
Geològicament, a la zona d'actuació, els materials que afloren són quaternaris: graves, arenes i argiles. La fisiografia de la zona està descrita com a fortament ondulada, transformada en terrasses d'escàs pendent majoritàriament dedicat al cultiu de secà: vinya, cereal i ametler. A més, hi ha zones de sòl forestal de matoll. Al municipi, l'activitat ramadera està molt estesa, i a les proximitats de la parcel·la hi ha altres explotacions.   
Les principals afeccions que s'han considerat per a l'exercici de l'activitat són:  
- Sobre el sòl, per una gestió incorrecta dels purins.  
- Sobre l'atmosfera, per emissió de sorolls i olors, per l'exercici de l'activitat i una inadequada gestió dels purins.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Les mesures protectores proposades se centren en:  
- Tractament bacterià i enzimàtic que s'aplica als purins.   
- Mesures encaminades a garantir el bon estat higienicosanitari de l'explotació: tanca perimetral, gual sanitari i la instal·lació de malles en finestres i buits entre altres.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 1.h.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina situada al polígon 22, parcel·la 506, al terme municipal d'Alpuente (València) promoguda per José Santiago Peñalver, sempre que es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:   
1. D'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, en el cas que el projecte incidisca sobre béns integrants del patrimoni cultural valencià ha d'obtenir l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.   
2. La distribució dels purins com a fertilitzant només es pot realitzar sobre superfície agrícola, en règim d'explotació. En la distribució sobre el terreny s'han de respectar les distàncies respecte a nuclis urbans, altres explotacions ramaderes i els cursos d'aigua, que s'indiquen en el RD 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.   
3. En el cas que s'aplique un tractament als purins, se n'ha de comprovar l'eficàcia. Si s'observa la ineficàcia d'aquest, s'ha de modificar la manipulació o substituir-la per un altre tractament. S'han de realitzar analítiques de comprovació que analitzaren, entre altres, els paràmetres següents: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
4. Per a evitar un augment del volum de purins per incorporació de les aigües de pluja s'ha de disposar d'un sistema eficaç per a cobrir la bassa exterior.  
5. S'ha de vigilar i mantenir el bon estat de la tanca de la nau i la bassa, les malles instal·lades a les finestres, la impermeabilització de les fosses i la bassa exterior de purins. Les esmentades revisions s'han de realitzar periòdicament.  
6. S'ha de disposar de contracte actualitzat de manera que estiga assegurada la retirada de cadàvers per una empresa autoritzada. S'ha de disposar de dipòsits homologats per a l'emmagatzematge d'aquests fins a ser retirats pel gestor.  
7. La resta dels residus que es generen en l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-los en contenidors homologats a aquest efecte, i han de ser retirats per un gestor autoritzat.  
8. S'ha de comunicar qualsevol variació que es produïsca en la destinació i el tractament dels residus.  
9. Per a disminuir l'impacte que produeix la presència de les edificacions al paisatge de la zona, s'ha d'estudiar la possibilitat d'incloure elements o pantalles vegetals. S'han d'emprar espècies autòctones de diverses frondositats, alçàries i ports. Preferiblement es plantaran en grups en compte de en fileres i s'ha d'evitar l'excessiva simetria o regularitat d'aquestes. Una bona disposició d'aquesta pantalla reduirà a més les pèrdues energètiques per una ventilació excessiva i proporcionarà ombra a l'estiu.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no pot interposar-se cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 3 de juliol de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 012/2007-AIA  
Títol: autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació colors i esmalts ceràmics  
Promotor: Colores Cerámicos, SA  
Autoritat substantiva: Servei de Control Integrat de la Contaminació de la Direcció General de Qualitat Ambiental  
Localització: ctra. de Vila-real, km 55 del terme municipal d'Onda (Castelló)  
Descripció del projecte   
Objecte del projecte  
El projecte descriu l'ampliació d'una indústria de fabricació i comercialització de fabricació de colors i esmalts ceràmics on és necessària l'obtenció de l'autorització ambiental integrada d'acord amb la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte   
D'acord amb el projecte presentat, Colores Cerámicos, SA, l'activitat industrial de la qual és la fabricació de colors i esmalts ceràmics, es localitza a la carretera i projecta l'ampliació de les seues instal·lacions amb ubicació a la carretera de Vila-real km 55, del terme municipal d'Onda (Castelló), en un entorn industrial. L'accés es realitza a través d'una calçada asfaltada de 9 metres d'amplària que comunica la carretera CV-20 Onda-Vila-real amb la indústria. La superfície total de la parcel·la és de 47.915 m² dels quals, 12.269 m² estan construïts. L'edificació la formen un total de sis naus adossades a l'interior de les quals s'exerceix l'activitat.  
El subministrament d'aigua per a ús industrial és no potable, i procedeix de les aigües subterrànies explotades per la comunitat de regants Pou de Sant Francesc. S'estimen unes necessitats de consum aproximat de 12.100 m³/any destinats als forns de calcinació, molins, atomitzadors i l'addició a la matèria primera per a la fabricació.  
Les aigües residuals industrials procedeixen del llavatge i neteja de molins, dels recipients d'esmalts, dels filtres premsa i de les cabines de polvorització, del llavatge de productes intermedis i de les aigües residuals de laboratoris i de proves realitzades en els processos i màquines. La major part dels contaminants de les aigües residuals industrials són insolubles i s'hi poden eliminar, en un 85%, mitjançant simples operacions de decantació. No obstant això, no és suficient per a precipitar-los totalment a causa de la presència de càrregues iòniques en les suspensions. Actualment, les aigües residuals, juntament amb els llots, es gestionen mitjançant un gestor autoritzat de residus, encara que disposa d'una planta de depuració d'aigües que, si és procedent, podria permetre, després de la depuració, l'abocament d'aquests a la xarxa de clavegueram municipal, opció que l'empresa es reserva en cas necessari. Pel que fa a les aigües residuals sanitàries procedents de lavabos i vestidors, aquestes es condueixen a través d'una xarxa separativa per a l'abocament a la xarxa municipal de clavegueram.   
La indústria posseeix una instal·lació receptora de gas natural amb un consum anual de 5.681.795 kWh per a l'alimentació de les diverses instal·lacions que empren gas, principalment forns de cocció, assecadors i atomitzadors. També disposa d'un dipòsit de gasoil de 26.219 l per a ús dels equips electrògens i dels carretons elevadors. El subministrament per a l'energia elèctrica es rep en mitjana tensió fins a un transformador d'abonat de 1.000 kVA.  
El projecte descriu un total de trenta-nou focus d'emissió a l'exterior, vint-i-quatre dels quals emeten pols a l'atmosfera, i la resta fums de diferent composició. Són dotze d'aquests focus els considerats com a rellevants, en superar el 5% de les hores de funcionament de l'activitat, dos dels quals corresponen a emissions de pols i els altres deu a focus d'emissió de fums. Per al cas dels focus emissors de pols a l'exterior s'empraran equips de depuració mitjançant filtres de mànegues a fi de reduir el nivell d'emissió.  
Pel que fa als residus perillosos generats, aquests es recullen de manera selectiva en contenidors adequats, etiquetant-los i emmagatzemant-los en condicions adequades per al lliurament posterior a un gestor autoritzat. L'emmagatzematge d'aquests residus perillosos es realitza a l'interior de les naus, a cobert i sobre sòl de formigó impermeabilitzat. L'activitat va generar l'any 2004 una quantitat de 301 t de residus perillosos, bàsicament llots de tractament fisicoquímic, residus de ceràmica vidrada, residus inorgànics i envasos contaminats.  
Tramitació administrativa  
Tràmit administratiu  
El 25 de gener de 2007, l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge remet una nota interna on sol·licita declaració d'impacte ambiental per al projecte. En l'expedient 012/2007-AIA, d'impacte ambiental, consta la següent documentació remesa per l'Àrea de Qualitat Ambiental:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada (memòria) i annex I.  
- Estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi.  
- Còpia de l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Com a resultat de la fase d'informació pública no s'hi ha comunicat cap al·legació des de l'òrgan competent per a l'autorització del projecte.   
Afeccions legals  
L'activitat projectada constitueix un dels supòsits recollits en l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i resulta preceptiva l'obtenció de la corresponent autorització ambiental integrada.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que calga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Identificació, descripció i valoració dels impactes.  
La relació d'impactes ambientals més significatius descrits en l'estudi d'impacte ambiental, derivats de l'actuació projectada, són els següents:  
- Alteració de les característiques fisicoquímiques de les aigües superficials, derivades de la producció d'efluents i llots del llavatge de matèries primeres i productes intermedis, com també de la neteja de maquinària i d'instal·lacions sanitàries.  
- Reducció de recursos naturals disponibles per consum d'aigua i combustibles.  
- Contaminació de l'atmosfera per les emissions dels focus de combustió i de les operacions de càrrega i descàrrega de matèries primeres.  
- Alteració i contaminació del medi físic per la generació de residus derivats de l'activitat industrial.  
Consideracions sobre les mesures protectores i correctores.   
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que es recullen en l'estudi d'impacte ambiental, cal destacar les següents:  
- Tractament fisicoquímic dels efluents generats abans de l'abocament.  
- Gestió dels llots resultants a través d'un gestor autoritzat en funció de la caracterització d'aquests.  
- Disposició de filtres de mànega i cartutxos per a la captació de contaminants en els focus d'emissió a l'atmosfera.  
- Condicions adequades de l'emmagatzematge de residus.  
Consideracions sobre el programa de vigilància ambiental.  
Respecte al programa de vigilància ambiental recollit en l'estudi d'impacte destaca:  
- Pla de control analític dels abocaments d'aigües residuals al clavegueram per un OCA (organisme de control autoritzat) amb una periodicitat trimestral.  
- Auditories trimestrals respecte al consum de recursos (aigua i combustibles)  
- Mesuraments quinzenals de les emissions a l'atmosfera per un OCA (organisme de control autoritzat).  
- Revisió diària de les condicions d'emmagatzematge de residus.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat s'inclou en l'epígraf j) del grup 4 de l'annex I del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i les modificacions d'aquest, per la qual resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 4t del citat Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com per particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'autorització ambiental integrada d'una indústria de fabricació colors i esmalts ceràmics, promogut per Colores Cerámicos, SA, a la ctra. de Vila-real, km 55, del terme municipal d'Onda (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Disposar dels drets per a ús industrial de les aigües subterrànies subministrades per la comunitat de regants Pou de Sant Francesc, per a un cabal de 12.100 m³/any, estimat com a necessari en el projecte per al funcionament de l'activitat.  
2. S'ha de dur un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental que permeta verificar-ne el compliment.  
3. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la qual establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
València, 13 de setembre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 33/07-AIA  
Títol: explotació porcina de transició de gorrins  
Promotor: Fernando Grau Armedo  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel  
Objecte del projecte: obtenir la llicència ambiental per a l'explotació porcina de transició de gorrins  
Localització: polígon 8, parcel·les 75 i 472, del terme municipal d'Utiel (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència ambiental per a iniciar una activitat porcina de transició de gorrins les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
L'explotació estarà constituïda per una nau rectangular de 2.455,58 m², local tècnic de 480 m², com també habitatge de 150 m². Disposarà d'una capacitat per a 7.728 gorrins de transició, distribuïts en 14 sales. Els animals arribaran a l'explotació amb 6 kg de pes i passaran a altres explotacions amb 20 kg de pes, amb una durad de 6 setmanes.  
Es disposa d'una superfície per animal de 22 m²/gorrí, superior a la superfície mínima establida en el Reial decret 1135/2002, de 31 d'octubre, relatiu a les normes mínimes per a la protecció dels porcs.  
Els purins quedaran retinguts en fosses interiors, amb una capacitat total de 1.008 m³, a més es construirà una bassa exterior de 294 m³, i la capacitat total d'emmagatzematge de purins serà de 1.302 m³, suficient per a emmagatzemar els purins produïts en l'explotació durant un període superior a tres mesos, tal com estableix el Reial decret 324/2000, de 3 de març, d'ordenació de les explotacions porcines. Es generarà 3.168 m³/any de purins, que inclou 9.196 kg de nitrogen. Els purins s'utilitzaran com a adob orgànic en camps de cultiu, i es necessitaran 54,09 ha on aplicar-lo, per a no sobrepassar les dosis establides en el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües enfront de nitrats procedents de fonts agràries, com també en el Reial decret 324/200, d'ordenació de les explotacions porcines, i es justifica que es disposa de 60,63 ha, de les quals, i després de consultar la cartografia disponible, resulten 55,80 ha de superfície agrícola útil.  
L'explotació es proveirà d'aigua potable procedent de pou propi (no s'hi aporta justificació respecte d'això).  
La distància a sòl qualificat com a urbà és superior a 1.000 m.  
En data 14 d'agost de 2007 es realitza visita de camp i es comprova que:  
- L'extrem NOE de la parcel·la 472, com també la parcel·la 75 íntegrament, correspon a sòl forestal, constituït per una massa de pi blanc (Pinus halepensis) adulta, continuïtat d'una franja de sòl forestal, considerat com a tal segons el Mapa de l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana.  
- No s'ha iniciat la fase de construcció.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient s'inicia en data 9 de febrer de 2007, amb la remissió per la Comissió d'Activitats Qualificades del projecte d'activitat, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat als veïns limítrofs a l'explotació, en el tauler d'edictes, com també mitjançant la publicació en el BOP núm. 249, de 19 d'octubre de 2006, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
Els informes inclosos en l'expedient es recullen a continuació:  
- Informe favorable de l'aparellador municipal.   
- Informe favorable de l'enginyer industrial.  
- Informe favorable de veterinari municipal.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Sol·licitud d'informe favorable de l'organisme de conca, de data 12 de maig de 2006, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigües derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge (inclòs en l'estudi d'impacte ambiental).  
- Sol·licitud de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià (inclòs en l'estudi d'impacte ambiental).  
No es disposa de justificació de l'aprofitament de les aigües de pou (concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer), encara que sí que s'ha aportat la sol·licitud d'aprofitament d'aigües subterrànies per a un cabal de 6.658,36 m³/any, per al proveïment de l'explotació.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola (subzona XIII agrícola), segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
L'estudi d'impacte ambiental recull la descripció del medi natural, en el qual s'ha inclòs com a mitjà inert: climatologia, edafologia, geologia i hidrogeologia, i com a mitjà biològic: flora, fauna i medi perceptual. A més s'inclou la definició del medi socioeconòmic i cultural.  
El sòl on es localitza l'explotació es caracteritza per ser profund, de textura lleugera o mitjana i complex saturat. Geològicament es caracteritza per estar constituït per materials pertanyents al quaternari plistocé. Fisiogràficament, correspon a un relleu ondulat. Representativa de la hidrologia de la zona, és la proximitat de l'explotació (més de 300 m) al barranc de la Madera. La vegetació correspon a cultius de secà, predominantment ametler i oliveres. La part NOE de la parcel·la 472 i la totalitat de la parcel·la 75 corresponen a sòl forestal, constituït per pinar de pi blanc (Pinus halepensis) adult i matoll associat. La zona correspon a un paisatge antropitzat, associat a cultius agrícoles de secà; en direcció est, el paisatge predominant és el forestal. Segons la cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superfície on s'exerceix l'activitat es localitza en un sòl amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers alta, per la qual cosa ha de tenir-se en compte l'aplicació de mesures que eviten la contaminació de l'aigua per escorriment superficial o per percolació de purins. Una correcta execució de les obres, com també una gestió adequada de l'explotació impediran l'afecció al medi associada a la vulnerabilitat que manifesta.  
La zona on s'exerceix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són: l'aigua superficial i subterrània, per lixiviació de purins o percolació d'aquests associada a una incorrecta gestió dels purins en la mateixa explotació o bé durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; el sòl, per alteració de les propietats físiques, químiques i biològiques d'aquest associada a la incorrecta gestió dels purins en la utilització com a adob orgànic; l'aire, per emissió d'olors associades als purins generats, i la vegetació per eliminació de la vegetació forestal en la fase de construcció.  
La descripció de les accions del projecte susceptibles d'impactar sobre el medi ambient s'han referit tant a la fase de construcció com a la de funcionament.  
La identificació i valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de matrius causa-efecte. De la identificació d'impactes recollida en l'estudi d'impacte ambiental cal destacar, per a la fase de funcionament:  
- L'impacte sobre les aigües superficials i subterrànies per contaminació associada a una incorrecta aplicació dels purins, o per abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus, impacte que no es produirà si s'hi apliquen correctament les mesures descrites en l'apartat de mesures correctores.  
- L'impacte sobre l'aire, com a contaminació física, per emissió de partícules sòlides en suspensió; o per contaminació química, per emissió de gasos que generen olors i contribueixen a aquest efecte hivernacle (per la generació de purins i presència d'animals).  
- L'impacte sobre la vegetació, per eliminació de la vegetació forestal localitzada a les parcel·les. Es projecta situar les edificacions en la superfície cultivada per ametlers, per la qual cosa no afectarà la superfície de pineda.  
No es preveuen impactes negatius d'elevada magnitud, i es valora l'impacte final del projecte com a positiu.  
Entre les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclouen les següents:  
En la fase de construcció:  
- Per a evitar problemes de contaminació de sòls o aigua, cal assegurar la utilització de materials que conferisquen impermeabilitat i estanquitat a la fossa de purins.  
- Per a minimitzar l'impacte visual, cal mantenir la vegetació natural present a la parcel·la.  
En la fase de funcionament:  
- S'ha de mantenir una correcta ventilació de les naus per a evitar concentració de gasos nocius a l'interior.  
- Per a evitar l'entrada de vectors de malalties en les naus, s'ha de disposar de tela metàl·lica tipus antiocells a les finestres.  
- Per a establir barreres sanitàries, s'ha de disposar de tanca metàl·lica perimetral a l'explotació.  
- Per a la desinfecció dels vehicles que accedeixen a l'explotació, s'ha d'utilitzar el sistema a pressió a base de motxilla amb desinfectant.  
- S'ha d'aplicar tractament enzimàtic als purins prèviament a l'aplicació d'aquest al camp, per a reduir-ne la càrrega contaminant i estabilitzar-lo.  
- S'han d'utilitzar els purins com a adob orgànic en camps de cultiu, i no es sobrepassaran els 170 kg N/ha, tal com estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües enfront de nitrats procedents de fonts agràries.  
- S'han d'aplicar els purins en condicions climàtiques favorables, la distribució serà uniforme i homogènia sobre el terreny sempre de superfície agrícola productiva.  
- Els cadàvers s'han de recollir en contenidor homologat per a ser retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (contracte que serà subscrit amb gestora autoritzada en el moment en què es dispose de llicència ambiental i cartilla ramadera).  
S'ha valorat econòmicament el cost de l'aplicació de les mesures correctores.  
L'activitat es considera viable, des del punt de vista ambiental, sempre que les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental es complementen amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'explotació porcina de transició de gorrins, situada al polígon 8, parcel·les 472 i 75 del terme municipal d'Utiel (València) promoguda per Fernando Grau Armedo, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- S'ha de mantenir inalterada la superfície forestal present a l'extrem NOE de la parcel·la 472 i a la totalitat de la parcel·la 75.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, que disposa d'informe definitiu favorable, a l'efecte patrimonial, de la Conselleria de Cultura i Esport.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, que disposa de la concessió d'aprofitament d'aigües subterrànies de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, que disposa de l'informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos que hi ha legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/52004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 d'agost de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient al servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 319/2006-AIA  
Títol: modificació puntual núm. 16 del PGOU   
Promotor: Ajuntament de Villena (Alacant)  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: al nord-oest del sòl urbà de Villena  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte del projecte és la requalificació d'una franja de sòl amb una superfície total d'1.457.447 m² de sòl no urbanitzable d'especial protecció agrològica a sòl no urbanitzable comú, al paratge denominat El Campo.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els terrenys, situats a 4 quilòmetres del sòl urbà del municipi, al paratge denominat El Campo, té els límits següents:  
- Al nord, camí existent.  
- Al sud, assegador de la Noguera.  
- A l'est, línia del ferrocarril.  
- A l'oest, camí existent.  
La modificació proposada respon al conveni urbanístic subscrit per l'entitat Prosport Golf, SL, que proposa la reclassificació en primera instància en sòl no urbanitzable comú, i posteriorment la transformació d'aquest en sòl urbanitzable, per a assolir l'estadi definitiu com a camp de golf.   
3. Alternatives  
No s'hi han presentat alternatives ja que, segons l'estudi d'impacte ambiental, la solució adoptada no va lligada a cap activitat, sinó a la desprotecció d'un sòl concret, no obstant això, aquesta desprotecció és el primer pas per a assolir l'estadi definitiu com a camp de golf, tal com es desprén de la documentació aportada.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 30 d'agost de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remet un exemplar de l'expedient integrat pel projecte de modificació del PGOU, informe agrològic, informe ambiental, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu en què s'inclouen informes resultat de la informació pública i l'aprovació provisional, i la incoació del corresponent expedient administratiu.  
2. Informació pública   
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información d'Alacant del dia 23 de novembre de 2005 i en el DOCV núm. 5149, de 5 de desembre de 2005.  
Durant el període d'exposició pública, un mes, no es va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari general de l'Ajuntament de Villena, en els quals s'inclou l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.  
3. Petició d'informació o documentació complementària   
En data 20 de setembre de 2006, el Sr. Rafael Salvador Ros, en qualitat de tècnic redactor del projecte, presenta nova documentació formada per l'estudi d'impacte ambiental en suport informàtic.  
En data 22 de setembre de 2006, el Sr. Rafael Salvador Ros, en qualitat de tècnic redactor del projecte, presenta informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials, no obstant això, en l'expedient s'inclouen els informes següents rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
1. Informe patrimonial emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, de 21 de març de 2006, en el qual se substancia l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
La documentació presentada consta de documentació escrita, fotografies i plànols.  
En l'apartat 3.12 es diu textualment "...no es considera que l'actuació implique un increment de risc d'afecció sobre el patrimoni històric, cultural o arqueològic".  
Des de la consideració del patrimoni etnològic en l'àmbit del projecte s'han localitzat quatre elements de caràcter etnològic: bassa de reg, casa de labor El Bierzo, casa de labor Motor de los Rusos i una cabanya, els quals es documenten segons la fitxa d'aquesta Direcció General. En l'apartat 3.12 de l'estudi d'impacte ambiental, apartat patrimoni cultural, s'expressa que atés que es promou només un canvi de classificació del sòl, sols comporta la desclassificació de sòl de protecció agrícola i per tant cap actuació física sobre el terreny. Segons el que s'ha dit no hi ha afecció sobre els elements etnològics i la proposta de mesures de salvaguarda ha d'articular-se quan hi haja una actuació urbanística sobre els terrenys esmentats en un nou estudi d'impacte ambiental.  
Per tant, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, a l'estudi d'impacte ambiental de la modificació puntual núm. 16 del PGOU de Villena paratge El Campo.  
Aquest informe es contrau a l'estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, com també a l'existència d'espais naturals protegits, no s'ha detectat, a l'àrea d'estudi, afeccions directes a cap figura ambiental, no obstant això, el sector d'estudi es troba, aproximadament, 1'5 km al nord-est de la zona humida catalogada Laguna i Saleros de Villena, i la LIC Salero i Cabecicos de Villena.  
2. PATRICOVA. Revisada la cartografia del Sistema d'Informació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge s'observa que al nord i al sud del sector hi ha dues zones amb risc d'inundació 6, corresponent al denominat endorreisme del Vinalopó.  
No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental, en el punt 3.13, assenyala que es considera que aquest aspecte no ha sigut adequadament valorat.  
3. Camins ramaders. L'assegador de la Noguera, que discorre pel perímetre sud del sector, té una amplària legal 37,61 m establida mitjançant l'Ordre 24 de gener de 1963, per la qual s'aprova la classificació dels camins ramaders que hi ha al terme municipal de Villena, província d'Alacant.  
En principi, i atés que no s'estableix cap activitat, la modificació proposada no produeix cap impacte sobre aquest element.   
4. Elements etnològics. En l'àmbit del projecte s'han localitzat quatre elements de caràcter etnològic: bassa de reg, casa de labor El Bierzo, casa de labor Motor de los Rusos i cabanya.  
En principi, aquests elements no patiran cap alteració ja que només es produeix un canvi de classificació i no d'ús, tal com es desprén de l'informe de patrimoni i del mateix estudi d'impacte ambiental. No obstant això, aquests elements estan vinculats a un ús, l'agrícola, sense el qual el valor cultural i funcional d'aquests es perd.   
Consideracions ambientals  
1. En el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental hi ha dos expedients pertanyents al mateix terme municipal, l'objecte dels quals, igual que en el projecte d'estudi, és la requalificació de sòl no urbanitzable de protecció agrològica a sòl no urbanitzable comú:  
- Modificació puntual núm.11, amb núm. d'expedient 200/03-AIA.  
- Modificació puntual núm.12, amb núm. d'expedient 114/05-AIA.  
La modificació núm.11, l'àmbit de la qual comprén un total de 226.150 m², està recollida en el planejament vigent, no obstant això, la modificació núm. 12, la superfície total de la qual és d'1.086.914 m², no està recollida ja que està en tramitació, encara que disposa de DIA amb data 22 de maig de 2006.  
2. Distintes accions en un mateix àmbit geogràfic poden donar lloc a efectes acumulatius o de sinergia, és a dir, que l'efecte de la intervenció conjunta d'aquestes accions pot ser superior a la suma d'aquestes actuant aïlladament.  
Per tant, vist que hi ha antecedents al terme municipal l'objecte dels quals és el mateix, en avaluar la modificació núm.16 s'haurien d'haver considerat les dues anteriors, sobretot la modificació núm. 12 a causa de la confrontació d'aquesta i a la superfície del sector, 1.086.914 m², a fi d'avaluar ambientalment els possibles efectes sinèrgics o acumulatius.  
Per tant, per a una adequada avaluació ambiental, ja que hi ha la possibilitat de produir-se efectes acumulatius, haurien d'haver-se analitzat les alternatives següents:  
- Alternativa 0: estat actual de l'àmbit format per ambdues modificacions, núm. 12 i núm. 16.  
- Alternativa 1: el cas en què només es realitze la modificació núm. 12.  
- Alternativa 2: el cas en què només es realitze la modificació núm. 16.  
- Alternativa 3: cas que es realitze tant la modificació núm. 12 com la núm. 16.  
  
\* \* \* \* \*  
  
Així mateix, l'àmbit d'estudi que s'ha de considerar en cada una de les alternatives hauria d'haver sigut el format per ambdues modificacions que puja a un total de 2.544.360,91 m², amb la qual cosa es tindria el quadre següent de superfícies:  
Per tant, la reclassificació no comportaria una variació inferior al 4.72% respecte al valor inicial del SNUP agrològic, tal com recull l'estudi d'impacte ambiental, sinó una variació del 8,24%, la qual cosa suposa quasi el doble del valor estimat.  
3. La superfície de sòl corresponent a sòl no urbanitzable de protecció agrològica (SNUPA) al terme municipal de Villena representa un 9% del total, enfront de la superfície del sòl no urbanitzable comú (SNUC) que és el 34,6%, tal com es veu en la taula següent:   
Sup. total del TM SNU comú SNUPA  
345,4 km² (100%) 119,5 km² (34,6%) 31 km² (9%)  
Dades que cal tenir en compte a l'hora d'avaluar la pèrdua de sòl classificat com a SNUPA en benefici del SNUC, com també, de determinar la necessitat real d'obtenir més SNUC. Així mateix, s'entén que la reducció del 8,24% d'un sòl que representa el 9% del terme municipal, implica una pèrdua significativa d'aquest tipus de sòl, i aquest es veu reduït a només el 8,1%.   
4. L'àmbit d'estudi se situa en una de les tres zones amb caràcter endorreic que hi ha al terme municipal de Villena, la coneguda com a horta meridional. En concret, la zona presenta un drenatge imperfecte en el qual es recullen les aigües provinents de la vall de Beneixama on conflueixen també les rambles del vessant nord de la serra de la Villa i les del vessant sud de la serra del Morrón.  
Conseqüència de les aportacions provinents de les successives inundacions, el sòl presenta una capacitat d'ús elevada, classe B, que li confereix un valor intrínsec que justifica, des del punt de vista ambiental, que reba la classificació de sòl no urbanitzable de protecció agrològica, definit per les mateixes normes urbanístiques de Villena com: "aquell que pel seu valor agrològic és necessari preservar de tot el desenvolupament d'edificació que no siga el propi de l'explotació agropecuària de la finca".  
Aquesta situació, així mateix, es recull en el mapa geocientífic d'Alacant, que classifica aquesta zona com a zona d'interés per a la conservació de la productivitat agrícola i del paisatge agrari, en el full núm. 6, interés per a la conservació de la naturalesa, com també en el Corine Land Cover que la identifica com a zona agrícola heterogènia - mosaic de cultius.  
Per tant, i de conformitat amb l'article 4.2. de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable, es pot considerar que és correcta la qualificació d'aquest sòl com a sòl no urbanitzable protegit, ja que els terrenys presenten valors rústics o agraris considerats definitoris d'un ambient rural digne de singular tractament per la importància de la seua productivitat agrícola.  
5. A 2 km del sector es troba la zona humida catalogada Laguna i Saleros de Villena, destinació final de les aigües que descendeixen, provinents de la vall de Beneixama, a través del sector i que són les causants del risc d'inundació 6. Per tant, s'entén que és necessari la conservació d'aquesta protecció ja que, de conformitat a l'article 4.2, Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable, la conservació d'aquesta obeeix a un interés públic local, ja que el fi és garantir l'aportació natural d'aigua a la Laguna i Saleros de Villena.  
6. A la zona no hi ha nuclis d'habitatges que indiquen una pèrdua de l'activitat agrària del sector, al contrari, i tal com es recull en l'informe agrològic, "La zona d'objecte de l'informe està situada en una àmplia zona que es caracteritza per ser eminentment agrícola, amb una conformitat considerable", la qual cosa es verifica després d'observar la cartografia del SIT.  
Les construccions que hi ha al sector, la bassa de reg, la casa de labor El Bierzo, la casa de labor Motor de los Rusos i la cabanya, són el reflex de l'activitat agrícola de la zona, per tant, estem davant d'una zona inscrita en un entorn rural, el paisatge del qual és l'associat a l'horta, que presenta uns valors ambientals, històrics i culturals que han de ser objecte de protecció, de conformitat amb l'article 22.6. Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
7. La modificació proposada respon al conveni urbanístic subscrit per l'entitat Prosport Golf, SL, que proposa la reclassificació en primera instància en sòl no urbanitzable comú, i posteriorment la transformació d'aquest en sòl urbanitzable, per a assolir l'estadi definitiu com a camp de golf. Ús que no respon a la vocació d'aquest tipus de sòl, tal com s'ha aclarit en el punt anterior.  
8. L'estudi agrològic presentat conclou que: "el sector d'estudi no constitueix una zona d'especial importància agrícola per no plantejar condicions excepcionals per al cultiu, tant pel baix nivell de rotació de cultius i per la necessitat de renovar els sistemes de reg a les grans superfícies com per l'escassa importància agrícola de les xicotetes explotacions familiars".  
Criteris que no estan relacionats amb la pèrdua dels valors ambientals o agrològics que van fer a aquests sòls mereixedors de la protecció agrològica.   
D'altra banda, l'informe no ha recollit alternatives que proposen la millora del sòl mitjançant l'aplicació d'una altra sèrie de tractaments diferents dels habituals per a la regeneració d'aquests cultius. Tractaments que resultarien més efectius en aquest tipus de sòl, atesa la capacitat agrícola d'aquests, que en altres sòls del terme municipal.  
9. D'altra banda, l'estudi agrològic presentat estableix, en la conclusió, el següent:  
"A més, cal destacar que en aquests moments, amb el desenvolupament i la modernització d'altres moltes àrees per a ús agrícola que hi ha al terme municipal de Villena, han aparegut un gran nombre de zones amb un potencial productiu molt superior al dels terrenys tant per la seua escassa sobreexplotació com per la modernitat d'infraestructures, les característiques dels quals farien més justificable la classificació d'especial protecció agrològica".  
La qual cosa indica una disfunció en l'actual model territorial, la solució de la qual passaria per una anàlisi global del territori, a partir de la qual es determinaren els sòls realment mereixedors o no d'aquesta classificació.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima no acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de modificació puntual núm. 16 del PGOU del terme municipal de Villena (Alacant), promogut per l'Ajuntament de Villena, ja que:  
a) El sector d'estudi està afectat per un sòl amb una elevada capacitat d'ús agrari i, per tant, amb una clara vocació agrícola, testimoni de la qual són els elements constructius que hi ha i l'ús actual d'aquesta zona.  
b) La zona ha sigut estudiada sense tenir-ne en compte la inserció dins del sistema endorreic del Vinalopó, a través del qual es recullen les aigües d'escorriment provinents de les serres de la Solana, pertanyents a la LIC denominada, els Alforins, i de la vall de Beneixama, les quals alimenten la llacuna interior denominada Laguna i Saleros de Villena.  
c) Hi ha altres sòls amb protecció agrícola que presenten una qualitat agrària menor, per tant, en el cas que es considere la requalificació d'aquest tipus de sòl, s'haurà de produir en aquells que presenten una capacitat menor, i optar com a últim recurs pels de capacitat més elevada.  
d) No s'han presentat alternatives referides a distintes localitzacions de l'ús final que es té pensat per a aquest sòl, estudiant principalment altres sòls el valor agrari dels quals siga menor, vist que al terme municipal hi ha gran quantitat de sòl no urbanitzable comú, com també una justificació del sector triat en relació amb tot el sòl no urbanitzable comú que hi ha al terme municipal.  
e) L'informe agrològic resulta insuficient vist que no s'han presentat alternatives de tractaments que milloren la qualitat del sòl.  
f) La modificació proposada sembla que respon a criteris que no obeeixen a la pèrdua per part d'aquests sòls de la seua capacitat agrària.  
g) No s'han valorat els efectes acumulatius o sinèrgics produïts pels diversos projectes proposats dins del mateix terme municipal, sobretot per aquells que la seua proximitat garanteix que es produiran aquest tipus d'efectes.  
h) La modificació no és d'acord amb els criteris plantejats per la LOTPP, relatius a la idea de conservació de l'horta i de la posada en valor i revitalització del patrimoni rural i cultural.  
Segon  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del cònsol de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 de juliol de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 92/07-AIA  
Promotor: Ploder, SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència de València  
Objecte del projecte: sol·licitud d'explotació de recursos de la secció A, de la zona de préstecs denominada els Molins  
Localització: parcel·les 117 i 118 del polígon 22 del municipi de Monòver (Alacant)  
Ref. òrgan substantiu: MINAS exp. MIEXPA 2005/7 jd/am  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte   
L'objecte de l'actuació és extraure roques per a construir la plataforma del tren d'alta velocitat al seu pas pels municipis d'Elda i Monòver.  
La zona de préstecs els Molins se situa a les parcel·les 117 i 118 del polígon 22, del municipi de Monòver (Alacant). La superfície total que ocupa l'extracció és de 71.523,07 m² i es preveu extraure un volum d'uns 400.000 m³ de roques.  
Els terrenys de les parcel·les esmentades estan classificats per les normes urbanístiques com a sòl no urbanitzable general i sòl de protecció arqueològica, els quals disposen de l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, a l'efecte patrimonial.  
Es projecta una xicoteta pedrera a cel obert, amb extracció mecànica, sense ús d'explosius, la qual se situa a un quilòmetre del traçat de la via fèrria d'alta velocitat.  
Es distingeixen dues zones: 1 i 2, les quals s'exploten una a continuació de l'altra, començant per la zona 1, però restaurant-les simultàniament a les labors d'extracció. La zona 1 queda contigua i al nord de la rambla de la Rajola.  
La maquinària d'extracció, càrrega i transport la constitueix una excavadora de cadenes Komatsu 600 i 4 traginadores de trabuc CAT 773.  
La restauració es dissenya amb els mateixos bancs d'explotació en la seua posició final d'esgotament, és a dir, bancs de 5 metres d'alçària, angle de cara de banc de 45º o menor, i bermes amb amplària mínima de 4 metres. L'angle del talús general mesurat respecte de l'horitzontal és de 35º o inferior.  
A la zona de préstecs treballen quatre empleats de Ploder, SA i un equip procedent d'una subcontracta.  
El temps emprat en les operacions mineres és de vora sis mesos.  
2. Alternatives ambientals  
El promotor planteja dues alternatives per a obtenir els materials: prendre'ls d'abocadors de residus inerts existents a la zona esmentada o de préstecs situats a les proximitats.  
El titular va estudiar els materials dels abocadors d'inerts i va observar que no presenten les característiques geotècniques adequades per a la finalitat que es vol assolir, així que va optar per buscar préstecs idonis.  
Ploder, SA ha triat finalment el préstec dels Molins pel fet que les roques posseeixen les característiques geotècniques per a conformar el nucli del terraplé, i al mateix temps, com que es troba en una zona degradada i antropitzada per explotacions incontrolades, es regenerarà amb la restauració dels terrenys simultània a l'explotació dels àrids.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
El 26 d'abril de 2007 el Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència d'Alacant remet l'estudi d'impacte ambiental, el projecte d'explotació, el pla de restauració integral i els informes sectorials de la zona de préstec els Molins.  
El 14 de maig de 2007 se sol·liciten informes a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals i al Servei de Conservació de la Biodiversitat d'aquesta Conselleria.  
El 15 de maig de 2007 se sol·licita informació a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
El 24 de maig de 2007 es requereix al promotor una ampliació de documentació.  
El promotor remet l'ampliació de documentació el 3 de juliol de 2007.  
2. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el DOCV núm. 5279, de 13 de juny de 2006; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
S'han realitzat consultes al Servei de Conservació de la Biodiversitat, a l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals i a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant.  
El titular remet juntament amb la documentació una còpia dels informes següents:   
- Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació Ambiental, sobre aspectes del pla de restauració integral de la seua competència.   
- Certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Monòver.  
- Informe final de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Autorització per a l'extracció d'àrids atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Informes sectorials   
- Informe de l'Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació Ambiental  
L'informe s'emet per a fer complir el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
Informa que el contingut del pla de restauració integral és adequat i suficient, a més les labors de restauració dissenyades es consideren adequades i compatibles amb el resultat final previst i els objectius del projecte. Per tant, l'informe del pla de restauració integral és favorable.  
- Informe de l'Ajuntament de Monòver  
L'informe es refereix a les parcel·les 117 i 118 del polígon 22, de l'esmentat municipi.  
"El tipus d'ordenança vigent és el Pla general d'ordenació urbana i la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable. El vigent PGO va entrar en vigor el 12 de novembre de 1985.  
Les parcel·les es troben situades entre sòl classificat com a no urbanitzable general i de protecció arqueològica del terme municipal de Monòver.  
Les parcel·les es troben en sòl de protecció arqueològica, i segons el PGOU vigent serà necessari, per a la sol·licitud de llicència d'obres, presentar l'autorització de la Conselleria competent en Cultura, amb estudi arqueològic previ".  
- Informe final de Patrimoni Cultural Valencià  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus emet informe favorable del projecte, amb la condició de documentar millor les escasses restes de terrasses realitzades amb paret seca i que organitzaven l'espai per als cultius de secà.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer autoritza l'extracció d'àrids a la finca sítia al polígon 22, parcel·les 117 i 118, situada a zona de policia de les rambles del Desetxat i Rajola.  
La separació entre el llit i la zona d'extracció serà tal que impedisca l'accés de les aigües d'avingudes a aquesta última. Amb aquesta finalitat s'ha de deixar, a partir de la línia que forma el marge del riu, i dins del terreny de la propietat particular, una franja de 20 metres sense excavar, com a mínim, i a més s'ha de fer responsable de tots els possibles danys que es puguen fer al llit del riu per ell o per terceres persones, en la confrontació de la seua finca amb el llit.  
La separació entre les parcel·les limítrofes i la zona d'extracció ha de ser tal que s'impedisquen els perjudicis a aquelles per l'aigua que, siga com siga, puga accedir a la zona d'extracció. Amb aquesta finalitat s'ha de deixar sense excavar una franja de 5 metres d'ample als terrenys on es realitza l'extracció.  
Els talussos definitius de l'excavació han de ser estables, i en tot cas més favorables que el talús un/un.  
S'han d'evitar excavacions que puguen entollar-se. Amb aquesta finalitat, la profunditat d'aquestes serà tal que no arribe a una cota inferior al nivell de les aigües del llit.  
- Àrea de Conservació d'Espais Naturals  
L'informe es refereix exclusivament a la possible afecció del préstec els Molins a espais que formen part de la xarxa Natura 2000 (llocs d'interés comunitari i zones d'especial protecció de les aus) i als espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Vista la documentació aportada, es comunica que l'actuació projectada no se situa dins de cap dels espais de la xarxa Natura 2000, ni dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, no obstant això, probablement es trobe representat l'hàbitat d'interés prioritari \*1520, vegetació gipsícola ibèrica, recollit en la Directiva 92/43/CEE, és per això que es recomana que es faça l'esmentada consulta al Servei de Biodiversitat.  
- Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant  
1. Informe forestal:  
La parcel·la 118 conté una xicoteta proporció de terrenys forestals, en els quals no s'han observat valors ambientals de rellevància.  
La parcel·la 117 és un tossal d'escassa elevació, amb presència de bons exemplars aïllats d'arç negre, ginebre, Salsola genistoides, espart bord i abundància de labiades (Thymus i Sideritis).  
Es tracta d'un matoll serial que presenta un determinat grau de maduresa, diversitat apreciable i presència d'endemismes; característiques semblants a les que són usuals en gran part dels terrenys forestals de la zona, per la qual cosa cal atribuir a la parcel·la un determinat valor ambiental pel que fa a la flora.  
D'altra banda considerem que en principi no es pot atribuir a aquesta parcel·la les característiques que defineixen (segons l'article 34 del PGOF) un sòl com a forestal de protecció, llevat del que puga determinar en el seu moment el corresponent pla forestal de demarcació, encara pendent d'execució, i sense perjudici de la valoració que facen els experts en protecció d'espècies de la flora endèmica que hi ha en aquesta parcel·la.  
En tot cas, considerem que ha de mantenir-se inalterada la morfologia (fons i marges) del llit que separa ambdues parcel·les.  
2. Informe del tècnic de protecció d'espècies  
"En relació amb l'assumpte de referència, us informem que es tracta de dues zones de préstec (parcel·la 117, denominada zona 1, i parcel·la 118, denominada zona 2). Ambdues parcel·les es troben separades per un tàlveg o xicoteta rambla. A la parcel·la denominada zona 2 s'ha produït extracció de materials i hi ha antics cultius de secà.   
La zona 1 consisteix en una xicoteta lloma de calcària i margues prou salines, amb una cobertura vegetal bastant bona en considerar l'aridesa del medi i els exemplars d'arç negre (Rhamnus lycioides) de gran port i algun ginebre (Juniperus oxycedrus). Es troben presents endemismes llevantins com ara Thymus moroderi i Sideritis leucantha. Es tracta d'una vegetació gipsícola amb un gran interés botànic, on són abundants els endemismes. Així, aquest hàbitat es troba inclòs com a hàbitat prioritari en la Directiva d'hàbitats (92/43/CEE), amb la denominació de vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia) i codi 1520.  
Per tant, s'emet informe favorable per a l'extracció de material a la denominada zona 2 (parcel·la 118) i desfavorable per a l'extracció a la zona 1 (parcel·la 117).  
Amb la documentació remesa a aquests Serveis Territorials no es pot conéixer com es restaurarà el terreny afectat per l'extracció ni quina serà la morfologia final resultant, la qual ha de respectar el tàlveg que hi ha entre les dues zones. També es desconeix si cal algun tipus d'autorització de l'òrgan de conca".  
- Servei de Conservació de la Biodiversitat  
El Servei de Conservació de la Biodiversitat remet una còpia de l'informe del tècnic de protecció d'espècies de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Alacant, en el qual s'exposen els criteris d'aquest Servei en relació amb el possible impacte d'aquest sobre la biodiversitat de l'àrea.  
Afeccions legals ambientals  
L'explotació de la parcel·la 118 ocupa la zona de policia de la rambla de la Rajola, aquesta afecció ha sigut resolta amb l'autorització i prescripcions de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
A la parcel·la 117 hi ha vegetació gipsícola amb un gran interés botànic, amb endemismes llevantins abundants com ara Thymus moroderi i Sideritis leucantha. Aquest hàbitat es troba inclòs com a hàbitat prioritari en la Directiva d'hàbitats (92/43/CEE), amb la denominació vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia) i codi 1520.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
L'explotació de la parcel·la 117 faria desaparéixer l'hàbitat prioritari denominat vegetació gipsícola ibèrica, els exemplars de gran port d'arç negre, els ginebres existents i un matoll amb alguna diversitat.  
Si s'arribara a explotar la parcel·la 118 a cotes inferiors a la del llit de la rambla de la Rajola es produirien entollades per desbordament.  
L'estabilitat geotècnica de la vessant restaurada pot veure's compromesa si es construeix la canal de capdamunt de talús.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
No ha sigut identificat l'impacte que causaria l'explotació sobre l'hàbitat prioritari denominat vegetació gipsícola ibèrica.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental   
Les mesures correctores proposades pel promotor es complementen amb les prescripcions contingudes en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 3.c1 de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Respecte a la sol·licitud d'autorització d'explotació de la zona de préstecs els Molins, s'estima acceptable el projecte d'explotació i pla de restauració situats a la parcel·la 118, i desfavorable l'actuació projectada a la parcel·la 117 (per afectar l'hàbitat d'interés comunitari prioritari denominat vegetació gipsícola ibèrica), només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives; sempre que a la parcel·la 118 es desenvolupen els treballs segons les mesures correctores descrites en l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb les establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'han de complir les condicions següents:  
1. Aquesta declaració ha d'estar disponible en l'explotació a la disposició del personal de vigilància i inspecció d'aquesta Conselleria.  
2. La canal de capdamunt de talús de la parcel·la 118 ha de distar 4 metres del capdamunt del talús pròxim, com a mínim.  
3. La plaça de pedrera ha de drenar cap a l'est amb un pendent longitudinal mínim del 3%. En tot cas, la profunditat màxima d'explotació no ha d'estar per sota de la cota del llit de la rambla de la Rajola.  
4. Durant la jornada laboral s'ha de regar el nombre de vegades necessari per a mantenir humits els camins per on circule la maquinària i els camions, com també les superfícies desproveïdes de vegetació i sòl. Durant la càrrega s'ha de regar el front.  
5. A l'entrada de cada camí d'accés, i també en les interseccions, s'han de col·locar plafons que advertisquen del pas de camions.  
6. La velocitat de circulació de qualsevol tipus de vehicles ha de quedar limitada a 20 km/hora.  
7. S'han de col·locar barreres tallavents, de dos metres d'alçària mínima, a les proximitats de cultius i camins.  
8. Si encara posant en pràctica les mesures correctores, als cultius pròxims s'acumula una capa de pols, llavors el promotor haurà de regar el fullatge fins a netejar-lo de pols.  
9. Les reparacions i manteniment de la maquinària s'han de realitzar a tallers externs al préstec o bé s'ha de condicionar una zona ensostrada i impermeabilitzada per a portar-les a terme. Els residus perillosos s'han d'envasar en dipòsits homologats degudament segregats per tipus, identificats i etiquetats. Han de disposar de safates o cubetes que garantisquen el confinament i posterior recollida de possibles vessaments accidentals. Els esmentats residus s'han de lliurar, en un termini no superior a 6 mesos, a un gestor autoritzat.  
10. El sòl original s'ha d'apilar amb una alçària màxima d'1,50 metres, en una zona resguardada de l'escorriment. S'ha de sembrar de gramínies i lleguminoses i regar periòdicament per a conservar les espècies sembrades en bon estat.  
11. Després de l'estesa de la terra vegetal s'ha de realitzar un subsolat.  
12. Les activitats del pla de vigilància ambiental descrites com anualment i semestralment en la pàgina 147 de l'estudi d'impacte ambiental seran de freqüència trimestral. Ambdues han de conformar un informe, que es remetrà a l'autoritat administrativa substantiva perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
13. Els camins locals pels quals circule habitualment la maquinària i els camions seran conservats i reparats a càrrec del promotor.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de juliol de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 135/2007-AIA  
Títol: fàbrica de taulells i taulellets ceràmics  
Promotor: Cerámicas MYR SL  
Localització: Carretera l'Alcora-Castelló, s/n, terme municipal de l'Alcora (Castelló)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Cerámicas MYR SL és una indústria dedicada a la fabricació de taulells i taulellets ceràmics. Es tracta d'una planta existent i en funcionament situada a l'Alcora, que escometrà una millora a l'efecte d'augmentar la capacitat de producció i millorar la qualitat dels productes. En concret, s'introduirà una nova línia de producció i un assecador; es modifica la distribució en planta i es construeix una nau adossada de 2.300 m².   
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada, i inclou l'ampliació descrita.   
La planta es troba situada a la carretera de l'Alcora-Castelló s/n, terme municipal de l'Alcora (Castelló). Segons l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament, la indústria no és totalment compatible amb el planejament municipal, ja que part d'aquesta es troba en sòl no urbanitzable comú. Sobre la zona que està fora d'ordenació, l'Ajuntament va informar, en data 10 d'abril de 2006, que s'estava tramitant una modificació puntual del PGOU per a classificar la part de les edificacions que es troben fora del sòl urbà com a sòl urbà industrial. La superfície de la parcel·la és de 21.625 m² i la superfície construïda total és de 12.259 m² (10.229 m² existents i 2.300 m² que s'han de construir). L'accés es realitza des de la carretera l'Alcora-Castelló, que afronta amb la parcel·la.  
Hi ha subministrament d'energia elèctrica i gas natural. El proveïment d'aigua es realitza des de pou propi.  
Característiques més rellevants de l'activitat  
El procés productiu desenvolupat és la fabricació de revestiments ceràmics per monocció. Aquest està organitzat en les seccions següents: recepció de l'argila en tremuges i transport mitjançant elevador de cintes fins a sitges (3 unitats); premsatge de l'argila (2 assecadors que ja hi són i 1 de nou); esmaltatge per deposició sobre el bescuit; movimentació, en la qual s'acumulen els taulellets en boxs; cocció en forns monoestrat (1 que ja hi és i 1 de nou); paletització del producte.  
La capacitat de producció de la indústria és de 84.480 t/any (12.000 m²/dia, considerant 24 h/dia de treball, 320 dies a l'any). La producció anual actual és de 30.800 t/any de paviment de gres i revestiment de porosa.  
Les matèries primeres emprades en el procés productiu són principalment aigua (5.156 m³/any, argiles (30.000 t/any) i esmalts (2.000 t/any) i en menor grau esmalts i colors. Les fonts d'energia emprades són electricitat i gas natural.   
L'empresa disposa d'equips de cogeneració autoritzats, els quals no es troben en funcionament en l'actualitat.  
Consideracions ambientals  
La indústria existeix i es troba en funcionament. No obstant això, escomet una ampliació en instal·lar una nova línia completa de producció.   
Amb caràcter general, la fabricació de productes ceràmics porta associats elevats consums d'aigua i energia i genera emissions a l'atmosfera, soroll, abocaments i residus. No obstant això, el sector gaudeix d'un alt desenvolupament tecnològic que li permet reduir-ne la incidència ambiental.  
L'activitat està catalogada en el grup B de potencialment contaminants de l'atmosfera. S'identifiquen en la indústria emissions a l'atmosfera difuses, canalitzades fredes i canalitzades calentes. Les emissions difuses es corresponen amb les generades en les operacions de transport, emmagatzematge i manipulació de matèries primeres. Les emissions fredes corresponen als sistemes d'aspiració de les premses i de les línies d'esmaltatge. Després de l'aspiració, i abans de l'emissió d'aquests corrents, s'han instal·lat filtres de via seca per a depurar-los (es disposava de filtres de via humida, però s'ha decidit retirar-los pel possible risc de legionel·losi). Les emissions canalitzades calentes són les xemeneies dels assecadors i dels forns.  
S'identifiquen com a focus susceptibles de generar soroll i vibracions la diversa maquinària que hi ha a la indústria. S'ha muntat l'esmentada maquinària sobre tacs silenciadors o bancades dotats d'esmorteïment.   
Les aigües residuals sanitàries s'aboquen a la xarxa de clavegueram. Les aigües residuals industrials s'evaporen pràcticament en la totalitat. Les aigües residuals de neteja es recullen en una bassa d'homogeneïtzació, sedimentació i decantació, per a ser reutilitzades en la planta, mentre que els llots són retirats per una empresa gestora, a fi que siguen reutilitzats després de l'atomització. Es realitzen anàlisis periòdiques per a caracteritzar l'aigua residual de neteja. No s'aporta l'autorització d'abocament a bassa impermeable i s'indica que aquesta està en tramitació.  
La bassa de decantació és impermeable i estanca, per la qual cosa no es considera que puga haver-hi contaminació subterrània. Així mateix, la solera de tota la nau és de formigó remolinat, excepte a les zones en què es necessita un acabament especial per a evitar embossos de maquinària. Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació, amb vulnerabilitat baixa i accessibilitat mitjana d'aqüífers, d'acord amb la cartografia temàtica del territori de la Comunitat Valenciana.  
Els residus generats s'agrupen en inerts, assimilables a urbans i perillosos. Els residus assimilables a urbans s'emmagatzemen en l'esplanada de càrrega i emmagatzematge de matèries primeres fins que són recollits anualment per una empresa autoritzada per al reciclatge o reutilització d'aquests. Els residus perillosos s'emmagatzemen degudament envasats i etiquetats en lloc cobert i amb solera impermeable i són recollits cada sis mesos per un gestor autoritzat. Se citen en particular els olis usats, que es recullen en bidons. L'empresa està inscrita en el Registre de Petits Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana amb el número 12-04196.  
Les argiles recollides en els filtres i productes amb defectes en el conformat o en l'extrusió són de nou portades a les eres per a la reutilització.  
Addicionalment als efectes que són propis d'una indústria ceràmica, cal mencionar en aquest cas concret l'impacte produït per l'ocupació del sòl, ja que part d'aquesta es troba fora d'ordenació, i ocupa sòl no urbanitzable. En aquest sentit, l'entorn està caracteritzat per la proximitat al municipi de l'Alcora i a un gran nucli industrial vertebrat per la carretera CV-190, ambdós altament antropitzats. A més, a escassos 250 m, discorre el riu Llucena i hi ha fins a aquest algunes zones que mantenen un determinat caràcter natural.   
Com a programa de vigilància ambiental, es proposa:  
- Comprovar que les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental s'han realitzat.  
- Proporcionar advertències immediates sobre els valors assolits pels indicadors ambientals preseleccionats.  
- Proporcionar informació que podria ser usada en la verificació dels impactes predits i millorar així les tècniques de predicció d'impactes.  
- Proporcionar informació sobre la qualitat i oportunitat de les mesures correctores adoptades.  
En el programa de vigilància ambiental se seguiran els impactes següents: generació de residus perillosos, contaminació atmosfèrica, contaminació acústica i producció d'aigües industrials.  
Els indicadors ambientals triats en el programa de vigilància ambiental són: el compliment en la gestió dels residus sòlids industrials (inspecció visual diària, recollida setmanal d'olis i registre anual dels residus perillosos generats), control de la bassa d'aigües residuals (anàlisi semestral de les aigües emmagatzemades en la bassa de decantació per una entitat col·laboradora homologada), control dels nivells d'emissió atmosfèrica (mesurament anual dels gasos emesos), control dels nivells de soroll (mesurament anual del soroll generat, per entitat col·laboradora homologada), anàlisi dels gasos de la xemeneia.  
Tramitació administrativa  
Amb data 23 de març de 2007 es va rebre un escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, on se sol·licitava l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de Cerámicas MYR SL. No obstant això, es trobava pendent de resolució per part del conseller competent el recurs d'alçada presentat per l'empresa davant de la resolució de caducitat de l'expedient 269-2006-AIA. Transcorreguts tres mesos sense que aquest resolguera expressament sobre l'esmentat recurs i tenint en consideració el sentit negatiu del silenci administratiu establit en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, el 6 de juny de 2007, es va obrir un nou expedient d'avaluació d'impacte ambiental, al qual es va incorporar la documentació que constava en els expedients 269-2006-AIA, 82-2005-CON i documentació addicional aportada per l'òrgan substantiu amb data 22/02/2007. Aquesta es compon de:  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Certificat de finalització del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hi hagen rebut al·legacions.   
- Documentació complementària.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada..., amb una capacitat de producció de 75 t/dia...) de l'annex I. La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. Les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de taulellets i taulells de ceràmica està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del RD 9/2005, de 14 de gener.   
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció de residus i residus d'envasos.  
- Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental (fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.   
L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de fàbrica de taulells i taulellets ceràmics, promogut per Cerámicas MYR SL, situada a la carretera de l'Alcora- Castelló, s/n, terme municipal de l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Com a condicions addicionals a les descrites en els apartats anteriors, s'exigeix:  
1. S'ha de disposar de les autoritzacions exigides per la legislació sectorial, en particular:  
1.1. Fins que no s'aprove l'instrument urbanístic de reclassificació del sòl a urbà industrial, s'ha de disposar de la preceptiva declaració d'interés comunitari que permeta situar les instal·lacions en sòl no urbanitzable comú.  
1.2. Disposar de la preceptiva concessió d'aprofitament d'aigua de pou.  
1.3. Disposar d'autorització d'abocament de les aigües residuals industrials a la bassa impermeable.  
2. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental han de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia, tal com s'hi indica. A més, vista la proximitat al nucli urbà i a l'entorn natural del riu Llucena, cal vigilar especialment l'afecció sobre aquests.  
3. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 5 de juliol de 2007.- La secretaria autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6267, del 14-05-2010 (2010/5491)

RESOLUCIÓN de 28 de abril de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Lliria, Alpuente, Onda, Utiel, Villena, Monóvar, L'Alcora.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6267

Fecha DOGV
:   14-05-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/5491

CVE


Fecha del documento
:   28-04-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Villena](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [Monóvar](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de abril de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Lliria, Alpuente, Onda, Utiel, Villena, Monóvar, L'Alcora. [2010/5491]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 104/07-AIA Lliria, 216/04-AIA Alpuente, 012/07-AIA Onda, 033/07-AIA Utiel, 319/06-AIA Villena, 092/07-AIA Monóvar y 135/07-AIA Alcora.   
Valencia, 28 d'abril de 2010.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 104/2007-AIA  
Título: fábrica de tejas cerámicas para la construcción.  
Promotor: Tejas y Ladrillos del Mediterráneo SA.  
Localización: carretera Lliria-Pedralba, km 3,2 Lliria (Valencia)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA (Tylmesa) es una industria dedicada a la fabricación de tejas (curvas y prensadas) y piezas especiales (aleros, limatesas, limahoyas, cumbreras, etc.) para la construcción. Se trata de una planta existente y en funcionamiento ubicada en Lliria (Valencia). La industria está organizada en tres factorías a las que denomina Tylmesa-1, Tylmesa-2 y Tylmesa-3.  
La industria solicita la autorización ambiental integrada, incluyendo una ampliación de sus instalaciones productivas y auxiliares. En concreto, las instalaciones existentes incluyen una reciente modificación, pendiente de autorización administrativa, consistente en la sustitución de la instalación de cogeneración a gasóleo de Tylmesa-3 por una cogeneración a gas natural de 1.065 kWe (dispone de declaración de impacto ambiental favorable con condicionantes de fecha 8 de marzo de 2006) y un nuevo horno. La ampliación se lleva a cabo en Tylmesa-1, donde se ha desmantelado la antigua cogeneración a gasóleo y se prevé la instalación de un nuevo motor de cogeneración a gas natural de 1.065 kWe y un nuevo horno de cocción para piezas especiales.  
Según el informe de compatibilidad urbanística emitido por el ayuntamiento, los terrenos donde se encuentra la industria están clasificados como suelo urbanizable industrial (Sl-4) compatible con el uso industrial, sector cerámico. La industria dispone de una superficie total de 205.546,23 m² distribuidos en tres zonas:  
- 47.792,82 m² de almacenamiento de tierras al aire libre  
- 31.047,01 m² de superficie de cultivo disponible para futuras ampliaciones  
- 126.706,38 m² de zona destinada a factoría  
En la zona destinada a factoría se han dispuesto las siguientes edificaciones: una nave de 4.200 m² dedicada a almacén de tierras, una nave de 3.500 m² para molienda, una nave para Tylmesa-1 de 12.958 m², una nave para Tylmesa-2 de 12.597 m² y una nave para Tylmesa-3 de 15.540 m². El acceso se realiza desde la carretera Llíria-Pedralba, que linda con la parcela.  
Existe suministro de energía eléctrica y gas natural. El abastecimiento de agua se realiza desde pozo propio.  
Características más relevantes de la actividad  
En la instalación se desarrollan tres líneas de producción, las cuales están dotadas de equipos de cogeneración (4 en total), cuyos gases de escape se recirculan a los sistemas de secado. De forma esquemática, el proceso consiste en la recepción y almacenamiento de tierras (arcillas) en nave-silo y al aire libre; mezcla y molienda de tierras; amasado y homogeneizado; moldeo para la conformación de piezas; secado (3 secaderos); engobado y pintado de piezas; cocción en sistema prehorno-horno a gas natural (7 hornos) y finalmente selección y paletizado de la mercancía.  
La capacidad de producción de la industria es de 1.104 Tm/día (157 Tm/día en Tylmesa-1, 368 Tm/día en Tylmesa-2 y 579 Tm/día en Tylmesa-3) que representa unas 73.601.500 piezas al año.   
Las materias primas empleadas en el proceso productivo son principalmente agua y arcillas (blancas, de Gestalgar, de Chulilla, de Villar y de Rosada). Como materias primas secundarias se emplean carbonato de bario (para evitar posibles efluescencias en el producto cocido) y engobes (se aplican sobre las tejas tras la etapa de secado para crear efectos estéticos). Las fuentes de energía empleadas son electricidad y gas natural.   
El abastecimiento de agua para el proceso industrial se realiza desde pozo propio, para el cual se dispone de autorización de aprovechamiento para 31.000 m³/año.   
Consideraciones ambientales  
En la valoración de la instalación, se tiene en cuenta que se trata de una industria existente y en funcionamiento, que está en proceso de adaptación a la nueva normativa y acomete una ampliación.   
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación, con vulnerabilidad y accesibilidad alta de acuíferos, de acuerdo a la cartografía temática del Territorio de la Comunitat Valenciana.  
Con carácter general, la fabricación de productos cerámicos lleva asociados elevados consumos de agua y energía y genera emisiones a la atmósfera, ruido, vertidos y residuos. No obstante, el sector goza de un alto desarrollo tecnológico que le permite reducir su incidencia ambiental.  
Respecto a los focos canalizados de emisión de contaminantes a la atmósfera, se citan los secaderos, hornos, equipos de cogeneración, zonas de recepción de tierras y molienda y secciones de pintado (engobe). Como medidas correctoras se adoptan: se dispone de una nave-granero para almacén de la arcilla, se instalan filtros de mangas para reducir la emisión de partículas y otras medidas organizativas del almacenamiento y manipulación de las materias primas (disminuir la altura de los montones, limitar la velocidad de los vehículos, mantener el material humedecido, instalar sistemas de aspiración en los puntos de generación de polvo, valla perimetral vegetal alrededor de la planta, etc.). En las chimeneas de los hornos de cocción, se han detectado niveles altos de flúor, cloro y azufre, por lo que se está en fase de pruebas de una planta prototipo de depuración de gases por vía seca (reactivos: bicarbonato sódico e hidróxido cálcico).   
Otro foco de contaminación atmosférica son las emisiones difusas asociadas al almacenamiento y transporte de tierras a cielo abierto. Se prevé la adopción de las siguientes condiciones: disponer de un plan de medida de la concentración de partículas en el aire ambiente en el perímetro de la zona, compartimentar la era y limitar la altura de los montones, cubrir con lonas los acopios o humedecer su superficie, cerramiento de las cintas transportadoras y elevadores de cangilones y cerramiento de las instalaciones de recepción y desmenuzado de materia prima. No obstante, estas condiciones se establecen considerando una distancia superior a 1000 m del núcleo urbano de población o residencial más cercano, sin embargo, el residencial Corral Blanc (SRA-12 del PGOU) está a menos de 200 m de la zona de almacenamiento a la intemperie.  
Los focos generadores de ruido son los motores de cogeneración, compresores y molinos. Todos ellos se hallan ubicados en recintos cerrados y aislados acústicamente y están dotados de elementos antivibratorios. Se presenta una auditoría acústica de la actividad en la que se informa que los niveles sonoros asociados a la actividad no superan los límites establecidos.  
Las aguas domésticas generadas en la industria se tratan en un sistema tipo Biotrit. Una vez depuradas, se incorporan al proceso productivo. Los lodos son entregados a empresa gestora autorizada. Las aguas de proceso, generadas principalmente por la limpieza de la línea de engobes, se reutilizan directamente en la fase de amasado. Se valoró la posibilidad de utilizar el agua depurada para riego pero esta opción ha sido descartada por la Confederación Hidrográfica competente. Las aguas pluviales discurren por escorrentía hasta barranco. Se está tramitando la autorización de este vertido.  
Los residuos generados en el proceso se reincorporan al mismo, exceptuando los producidos en las labores de mantenimiento. De estos últimos, los asimilables a urbanos se gestionan a través de los servicios municipales. Los residuos peligrosos y los residuos de envases se gestionan a través de gestores autorizados (se aportan los documentos de aceptación). En cada factoría se dispone de un punto de almacenamiento temporal (lo llaman punto blanco) con bidones, jaulas, depósitos, cubos, cajas, etc. para recoger los distintos residuos. Desde ahí, un operario los transporta a otra zona (punto verde), en la parte trasera de la nave, con contenedores metálicos, de donde son recogidos por los gestores autorizados. Se ha habilitado un espacio de 20 m² para almacén de residuos peligrosos, de solera asfáltica, con bidones y cubeto de recogida de derrames.  
Los focos susceptibles de causar fugas o vertidos eventuales (transformadores, grupos de cogeneración) disponen de fosos estancos para su recogida.   
Otras mejoras ambientales introducidas en la planta son la recuperación en los secaderos del calor contenido en los gases de escape de los equipos de cogeneración. Se emplean hornos túnel para los procesos de cocción por su mayor eficiencia energética y la viabilidad económica del proceso. La sustitución de un antiguo sistema de cogeneración a gasóleo en Tylmesa-1 por uno nuevo a gas natural es otra de las mejoras introducidas.  
Como programa de vigilancia ambiental, se propone en el estudio de impacto ambiental la medición de los gases de combustión a la puesta en marcha de las instalaciones y anualmente, al efecto de analizar los siguientes parámetros: NOx, CO, CO2, SO2 y partículas. Se procederá a la realización de una auditoría acústica cada 5 años.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 16 de mayo de 2007, se recibió escrito del área de Calidad Ambiental de la Dirección General de Calidad Ambiental, solicitando la evaluación ambiental del proyecto, a instancias de Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA. A tal efecto, se comunicaba la finalización del trámite de información pública del expediente, sin que se hayan recibido alegaciones al mismo. Asimismo, se adjuntaba documentación adicional al expediente.  
Con anterioridad, en fecha 15 de febrero de 2006 y a efectos de consultar acerca de la suficiencia e idoneidad de la documentación (expediente 35-2006/CON), el Área de Calidad Ambiental había remitido:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada y anexos.  
- Estudio de impacto ambiental.  
La industria tramitó con anterioridad las siguientes evaluaciones ambientales:  
- Resolución favorable de 12/05/1995 a la instalación de un equipo de cogeneración (dos grupos electrógenos a gasóleo) en la factoría Tylmesa-3 (expdte. 319/1994-AIA)  
- Resolución favorable de 11/09/1996 a la ampliación de la industria sobre suelo no urbanizable común (DIC) (expdte. 142/1996-AIA)  
- Resolución favorable de 16/06/1997 a la instalación de un equipo de cogeneración (dos motores a gas natural) en la factoría Tylmesa-2 (expdte. 193/1997-AIA)  
- Resolución favorable de 08/03/2006 a la sustitución del equipo de cogeneración de la factoría Tylmesa-3 por una nueva unidad (a gas natural) (expdte. 247/2005-AIA)  
Afecciones legales  
El proyecto está sometido a la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado, en particular tejas, ladrillos [...], con una capacidad de producción superior a 75 Tm/día [...]) del anejo I. La industria tramita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General para el Cambio Climático, la cual tiene atribuidas las competencias en materia de prevención y control integrados de la contaminación.   
Otras afecciones consideradas son:  
- La producción de energía está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.   
- La fabricación de productos de arcilla para la construcción está catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, grupo B, del Decreto 833/1975.  
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos y residuos de envases.  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, al estar contemplada en el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental (fabricación de productos cerámicos mediante horneado).  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 17 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaracion de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de fábrica de tejas cerámicas para la construcción (incluye las instalaciones existentes y la ampliación consistente en un equipo de cogeneración y un horno de cocción), promovido por Tejas y Ladrillos del Mediterráneo, SA, ubicada en la carretera de Llíria-Pedralba km 3,2, término municipal de Llíria (Valencia), en los términos que establece el proyecto, el estudio de impacto ambiental, y demás documentación que consta en el expediente.  
Como condiciones adicionales se requiere:  
1. Se deberá disponer de la correspondiente autorización de vertido de aguas pluviales.  
2. Dado que la industria se encuentra a menos de 200 m de la zona residencial Corral Blanc, se deben adoptar medidas de confinamiento de los almacenamientos de tierras al aire libre, al efecto de evitar la dispersión de partículas que puedan ocasionar perjuicios sobre dichos vecinos. En este sentido, el plan de medida de la concentración de partículas en el aire ambiente propuesto en el proyecto deberá considerar el cumplimiento de los niveles de calidad del aire en la zona residencial.  
3. Los resultados de la instalación de la planta prototipo de depuración de gases por vía seca deberán documentarse al efecto de comprobar la eficacia de este dispositivo para reducir las emisiones de flúor, cloro y azufre en los hornos de cocción y en su defecto, adoptar medidas correctoras alternativas.  
4. A la puesta en marcha del nuevo equipo de cogeneración, se comprobará que no se transmiten a la zona residencial cercana, niveles superiores a los límites establecidos mediante una nueva auditoría acústica de toda la instalación.  
5. A la puesta en marcha del nuevo equipo de cogeneración y de forma periódica, se procederá a la medición de las emisiones al efecto de comprobar el cumplimiento de los límites establecidos en el Decreto 127/2006, de 15 de septiembre (por el que se modifica el apartado 27 del anexo IV del Decreto 833/1975, que desarrolla la Ley 38/1972 de protección del ambiente atmosférico) para el CO, NOx y opacidad.  
6. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor debe comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente en evaluación ambiental, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 31 de julio de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 216/04-AIA  
Título: explotación porcina  
Promotor: Jose Santiago Peñalver   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alpuente  
Objeto del proyecto: Legalización explotación porcina   
Localización: partida Cañada París, polígono 22, parcela 506 T.M. Alpuente (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es la legalización de la explotación porcina de cebo. La superficie de la parcela 506 (antiguas parcelas 506, 507 y 509) es de 15.030 m². La explotación se compone de una nave de cebo y un almacén adyacente de 1.107,6 m², una nave lazareto y almacén de 86,8 m², una balsa exterior de purines de 125 m² y un almacén para las botellas de GLP del sistema de calefacción de 4 m².   
La capacidad de la nave es de 1.200 plazas de cebo de 20 a 100 kg (144 UGM) por lo que la explotación está incluida dentro del grupo segundo. Se realizan aproximadamente 2,5 ciclos de cebo al año.  
El volumen anual de producción de purín se estima en 2.580 m³. La capacidad de almacenamiento de purín en la explotación se reparte entre las fosas interiores de la nave con un volumen de 492,8 m³ y una balsa exterior de 250 m³. Tanto las fosas de la nave como la balsa exterior están impermeabilizadas. La capacidad de la explotación es suficiente para almacenar el purín durante un tiempo superior a tres meses.   
El purín se empleará como abono en campos de cultivo. Se dispone de una superficie agrícola de aproximadamente 60 ha para la distribución del purín. Para esta superficie la dosis de aplicación, en base al contenido medio en N, es inferior a los 170 kg N por hectárea y año. Previamente a la distribución, el purín se somete a un tratamiento biológico con un complejo bacteriano enzimático para mejorar sus características.   
La explotación dispone de un vallado perimetral de 1,6 metros de altura. La balsa exterior también se encuentra cercada. Las ventanas disponen de tela pajarera para evitar la entrada de vectores de enfermedades. Los cadáveres que se generen en la explotación son retirados por un gestor autorizado.  
El abastecimiento de agua se realiza a través de la red municipal. Se dispone de un grupo electrógeno para el abastecimiento de energía eléctrica. La explotación no dispone de aseo.  
La distancia al núcleo urbano es de 750 m aproximadamente.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. remisión del expediente  
Antecedentes a este expediente.   
553/99 AIA, iniciado en fecha 29 de septiembre de 1999. Se procedió al cierre por caducidad del expediente (20/12/2001), al no remitirse la documentación requerida.  
89/02 AIA, iniciado en fecha 3 de mayo de 2004 se procede al archivo del expediente al no remitirse la documentación requerida.  
El expediente 216/04 se inició el 6 de agosto de 2004, con la remisión por parte del Ayuntamiento de documentación complementaria, referente a la ampliación del estudio de impacto ambiental en cuanto a las características de la explotación, medidas protectoras y correctoras y gestión de purines.   
La información pública se realizó mediante la publicación en el BOP nº 153 con fecha 30 de abril de 1999, la notificación a los vecinos de las parcelas colindantes y mediante la publicación de edicto. Según consta en la diligencia de fecha 14 de julio de 1999 transcurrido el plazo, no se presentaron alegaciones.  
2. Solicitud de informes sectoriales y documentación complementaria.   
En fecha 11 de diciembre de 2006 se solicita una ampliación de la documentación presentada solicitando:  
- Capacidad de la explotación.   
- Descripción del proceso productivo que se realiza.  
- Cálculo del volumen de purín que se genera y composición del mismo.  
- Dimensiones y características constructivas de las fosas y la balsa de almacenamiento.  
- Superficie agrícola de la que se dispone para el aprovechamiento del purín como abono.  
- Copia del contrato con la empresa encargada de la retirada de las bajas de la explotación.  
- Informe sobre la disponibilidad de agua para el abastecimiento de la explotación.  
En fecha 24 de mayo de 2007, se remite la documentación requerida. Se aporta:  
- Con fecha 13 de diciembre de 2006, Informe técnico urbanístico favorable del ingeniero municipal.  
- Informe sobre las dimensiones de la balsa y las fosas para el almacenamiento de purines. Planos de planta y alzado de las mismas.  
- Informe sobre el tratamiento aplicado.  
- Contratos de aceptación, cédulas y planos catastrales de las parcelas donde se distribuye el purín por una superficie total de aproximadamente 60 ha.  
- Con fecha de firma 26 de abril de 2007, informe favorable de la Sección de Mejora Rural de la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación referente a la rehabilitación del almacén agrícola de 256,5 m² que forma parte de la nave de cebo. El uso de esta zona de la nave se destina al almacenamiento de productos fitosanitarios, de limpieza y calefacción. Se indica que:  
El uso, actividad y aprovechamiento para el se solicita está vinculado a la actividad agraria de explotación.  
Las instalaciones son adecuadas y precisas para la actividad agraria.   
- Con fecha de firma 27 de abril de 2007, informe favorable de la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación a la rehabilitación del almacén en base al informe de la Sección de Mejora Rural.  
El expediente municipal incluye:  
- Con fecha 24 de mayo de 1999, admisión a trámite de la solicitud de licencia de actividad.  
- Con fecha 27 de mayo de 1999, informe favorable de sanidad firmado por veterinario (nº colegiado 884).   
- Con fecha 14 de julio de 1999, diligencia del Ayuntamiento en el que consta el resultado de la información pública y la remisión a la Comisión de Actividades Calficadas del expediente.  
- Con fecha 11 de diciembre de 1998, copia de la autorización previa, firmada por el Jefe del Servicio Territorial de Urbanismo y Ordenación Territorial de Valencia, para la construcción de la explotación en las antiguas parcelas 506 y 507.  
Afecciones legales  
Tras la revisión catastral del año 1999, las parcelas a las que se hace referencia en la autorización previa y en los informes municipales, parcelas 506 y 507, junto con la parcela 509, conforman una única parcela 506.  
Visto el informe técnico municipal y el informe de la Sección de Mejora Rural de la Dirección Territorial de la CAPA, la explotación se sitúa en suelo no urbanizable común y se ajusta a las normas contenidas en las ordenanza municipales y en la normas subsidiarias de planeamiento del municipio.  
Colindante con la parcela 506 discurre una vía pecuaria. Se trata de una vereda de anchura legal menor o igual a 20 metros. La vereda de Alpuente fue aprobada mediante la Orden del 27 de abril de 1988, por la que se aprueba la clasificación de las vías pecuarias en el término municipal de Alpuente.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
El municipio de Alpuente no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto. Identificación y valoración de impactos.  
Geológicamente, en la zona de actuación, los materiales que afloran son cuaternarios: gravas, arenas y arcillas. La fisiografía de la zona está descrita como fuertemente ondulada, transformada en terrazas de escasa pendiente mayoritariamente dedicadas al cultivo de secano: vid, cereal y almendro. Además existen zonas de suelo forestal de matorral. En el municipio la actividad ganadera está muy extendida, existiendo en las proximidades de la parcela otras explotaciones.   
Las principales afecciones que se han considerado por el desarrollo de la actividad son:  
- Sobre el suelo, por una gestión incorrecta de los purines.  
- Sobre la atmósfera, por emisión de ruidos y olores, por el desarrollo de la actividad y una inadecuada gestión de los purines.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas protectoras propuestas se centran en:  
- Tratamiento bacteriano y enzimático que se aplica a los purines.   
- Medidas encaminadas a garantizar el buen estado higiénico sanitario de la explotación: vallado perimetral, vado sanitario y la instalación de mallas en ventanas y huecos entre otras.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación porcina, situada en el polígono 22, parcela 506 en el término municipal Alpuente (Valencia) promovida por Jose Santiago Peñalver. Siempre que se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidas a continuación:   
1. De acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, en el caso de que el proyecto incida sobre bienes integrantes del patrimonio cultural valenciano deberá obtener el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.   
2. La distribución del purín como fertilizante sólo se podrá realizar sobre superficie agrícola, en régimen de explotación. En la distribución sobre el terreno se respetarán las distancias con respecto a núcleos urbanos, otras explotaciones ganaderas y los cursos de agua, que se indican en el RD 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas.   
3. En el caso de que se aplique un tratamiento a los purines. Se deberá comprobar la eficacia del mismo. Se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa su ineficacia. Se deberían realizar analíticas de comprobación analizando entre otros, los siguientes parámetros: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
4. Para evitar un aumento del volumen de purines por incorporación de las aguas de lluvia se debería disponer de un sistema eficaz para cubrir la balsa exterior.  
5. Se vigilará y mantendrá el buen estado del vallado de la nave y la balsa, las mallas instaladas en las ventanas, la impermeabilización de los fosos y la balsa exterior de purines. Dichas revisiones se deberán realizar periódicamente.  
6. Se dispondrá de contrato actualizado de forma que esté asegurada la retirada de cadáveres por empresa autorizada a tal efecto. Se dispondrá de depósitos homologados para su almacenamiento hasta ser retirados por el gestor.  
7. El resto de los residuos que se generen en la explotación, deberán ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.  
8. Se comunicará cualquier variación que se produzca en el destino y tratamiento de los residuos.  
9. Para disminuir el impacto que produce la presencia de las edificaciones en el paisaje de la zona se estudiará la posibilidad de incluir elementos o pantallas vegetales. Se emplearán especies autóctonas de diferentes frondosidades, alturas y portes. Preferiblemente se plantarán en grupos en vez de hileras evitando la excesiva simetría o regularidad de las mismas. Una buena disposición de esta pantalla, además reducirá las pérdidas energéticas por una ventilación excesiva y proporcionará sombreado en verano.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 3 de julio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 012/2007-AIA  
Titulo: Autorización Ambiental Integrada de una industria de fabricación colores y esmaltes cerámicos  
Promotor: Colores Cerámicos, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio de Control Integrado de la Contaminación de la Dirección General de Calidad Ambiental  
Localización: ctra. Villareal, km. 55 del término municipal de Onda (Castellón)  
Descripción del proyecto   
Objeto del proyecto  
El proyecto describe la ampliación de una industria de fabricación y comercialización de fabricación de colores y esmaltes cerámicos, siendo necesaria la obtención de la autorización ambiental integrada conforme a la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto   
De acuerdo al proyecto presentado, Colores Cerámicos, SA, se localiza en la carretera con actividad industrial de fabricación de colores y esmaltes cerámicos proyecta la ampliación de sus instalaciones con ubicación en la carretera de Villareal km. 55, del termino municipal de Onda (Castellón), en un entorno industrial. El acceso se realiza a través de calzada asfaltada de 9 metros de anchura, comunicando la carretera CV-20 Onda-Villareal con la industria. La superficie total de la parcela es de 47.915 m² de los cuales 12.269 m² son construidos. La edificación la forman un total de seis naves adosadas en cuyo interior se desarrolla la actividad.  
El suministro de agua para uso industrial es no potable, procedente de las aguas subterráneas explotadas por la comunidad de regantes pozo San Francisco. Se estiman unas necesidades de consumo aproximado de 12.100 m³/año destinados a los hornos de calcinación, molinos, atomizadores y la adicción a la materia prima para la fabricación.  
Las aguas residuales industriales proceden del lavado y limpieza de molinos, de los recipientes de esmaltes, de los filtros prensa y de las cabinas de pulverización, del lavado de productos intermedios y de las aguas residuales de laboratorios y de pruebas realizadas en los procesos y máquinas. La mayor parte de los contaminantes de las aguas residuales industriales son insolubles y pueden eliminarse de éstas, en un 85%, mediante simples operaciones de decantación. Sin embargo, esto no es suficiente para precipitarlos en su totalidad debido a la presencia de carga iónicas en las suspensiones. Actualmente, las aguas residuales junto a los lodos se gestionan mediante un gestor autorizado de residuos, aunque dispone de una planta de depuración de aguas que, en su caso, podría permitir, tras la depuración, su vertido a la red de alcantarillado municipal, opción que la empresa se reserva en caso necesario. En cuanto a las aguas residuales sanitarias procedentes de aseos y vestuarios, éstas se conducen a través de una red separativa para su vertido a la red municipal de alcantarillado.   
La industria posee una instalación receptora de gas natural con un consumo anual de 5.681.795 KWh para la alimentación de las diferentes instalaciones que emplean gas, principalmente, hornos de cocción, secaderos y atomizadores. También dispone de un depósito de gasoil de 26.219 lts. para uso de los equipos electrógenos y de las carretillas elevadoras. El suministro para la energía eléctrica se recibe en media tensión hasta un transformador de abonado de 1.000 KVA.  
El proyecto describe un total de treinta y nueve focos de emisión al exterior, veinticuatro de los cuales emiten polvo a la atmósfera y el resto humos de diferentes composición. Son doce de estos focos los considerados como relevantes, al superar el 5% de las horas de funcionamiento de la actividad, dos de los cuales corresponden a emisiones de polvo y los otros diez a focos de emisión de humos. Para el caso de los focos emisores de polvo al exterior se emplearán equipos de depuración mediante filtros de mangas a fin de reducir el nivel de emisión.  
En cuanto a los residuos peligrosos generados se recogen de manera selectiva en contenedores adecuados, etiquetándolos y almacenándolos en condiciones adecuadas para su posterior entrega a gestor autorizado. El almacenamiento de estos residuos peligrosos se realiza en el interior de las naves, a cubierto y sobre suelo de hormigón impermeabilizado. La actividad generó en el año 2004 una cantidad de 301 tn. de residuos peligrosos, básicamente, lodos de tratamiento físico-químico, residuos de vidriado, residuos inorgánicos y envases contaminados.  
Tramitación administrativa  
Trámite administrativo  
El 25 de enero de 2007, el Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda remite nota interna solicitando declaración de impacto ambiental para el proyecto. En el expediente 012/2007-AIA de impacto ambiental consta la siguiente documentación remitida por el Área de Calidad Ambiental:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada (memoria) y anexo I   
- Estudio de impacto ambiental y el documento de síntesis  
- Copia del informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Como resultado de la fase de información pública no se ha comunicado ninguna alegación al mismo, desde el órgano competente para la autorización del proyecto.   
Afecciones legales  
La actividad proyectada constituye uno de los supuestos recogidos en el anexo I de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, resultando preceptiva la obtención de la correspondiente autorización ambiental integrada.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
La relación de impactos ambientales más significativos descritos en el estudio de impacto ambiental, derivados de la actuación proyectada, son los siguientes:  
- Alteración de las características físico-químicas de las aguas superficiales, derivados de la producción de efluentes y lodos del lavado de materias primas y productos intermedios, así como, de la limpieza de maquinaria e instalaciones sanitarias.  
- Reducción de recursos naturales disponibles por consumo de agua y combustibles.  
- Contaminación de la atmósfera por las emisiones de los focos de combustión y de las operaciones de carga y descarga de materias primas.  
- Alteración y contaminación del medio físico por la generación de residuos derivados de la actividad industrial.  
Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras  
Respecto a las principales medidas protectoras o correctoras que se recogen en el estudio de impacto ambiental, son de destacar las siguientes:  
- Tratamiento físico-químico de los efluentes generados antes de su vertido.  
- Gestión de los lodos resultantes a través de gestor autorizado en función de la caracterización de los mismos.  
- Disposición de filtros de manga y cartuchos para la captación de contaminantes en los focos de emisión a la atmósfera.  
- Condiciones adecuadas el almacenamiento de residuos.  
Consideraciones sobre el programa de vigilancia ambiental  
Respecto al programa de vigilancia ambiental recogido en el estudio de impacto destaca:  
- Plan de control analítico de los vertidos de aguas residuales al alcantarillado por OCA (organismo de control autorizado) con una periodicidad trimestral.  
- Auditorias trimestrales al respecto del consumo de recursos (agua y combustibles)  
- Mediciones quincenales de las emisiones a la atmósfera por una OCA (organismo de control autorizado).  
- Revisión diaria de las condiciones de almacenamiento de residuos.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado se incluye en el epígrafe j) del grupo 4 del anexo I del Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental y sus modificaciones, por el que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 4º del citado Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento ogánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como, de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de autorización ambiental integrada de una industria de fabricación colores y esmaltes cerámicos, promovido por Colores cerámicos, SA, en la Ctra. Villareal, km. 55 del término municipal de Onda (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Disponer de los derechos para uso industrial de las aguas subterráneas suministradas por la comunidad de regantes Pozo de San Francisco, para un caudal de 12.100 m³/año, estimado como necesario en el proyecto para el funcionamiento de la actividad.  
2. Se llevará un registro documental del programa de vigilancia ambiental propuesto en el estudio de impacto ambiental que permita verificar su cumplimiento.  
3. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado a la Dirección General de Gestión del Medio Natural que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 13 de septiembre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 33/07-AIA  
Título: explotación porcina de transición de lechones  
Promotor: Fernando Grau Armedo  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Utiel  
Objeto del proyecto: obtener la licencia ambiental para la explotación porcina de transición de lechones  
Localización: polígono 8, parcelas 75 y 472, del término municipal de Utiel (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia ambiental para iniciar una actividad porcina de transición de lechones cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación estará constituida por una nave rectangular de 2.455,58 m², local técnico de 480 m², así como vivienda de 150 m². Dispondrá de una capacidad para 7.728 lechones de transición, distribuidos en 14 salas. Los animales llegarán a la explotación con 6 kg de peso y pasarán a otras explotaciones con 20 kg de peso, con una duración de 6 semanas.  
Se dispone de una superficie por animal de 22 m²/lechón, superior a la superficie mínima establecida en el Real decreto 1135/2002 de 31 de octubre relativo a las normas mínimas para la protección de los cerdos.  
Los purines quedarán retenidos en fosas interiores, con una capacidad total de 1.008 m³, además se construirá una balsa exterior de 294 m³, siendo la capacidad total de almacenamiento de purines de 1.302 m³, suficiente para almacenar los purines producidos en la explotación durante un periodo superior a tres meses, tal y como establece el Real decreto 324/2000 de 3 de marzo, de ordenación de las explotaciones porcinas. Se generará 3.168 m³/añó de purín, que incluye 9.196 kg de nitrógeno. El purín se utilizará como abono orgánico en campos de cultivo, necesitándose 54,09 ha. donde aplicarlo, para no sobrepasar las dosis establecidas en el Real decreto 261/1996 de 16 de febrero sobre protección de las aguas frente a nitratos procedentes de fuentes agrarias, así como en el Real decreto 324/200 de ordenación de las explotaciones porcinas, justificando disponer de 60,63 ha., de las cuales y tras consultar la cartografía disponible, resultan 55,80 ha de superficie agrícola útil.  
La explotación se abastecerá de agua potable procedente de pozo propio (no se aporta justificación al respecto).  
La distancia a suelo calificado como urbano es superior a 1.000 m.  
En fecha 14 de agosto de 2007 se realiza visita de campo comprobando que:  
- El extremo NOE de la parcela 472, así como la parcela 75 en su integridad, corresponde a suelo forestal, constituido por una masa de pino carrasco (Pinus halepensis) adulta, continuidad de una franja de suelo forestal, considerado como tal según el Mapa del inventario forestal de la Comunitat Valenciana.  
- No se ha iniciado la fase de construcción.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inicia en fecha 9 de febrero de 2007, con la remisión por la Comisión de Actividades Calificadas de proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente municipal.  
La información pública se ha realizado a los vecinos colindantes a la explotación, en el tablón de edictos, así como mediante la publicación en el BOP nº 249 de 19 de octubre de 2006, sin que se haya presentado alegaciones.  
Informes sectoriales  
Los informes incluidos en el expediente se recogen a continuación:  
- Informe favorable del aparejador municipal.   
- Informe favorable del Ingeniero Industrial.  
- Informe favorable de veterinario municipal.  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.  
- Solicitud de informe favorable del organismo de cuenca, de fecha 12 de mayo de 2006, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de aguas derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el art. 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de ordenación del territorio y protección del paisaje (incluido en el estudio de impacto ambiental).  
- Solicitud de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano (incluido en el estudio de impacto ambiental).  
No se dispone de justificación del aprovechamiento de las aguas de pozo (concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar), aunque sí se ha aportado solicitud de aprovechamiento de aguas subterráneas para un caudal de 6.658,36 m³/año, para el abastecimiento de la explotación.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable agrícola (subzona XIII agrícola), según normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
El estudio de impacto ambiental recoge la descripción del medio natural, en el que se ha incluido como medio inerte: climatología, edafología, geología, hidrogeología y como medio biológico: flora, fauna, medio perceptual. Además se incluye la definición del medio socio-económico y cultural.  
El suelo donde se localiza la explotación se caracteriza por ser profundo, de textura ligera o media y complejo saturado. Geológicamente se caracteriza por estar constituido por materiales pertenecientes al cuaternario pleistoceno. Fisiográficamente, corresponde a un relieve ondulado. Representativa de la hidrología de la zona, es la proximidad de la explotación (más de 300 m.) al barranco de la Madera. La vegetación corresponde a cultivos de secano, predominantemente almendro y olivos. La parte NOE de la parcela 472 y la totalidad de la parcela 75 corresponden a suelo forestal, constituido por pinar de pino carrasco (Pinus halepensis) adulto y matorral asociado. La zona corresponde a un paisaje antropizado, asociado a cultivos agrícolas de secano, en dirección este el paisaje predominante es el forestal. Según la cartografía temática de la Conselleria de Territori i Habitatge, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo con una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos alta, por lo que deberá tenerse en cuenta la aplicación de medidas que eviten la contaminación del agua por escorrentía superficial o por percolación de purines. Una correcta ejecución de las obras, así como una gestión adecuada de la explotación impedirán la afección al medio asociada a la vulnerabilidad que manifiesta.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el agua superficial y subterránea, por lixiviación de purines o percolación del mismo asociada a una incorrecta gestión del purín en la propia explotación o bien durante su utilización como abono orgánico; el Suelo, por alteración de sus propiedades físicas, químicas y biológicas asociada a la incorrecta gestión de purines en su utilización como abono orgánico; el Aire, por emisión de olores asociada a los purines generados y la vegetación por eliminación de la vegetación forestal en la fase de construcción.  
La descripción de las acciones del proyecto susceptibles de impactar sobre el medio ambiente se han referido tanto a la fase de construcción como a la de funcionamiento.  
La identificación y valoración de impactos, se ha realizado a partir de matrices causa-efecto. De la identificación de impactos recogida en el estudio de impacto ambiental, cabe destacar para la fase de funcionamiento:  
- El impacto sobre las aguas superficiales y subterráneas por contaminación asociada a una incorrecta aplicación del purín, o por vertidos incontrolados de cualquier tipo de residuos, impacto que no se producirá de aplicarse correctamente las medidas descritas en el apartado de medidas correctoras.  
- El impacto sobre el aire, como contaminación física, por emisión de partículas sólidas en suspensión; o por contaminación química, por emisión de gases que generan olores y contribuyen al efecto invernadero (por la generación de purines y presencia de animales).  
- El impacto sobre la vegetación, por eliminación de la vegetación forestal localizada en las parcelas. Se proyecta ubicar las edificaciones en la superficie cultivada por almendros, por lo que no se verá afectada la superficie de pinar.  
No se prevé impactos negativos de elevada magnitud, valorándose el impacto final del proyecto como positivo.  
Entre las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental, se incluye las siguientes:  
En la fase de construcción:  
- Para evitar problemas de contaminación de suelos/agua, se asegurará la utilización de materiales que confieran impermeabilidad y estanqueidad a la fosa de purines.  
- Para minimizar el impacto visual, se mantendrá la vegetación natural presente en la parcela.  
En la fase de funcionamiento:  
- Se mantendrá una correcta ventilación de las naves para evitar concentración de gases nocivos en el interior.  
- Para evitar la entrada de vectores de enfermedades en las naves, se dispondrá de tela metálica tipo pajarera en las ventanas.  
- Para establecer barreras sanitarias se dispondrá de valla metálica perimetral a la explotación.  
- Para la desinfección de los vehículos que acceden a la explotación se utiliza sistema a presión a base de mochila con desinfectante.  
- Se aplicará tratamiento enzimático al purín previo a su aplicación en campo, para reducir su carga contaminante y estabilizarlo.  
- Se utilizará el purín como abono orgánico en campos de cultivo, no sobrepasando la los 170 kg N/ha., tal y como establece el Real decreto 261/1996 de 16 de febrero, sobre protección de las aguas frente a nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
- Se aplicará el purín en condiciones climáticas favorables, la distribución será uniforme y homogénea sobre el terreno siempre de superficie agrícola productiva.  
- Los cadáveres se recogerán en contenedor homologado para ser retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto (contrato que se suscribirá con gestora autorizada en el momento en que se disponga de licencia ambiental y cartilla ganadera).  
Se ha valorado económicamente el coste de la aplicación de las medidas correctoras.  
La actividad se considera viable, desde el punto de vista medioambiental, siempre que las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental se complementen con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la explotación porcina de transición de lechones, situada en el polígono 8, parcelas 472 y 75 del término municipal de Utiel (Valencia) promovida por Fernando Grau Armero, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Se mantendrá inalterada la superficie forestal presente en el extremo NOE de la parcela 472 y en la totalidad de la parcela 75.  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá justificar ante esta Dirección General y ante el organo sustantivo, disponer de informe definitivo favorable, a los efectos patrimoniales, de la Conselleria de Cultura y Deporte.  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá justificar ante esta Dirección General y ante el organo sustantivo, disponer de la concesión de aprovechamiento de aguas subterráneas de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá justificar ante esta Dirección General y ante el organo sustantivo, disponer del informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el art. 19 de la Ley 4/52004, de 30 de junio, de la Generalitat, de ordenación del territorio y protección del paisaje.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 24 de agosto de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de evaluación de impacto ambiental  
Expediente: 319/2006-AIA  
Título: modificación puntual nº16 del PGOU   
Promotor: Ayuntamiento de Villena (Alicante)  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU  
Localización: al noroeste del suelo urbano de Villena  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El objeto del proyecto es la recalificación, de una franja de suelo superficiada en un total de 1.457.447 m², de suelo no urbanizable de especial protección agrológica a suelo no urbanizable común, en el paraje denominado El Campo.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Los terrenos, situados a 4 kilómetros del suelo urbano del municipio, en el paraje denominado El Campo, tiene los siguientes límites:  
- Al Norte, camino existente.  
- Al Sur, Cordel de la Noguera.  
- Al Este, línea del ferrocarril.  
- Al Oeste, camino existente.  
La modificación propuesta responde al convenio urbanístico suscrito por la entidad Prosport Golf, SL., que propone la reclasificación en primera instancia en suelo no urbanizable común, y posteriormente su transformación en suelo urbanizable, para alcanzar su estadio definitivo como campo de golf.   
3. Alternativas  
No se han presentado alternativas puesto que, según el EsIA, la solución adoptada no va ligada a ninguna actividad sino a la desprotección de un suelo concreto, sin embargo, esta desprotección es el primer paso para alcanzar el estadio definitivo como campo de golf, tal y como se desprende de la documentación aportada.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 30 de agosto de 2006, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante remite un ejemplar del expediente integrado por proyecto de modificación del PGOU, Informe agrológico, informe medioambiental, estudio de impacto ambiental y expediente administrativo en el que se incluían informes, resultado de información pública y aprobación provisional, incoándose el correspondiente expediente administrativo.  
2. Información pública   
El estudio de impacto se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Información de Alicante del día 23 de noviembre de 2.005 y en el DOCV nº5149, de 5 de diciembre de 2005.  
Durante el período de exposición pública, un mes, no se presentó alegación alguna sobre el mismo, según consta en los certificados emitidos por el secretario general del Ayuntamiento de Villena, en los cuales se incluía la aprobación provisional y el informe del trámite de información al público realizado.  
3. Petición de información o documentación complementaria   
En fecha 20 de septiembre de 2006, Rafael Salvador Ros, en calidad de técnico redactor del proyecto, presenta nueva documentación formada por el EsIA en soporte informático.  
En fecha 22 de septiembre de 2006, Rafael Salvador Ros, en calidad de técnico redactor del proyecto, presenta Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Solicitud de informes sectoriales  
No se han solicitado informes sectoriales, no obstante en el expediente se incluyen los siguientes informes recibidos durante el proceso de evaluación de impacto ambiental:  
1. Informe patrimonial emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano, de 21 de marzo de 2006, en el que se sustancia el informe vinculante legalmente previsto en los siguientes términos:  
La documentación presentada consta de documentación escrita, fotografías y planos.  
En el apartado 3.12 se dice textualmente "...no se considera que la actuación implique un incremento de riesgo de afección sobre el patrimonio histórico, cultural o arqueológico"  
Desde la consideración del patrimonio etnológico en el ámbito del proyecto se han localizado cuatro elementos de carácter etnológico: balsa de riego, casa de labor El Bierzo, casa de labor Motor de los Rusos y cabaña, documentándolos según la ficha de esta Dirección General. En el apartado 3.12 del estudio de impacto ambiental apartado patrimonio cultural se expresa que al promoverse solo un cambio de clasificación del suelo, sólo conlleva la desclasificación de suelo de protección agrícola y por tanto ninguna actuación física sobre el terreno. A tenor de lo dicho no hay afección sobre los elementos etnológicos y la propuesta de medidas de salvaguarda tendrá que articularse cuando haya una actuación urbanística sobre dichos terrenos en un nuevo estudio de impacto ambiental.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente, a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano, el estudio de impacto ambiental modificación puntual nº16 del PGOU de Villena paraje El Campo.  
El presente informe se contrae al EsIA en los términos en que se ha descrito la actuación literal y gráficamente con el sello de autorización en todas y cada una de las páginas del documento, en prueba de conformidad.  
Afecciones legales   
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la red Natura 2000, así como a la existencia de espacios naturales protegidos, no se ha detectado, en el área de estudio, afecciones directas a figura ambiental alguna, sin embargo, el sector de estudio se encuentra, aproximadamente, 1'5 km. al noreste de la zona húmeda catalogada Laguna y Saleros de Villena y la LIC Salero y Cabecicos de Villena  
2. PATRICOVA. Revisada la cartografía del sistema de información Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, se observa que al norte y al sur del sector existen dos zonas con riesgo de inundación 6, correspondiente al denominado endorreismo del Vinalopó.  
El EsIA, sin embargo, en el punto 3.13 señala que se considera que este aspecto no ha sido adecuadamente valorado.  
3. Vías pecuarias. El cordel de la Noguera, que discurre por el perímetro sur del sector, tiene una anchura legal 37,61 m. establecida mediante la Orden 24 de enero de 1963, por el que se aprueba la clasificación de las vías pecuarias existentes en el término municipal de Villena, provincia de Alicante.  
En principio, y siendo que no se establece ninguna actividad, esta modificación no produciría impacto alguno sobre este elemento.  
4. Elementos etnológicos. En el ámbito del proyecto se han localizado cuatro elementos de carácter etnológico: balsa de riego, casa de labor El Bierzo, casa de labor Motor de los rusos y cabaña.  
En principio, estos elementos no sufrirán ninguna alteración puesto que sólo se produce un cambio de clasificación y no de uso, tal y como se desprende del Informe de Patrimonio y del propio EsIA. No obstante, estos elementos están vinculados a un uso, el agrícola, sin el cual su valor cultural y funcional se perdería.  
Consideraciones ambientales  
1. En el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental obran dos expedientes pertenecientes al mismo término municipal, cuyo objeto, al igual que en el proyecto de estudio, es la recalificación de suelo no urbanizable de protección agrológica a suelo no urbanizable común:  
- Modificación puntual nº 11, con nº de expediente 200/03-AIA.  
- Modificación puntual nº 12, con nº de expediente 114/05-AIA.  
La modificación nº 11, cuyo ámbito abarca un total de 226.150 m², está recogida en el planeamiento vigente, sin embargo, la modificación nº 12, cuya superficie total es de 1.086.914m², no está recogida puesto que aún está en tramitación, aunque dispone de DIA con fecha 22 de mayo de 2006.  
2. Distintas acciones en un mismo ámbito geográfico pueden dar lugar a efectos acumulativos o de sinergia, es decir, que el efecto de la intervención conjunta de estas acciones puede ser superior a la suma de ellas actuando aisladamente.  
Por tanto, visto que existen antecedentes en el término municipal, cuyo objeto es el mismo, al evaluar la modificación nº 16 se deberían haber considerado las dos anteriores, sobre todo la modificación nº12 debido a su colindancia y a la superficie del sector, 1.086.914m², con el fin de evaluar ambientalmente los posibles efectos sinérgicos o acumulativos.  
Por tanto, para una adecuada evaluación ambiental, puesto que existe la posibilidad de producirse efectos acumulativos, deberían haberse analizado las siguientes alternativas:  
- Alternativa 0: Estado actual del ámbito formado por ambas modificaciones, nº 12 y nº 16.  
- Alternativa 1: el caso en el que sólo se realizara la modificación nº 12.  
- Alternativa 2: el caso en el que sólo se realizara la modificación nº 16.  
- Alternativa 3: caso de realizarse tanto la modificación nº 12 como la nº 16.  
  
\* \* \* \* \*  
  
Asimismo, el ámbito de estudio a considerar en cada una de las alternativas, debería haber sido el formado por ambas modificaciones que asciende a un total de 2.544.360,91m², con lo que se tendría el siguiente cuadro de superficies:  
Por tanto, la reclasificación no supondría una variación inferior al 4.72% respecto al valor inicial del SNUP agrológico, tal y como recoge el EsIA, sino una variación del 8,24%, lo que supone casi el doble del valor estimado.  
3. La superficie de suelo correspondiente a suelo no urbanizable de protección agrológica (SNUPA) en el término municipal de Villena representa un 9% del total, frente a la superficie del suelo no urbanizable común (SNUC) que es el 34,6%, tal y como se ve en la siguiente tabla:   
Sup. total del TM SNU común SNUPA  
345,4 km² (100%) 119,5 km² (34,6%) 31 km² (9%)  
Datos que hay que tener en cuenta a la hora de evaluar la pérdida de suelo clasificado como SNUPA en beneficio del SNUC, así como, de determinar la necesidad real de obtener más SNUC. Asimismo, se entiende que la reducción del 8,24% de un suelo que supone el 9% del TM, implica una pérdida significativa de este tipo de suelo, viéndose éste reducido a tan sólo el 8,1%.   
4. El ámbito de estudio se sitúa en una de las tres zonas con carácter endorreico existentes en el término municipal de Villena, la conocida como huerta meridional. En concreto, la zona presenta un avenamiento imperfecto en el que se recogen las aguas provenientes del valle de Beneixama donde confluyen también las ramblas de la vertiente norte de la sierra de la Villa y las de la vertiente sur de la sierra del Morrón.  
Consecuencia de los aportes provenientes de las sucesivas inundaciones, el suelo presenta una capacidad de uso elevada. clase B, que le confiere un valor intrínseco que justifica, desde el punto de vista ambiental, que reciba la clasificación de suelo no urbanizable de protección agrológica, definido por las propias normas urbanísticas de Villena como "aquel que por su valor agrológico es necesario preservar de todo el desarrollo de edificación que no sea el propio de la explotación agropecuaria de la finca".  
Esta situación, asimismo, se recoge en el mapa geocientífico de Alicante, que clasifica esta zona como Zona de interés para la conservación de la productividad agrícola y del paisaje agrario, en la hoja nº6 interés para la conservación de la naturaleza, así como, en el Corine Land Cover que lo identifica como zona agrícola heterogénea - mosaico de cultivos.  
Por tanto, y de conformidad con el artículo 4.2. de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, del suelo no urbanizable, se puede considerar que es correcta la calificación de este suelo como suelo no urbanizable protegido, puesto que los terrenos presentan valores rústicos o agrarios considerados definitorios de un ambiente rural digno de singular tratamiento por su importancia de productividad agrícola.  
5. A 2 km del sector se encuentra la zona húmeda catalogada Laguna y saleros de Villena, destino final de las aguas que descienden, provenientes del valle de Beneixama, a través del sector y que son las causantes del riesgo de inundación 6. Por tanto, se entiende que es necesario la conservación de esta protección ya que, de conformidad al art.4.2 Ley 10/2004, de 9 de diciembre, del suelo no urbanizable, la conservación de la misma obedece a un interés público local, puesto que el fin es garantizar el aporte natural de agua a la Laguna y Saleros de Villena.  
6. En la zona no existen núcleos de viviendas, que indiquen una pérdida de la actividad agraria del sector, por el contrario, y tal como se recoge en el informe agrológico, "La zona de objeto del informe está situada en una amplia zona que se caracteriza por ser eminentemente agrícola, con una conformidad considerable", lo que se verifica tras observar la cartografía del SIT.  
Las construcciones existentes en el sector, la balsa de riego, la casa de labor El Bierzo, la casa de labor Motor de los Rusos y cabaña, son el reflejo de la actividad agrícola de la zona, por lo tanto, estamos ante una zona inscrita en un entorno rural, cuyo paisaje es el asociado a la huerta, que presenta unos valores medioambientales, históricos y culturales, que deben ser objeto de protección, de conformidad con el Art. 22.6. Ley 4/2004, de 30 de junio, de ordenación del territorio y protección del paisaje.  
7. La modificación propuesta responde al convenio urbanístico suscrito por la entidad Prosport Golf, SL, que propone la reclasificación en primera instancia en suelo no urbanizable común, y posteriormente su transformación en suelo urbanizable, para alcanzar su estadio definitivo como campo de golf. Uso que no responde a la vocación de este tipo de suelo, tal y como se ha aclarado en el punto anterior.  
8. El estudio agrológico presentado concluye que: "el sector de estudio no constituye una zona de especial importancia agrícola por no plantear condiciones excepcionales para el cultivo, tanto por el bajo nivel de rotación de cultivos y por la necesidad de renovar los sistemas de riego en las grandes superficies; como por la escasa importancia agrícola de las pequeñas explotaciones familiares."  
Criterios que no están relacionados con la pérdida de los valores ambientales y/o agrológicos que le hicieron a estos suelos merecedores de su protección agrológica.   
Por otra parte, el Informe no ha recogido alternativas que propongan la mejora del suelo mediante la aplicación de otra serie de tratamientos distintos a los habituales para la regeneración de estos cultivos. Tratamientos que resultarían más efectivos en este tipo de suelo, dado su capacidad agrícola, que en otros suelos del término municipal.  
9. Por otra parte, el estudio agrológico presentado establece en su conclusión, lo siguiente:  
"Además, cabe destacar que en estos momentos, con el desarrollo y la modernización de otras muchas áreas para uso agrícola que existen en el término municipal de Villena, han aparecido un gran número de zonas con un potencial productivo muy superior al de los terrenos por su escasa sobrexplotación como por la modernidad de infraestructuras, cuyas características harían más justificable su clasificación de especial protección agrológica".  
Lo que indica una disfunción en el actual modelo territorial, cuya solución pasaría por análisis global del territorio, a partir del cual se determinaran los suelos realmente merecedores o no de esta clasificación.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Cónsell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima no aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de modificación puntual nº16 del PGOU del término municipal de Villena (Alicante), promovido por el Ayuntamiento de Villena, puesto que:  
a) El sector de estudio está afectado por un suelo con una elevada capacidad de uso agrario, y por tanto, con una clara vocación agrícola, testigo de la cual son los elementos constructivos existentes y el uso actual de la misma.  
b) La zona ha sido estudiada sin tener en cuenta su inserción dentro del sistema endorreico del Vinalopó, a través del cual se recogen las aguas de escorrentía provenientes de las sierras de la Solana, perteneciente a la LIC denominada, Els Alforins y del valle de Beneixama, las cuales alimentan la laguna interior denominada Laguna y Saleros de Villena.  
c) Existen otros suelos con protección agrícola que presentan una calidad agraria menor, por lo que en el caso de considerarse la recalificación de este tipo de suelo debería producirse en aquellos que presenten una capacidad menor, optándose en última estancia por los de capacidad más elevada.  
d) No se han presentado alternativas referidas a distintas localizaciones del uso final que se tiene pensado para este suelo, estudiando, principalmente, otros suelos cuyo valor agrario sea menor, visto que en el TM existe gran cantidad de suelo no urbanizable común, así como una justificando del sector elegido en relación con todo el suelo no urbanizable común existente en el TM.  
e) El informe agrológico resulta insuficiente visto que no se han presentado alternativas de tratamientos que mejoren la calidad del suelo.  
f) La modificación propuesta parece que responde a criterios, que no obedecen a la pérdida por parte de estos suelos de su capacidad agraria.  
g) No se han valorado los efectos acumulativos o sinérgicos, producidos por los diferentes proyectos propuestos dentro del mimo TM, sobre todo por aquellos que su proximidad garantiza que se producirán este tipo de efectos.  
h) La modificación no es acorde a los criterios planteados por la LOTPP, relativos a la idea de conservación de la huerta y de la puesta en valor y revitalización del patrimonio rural y cultural.  
Segundo  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Cónsell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 2 de julio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 92/07-AIA  
Promotor: Ploder SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial, de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia de Valencia.  
Objeto del proyecto: solicitud de explotación de recursos de la Sección A, del préstamo denominado Los Molinos.  
Localización: parcelas 117 y 118 del polígono 22 del municipio de Monóvar (Alicante).  
Ref. órgano sustantivo: MINAS exp. MIEXPA 2005/7 jd/am  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto   
El objeto de la actuación es extraer rocas para construir la plataforma del tren de alta velocidad, en su paso por los municipios de Elda y Monóvar.  
El préstamo Los Molinos se sitúan en las parcelas 117 y 118 del polígono 22, del municipio de Monóvar (Alicante). La superficie total que ocupa la extracción es de 71.523,07 m² y se prevé extraer un volumen de unos 400.000 m³ de rocas.  
Los terrenos de las parcelas citadas están clasificados por las normas urbanísticas como suelo no urbanizable general y suelo de protección arqueológica, los cuales cuentan con el informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, a los efectos patrimoniales.  
Se proyecta una pequeña cantera a cielo abierto, con arranque mecánico, sin empleo de explosivos, la cual se sitúa a un kilómetro de la traza de la vía férrea de alta velocidad.  
Se distinguen dos zonas: 1 y 2, las cuales se explotan una a continuación de la otra, comenzando por la zona 1, pero restaurándolas simultáneamente a las labores de extracción. La zona 1 queda contigua y al norte de la rambla de La Rejuela.  
La maquinara de arranque, carga y transporte la constituye una excavadora de cadenas Komatsu 600 y 4 dúmperes CAT 773.  
La restauración se diseña con los mismos bancos de explotación en su posición final de agotamiento, es decir, bancos de 5 metros de altura, ángulo de cara de banco de 45º o menor, y bermas con anchura mínima de 4 metros. El ángulo del talud general medido respecto de la horizontal es de 35º o inferior.  
En el préstamo laboran 4 empleados de Ploder SA. y un equipo procedente de una subcontrata.  
El tiempo empleado en las operaciones mineras es de unos seis meses.  
2. Alternativas medioambientales  
El promotor plantea dos alternativas para obtener los materiales: tomarlos de vertederos de residuos inertes existentes en dicha zona o de préstamos situados en las proximidades.  
El titular estudió los materiales de los vertederos de inertes y observó que no presentan las características geotécnicas adecuadas para el fin que se persigue, así que optó por buscar préstamos idóneos.  
Ploder SA. ha escogido finalmente el préstamo de Los Molinos debido a que las rocas poseen las características geotécnicas para conformar el núcleo del terraplén, a la vez que se encuentran en una zona degradada y antropizada por explotaciones incontroladas, que se vería regenerada con la restauración de los terrenos simultánea a la explotación de los áridos.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación  
El 26 de abril de 2007, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de la Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia de Alicante remite el estudio de impacto ambiental, el proyecto de explotación, el plan de restauración integral y los informes sectoriales del préstamo Los Molinos.  
El 14 de mayo de 2007 se solicitan informes al Área de Conservación de Espacios Naturales y al Servicio de Conservación de la Biodiversidad de esta Conselleria.  
El 15 de mayo de 2007 se solicita información a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante.  
El 24 de mayo de 2007 se le requiere al promotor una ampliación de documentación.  
El promotor remite la ampliación de documentación el 3 de julio de 2007.  
2. Información pública  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el DOCV nº 5279, del 13 de junio de 2006; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Se han realizado consultas al Servicio de Conservación de la Biodiversidad, al Área de Conservación de Espacios Naturales y a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante.  
El titular remite junto con la documentación una copia de los informes siguientes:   
- Área de Gestión de Recursos Forestales y Conservación Ambiental, acerca de aspectos del plan de restauración integral de su competencia.   
- Certificado de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Monóvar.  
- Informe final de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Autorización para la extracción de áridos otorgada por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Informes sectoriales  
- Informe del Área de Gestión de Recursos Forestales y Conservación Ambiental  
El informe se emite para dar cumplimiento al Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell de la Generalitat, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunitat Valenciana.  
Informa que el contenido del plan de restauración Integral es adecuado y suficiente, además las labores de restauración diseñadas se consideran adecuadas y compatibles con el resultado final previsto y los objetivos del proyecto. Por tanto, el informe del plan de restauración integral es favorable.  
- Informe del Ayuntamiento de Monóvar  
El informe se refiere a las parcelas 117 y 118 del polígono 22, de dicho municipio.  
"El tipo de ordenanza vigente es el Plan general de ordenación urbana y la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del suelo no urbanizable. El vigente PGOU entró en vigor el 12 de noviembre de 1985.  
Las parcelas se encuentran ubicadas entre suelo clasificado como no urbanizable general y de protección arqueológica del término municipal de Monóvar.  
Las parcelas se encuentran en suelo de protección arqueológica, y según el PGOU vigente será necesario para la solicitud de licencia de obras, presentar la autorización de la Conselleria competente en Cultura, previo estudio arqueológico".  
- Informe final de Patrimonio Cultural Valenciano  
La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos informa favorablemente el proyecto, con la condición de documentar mejor los escasos restos de terrazas realizadas con piedra en seco y que organizaban el espacio para los cultivos de secano.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar  
La Confederación Hidrográfica del Júcar autoriza la extracción de áridos en la finca sita en el polígono 22, parcelas 117 y 118, ubicada en zona de policía de las ramblas Desetxat y Rejuela.  
La separación entre el cauce y la zona de extracción será tal que impida el acceso de las aguas de avenidas en esta última. Para ello se dejará, a partir de la línea que forma la margen del río, y dentro del terreno de la propiedad particular, una franja de 20 metros sin excavar, como mínimo, y además se hará responsable de todos los posibles daños que se puedan hacer al cauce del río por él o por terceras personas, en la confrontación de su finca con el cauce.  
La separación entre las parcelas limítrofes y la zona de extracción debe ser tal, que se impidan los perjuicios a aquellas, por el agua que de cualquier modo pueda acceder a la zona de extracción. Para ello se dejará sin excavar una franja de 5 metros de ancho, en los terrenos donde se realiza la extracción.  
Los taludes definitivos de la excavación serán estables, y en todo caso más favorables que el talud uno/uno.  
Se evitarán excavaciones que puedan encharcarse. Para ello, su profundidad será tal que no alcance una cota inferior al nivel de las aguas del cauce.  
- Área de Conservación de Espacios Naturales  
El informe se refiere exclusivamente a la posible afección del préstamo Los Molinos a espacios que forman parte de la red Natura 2000 (lugares de interés comunitario y zonas de especial protección de las aves) y a los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Vista la documentación aportada, se comunica que la actuación proyectada no se ubica dentro de ninguno de los espacios de la red Natura 2000, ni de los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, no obstante, probablemente se encuentre representado el hábitat de interés prioritario \*1520 vegetación gipsícola ibérica, recogido en la Directiva 92/43/CEE, es por ello que, se recomienda realicen dicha consulta al Servicio de Biodiversidad.  
- Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante  
1. Informe forestal:  
La parcela 118 contiene una pequeña proporción de terrenos forestales, en los que no se han observado valores ambientales de relevancia.  
La parcela 117 es una colina de escasa elevación, con presencia de buenos ejemplares aislados de espino negro, enebro, Salsola genistoides, albardín y abundancia de labiadas (Thymus y Sideritis).  
Se trata de un matorral serial que presenta cierto grado de madurez, diversidad apreciable y presencia de endemismos; características similares a los que son usuales en gran parte de los terrenos forestales de la zona, por lo que cabe atribuir a la parcela un cierto valor ambiental en razón de su flora.  
Por otra parte consideramos, que en principio, no cabe atribuir a esta parcela las características que definen (según el art. 34 del PGOF) a un suelo como forestal de protección, a salvo de lo que pueda determinar en su momento el correspondiente plan forestal de demarcación, aún pendiente de ejecución y sin perjuicio de la valoración que corresponde, por parte de los expertos en protección de especies, de la flora endémica presente en esta parcela.  
En todo caso, consideramos que deberá mantenerse inalterada la morfología (fondo y márgenes) del cauce que separa a ambas parcelas.  
2. Informe del técnico de protección de especies  
"En relación con el asunto de referencia, le informo que se trata de dos zonas de préstamo (parcela 117, denominada zona 1, y parcela 118, denominada zona 2). Ambas parcelas se encuentran separadas por una vaguada o pequeña rambla. En la parcela denominada zona 2 se ha producido extracción de materiales y hay antiguos cultivos de secano.   
La zona 1 consiste en una pequeña loma de caliza y margas bastante salinas, con una cobertura vegetal bastante buena considerando la aridez del medio y los ejemplares de espino negro (Rhamnus lycioides) de gran porte y algún enebro (Juniperus oxycedrus). Se encuentran presentes endemismos levantinos tales como Thymus moroderi y Sideritis leucantha. Se trata de una vegetación gipsícola con un gran interés botánico, en donde son abundantes los endemismos. Así, este hábitat se encuentra incluido como hábitat prioritario en la Directiva de Hábitats (92/43/CEE), con la denominación vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia) y código 1520.  
Por tanto, se informa favorablemente la extracción de material en la denominada zona 2 (parcela 118) y desfavorablemente la extracción en la zona 1 (parcela 117).  
Con la documentación remitida a estos SS.TT. no se puede conocer como se va a restaurar el terreno afectado por la extracción ni cuál sería la morfología final resultante, que debería respetar la vaguada existente entre las dos zonas. También se desconoce si se precisa algún tipo de autorización del órgano de cuenca".  
- Servicio de Conservación de la Biodiversidad  
El Servicio de Conservación de la Biodiversidad remite una copia del informe del técnico de protección de especies de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Alicante, en el que se exponen los criterios de este Servicio en relación con su posible impacto sobre la biodiversidad del área.  
Afecciones legales medioambientales  
La explotación de la parcela 118 ocupa la zona de policía de la rambla Rejuela, esta afección ha sido solventada con la autorización y prescripciones de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
En la parcela 117 existe vegetación gipsícola con un gran interés botánico, con endemismos levantinos abundantes tales como Thymus moroderi y Sideritis leucantha. Este hábitat se encuentra incluido como hábitat prioritario en la Directiva de hábitats (92/43/CEE), con la denominación vegetación gipsícola Ibérica (Gypsophiletalia) y código 1520.  
Consideraciones ambientales  
1. elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
La explotación de la parcela 117 haría desaparecer el hábitat prioritario vegetación gipsícola ibérica, los ejemplares de gran porte de espino negro, los enebros existentes y un matorral con cierta diversidad.  
Si se llegara a explotar la parcela 118 a cotas inferiores a la del cauce de la rambla Rejuela se producirían encharcamientos por desbordamiento.  
La estabilidad geotécnica de la ladera restaurada puede verse comprometida si se construye el canal de guarda sobre la cabeza del talud.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
No ha sido identificado el impacto que causaría la explotación sobre el hábitat prioritario vegetación gipsícola ibérica.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
Las medidas correctoras propuestas por el promotor, se complementan con las prescripciones contenidas en el apartado segundo de esta declaración.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 3c.1 del anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley 2/1989, de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.  
4. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Con respecto a la solicitud de autorización de explotación del préstamo Los Molinos, se estima aceptable el proyecto de explotación y plan de restauración situados en la parcela 118, y desfavorable la actuación proyectada en la parcela 117 (por afectar el hábitat de interés comunitario prioritario vegetación gipsícola ibérica), a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas previas que le sean preceptivas; siempre que en la parcela 118 se desarrollen los trabajos según las medidas correctoras descritas en el estudio de impacto ambiental, junto con las establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución del citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. La presente declaración deberá estar disponible en la explotación a disposición del personal de vigilancia e inspección de esta Conselleria.  
2. El canal de guarda de la parcela 118 distará 4 metros de la cabeza del talud próximo, como mínimo.  
3. La plaza de cantera drenará hacia el este con una pendiente longitudinal mínima del 3%. En cualquier caso, la profundidad máxima de explotación no estará por debajo de la cota del cauce de la rambla Rejuela.  
4. Durante la jornada laboral se regará el número de veces necesario para mantener húmedos los caminos por donde circule la maquinaria y los camiones, así como las superficies desprovistas de vegetación y suelo. Durante la carga se regará el frente.  
5. A la entrada de cada camino de acceso, y también en las intersecciones, se colocarán carteles advirtiendo del paso de camiones.  
6. La velocidad de circulación de cualquier tipo de vehículos queda limitada a 20 km/hora.  
7. Se colocarán barreras cortavientos, de 2 metros de altura mínima, en las proximidades de cultivos y caminos.  
8. Si aún poniendo en práctica las medidas correctoras, en los cultivos próximos se acumulase una capa de polvo, entonces el promotor regará el follaje hasta limpiarlo de polvo.  
9. Las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria se realizarán en talleres externos al préstamo o bien se acondicionará una zona techada e impermeabilizada para llevarlas a cabo. Los residuos peligrosos se envasarán en depósitos homologados debidamente segregados por tipo, identificados y etiquetados. Dispondrán de bandejas o cubetos que garanticen el confinamiento y posterior recogida de posibles derrames accidentales. Dichos residuos se entregarán en un plazo no superior a 6 meses a un gestor autorizado.  
10. El suelo original se acopiará con una altura máxima de 1,50 metros, en una zona resguardada de la escorrentía. Se sembrará de gramíneas y leguminosas y se regará periódicamente para conservar las especies sembradas en buen estado.  
11. Después del extendido de la tierra vegetal se realizará un subsolado.  
12. Las actividades del plan de vigilancia ambiental descritas como anualmente y semestralmente en la página 147 del estudio de impacto ambiental, pasarán a ser de frecuencia trimestral. Ambas conformarán un informe, que se remitirá a la autoridad administrativa sustantiva para su conocimiento y a los efectos oportunos.  
13. Los caminos locales por los que circule habitualmente la maquinaria y los camiones serán conservados y reparados por cuenta del promotor.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 5 de julio de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaracion de impacto ambiental  
Expediente:135/2007-AIA  
Título: fábrica de baldosas y azulejos cerámicos.  
Promotor: Cerámicas MYR SL.  
Localización: carretera L'Alcora-Castellón, s/n, T.M. de L'Alcora (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
Cerámicas MYR, SL, es una industria dedicada a la fabricación de baldosas y azulejos cerámicos. Se trata de una planta existente y en funcionamiento ubicada en L'Alcora, que va a acometer una mejora al efecto de aumentar la capacidad de producción y mejorar la calidad de los productos. En concreto, se va a proceder a introducir una nueva línea de producción y un secadero, se modifica la distribución en planta y se construye una nave adosada de 2.300 m².   
La industria solicita la autorización ambiental integrada, incluyendo la ampliación descrita.   
La planta se encuentra ubicada en la carretera de L'Alcora-Castellón s/n, término municipal de L'Alcora (Castellón). Según el informe de compatibilidad urbanística emitido por el ayuntamiento, la industria no es totalmente compatible con el planeamiento municipal, puesto que parte de la misma se encuentra en suelo no urbanizable común. Sobre la zona que está fuera de ordenación, el ayuntamiento informó en fecha 10 de abril de 2006 que se estaba tramitando una modificación puntual del PGOU para clasificar la parte de las edificaciones que se encuentran fuera del suelo urbano como suelo urbano industrial. La superficie de la parcela es de 21.625 m² y la superficie construida total es de 12.259 m² (10.229 m² existentes y 2.300 m² que se van a construir). El acceso se realiza desde la carretera Alcora-Castellón, que linda con la parcela.  
Existe suministro de energía eléctrica y gas natural. El abastecimiento de agua se realiza desde pozo propio.  
Características más relevantes de la actividad  
El proceso productivo desarrollado es fabricación de revestimientos cerámicos por monocción. El mismo está organizado en las siguientes secciones: recepción de la arcilla en tolvas y transporte mediante elevador de cintas hasta silos (3 uds.); prensado de la arcilla (2 secaderos existentes y 1 nuevo); esmaltado por deposición sobre el bizcocho; movimentación, en la cual se acumulan los azulejos en boxes; cocción en hornos monoestrato (1 existente y 1 nuevo); paletización del producto.  
La capacidad de producción de la industria es de 84.480 Tm/año (12.000 m²/día, considerando 24 h/día de trabajo, 320 días al año). La producción anual actual es de 30.800 Tm/año de pavimento de gres y revestimiento de porosa.  
Las materias primas empleadas en el proceso productivo son principalmente agua (5.156 m³/año, arcillas (30.000 Tm/año) y esmaltes (2.000 Tm/año) y en menor medida esmaltes y colores. Las fuentes de energía empleadas son electricidad y gas natural.   
La empresa dispone de equipos de cogeneración autorizados, los cuales no se encuentran en funcionamiento en la actualidad.  
Consideraciones ambientales  
La industria considera es existente y se encuentra en funcionamiento. No obstante, acomete una ampliación instalando una nueva línea completa de producción.   
Con carácter general, la fabricación de productos cerámicos lleva asociados elevados consumos de agua y energía y genera emisiones a la atmósfera, ruido, vertidos y residuos. No obstante, el sector goza de un alto desarrollo tecnológico que le permite reducir su incidencia ambiental.  
La actividad está catalogada en el grupo B de potencialmente contaminadoras de la atmósfera. Se identifican en la industria emisiones a la atmósfera difusas, canalizadas frías y canalizadas calientes. Las emisiones difusas se corresponden con las generadas en las operaciones de transporte, almacenamiento y manipulación de materias primas. Las emisiones frías corresponden a los sistemas de aspiración de las prensas y de las líneas de esmaltado. Tras la aspiración, y antes de la emisión de estas corrientes, se han instalado filtros de vía seca para depurarlos (se disponía de filtros de vía húmeda, pero se ha decidido retirarlos por el posible riesgo de legionelosis). Las emisiones canalizadas calientes son las chimeneas de los secaderos y de los hornos.  
Se identifican como focos susceptibles de generar ruido y vibraciones la diversa maquinaria existente en la industria. Se ha montado dicha maquinaria sobre silentblocks o bancadas dotadas de amortiguación.   
Las aguas residuales sanitarias se vierten a la red de alcantarillado. Las aguas residuales industriales se evaporan prácticamente en su totalidad. Las aguas residuales de limpieza se recogen en una balsa de homogeneización, sedimentación y decantación, para ser reutilizadas en la planta, mientras que los lodos son retirados por una empresa gestora, al objeto de que sean reutilizados tras su atomización. Se realizan análisis periódicos para caracterizar el agua residual de limpieza. No se aporta la autorización de vertido a balsa impermeable y se indica que la misma está en tramitación.  
La balsa de decantación es impermeable y estanca, por lo que no se considera que pueda haber contaminación subterránea. Asimismo, la solera de toda nave es de hormigón fratasado, excepto en las zonas en que se necesita un acabado especial para evitar atascos de maquinaria. Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación, con vulnerabilidad baja y accesibilidad media de acuíferos, de acuerdo a la cartografía temática del territorio de la Comunitat Valenciana.  
Los residuos generados se agrupan en inertes, asimilables a urbanos y peligrosos. Los residuos asimilables a urbanos se almacenan en la explanada de carga y almacenamiento de materias primas, hasta que son recogidos anualmente por empresa autorizada para su reciclado o reutilización. Los residuos peligrosos se almacenan debidamente envasados y etiquetados en lugar techado y con solera impermeable y son recogidos cada seis meses por gestor autorizado. Se citan en particular los aceites usados, que se recogen en bidones. La empresa está inscrita en el Registro de pequeños productores de residuos peligrosos de la Comunitat Valenciana con el número 12-04196.  
Las arcillas recogidas en los filtros y productos con defectos en el conformado o en la extrusión son de nuevo llevadas a las eras para su reutilización.  
Adicionalmente a los efectos propios de una industria cerámica, en este caso concreto cabe mencionar el impacto producido por la ocupación del suelo, ya que parte de la misma se encuentra fuera de ordenación, ocupando suelo no urbanizable. En este sentido, el entorno está caracterizado por la cercanía al municipio de L'Alcora y a un gran núcleo industrial vertebrado por la carretera CV-190, ambos altamente antropizados. Además, a escasos 250 m, discurre el río Lucena y existen hasta el mismo algunas zonas que mantienen cierto carácter natural.   
Como programa de vigilancia ambiental, se propone:  
- Comprobar que las medidas correctoras propuestas en el estudio de impcato ambiental se han realizado.  
- Proporcionar advertencias inmediatas acerca de los valores alcanzados por los indicadores ambientales preseleccionados.  
- Proporcionar información que podría ser usada en la verificación de los impactos predichos y mejorar así las técnicas de predicción de impactos.  
- Proporcionar información acerca de la calidad y oportunidad de las medidas correctoras adoptadas.  
En el programa de vigilancia ambiental se seguirán los siguientes impactos: generación de residuos peligrosos, contaminación atmosférica, contaminación acústica y producción de aguas industriales.  
Los indicadores ambientales escogidos en el programa de vigilancia ambiental son: el cumplimiento en la gestión de los residuos sólidos industriales (inspección visual diaria, recogida semanal de aceites y registro anual de los residuos peligrosos generados), control de la balsa de aguas residuales (análisis semestral de las aguas almacenadas en la balsa de decantación por entidad colaboradora homologada), control de los niveles de emisión atmosférica (medición anual de los gases emitidos), control de los niveles de ruido (medición anual del ruido generado, por entidad colaboradora homologada), análisis de los gases de la chimenea.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 23 de marzo de 2007, se recibió escrito del área de Calidad Ambiental de la Dirección General de Calidad Ambiental, solicitando la evaluación ambiental del proyecto, a instancias de Cerámicas MYR SL. No obstante, se hallaba pendiente de resolución por parte del conseller competente el recurso de alzada presentado por la empresa ante la resolución de caducidad del expediente 269-2006-AIA. Transcurridos tres meses sin que el mismo resolviera expresamente sobre el citado recurso y teniendo en consideración el sentido negativo del silencio administrativo establecido en la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, el 6 de junio de 2007 se abrió nuevo expediente de evaluación de impacto ambiental, al que se incorporó la documentación que constaba en los expedientes 269-2006-AIA, 82-2005-CON y documentación adicional aportada por el órgano sustantivo con fecha 22/02/2007. La misma se compone de:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada y anexos.  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Certificado de finalización del trámite de información pública del expediente, sin que se hayan recibido alegaciones al mismo.   
- Documentación complementaria.  
Afecciones legales  
El proyecto está sometido a la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción de 75 Tm/día...) del anejo I. La industria solicita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Otras afecciones consideradas son:  
- La fabricación de azulejos y baldosas de cerámica está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.   
- La fabricación de productos de arcilla para la construcción está catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, grupo B, del Decreto 833/1975.  
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción de residuos y residuos de envases.  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el apartado l) del grupo 4 del anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental (fabricación de productos cerámicos mediante horneado).  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaracion de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de fábrica de baldosas y azulejos cerámicos, promovido por Cerámicas MYR, SL, ubicada en la Carretera de l'Alcora- Castellón s/n, término municipal de Alcora (Castellón), en los términos que establece el proyecto, el estudio de impacto ambiental, y demás documentación que consta en el expediente.  
Como condiciones adicionales a las descritas en los apartados anteriores, se exige:  
1. Se debe disponer de las autorizaciones exigidas por la legislación sectorial, en particular:  
1.1. En tanto no se apruebe el instrumento urbanístico de reclasificación del suelo a urbano industrial, se deberá disponer de la preceptiva declaración de interés comunitario que permita ubicar las instalaciones en suelo no urbanizable común.  
1.2. Disponer de la preceptiva concesión de aprovechamiento de agua de pozo.  
1.3. Disponer de autorización de vertido de las aguas residuales industriales a balsa impermeable.  
2. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia, tal y como se indica en el mismo. Además, vista la cercanía al núcleo urbano y al entorno natural del río Lucena, se vigilará especialmente la afección sobre los mismos.  
3. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor debe comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
4. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 5 de julio de 2007.- La secretaría autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML