Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9308, del 29-03-2022 (2022/2310)

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental del Projecte de millora de la funcionalitat i seguretat viària de la carretera CV-622 des de la CV-60 a Beniatjar (CV-615 del TM de Beniatjar, la Pobla del Duc, Castelló de Rugat i Ráfol de Salem (València) (expedient 160/2018-AIA).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9308

Data del DOGV
:   29-03-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/2310

CVE


Data del document
:   23-11-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Castelló de Rugat](javascript:void(0))
    * [Beniatjar](javascript:void(0))
    * [Ráfol de Salem](javascript:void(0))
    * [Pobla del Duc, la](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula un informe d'impacte ambiental del Projecte de millora de la funcionalitat i seguretat viària de la carretera CV-622 des de la CV-60 a Beniatjar (CV-615 del TM de Beniatjar, la Pobla del Duc, Castelló de Rugat i Ráfol de Salem (València) (expedient 160/2018-AIA). [2022/2310]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (1864133)160/2018-AIA.  
Títol: Millora de la funcionalitat i seguretat viària de la carretera CV-622 des de la CV-60 a Beniatjar (CV-615).  
Òrgan substantiu: Diputació de València.  
Localització: terme municipal de Beniatjar, la Pobla del Duc, Castelló de Rugat i Ráfol de Salem (València).  
En data 16 d'agost de 2018, l'Àrea de Carreteres i Infraestructures de la Diputació de València remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del Projecte de millora de la funcionalitat i la seguretat viària de la carretera CV-622 des de la CV-60 a Beniatjar (CV-615) (tram PK 0+000 a 3+200)».  
Aquesta sol·licitud s'acompanya d'un document ambiental denominat «Anàlisi ambiental del projecte de construcció», el contingut del qual s'adequa a l'article 45 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i documentació tècnica, amb detalls de les estructures i seccions que s'han d'executar. En data 7 de juliol de 2020 la Diputació de València fa conéixer el projecte definitiu.  
  
Objecte  
La carretera CV-622 té una longitud total aproximada de 4,5 quilòmetres i connecta la carretera CV-60 amb Beniatjar (CV-615). La carretera consta d'una calçada de 5 m sense vorals, i presenta, en tota la longitud, deficiències en la funcionalitat i la seguretat viària.  
L'objectiu principal de l'actuació que cal realitzar en el seu conjunt és ampliar la plataforma de la carretera i dotar-la d'una calçada de 6 m d'amplària, vorals de 0,5 m i bermes de 0,75 m. S'inclouen, a més, dos trams en variant, ja que la carretera salva dos llits importants, en el PK 0+800, el riu Micena (o barranc del Castellar) i, al voltant del PK 2+700, el barranc de Benicadell. En els dos punts, el traçat és sinuós, per la qual cosa està previst que s'executen estructures noves que milloren el disseny actual i resolguen l'encreuament dels barrancs.  
  
Antecedents i marc normatiu.  
En data 15 de juny de 2018, l'Àrea de Carreteres i Infraestructures de la Diputació de València remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la consulta sobre la tramitació ambiental corresponent al Projecte de millora de la funcionalitat i seguretat viària de la carretera CV-622 des de la CV-60 a Beniatjar (CV-615)» (exp. 209/2018-CON).  
  
L'1 d'agost de 2018 es conclou que, atés que l'actuació implica dos encreuaments de llits per punts nous, en concret, el PK 0+800, el riu Micena (o barranc de Castellar) i, al voltant del PK 2+700, el barranc de Benicadell, es considera que aquest condicionament de carretera pot tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient.  
  
En conseqüència, l'òrgan ambiental determina que el projecte s'ha de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
No obstant això, el promotor sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental simplificada per fases. És objecte d'aquest projecte el denominat tram 1, que abasta entre els PK 0 i 3+200, i anteposa en la tramitació i l'execució una fase prèvia, la corresponent al tram PK 3+200 i 4+500, que va ser objecte d'avaluació ambiental, expedient 071/2018-AIA, i va concloure amb un informe d'impacte ambiental simplificat en què s'indicava que el projecte no tindria efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que s'estableix en els articles 46 i 47 i els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (LEA), i que no era necessari dur a terme un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinari si es fa segons el que s'estableix en el document ambiental remés i una sèrie de condicions que s'especifiquen en la Resolució de 2 d'octubre de 2019.  
  
  
Tramitació  
Després de la sol·licitud d'inici, l'òrgan ambiental ha identificat les administracions públiques afectades, segons el que s'ha indicat en l'article 46 de la LEA:  
- Ajuntaments de Beniatjar, la Pobla del Duc, Castelló de Rugat i Ráfol de Salem.  
- Servei d'Ordenació del Territori.  
- Servei de Vida Silvestre.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Servei Territorial de Medi Ambient.  
El document de la Diputació ha identificat com a administració pública afectada la Conselleria de Cultura. Es disposa de l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, elaborat en data 20 de febrer de 2019, en el qual s'indica que:  
«Els serveis tècnics d'aquesta direcció general, consultades les bases de dades d'aquesta direcció general sobre béns arquitectònics, arqueològics i etnològics presents en l'àrea d'actuació, informen que no és necessària l'emissió ni l'obtenció de l'informe patrimonial al qual es refereix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, tenint en compte l'absència d'afecció patrimonial del projecte.  
No obstant això, en cas que apareguen restes arqueològiques durant l'execució de l'obra, s'hauran de detindre immediatament els treballs i comunicar la troballa a aquesta direcció general de cultura i patrimoni.  
  
Així mateix, s'estima necessària la comunicació de l'inici de les obres amb l'objecte, si és el cas, de generar les mesures de vigilància adequades».  
A més, es disposa dels informes emesos pels ajuntaments de Ráfol de Salem i la Pobla del Duc.  
Ajuntament de Ráfol de Salem (realitzat el 14.02.2018).  
«[?] Actualment es troba en procés de tramitació la redacció del Pla general estructural [?] es classifica com a zona rural comuna agropecuària, en la qual els usos són pròpiament agraris, i no es preveu cap aprofitament urbanístic.  
[?] Que no es té coneixement de cap element patrimonial cultural en l'àmbit de la intervenció que no estiga inclòs en l'inventari corresponent de béns de la Conselleria de Cultura. [?]»  
Ajuntament de la Pobla del Duc (elaborat el 20.02.2018).  
«[?] Que el plantejament vigent d'aquest ajuntament de la Pobla del Duc, són les normes subsidiàries [?] i la classificació del sòl [?] és de sòl no urbanitzable. [?] La qualificació del sòl és de dos tipus:  
- Comuna.  
- Protecció especial de llits».  
S'ha rebut una resposta del Servei de Vida Silvestre mitjançant un informe del Servei Territorial de Medi Ambient, el contingut principal de caràcter ambiental del qual es transcriu a continuació.  
«1. El projecte de referència no es troba inclòs dins de l'àmbit territorial d'aplicació del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, atés que el projecte referit es localitza fora dels espais de la Xarxa Natura 2000. L'actuació tampoc afecta cap espai natural protegit.  
2. Consultat el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV), es té constància de la presència, en la quadrícula UTM de 10 km de costat afectada pel projecte, de les espècies prioritàries, àguila cuabarrada (Aquila fasciata) i llúdria (Lutra lutra).  
L'àguila cuabarrada està catalogada com a espècie vulnerable, d'acord amb el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada, aprovat pel Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, i amb el Catàleg espanyol d'espècies amenaçades, aprovat pel Reial decret 139/2011, de 4 de febrer.  
La llúdria està catalogada com a espècie en perill d'extinció, d'acord amb el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada, aprovat pel Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat. Aquesta espècie està inclosa en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer.  
D'acord amb la consulta efectuada a l'equip de seguiment de fauna amenaçada del Servei de Vida Silvestre de la Generalitat Valenciana, no s'esperen afeccions a les espècies prioritàries presents en l'àrea d'actuació. La zona de nidificació de l'àguila cuabarrada es localitza a més de 4 km, i pel que fa a la llúdria, és poc probable que resulte afectada, atesa la baixa densitat de les poblacions que hi ha en aquesta zona.  
Consultat el visor cartogràfic de la Generalitat, no s'observen hàbitats prioritaris en la zona del projecte.  
3. En vista de la documentació aportada i de les consideracions enumerades, s'informa que el projecte, situat fora de l'àmbit territorial de la Xarxa Natura 2000, no requereix una avaluació de repercussions. No obstant això, amb la finalitat d'evitar possibles danys en les espècies de fauna i flora, s'han de complir els condicionants següents:  
- L'inici de les obres s'ha de comunicar amb suficient antelació als agents mediambientals.  
- La retirada de restes i residus de l'obra s'ha d'efectuar dins del termini i en la forma procedent.  
- En cas que s'afecten espècies prioritàries, s'ha de comunicar als agents mediambientals que poden adoptar les mesures que estimen oportunes.  
Tot això, sense perjudici de l'obligació del promotor d'obtindre totes les concessions, autoritzacions i llicències accessòries que siguen necessàries en compliment de la legislació vigent.»  
Així mateix, s'ha rebut un informe per part de l'organisme de conca, en els termes següents:  
«[?] el traçat de la CV-622 travessa terrenys de domini públic hidràulic corresponents al barranc de Castellar i al barranc de Benicadell. Quant a això, es recorda que:  
- Tot sòl pertanyent al domini públic hidràulic és inalienable, imprescriptible i inembargable (article 132 de la Constitució Espanyola i articles 2 i 4 del text refós de la Llei d'aigües) i, per tant, no el pot ocupar l'actuació.  
A més, els terrenys que limiten amb els llits estan subjectes, en tota l'extensió longitudinal, a una zona de servitud de cinc metres d'amplària per a ús públic i a una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'hi desenvolupen (article 6 del text refós de la Llei d'aigües).  
La zona de servitud s'ha de mantindre expedita per a ús públic (article 7 del Reglament del domini públic hidràulic [RD 849/1986]).  
  
Tota actuació en la zona de policia estarà subjecta a una autorització administrativa per part de l'organisme de conca (article 9 del Reglament del domini públic hidràulic, [RD 849/1986]).  
L'informe continua indicant que, d'acord amb el que disposa l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic RD 849/1986, en la zona de flux preferent dels llits no es poden autoritzar activitats vulnerables davant de les avingudes ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desguàs de la zona de flux preferent esmentada.  
- Les obres de pas han de complir el que es disposa en l'article 126 del Reglament del domini públic hidràulic».  
En la documentació remesa per l'òrgan substantiu, hi ha un altre informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 26 de novembre de 2019, que fa referència a les obres de construcció de dues obres noves de pas sobre llits públics (barranc de Benicadell i barranc de Castellar):  
«[?] Quant a l'estudi hidrològic hidràulic presentat, cal indicar el següent:  
1. En relació amb l'estudi hidrològic, es comprova que l'ordre de magnitud dels cabals, per a 100 i 500 anys de període de retorn, es pot considerar adequat.  
2. L'estudi hidràulic, efectuat amb el programari HEC-RAS unidimensional, es pot considerar adequat. S'ha considerat un nombre suficient de seccions transversals aigua amunt i aigua avall del pont objecte d'estudi, i els paràmetres emprats són correctes.  
Pel que fa a la modelització per al viaducte sobre el barranc de Benicadell, segons l'estudi, es comprova que els estreps se situen fora de l'abast de la zona inundada, tant per a T=100 i 500 anys; per tant, no s'ocupa la via de desguàs intens amb terraplens o estreps de l'estructura de pas.  
Quant a la modelització per al viaducte sobre el barranc de Castellar, sgons l'estudi, es comprova que  
· l'estrep o terraplé de la carretera (marge esquerre del llit) se situa dins de la zona inundada, tant per a T=100 i 500 anys.  
· A causa de la impossibilitat de calcular la via de desguàs intens per les condicions hidràuliques particulars del tram, es comprova que, per a un període de retorn de T = 100 anys, la nova infraestructura no produeix sobreelevacions superiors a 0,3 m, i mostra, fins i tot, un decrement de calats en les seccions d'aigua amunt del viaducte.  
Amb tot això, segons l'estudi, es compliria amb el que s'estableix en l'article 126 ter del Reglament del domini públic hidràulic (Reial decret 849/1986, d'11 d'abril).  
[?] Tenint en compte el que s'ha indicat amb anterioritat, no es veu cap inconvenient a les obres plantejades. No obstant això, prèviament a l'execució de les obres, s'ha de sol·licitar l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'acord amb el que es preveu en el text refós de la Llei d'aigües (RDL 1/2001, de 20 de juliol), que fa esment a aquest expedient (2019AZ0299), així com haurà d'aclarir si es mantenen les obres de pas existents i motivar-ne l'ús [?]».  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre, o no, a avaluació d'impacte ambiental ordinària  
L'anàlisi es du a terme d'acord amb els criteris de l'annex III de la LEA.  
  
Característiques del projecte.  
L'actuació s'estén en una longitud de 4,5 km, i s'hi diferencien dos trams per l'horitzó temporal en què es plantegen les obres: tram 1 del PK 0+ 000 al PK 3+200 i tram 2 del PK 3+200 al 4+500 (d'execució en un termini de temps curt).  
El tram objecte d'aquesta avaluació d'impacte ambiental simplificada (tram 1) es caracteritza per una longitud de 3.200 m.  
En els primers 400 m, la carretera ja disposa de vorals (actuació duta a terme per la Generalitat Valenciana quan es va millorar l'enllaç de la CV-60) i cunetes, motiu pel qual l'actuació s'inicia a uns 320 m de l'enllaç amb la carretera CV-60. En aquest tram es projectarà el reforç del ferm i un tractament ambiental dels talussos.  
Entre el PK 0+400 i el PK 1+150, la carretera travessa el barranc de manera perpendicular mitjançant un antic pont de fàbrica que es troba en bon estat. Encara que té una capacitat hidràulica suficient, no és possible aprofitar l'estructura, ja que el traçat presenta radis d'entre 20 i 30 m, per la qual cosa s'ha estudiat un traçat nou en tot el tram. Aquest pont es manté per a donar continuïtat a la xarxa de camins.  
  
Es plantegen tres alternatives que tenen en comú l'alineació sud.  
  
L'alternativa 1 (blava), amb un traçat millor en planta, requereix una estructura de tres obertures amb 70 m totals de longitud i cavallets d'estaques de 8 m d'altura sobre el llit. L'alternativa 2 (verda) té un traçat pitjor en planta, encara que suposa menys ocupació de sòls, i necessita una estructura de dues obertures. L'alternativa 3 (roja), tot i que té una longitud superior, se separa de la carretera i recolza en el vessant nord del riu, sense afectar-la, i deixa la carretera actual lliure, la qual cosa permet mantindre el trànsit durant les obres, motiu pel qual la carretera queda com a camí d'accés a la propietat. És la solució que es tria perquè té un bon traçat en planta i en alçat s'ajusta més al terreny, per la qual cosa genera menys afecció al llit que es travessa, ja que ho fa fora de la zona que té un valor natural més alt mitjançant una estructura amb una obertura de 35 m de llum.  
El tram entre el PK 0+900 i el 2+500 té un traçat en planta amb radis entre 75 i 150 m, i un pendent ascendent que intercala trams amb pendents més suaus i trams al 6 %. La carretera travessa zones abancalades i cultivades. Les úniques variants analitzades en aquest tram es concreten en l'elecció del marge pel qual es fa l'ampliació de la calçada, juntament amb la millora del traçat d'algunes de les corbes que tenen radis més restrictius. L'elecció del marge pel qual es fa la duplicació és, en general, el marge en el qual hi ha menys desnivell en terraplé o desmunt, a fi de minimitzar afeccions. En el marge que no s'amplia, se substitueixen les cunetes actuals per cunetes de seguretat xafables.  
En el tram entre el PK 2+480 i el 3+200, la carretera travessa el barranc de manera perpendicular, amb radis d'entre 20 i 35 m, per la qual cosa s'ha estudiat un traçat nou en tot el tram. S'analitzen tres alternatives, l'alternativa 1 (blava) planteja l'encreuament aigua avall de l'estructura actual, amb un traçat bo, però genera un terraplé considerable a causa del desnivell que hi ha entre els bancals que travessa. L'alternativa 2 (verda), amb un traçat millor en planta, suposa una ocupació inferior de sòls, però l'encreuament del llit està molt esbiaixat, per la qual cosa requereix una estructura llarga i genera afeccions en la carretera ja que s'hi superposa en dos punts. L'alternativa 3 (roja) planteja l'encreuament aigua amunt de l'estructura actual amb una única obertura de 30 m de llum, i és la més avantatjosa.  
Igualment, es manté el pontó constituït per un arc de mig punt de carreuat perquè té una capacitat hidràulica suficient, en les tres alternatives en la seua ubicació i permet mantindre la continuïtat de la xarxa de camins.  
Es projecta una secció amb carrils de 3 m d'ample, més un sobreample en corbes, per cada sentit, sense vorals i amb una berma d'amplària variable.  
En el projecte es veuen afectats diversos accessos a parcel·les particulars i camins existents, la reposició dels quals es preveu en el projecte.  
En la carretera hi ha 11 obres de drenatge, totes de drenatge transversal, excepte l'OD 1.9, que funciona com un pas salvacunetes sota un accés (no obstant això, la seua reposició s'ha dimensionat per a donar cabuda al mateix cabal que l'OD 2.0, a la qual dona continuïtat.). S'ha efectuat la comprovació hidràulica de les obres de drenatge existents, considerant-ne el funcionament en làmina lliure, i en els casos que no compleixen, es demoleix i se'n projecta una de nova. En la norma de drenatge 5.2-I.C., en la taula 4.1, s'assenyala la dimensió mínima recomanada d'una obra de drenatge transversal en funció de la longitud. Totes les obres estan compreses en el rang dels 5-10 m de longitud, per la qual cosa, el diàmetre mínim recomanable seria superior o igual a 1,2 m. No obstant això, atés que els condicionants del projecte obliguen a sobreelevar la rasant respecte de la carretera actual, en pràcticament totes les obres no hi havia espai suficient, motiu pel qual s'ha optat per disposar obres de drenatge de diàmetre 1 m.  
Al llarg de la carretera s'han localitzat elements de drenatge longitudinal, fonamentalment cunetes triangulars en terres, amb seccions superiors a les necessàries hidràulicament, engrandides en alguns casos per l'erosió i l'arrossegament de terres.  
En els accessos a propietats o camins, quan s'ha de donar continuïtat a la cuneta, i per a evitar els passos salvacunetes amb tub, s'ha procedit a fer l'accés amb una forma similar a la de la cuneta i amb un pendent adequat per a permetre l'accés a la propietat. S'han projectat passos salvacunetes en els accessos a la propietat en què les cunetes són trapezoidals.  
A més de les estructures ja descrites per a l'encreuament dels barrancs, es disposa d'un marc en el PK 0+840 per a creuar un camí agrícola i la reposició d'un mur en el PK 0+950 (mur en L, de 0,3 m de grossària i sabates d'1,3 m).  
Ateses les característiques de la carretera actual i projectada, l'execució dels desmunts farà necessari que aquests s'hagen d'executar des de la mateixa carretera, i caldrà tallar almenys uns dels dos carrils de la carretera per a permetre el pas de vehicles.  
Per a l'execució de les obres, en moments puntuals caldrà ocupar els 2 carrils de la calçada, per la qual cosa en el tram en què s'efectuen les obres s'impedirà completament la circulació del trànsit rodat al llarg de tot el tall d'obra en el qual s'estiga actuant, fins i tot del trànsit dels propietaris de les parcel·les confrontants. Els itineraris alternatius al trànsit, que recolzen en els enllaços que hi ha en la carretera CV-60, amb la CV-616 i la CV-615, les dues, de la  
  
Diputació. El termini de garantia és d'1 any des del moment de la recepció de l'obra.  
  
  
Ubicació dels projectes.  
La carretera que és objecte d'estudi se situa en els municipis de la Pobla del Duc, Beniatjar, Ráfol de Salem i Castelló de Rugat, a la comarca de la Vall d'Albaida. El tram 1 afecta principalment els termes municipals de Beniatjar i la Pobla del Duc.  
L'hàbitat afectat pel projecte està constituït per cultius de secà i regadiu, en què predomina la vinya i els fruiters de pinyol. També s'aprecien sèries de vegetació arbustiva que apareixen intercalades amb els camps de cultiu, així com àrees arbòries constituïdes per carreteres i pins. Al costat dels llits i els barrancs es desenvolupa un hàbitat amb una vegetació natural més rica.  
La fauna està representada per espècies antropòfiles, espècies amb una àmplia tolerància als impactes antròpics i espècies lligades als cicles de cultiu. Les poblacions d'aquestes últimes espècies són extraordinàriament inestables, ja que es veuen afectades pels treballs culturals (poda, recol·lecció, etc.) i per freqüents canvis en el medi agrícola. La fauna localitzada són espècies típicament mediterrànies de mamífers, com el conill, el senglar o la rabosa. Hi ha també constància en la zona d'eriçons, musaranyes, ratolins de camp, talp comú, genetes, perdius, tords o escurçons ibèrics.  
En l'àmbit de l'actuació no hi ha afecció a la Xarxa Natura 2000, espais naturals protegits o hàbitats prioritaris. Després de consultar el Banc de dades de biodiversitat de la Comunitat Valenciana (BDBCV), es té constància de la presència, en la quadrícula UTM de 10 km de costat afectada pel projecte, de les espècies prioritàries, àguila cuabarrada (Aquila fasciata) i llúdria (Lutra lutra). L'àguila cuabarrada està catalogada com a espècie vulnerable, d'acord amb el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada, aprovat pel Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, i el Catàleg espanyol d'espècies amenaçades, aprovat pel Reial decret 139/2011, de 4 de febrer. La llúdria està catalogada com a espècie en perill d'extinció, d'acord amb el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçada, aprovat pel Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat. Aquesta espècie està inclosa en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer. D'acord amb la consulta efectuada a l'equip de seguiment de fauna amenaçada del Servei de Vida Silvestre de la Generalitat Valenciana, no s'esperen afeccions a les espècies prioritàries presents en l'àrea d'actuació. La zona de nidificació de l'àguila cuabarrada es localitza a més de 4 km, i pel que fa a la llúdria, és poc probable que resulte afectada, atesa la baixa densitat de les poblacions que hi ha en aquesta zona.  
  
No obstant això, es recullen en l'epígraf següent una sèrie de mesures amb la finalitat d'evitar possibles danys en les espècies de fauna i flora.  
Es produeix afecció al sòl forestal estratègic (PATFOR) al voltant del barranc de Castellar (PK 0+725 a 0+750 i PK 0+850 a 1+020) i al voltant del barranc de Benicadell (PK 2+680 a 2+720).  
En el PK 2+630 es travessa la via pecuària assagador del camí d'Otos.  
S'han localitzat els elements patrimonials següents (cap d'aquests es veu afectat per l'actuació), tots al terme municipal de Beniatjar, classificats com a béns de rellevància local (BRL), a menys de 500 m de l'actuació. Els elements detectats són els següents:  
  
- Masia del Consol.  
- Mas de Sant Josep.  
- Bassa del Mut.  
- Casa Torres.  
- Bassa del barranc de la Punta.  
- Assut del Planet.  
- Bassa i Àrea recreativa de la Font de Moro.  
- Bassa del Barranquet.  
- Nucli històric tradicional de Beniatjar.  
Jaciments arqueològics. Pròxim a l'àmbit d'actuació, es localitza un jaciment arqueològic que no es veu afectat per l'actuació: L'Alt de Montaner. Poblat i necròpolis del Bronze valencià, en el qual es van trobar restes lítiques, ceràmiques, ossos i estructures (covetes d'enterrament). Terme municipal de Castelló de Rugat.  
El llit principal de la zona és el riu Micena o el barranc de Castellar, que travessa la CV-622 en les proximitats de la CV-60. L'altre llit principal és el barranc de Benicadell, que també travessa la traça i després hi discorre paral·lel i desemboca en l'anterior després que creue la traça. Per a creuar el barranc de Castellar es projecta (aigua avall de l'encreuament actual) un viaducte que té 35 m de llum i una única obertura. En l'encreuament del Benicadell s'ha projectat un viaducte de llum de 30 m sense cavallets d'estaques intermedis, aigua amunt del pont actual de la CV-622. S'ha comprovat, mitjançant la modelització que s'ha fet per als dos encreuaments, que en els dos casos, el disseny projectat no suposa cap increment significatiu en la inundabilitat de la zona per a un període de retorn de 100 anys i tampoc per al de 500 anys.  
Segons la cartografia del PATRICOVA, hi ha un risc d'inundació de perillositat 6 en el barranc de Castellar.  
  
Característiques de l'impacte potencial.  
A continuació es detallen les mesures correctores o protectores contingudes en el document ambiental.  
- Mesures preventives en relació amb la ubicació del parc de maquinària d'obra.  
El contractista haurà de presentar un informe relatiu a la ubicació del parc de maquinària i la seua no-incidència sobre àrees de valor ambiental. Aquestes àrees s'aportaran en l'informe previ que inclou el programa de vigilància ambiental.  
- Mesures preventives contra el soroll.  
A fi de mitigar els efectes adversos de la pol·lució acústica sobre la població de l'entorn, s'hauran de seguir les indicacions següents:  
No es faran treballs durant el període comprés entre les 22.00 i les 08.00.  
S'atendrà el funcionament adequat de la maquinària emprada en l'obra i es duran a terme les corresponents tasques de manteniment regular de la maquinària.  
- Mesures preventives contra la pols i el fang.  
Els depòsits temporals d'àrids i altres materials pulverulents s'hauran de tractar per a evitar la possibilitat que els transporten l'aigua de pluja o el vent, bé mitjançant el cobriment, bé per mitjà de regs o qualssevol altres procediments que assolisquen els mateixos fins.  
  
Per a evitar la generació de pols durant la càrrega, es recorrerà al reg de les superfícies dels muntons de terra en els talls de càrrega. Per a aquesta operació s'utilitzarà un camió cisterna.  
Els propietaris i conductors de vehicles que transporten terres, runes, materials pulverulents, àrids, formigó o qualsevol altra matèria similar durant la fase de construcció, hauran de prendre totes les mesures que siguen necessàries per a cobrir aquests materials durant el transport i evitar que, a causa de la seua naturalesa o per efecte de la velocitat del vehicle o del vent, caiguen sobre les carreteres i les vies urbanes de l'entorn de l'àrea de l'obra, així com totes les mesures de precaució i higiene en general.  
  
- Mesures preventives en relació amb el moviment de terres.  
L'òrgan ambiental considera que si es necessitaren materials de rebliment i tot-u externs s'utilitzaran preferentment materials naturals excavats (entenent com a tals els que es defineixen en l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre) o (residus inerts adequats) RIA, sempre que complisquen els paràmetres tècnics. Si no és possible, provindran de pedreres o préstecs existents i legalment autoritzats; per a la qual cosa, durant el seguiment ambiental de l'obra, es faran les comprovacions oportunes amb el servei territorial de València competent en mineria (condicionant 1 d'aquesta resolució). Si hi ha obertures noves, se sotmetran, amb caràcter previ a l'autorització, al procediment de declaració d'impacte ambiental. De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o runar, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
  
La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes les runes, els materials sobrants i altres restes d'obra que s'hagen depositat, abocat o abandonat en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
- Mesures preventives en relació amb el manteniment de la maquinària d'obra.  
Prohibició de fer qualsevol abocament no autoritzat en la zona. Els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i dels vehicles els haurà de gestionar degudament el taller o gestor autoritzat de residus.  
S'haurà d'utilitzar una maquinària que s'ajuste al que especifica el Reial decret 212/2002, en el qual es regulen els requisits referents a l'emissió que ha de complir la maquinària d'ús a l'aire lliure per a poder-la posar al mercat (condicionant 2 d'aquesta resolució).  
- Mesures preventives en relació amb la protecció de sòls.  
En les zones afectades per desmunt i terraplé es preveu la implantació d'una coberta vegetal per a evitar pèrdues de sòl. Per a fer-ho, la terra extreta s'apilarà i es mantindrà de manera adequada per a utilitzar-la posteriorment. El material es depositarà en zones planes, amb pendents inferiors al 3 % i protegits del vent i de l'erosió hídrica, i en cavallons de menys de 3 m per a evitar una compactació excessiva.  
Així mateix, es procedirà a fixar-lo amb la plantació d'espècies herbàcies i arbustives mitjançant la hidrosembra amb una mescla de classes de llavors en diverses proporcions, tenint en compte el que disposa el Decret 231/2009, de 20 de novembre, del Consell, pel qual s'aproven mesures per al control d'espècies exòtiques invasores a la Comunitat Valenciana.  
S'evitarà l'abocament de substàncies contaminants al sòl.  
S'han previst algunes demolicions de les zones d'obra i en les zones que quedaran en desús de la carretera. Quant a aquestes últimes, quan finalitze la construcció del condicionament de la calçada, es procedirà a la restauració correcta dels trams de la carretera actual que queden en desús. En aquestes últimes zones s'haurà de procedir a eliminar el ferm, descompactar el terreny, col·locar terra vegetal i revegetar (condicionant 3 d'aquesta resolució).  
- Mesures de protecció hidrològica.  
Els encreuaments dels barrancs de Castellar i de Benicadell es faran mitjançant viaductes d'una sola obertura, per la qual cosa no caldrà efectuar suports en el fons del llit, però serà necessari accedir als marges del llit per a executar els estreps i col·locar les bigues mitjançant grues. S'ha previst per a aquests accessos utilitzar els camins existents, millorar-los per a la utilització i restituir-los a l'estat previ a l'actuació.  
Es preveu el tractament ambiental per a restituir les condicions inicials en els entorns dels llits, que consisteixen en: descompactació del terreny, incorporació d'una capa de terra vegetal de 50 cm en tota la superfície, plantació adequada a les característiques litològiques de l'emplaçament i implantació de barreres de sediments per a evitar que els abocaments accidentals arriben a la làmina d'aigua. Aquest tractament ambiental haurà de comptar amb un control específic dins del programa de vigilància ambiental durant la fase d'execució de les obres (condicionant 4 d'aquesta resolució).  
  
Es garantirà la no afecció a les formacions vegetals de la ribera.  
- Mesures de protecció en relació amb el patrimoni cultural.  
No es preveu cap afecció al patrimoni cultural. No obstant això, en cas que apareguen restes arqueològiques durant l'execució de l'obra, s'hauran de detindre immediatament els treballs i comunicar la troballa a la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
- Mesures preventives en relació amb la seguretat viària, les molèsties als ciutadans i l'afecció al sistema econòmic.  
Abans que comencen les obres s'haurà d'informar el veïnat que habita el teixit urbà immediat, de les dates aproximades de l'inici i la fi d'aquestes, amb l'objectiu que prenguen les mesures adequades perquè la fase de construcció interferisca com menys millor en la seua vida quotidiana i la seua seguretat.  
S'efectuaran els contactes oportuns amb els ambulatoris mèdics de la zona a fi que les tasques que s'hagen de dur a terme durant la fase de construcció no interferisquen l'entrada o eixida de vehicles i ambulàncies que transporten malalts o accidentats.  
Tindrà una importància especial la informació als ciutadans dels talls de trànsit previstos, així com dels itineraris alternatius que s'hagen de fer per a la circulació rodada i a peu.  
Durant la fase de construcció s'assegurarà que el contractista de l'obra estableix els sistemes de senyalització i informació, actius o passius adequats, i de la presència de la zona d'obra (senyals de trànsit, presència de treballadors que regulen el moviment de la maquinària d'obra, etc.), d'acord amb la normativa vigent en la matèria. A més, tota l'obra estarà delimitada per tanques altes infranquejables i accessos controlats.  
  
- Mesures de protecció de la fauna.  
Durant la fase de construcció, els impactes més importants que es poden produir sobre la fauna són l'impacte sonor i l'efecte barrera.  
  
Els llits de l'entorn es constitueixen com els principals corredors naturals i faunístics de l'àmbit d'estudi, tant el barranc de Castellar com el de Benicadell són corredors d'interés local.  
L'actuació preveu per als dos llits l'execució d'estructures noves que garantiran la continuïtat d'aquests corredors i la permeabilitat per a la fauna. S'adoptaran mesures de restauració ambiental dels dos llits en la zona afectada per les obres.  
Durant l'execució de les obres es mantindran sempre zones lliures per a permetre la circulació d'animals.  
Atés que es tracta d'una carretera local amb poc de trànsit, no es preveu el tancament perimetral.  
De les 10 obres de drenatge transversal amb les quals compta la infraestructura, 8 tenen una dimensió igual o superior a 1 m. Les prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tancats perimetrals, publicada pel Ministeri de Medi Ambient, recomana un diàmetre mínim de 2 m per a vertebrats xicotets i d'1 m per a passos d'amfibis, així com una densitat d'un pas de fauna per quilòmetre, quan no es tracte d'hàbitats forestals o d'interés per a la conservació de la connectivitat ecològica. Amb les obres de drenatge transversal plantejades, no cal esperar un augment de l'efecte barrera existent.  
  
La continuïtat de la via pecuària assagador del camí d'Otos queda garantida, ja que coincideix amb l'encreuament amb el barranc de Benicadell, on es troba l'estructura del viaducte de llum de 30 m, sense cavallets d'estaques intermedis.  
- Mesures preventives de la vegetació.  
Es prestarà una atenció especial a evitar afeccions no desitjades sobre l'arbratge i la vegetació que hi ha.  
En aquest sentit, s'hauran d'establir protectors sobre els troncs dels arbres que estiguen pròxims a la zona d'obra, a fi d'evitar que per xocs de maquinària o ferramentes puguen patir macadures, fregaments, arrancaments d'escorça, etc.  
Durant l'execució de les obres es minimitzarà l'afecció a la vegetació existent, especialment als llits, en les zones de traçat nou de la carretera i a causa de la construcció d'estructures noves, que impliquen l'eliminació de part de la cobertura vegetal present. Abans de l'inici de les obres, es farà un abalisament per a afectar únicament la superfície necessària i tractar de conservar al màxim la vegetació existent.  
  
El projecte preveu la integració paisatgística de les àrees que queden afectades, especialment dels talussos i els desmunts de nova execució, encara que no es defineixen per a aquests els tractaments i les plantacions corresponents, ja que únicament s'estableix que serà mitjançant espècies autòctones, arbustives i herbàcies. Per tant, l'informe previ a l'inici de l'obra, dins del programa de vigilància ambiental, inclourà un annex en el qual es descriguen en l'àmbit del projecte les tasques de restauració (condicionant 5 d'aquesta resolució).  
Es complirà el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, aprovat pel Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat i incorporat al plec de prescripcions tècniques particulars.  
- El document ambiental aportat inclou un programa de vigilància ambiental, els objectius del qual són:  
· Detectar i corregir desviacions amb rellevància ambiental, respecte del que s'ha projectat.  
· Supervisar l'execució correcta de les mesures ambientals.  
· Determinar la necessitat de suprimir, modificar o introduir mesures noves.  
· Seguiment de l'evolució dels elements ambientals rellevants.  
  
La realització del seguiment es basa en la formulació d'indicadors, que poden ser indicadors de realitzacions, que mesuren l'aplicació i l'execució efectiva de les mesures correctores, o d'eficàcia, que mesuren els resultats obtinguts amb l'aplicació de la mesura correctora corresponent. A més, inclouen actuacions preliminars, com ara la localització de zones d'abocadors, els préstecs, les instal·lacions auxiliars, els accessos a l'obra i els parcs de maquinària i el desenvolupament d'un programa de vigilància ambiental detallat.  
La fase d'execució de les obres inclou: el control de l'emissió de pols i partícules, els nivells sonors de la maquinària, el seguiment de les obres de drenatge, la protecció de la qualitat de les aigües, la comprovació de la protecció del sistema hidrogeològic, el control de l'alteració i la compactació de sòls, la vigilància de l'erosió de sòls i talussos, la comprovació de l'abalisament temporal per a la protecció de la vegetació, el control de danys en la vegetació de l'entorn de les obres, el seguiment de les mesures de restauració de la coberta vegetal, el control de sembres i hidrosembres, el control de les plantacions, la reposició de les vies pecuàries i la comprovació de la ubicació de préstecs, abocadors, zones d'apilament i instal·lacions auxiliars.  
Inclou una sèrie d'informes que cal presentar: informe previ, informes mensuals ordinaris, informes addicionals davant de qualsevol situació que puga incloure un risc especial i informes de la fi de les obres.  
El compliment, el control i el seguiment de les mesures són responsabilitat de la Diputació de València. La direcció d'obra es responsabilitzarà d'adoptar les mesures correctores, amb l'execució del programa de vigilància ambiental i de l'emissió dels informes tècnics periòdics sobre el grau de compliment d'aquesta resolució.  
El contractista, per la seua banda, nomenarà un responsable tècnic de medi ambient que serà responsable d'efectuar les mesures correctores, en les condicions d'execució, mesurament i abonament que preveu el plec de prescripcions tècniques del projecte. El contractista s'obliga a mantindre a la disposició de la Diputació de València els informes que se li requerisquen.  
El document ambiental compta amb un seguiment ambiental que s'estén únicament a la fase d'execució de les obres. No obstant això, el desenvolupament de les obres requereix un control i un seguiment en la fase de construcció i en explotació, amb la finalitat d'assegurar l'execució correcta des del punt de vista ambiental, fer el seguiment dels impactes previsibles i verificar l'aplicació i l'eficàcia de les mesures protectores i correctores adoptades.  
Durant la fase d'explotació (condicionant 6 d'aquesta resolució), el seguiment ambiental haurà de controlar els factors següents:  
a) Resultat de les tècniques de restauració establides en les àrees de plataforma en desús i en les zones que s'han ocupat temporalment amb instal·lacions auxiliars i l'apilament de material.  
b) Resultats dels mesuraments acústics efectuats, d'acord amb la legislació autonòmica en matèria de contaminació acústica.  
c) Seguiment dels passos de fauna i controlar-ne el funcionament i el nombre d'atropellaments.  
La duració del seguiment ambiental durant la fase d'explotació serà, com a mínim, durant el període de garantia. Quan finalitze aquest període, es redactarà un informe final que ha de contindre el resum i les conclusions de totes les actuacions de control i seguiment desenvolupades. (Condicionant 7 d'aquesta resolució).  
El seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental correspon a l'òrgan substantiu. L'òrgan ambiental podrà fer comprovacions i recaptar informació per a verificar el compliment del condicionat de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental efectuades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques. (Condicionant 8 d'aquesta resolució).  
El programa de vigilància ambiental i el llistat de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, se'n comunicarà a l'òrgan ambiental la publicació en la seu electrònica. (Condicionant 8 d'aquesta resolució).  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental inclouran en el pressupost totes les mesures correctores i/o protectores que preveu l'estudi d'impacte ambiental i aquesta resolució, així com el PVA i les modificacions introduïdes en aquest (condicionant 9 d'aquesta resolución).  
  
Qualsevol canvi del projecte que tinga lloc després de l'emissió d'aquesta resolució (siga abans de l'inici de les obres, durant l'execució o durant l'explotació) i puga suposar una modificació substancial des del punt de vista de les afeccions ambientals, s'ha de comunicar a l'òrgan ambiental, que determinarà, si és procedent, l'avaluació dels seus efectes en el medi ambient i l'establiment, si és el cas, de mesures correctores i/o protectores.  
  
Conclusió  
Ateses les característiques del projecte i la ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient, sempre que es faça segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que, recollides en l'epígraf d?«anàlisi del projecte per a determinar la necessitar de sotmetre, o no, a avaluació d'impacte ambiental ordinària», es destaquen en la resolució d'informe d'impacte ambiental.  
Per tant, no cal tramitar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicable.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits que preveu la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i les altres disposicions que hi són aplicables.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Es considera que el Projecte de millora de la funcionalitat i seguretat viària de la carretera CV-622 des de la CV-60 a Beniatjar (CV-615) (tram PK 0+000 a 3+200)» no té efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que s'estableix en els articles 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i que no cal dur a terme un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinari si es fa segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que s'especifiquen a continuació:  
1. Si foren necessaris materials de rebliment i tot-u externs, s'utilitzaran preferentment materials naturals excavats (entenent com a tals els que es defineixen en l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre) o RIA, sempre que complisquen els paràmetres tècnics. Si no n'hi ha, provindran de pedreres o préstecs existents i legalment autoritzats, per a la qual cosa durant el seguiment ambiental de l'obra es duran a terme les comprovacions oportunes amb el servei territorial de València competent en mineria.  
2. S'haurà d'utilitzar maquinària que s'ajuste al que especifica el Reial decret 212/2002, en el qual es regulen els requisits referents a l'emissió que ha de complir la maquinària d'ús a l'aire lliure per a poder-la posar en el mercat.  
3. Quan acabe la construcció del condicionament de la calçada, es procedirà a la restauració correcta dels trams de la carretera actual que queden en desús, motiu pel qual s'haurà de procedir a eliminar el ferm, descompactar del terreny, col·locar terra vegetal i revegetar.  
  
4. El tractament ambiental per a restituir les condicions inicials en els entorns dels llits serà objecte d'un control específic durant la fase d'execució i explotació.  
5. L'informe previ a l'inici de l'obra, dins del programa de vigilància ambiental, inclourà un annex en el qual es descriguen, amb el grau de detall d'un projecte, les tasques de restauració que es duran a terme en talussos, desmunts i àrees afectades.  
6. El seguiment ambiental s'estendrà durant la fase d'explotació de la infraestructura, amb el control dels factors següents:  
6.1. Resultat de les tècniques de restauració establides en les àrees de plataforma en desús i en les zones que s'han ocupat temporalment amb instal·lacions auxiliars i apilament de material.  
6.2. Resultats dels mesuraments acústics efectuats, d'acord amb la legislació autonòmica en matèria de contaminació acústica.  
6.3. Seguiment dels passos de fauna i control del funcionament d'aquests i del nombre d'atropellaments.  
7. La duració del seguiment ambiental durant la fase d'explotació serà, com a mínim, durant el període de garantia. Quan finalitze aquest període, es redactarà un informe final que contindrà el resum i les conclusions de totes les actuacions de control i seguiment desenvolupades.  
  
8. El seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental correspon a l'òrgan substantiu. L'òrgan ambiental podrà fer comprovacions i recaptar informació per a verificar el compliment del condicionat de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental efectuades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
  
9. El programa de vigilància ambiental i el llistat de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica.  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental inclouran en el pressupost totes les mesures correctores i/o protectores que preveu l'estudi d'impacte ambiental i aquesta resolució, així com el PVA i les modificacions introduïdes en aquest.  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de publicar-lo en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a autoritzar el projecte en un termini màxim de quatre anys des de la publicació d'aquest, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici dels que siguen procedents en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes que preveu l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 23 de novembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9308, del 29-03-2022 (2022/2310)

RESOLUCIÓN de 23 de noviembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula un informe de impacto ambiental del Proyecto mejora de la funcionalidad y seguridad vial de la carretera CV-622 desde la CV-60 a Beniatjar (CV-615 del TM de Beniatjar, La Pobla del Duc, Castelló de Rugat y Ráfol de Salem (Valencia) (expediente 160/2018-AIA).
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9308

Fecha DOGV
:   29-03-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/2310

CVE


Fecha del documento
:   23-11-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Castelló de Rugat](javascript:void(0))
    * [Beniatjar](javascript:void(0))
    * [Ráfol de Salem](javascript:void(0))
    * [Pobla del Duc, la](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de noviembre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula un informe de impacto ambiental del Proyecto mejora de la funcionalidad y seguridad vial de la carretera CV-622 desde la CV-60 a Beniatjar (CV-615 del TM de Beniatjar, La Pobla del Duc, Castelló de Rugat y Ráfol de Salem (Valencia) (expediente 160/2018-AIA).  
 [2022/2310]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (1864133)160/2018-AIA.  
Título: Mejora de la funcionalidad y seguridad vial de la carretera CV-622 desde la CV-60 a Beniatjar (CV-615).  
Órgano sustantivo: Diputación de Valencia.  
Localización: Término municipal de Beniatjar, La Pobla del Duc, Castelló de Rugat y Ràfol de Salem (Valencia).  
En fecha 16 de agosto de 2018, el Área de Carreteras e Infraestructuras de la Diputación de Valencia remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la solicitud de inicio de evaluación de impacto ambiental simplificada del proyecto de «Mejora de la funcionalidad y seguridad vial de la carretera CV-622 desde la CV-60 a Beniatjar (CV-615) (Tramo PK 0+000 a 3+200)».  
Dicha solicitud se acompaña de un documento ambiental denominado «Análisis ambiental del proyecto de construcción», cuyo contenido se adecúa al artículo 45 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y documentación técnica, con detalles de estructuras y secciones a ejecutar. En fecha 7 de julio de 2020 la Diputación de Valencia da traslado del proyecto definitivo.  
  
Objeto.  
La carretera CV-622 tiene una longitud total aproximada de 4,5 kilómetros y conecta la carretera CV-60 con Beniatjar (CV-615). La carretera consta de una calzada de 5 m sin arcenes, y presenta en toda su longitud deficiencias en la funcionalidad y seguridad vial.  
El objetivo principal de la actuación a realizar en su conjunto es ampliar la plataforma de la carretera, dotándola de una calzada de 6 m de anchura, arcenes de 0,5 m y bermas de 0,75 m. Se incluyen además dos tramos en variante, ya que la carretera salva dos cauces importantes, en el PK 0+800, el río Micena (o Barranco de Castellar) y, en el entorno del p.k 2+700, el barranco de Benicadell. En ambos puntos el trazado es sinuoso, por lo que está previsto ejecutar nuevas estructuras que mejoren el diseño actual y resuelvan el cruce de los barrancos.  
  
Antecedentes y marco normativo.  
En fecha 15 de junio de 2018, el Área de Carreteras e Infraestructuras de la Diputación de Valencia remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental consulta sobre la tramitación ambiental correspondiente al proyecto de «Mejora de la funcionalidad y seguridad vial de la carretera CV-622 desde la CV-60 a Beniatjar (CV-615)» (expte 209/2018-CON).  
En fecha 1 de agosto de 2018 se concluye que, dado que la actuación implica dos cruces de cauces por nuevos puntos, en concreto, en el PK 0+800, el río Micena (o barranco de Castellar) y, en el entorno del p.k 2+700, el barranco de Benicadell, se considera que este acondicionamiento de carretera puede tener efectos adversos significativos sobre el medio ambiente.  
En consecuencia, el órgano ambiental determina que el proyecto debe someterse a evaluación de impacto ambiental simplificada.  
Sin embargo, el promotor solicita la evaluación de impacto ambiental simplificada por fases. Es objeto del actual proyecto el denominado tramo 1, que abarca entre los PK 0 y 3+200, anteponiendo en su tramitación y ejecución una fase previa, la correspondiente al tramo PK 3+200 y 4+500, que fue objeto de evaluación ambiental, expediente 071/2018-AIA, que concluyó con un informe de impacto ambiental simplificado indicando que el proyecto no tendría efectos significativos sobre el medio ambiente, de acuerdo con lo establecido en el artículo 46 y 47 y los criterios establecidos en el anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (LEA), y que no era necesario realizar un procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinario, siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y una serie de condiciones que se especifican en la Resolución de 2 de octubre de 2019.  
  
Tramitación.  
Tras la solicitud de inicio, el órgano ambiental ha identificado a las administraciones públicas afectadas, según lo indicado en el artículo 46 de la LEA:  
- Ayuntamientos de Beniatjar, La Pobla del Duc, Castelló de Rugat y Ràfol de Salem.  
- Servicio de Ordenación del Territorio.  
- Servicio de Vida Silvestre.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente.  
El documento de Diputación ha identificado como administración pública afectada a la Conselleria de Cultura. Se dispone del informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, realizado en fecha 20 de febrero de 2019, en el que se indica que:  
«Los servicios técnicos de esta dirección general, consultadas las bases de datos de esta dirección general sobre bienes arquitectónicos, arqueológicos y etnológicos presentes en el área de actuación informan que no es necesaria la emisión ni la obtención del informe patrimonial al que se refiere el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, habida cuenta la ausencia de afección patrimonial del proyecto.  
No obstante, en caso de aparición de restos arqueológicos durante la ejecución de la obra, se deberán detener inmediatamente los trabajos y comunicar su hallazgo a esta Dirección General de Cultura y Patrimonio.  
Asimismo se estima necesaria la comunicación del inicio de las obras con el objeto en su caso de generar las medidas de vigilancia adecuadas».  
Asimismo, se dispone de los informes emitidos por los Ayuntamientos de Ràfol de Salem y la Pobla del Duc.  
Ayuntamiento de Ràfol de Salem (realizado el 14.02.2018).  
«[?] actualment es troba en procés de tramitació la redacció del Pla general estructural [?] es classifiquen com zona rural comú agropecuària, en la que els usos són els pròpiament agraris, i no prevent-se cap aprofitament urbanístic.  
[?] Que no es té coneixement de cap element patrimonial cultural inclòs en l'àmbit de la intervenció, que no estiga inclòs en l'inventari corresponent de bens de la Conselleria de Cultura. [?]»  
Ayuntamiento de La Pobla del Duc (realizado el 20.02.2018).  
«[?] Que el planeamiento vigente de este Ayuntamiento de la Pobla del Duc, son las normas subsidiarias [?] la clasificación del suelo [?] es de suelo no urbanizable. [?] la calificación del suelo es de dos tipos:  
- Común.  
- Protección especial de cauces».  
Se ha recibido respuesta por parte del Servicio de Vida Silvestre, mediante un informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente, cuyo contenido principal de carácter ambiental se transcribe a continuación.  
«1. El proyecto de referencia no se encuentra incluido dentro del ámbito territorial de aplicación del Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el que se regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar la Red Natura 2000, dado que el proyecto referido se localiza fuera de los espacios de la Red Natura 2000. La actuación tampoco afecta a ningún espacio natural protegido.  
2. Consultado el Banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana (BDBCV), se tiene constancia de la presencia, en la cuadrícula UTM de 10 km de lado afectada por el proyecto, de las especies prioritarias águila perdicera (Aquila fasciata) y nutria (Lutra lutra).  
El águila-azor perdicera está catalogada como especie vulnerable, de acuerdo con el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazada, aprobado por el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, y con el Catálogo español de especies amenazadas, aprobado por el Real decreto 139/2011, de 4 de febrero.  
La nutria está catalogada como especie en peligro de extinción, de acuerdo con el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazada, aprobado por el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat. Esta especie está incluida en el Real decreto 139/2011, de 4 de febrero.  
De acuerdo con la consulta efectuada al equipo de seguimiento de fauna amenazada del Servicio de Vida Silvestre de la Generalitat Valenciana, no se esperan afecciones a las especies prioritarias presentes en el área de actuación. La zona de nidificación del águila-azor perdicera se localiza a más de 4 km, y respecto a la nutria es poco probable que resulte afectada dada la baja densidad de sus poblaciones en esa zona.  
Consultado el visor cartográfico de la Generalitat, no se observan hábitats prioritarios en la zona del proyecto.  
3. A la vista de la documentación aportada y de las consideraciones enumeradas, se informa que el proyecto, situado fuera del ámbito territorial de la Red Natura 2000, no requiere evaluación de repercusiones. No obstante con el fin de evitar posibles daños en las especies de fauna y flora, se cumplirán los siguientes condicionantes:  
- El inicio de las obras se comunicará con suficiente antelación a los agentes medioambientales.  
- La retirada de restos y residuos de la obra se realizará en tiempo y forma.  
- En el caso de afectar especies prioritarias, se comunicará a los agentes medioambientales, que podrán adoptar las medidas que estimen oportunas.  
Todo ello sin perjuicio de la obligación del promotor de obtener todas las concesiones, autorizaciones y licencias accesorias que sean precisas en cumplimiento de la legislación vigente».  
Asimismo, se ha recibido informe por parte del organismo de cuenca, en los siguientes términos:  
«[?] el trazado de la CV-622 cruza terrenos de dominio público hidráulico correspondientes al barranc de Castellas y al barranc de Benicadell. A este respecto, se recuerda que:  
- Todo suelo perteneciente al dominio público hidráulico es inalienable, imprescriptible e inembargable (art. 132 de la Constitución Española; artículos 2 y 4 del texto refundido de la Ley de Aguas) y por lo tanto no puede ser ocupado por la actuación.  
- Además los terrenos que lindan con los cauces están sujetos, en toda su extensión longitudinal, a una zona de servidumbre de cinco metros de anchura para uso público y a una zona de policía de 100 metros de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen (art. 6 del texto refundido de la Ley de Aguas).  
- La zona de servidumbre se debe mantener expedita para uso público (art. 7 del Reglamento del dominio público hidráulico (RD 849/1986)).  
- Toda actuación en la zona de policía estará sujeta a autorización administrativa por parte del organismo de cuenca (art. 9 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico (RD 849/1986)).  
- Así mismo, se recuerda que de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 9 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico RD 849/1986, en la zona de flujo preferente de los cauces no pueden autorizarse actividades vulnerables frente a las avenidas ni actividades que supongan una reducción significativa de la capacidad de desagüe de la citada zona de flujo preferente.  
- Las obras de paso deberán cumplir lo dispuesto en el artículo 126 del reglamento del dominio público hidráulico».  
Obra en la documentación remitida por el órgano sustantivo otro informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 26 de noviembre de 2019, referente a las obras de construcción de dos nuevas obras de paso sobre cauces públicos (barranco de Benicadell y barranco de Castellar):  
«[?] Respecto al estudio hidrológico hidráulico presentado cabe indicar lo siguiente:  
1. En relación con el estudio hidrológico se comprueba que el orden de magnitud de los caudales, para 100 y 500 años de periodo de retorno, se puede considerar adecuado.  
2. El estudio hidráulico, realizado con el software HEC-RAS unidimensional, puede considerarse adecuado. Se ha considerado un número suficiente de secciones transversales aguas arriba y aguas abajo del puente objeto de estudio, y los parámetros empleados son correctos.  
· Respecto a la modelización para el viaducto sobre el barranco de Benicadell, según el estudio se comprueba que los estribos se sitúan fuera del alcance de la zona inundada tanto para T=100 y 500 años, por tanto, no se ocupa la vía de intenso desagüe con terraplenes o estribos de la estructura de paso.  
· Respecto a la modelización para el viaducto sobre el barranco de Castellar, según el estudio se comprueba que:  
· El estribo/terraplén de la carretera (margen izquierda del cauce) se sitúa dentro de la zona inundada tanto para T=100 y 500 años.  
· Debido a la imposibilidad de calcular la vía de intenso desagüe por las condiciones hidráulicas particulares del tramo, se comprueba que, para un periodo de retorno de T = 100 años, la nueva infraestructura no produce sobreelevaciones mayores que 0,3 m, mostrando incluso decremento de calados en las secciones de aguas arriba del viaducto.  
Con todo ello, según el estudio se cumpliría con lo establecido en el artículo 126 ter del Reglamento del Dominio Público Hidráulico (Real decreto 849/1986, de 11 de abril).  
[?] Teniendo en cuenta lo anterior, no se ve ningún inconveniente a las obras planteadas. No obstante, previo a la ejecución de las obras, se deberá solicitar la preceptiva autorización de esta Confederación Hidrográfica del Júcar, a tenor de lo previsto en el texto refundido de la Ley de Aguas (RDL. 1/2001, de 20 de julio), haciendo mención al presente expediente (2019AZ0299), asimismo deberá aclarar si se mantienen las obras de paso existentes, motivando su uso [?]».  
Análisis del proyecto para determinar la necesidad de someter o no a evaluación de impacto ambiental ordinaria  
El análisis se realiza teniendo en cuenta los criterios del anexo III de la LEA.  
  
Características del proyecto.  
La actuación se extiende en una longitud de 4,5 km, diferenciándose dos tramos, por el horizonte temporal en el que se plantean las obras: Tramo 1 del PK 0+ 000 al PK 3+200 y Tramo 2 del PK 3+200 al 4+500 (de ejecución en un corto plazo de tiempo).  
El tramo objeto de esta evaluación de impacto ambiental simplificada (tramo 1) se caracteriza por una longitud de 3.200 m.  
En los primeros 400 m la carretera ya dispone de arcenes (actuación realizada por la Generalitat Valenciana, al mejorar el enlace de la CV-60) y cunetas por lo que la actuación se inicia a unos 320 m del enlace con la carretera CV-60. En este tramo se proyectará el refuerzo del firme y un tratamiento ambiental de los taludes.  
Entre el PK 0+400 a 1+150, la carretera cruza el barranco de forma perpendicular al mismo, mediante un antiguo puente de fábrica que se encuentra en buen estado. Aunque tiene capacidad hidráulica suficiente, no es posible aprovechar la estructura ya que el trazado presenta radios de entre 20 y 30 m, por lo que se ha estudiado un nuevo trazado en todo el tramo. Este puente se mantiene para dar continuidad de la red de caminos.  
Se plantean tres alternativas que tienen en común la alineación sur.  
  
La alternativa 1 (azul), con mejor trazado en planta, precisa de una estructura de tres vanos con 70 m totales de longitud y pilas de 8 m de altura sobre el cauce. La alternativa 2 (verde) tiene peor trazado en planta, aunque supone menor ocupación de suelos, y precisa de una estructura de dos vanos. La alternativa 3 (roja), pese a ser de mayor longitud, se separa de la carretera y se apoya en la ladera norte del rio, sin afectarla, y dejando libre la carretera actual, lo que permite mantener el tráfico durante las obras, quedando la carretera como camino de acceso a la propiedad. Es la solución que se elige porque tiene un buen trazado en planta y en alzado se ajusta más al terreno, generando menor afección al cauce que se cruza, pues lo hace fuera de la zona que tiene mayor valor natural mediante una estructura con un vano de 35 m de luz.  
Entre el PK 0+900 al 2+500, se trata de un tramo con un trazado en planta con radios entre 75 y 150 m, con pendiente ascendente, intercalando tramos con pendientes más suaves y tramos al 6 %. La carretera atraviesa zonas abancaladas y cultivadas. Las únicas variantes analizadas en este tramo se concretan en la elección del margen por el que se realiza la ampliación de la calzada, junto con la mejora de trazado de algunas de las curvas cuyos radios son más restrictivos. La elección del margen por el que se realiza la duplicación es en general el margen en el que existe menor desnivel en terraplén o desmonte, con objeto de minimizar afecciones. En el margen que no se amplía, se sustituyen las actuales cunetas por cunetas de seguridad pisables.  
En el tramo entre el PK 2+480 a 3+200, la carretera cruza el barranco de forma perpendicular al mismo, con radios de entre 20 y 35 m, por lo que se ha estudiado un nuevo trazado en todo el tramo. Se analizan tres alternativas, la alternativa 1 (azul) plantea el cruce aguas abajo de la estructura actual, con un trazado bueno, pero genera un terraplén considerable debido al desnivel existente entre los bancales que atraviesa. La alternativa 2 (verde) con mejor trazado en planta supone menor ocupación de suelos, pero el cruce del cauce es muy esviado por lo que precisa de una estructura larga y genera afecciones en la carretera al superponerse con ella en dos puntos. La alternativa 3 (roja) plantea el cruce aguas arriba de la estructura actual, con un único vano de 30 m de luz, y es la más ventajosa.  
Igualmente se mantiene el pontón constituido por un arco de medio punto realizado en sillería, dado que tiene capacidad hidráulica suficiente, se mantiene en las tres alternativas en su ubicación y permite mantener la continuidad de la red de caminos.  
Se proyecta una sección con carriles de 3 m de ancho, más sobreancho en curvas, por cada sentido, sin arcenes y con berma de anchura variable.  
En el proyecto se ven afectados varios accesos a parcelas particulares y caminos existentes, cuya reposición se contempla en el proyecto.  
En la carretera existen 11 obras de drenaje, son todas de drenaje transversal salvo la OD 1.9 que funciona como un paso salvacunetas bajo un acceso (no obstante, su reposición se ha dimensionado para dar cabida al mismo caudal que la OD 2,0, a la cual da continuidad.). Se ha realizado la comprobación hidráulica de las obras de drenaje existentes, considerando su funcionamiento en lámina libre, y en aquellos casos que no cumplen, se demuele y proyecta una nueva. En la norma de drenaje 5.2-I.C., en la tabla 4.1 se señala la dimensión mínima recomendada de una obra de drenaje transversal en función de longitud. Todas las obras están comprendidas en el rango de los 5-10 m de longitud por lo que el diámetro mínimo recomendable sería mayor o igual de 1,2 m. Sin embargo, dado que los condicionantes del proyecto obligan a sobre elevar la rasante respecto a la de la carretera actual, en prácticamente la totalidad de las obras no existía espacio suficiente, por lo que se ha optado por disponer obras de drenaje de diámetro 1 m.  
A lo largo de la carretera se han localizado elementos de drenaje longitudinal, básicamente cunetas triangulares en tierras, con secciones superiores a las necesarias hidráulicamente, agrandadas en algunos casos por la erosión y el arrastre de tierras.  
En los accesos a propiedades o caminos, cuando se debe dar continuidad a la cuneta y para evitar los pasos salvacunetas con tubo, se ha procedido a realizar el acceso con una forma similar a la de la cuneta y con pendiente adecuada para permitir el acceso a la propiedad. Se han proyectado pasos salvacunetas en aquellos accesos a la propiedad en los que las cunetas son trapezoidales.  
Además de las estructuras ya descritas para el cruce de los barrancos, se dispone de un marco en el PK 0+840 para cruzar un camino agrícola y la reposición de un muro en el PK 0+950 (muro en L, de 0,3 m de espesor y zapatas de 1,3 m).  
Dadas las características de la carretera actual y proyectada, la ejecución de los desmontes hará necesario que estos se deban ejecutar desde la misma carretera, siendo necesario cortar al menos unos de los dos carriles de la carretera para permitir el paso de vehículos.  
Para la ejecución de las obras, en momentos puntuales se hace necesario ocupar los 2 carriles de la calzada por lo que en el tramo en el que se efectúen las obras se impedirá completamente la circulación del tráfico rodado a lo largo de todo el tajo de obra en el que se esté actuando, incluso del tráfico de los propietarios de las parcelas colindantes. Los itinerarios alternativos al tráfico, que se apoyan en los enlaces existentes en la carretera CV-60, con la CV-616 y la CV-615, carreteras ambas de la Diputación.  
El plazo de ejecución de las obras proyectadas es de 18 meses. El plazo de garantía es de 1 año desde el momento de la recepción de la obra.  
  
Ubicación de los proyectos.  
La carretera objeto de estudio se ubica en los municipios de La Pobla del Duc, Beniatjar, Ràfol de Salem y Castelló de Rugat, en la comarca de la Vall d'Albaida. El tramo 1 afecta principalmente a los términos municipales de Beniatjar y La Pobla del Duc.  
El hábitat afectado por el proyecto está constituido por cultivos de secano y regadío, predominando la vid y los frutales de hueso. También se aprecian series de vegetación arbustiva que aparecen intercaladas con los campos de cultivo, así como áreas arbóreas constituidas por carreteras y pinos. Junto a cauces y barrancos se desarrolla un hábitat con vegetación natural de mayor riqueza.  
La fauna está representada por especies antropófilas, especies con amplia tolerancia a los impactos antrópicos y especies ligadas a los ciclos de cultivo. Las poblaciones de estas últimas son extraordinariamente inestables ya que se ven afectadas por los trabajos culturales (poda, recolección, etc.) y por frecuentes cambios en el medio agrícola. La fauna localizada son especies típicamente mediterráneas de mamíferos, como el conejo, jabalí o zorro. Hay también constancia en la zona de erizos, musarañas, ratones de campo, topillo común, ginetas, perdiz, tordos o víboras hocicuda.  
En el ámbito de la actuación no hay afección a la Red Natura 2000, a espacios naturales protegidos o hábitats prioritarios. Consultado el Banco de datos de biodiversidad de la Comunitat Valenciana (BDBCV), se tiene constancia de la presencia, en la cuadrícula UTM de 10 km de lado afectada por el proyecto, de las especies prioritarias águila perdicera (Aquila fasciata) y nutria (Lutra lutra). El águila-azor perdicera está catalogada como especie vulnerable, de acuerdo con el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazada, aprobado por el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, y con el Catálogo español de especies amenazadas, aprobado por el Real decreto 139/2011, de 4 de febrero. La nutria está catalogada como especie en peligro de extinción, de acuerdo con el Catálogo valenciano de especies de fauna amenazada, aprobado por el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat. Esta especie está incluida en el Real decreto 139/2011, de 4 de febrero. De acuerdo con la consulta efectuada al equipo de seguimiento de fauna amenazada del Servicio de Vida Silvestre de la Generalitat Valenciana, no se esperan afecciones a las especies prioritarias presentes en el área de actuación. La zona de nidificación del águila-azor perdicera se localiza a más de 4 km, y respecto a la nutria es poco probable que resulte afectada dada la baja densidad de sus poblaciones en esa zona.  
No obstante, se recogen en el siguiente epígrafe una serie de medidas con el fin de evitar posibles daños en las especies de fauna y flora.  
  
Se produce afección al suelo forestal estratégico (PATFOR) en el entorno del Barranco de Castellar (PK 0+725 a 0+750 y PK 0+850 a 1+020) y en el entorno del barranco de Benicadell (PK 2+680 a 2+720).  
En el PK 2+630 se cruza la vía pecuaria colada del camino de Otos.  
  
Se han localizado los siguientes elementos patrimoniales (ninguno de ellos se ve afectado por la actuación), todos ellos en el término municipal de Beniatjar, clasificados como bienes de relevancia local (BRL), a menos de 500 m de la actuación. Los elementos detectados, son los siguientes:  
- Masía de el Consuelo.  
- Mas de Sant Josep.  
- Bassa del Mut.  
- Casa Torres.  
- Bassa del barranc de la Punta.  
- Assut del Planet.  
- Bassa y Área recreativa de la Font de Moro.  
- Bassa del Barranquet.  
- Núcleo histórico tradicional de Beniatjar.  
Yacimientos arqueológicos. Cercano al ámbito de actuación se localiza un yacimiento arqueológico que no se ve afectado por la actuación: L'Alt de Montaner. Poblado y necróplis del Bronce valenciano, en el que se hallaron restos líticos, cerámicos, huesos y estructuras (covachas de enterramiento). Término municipal de Castelló de Rugat.  
El principal cauce de la zona es el río Micena o barranco de Castellar que cruza la CV-622 en las proximidades de la CV-60. El otro cauce principal, el barranco de Benicadell que también cruza la traza y discurre luego paralelo a la misma desembocando en el anterior después de que cruce la traza. Para cruzar el barranco de Castellar se proyecta (aguas abajo del actual cruce) un viaducto que tiene 35 m de luz y un único vano. En el cruce del Benicadell, se ha proyectado un viaducto de luz de 30 m sin pilas intermedias, aguas arriba del puente actual de la CV-622. Se ha comprobado mediante la modelización realizada para los dos cruces, que en ambos casos, el diseño proyectado no supone ningún incremento significativo en la inundabilidad de la zona para un periodo de retorno de 100 años y tampoco para el de 500 años.  
Según la cartografía del PATRICOVA, hay riesgo de inundación de peligrosidad 6 en el barranco de Castellar.  
  
Características del potencial impacto.  
Se detallan a continuación las medidas correctoras o protectoras contenidas en el documento ambiental.  
- Medidas preventivas en relación a la ubicación del parque de maquinaria de obra.  
El contratista tendrá que presentar un informe relativo a la ubicación del parque de maquinaria y su no incidencia sobre áreas de valor ambiental. Estas áreas se aportarán en el informe previo que incluye el programa de vigilancia ambiental.  
- Medidas preventivas contra el ruido.  
A fin de mitigar los efectos adversos de la polución acústica sobre la población del entorno, habrán de seguirse las siguientes indicaciones:  
No se realizarán trabajos durante el periodo comprendido entre las 22:00 pm y las 08:00 am.  
Se atenderá al adecuado funcionamiento de la maquinaria empleada en la obra, realizando las correspondientes tareas de mantenimiento regular de la maquinaria.  
- Medidas preventivas contra el polvo y el barro.  
Los depósitos temporales de áridos y otros materiales pulverulentos, deberán ser tratados a fin de evitar la posibilidad de transporte por el agua de lluvia o viento, bien mediante su cubrimiento, bien mediante riegos o cualesquiera otros procedimientos que consigan los mismos fines.  
Para evitar la generación de polvo durante la carga se recurrirá al riego de las superficies de los montones de tierra en los tajos de carga. Para esta operación se utilizará un camión cisterna.  
Los propietarios y conductores de vehículos que transporten tierras, escombros, materiales pulverulentos, áridos, hormigón, o cualquier otra materia similar durante la fase de construcción, habrán de tomar cuantas medidas sean precisas para cubrir tales materiales durante el transporte y evitar que, a causa de su naturaleza o por efecto de la velocidad del vehículo o del viento, caigan sobre las carreteras y vías urbanas del entorno del área de la obra, así como todas aquellas medidas de precaución e higiene en general.  
  
- Medidas preventivas en relación al movimiento de tierras.  
El órgano ambiental considera que si fuera necesario materiales de relleno y zahorras externos se utilizarán preferentemente materiales naturales excavados (entendiendo como tales los definidos en la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre) o (residuos inertes adecuados) RIA siempre y cuando cumplan los parámetros técnicos. En su defecto provendrán de canteras o préstamos existentes y legalmente autorizadas, para lo que durante el seguimiento ambiental de la obra se realizarán las comprobaciones oportunas con el Servicio Territorial de Valencia competente en minería (condicionante 1 de esta resolución). En caso de nuevas aperturas se someterán estas, con carácter previo a su autorización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental. Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de estimación de impacto ambiental.  
La dirección de obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.  
- Medidas preventivas en relación al mantenimiento de la maquinaria de obra.  
Prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. Los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por el taller o gestor autorizado de residuos.  
Se deberá utilizar maquinaria que se ajuste a lo especificado en el Real decreto 212/2002, en el que se regulan los requisitos referentes a la emisión que debe cumplir la maquinaria de uso al aire libre para poder ser puesta en el mercado (condicionante 2 de esta resolución).  
- Medidas preventivas en relación a la protección de suelos.  
En las zonas afectadas por desmonte y terraplén se prevé la implantación de cubierta vegetal, para evitar pérdidas de suelo. Para ello la tierra extraída será acopiada y mantenida de manera adecuada para su posterior utilización. El material se depositará en zonas llanas con pendientes menores al 3 %, protegidos del viento y de la erosión hídrica, en caballones de menos de 3 m para evitar excesiva compactación.  
Asimismo, se procederá a su fijación mediante plantación de especies herbáceas y arbustivas mediante hidrosiembra con mezcla de varios tipos de semillas en distintas proporciones, teniendo en cuenta lo dispuesto en el Decreto 231/2009, de 20 de noviembre, del Consell, por el que se aprueban medidas para el control de especies exóticas invasoras en la Comunitat Valenciana.  
Se evitará el vertido de sustancias contaminantes al suelo.  
Se ha previsto ciertas demoliciones de las zonas de obra y en las zonas que quedarán en desuso de la carretera. Respecto de estas últimas, al finalizar la construcción del acondicionamiento de la calzada, se procederá a la restauración correcta de aquellos tramos de la carretera actual que quedan en desuso. En estas últimas zonas, se deberá proceder a la eliminación del firme, descompactación del terreno, colocación de tierra vegetal y revegetación (condicionante 3 de esta resolución).  
- Medidas de protección hidrológica.  
Los cruces de los barrancos de Castellar y de Benicadell se realizarán mediante viaductos de un solo vano, por lo que no es preciso realizar apoyos en el fondo del cauce, pero será necesario acceder a los márgenes del cauce para la ejecución de los estribos y también para la colocación de las vigas mediante grúas. Se ha previsto para esos accesos la utilización de los caminos existentes, mejorándolos para su utilización y restituyendo los mismos a su estado previo a la actuación.  
Se prevé el tratamiento ambiental para restituir las condiciones iniciales en los entornos de los cauces, que consisten en: descompactación del terreno, incorporación de una capa de tierra vegetal de 50 cm en toda la superficie, plantación adecuada a las características litológicas del emplazamiento e implantación de barreras de sedimentos, para evitar que vertidos accidentales alcancen la lámina de agua. Este tratamiento ambiental deberá contar con un control específico dentro del programa de vigilancia ambiental durante la fase de ejecución de las obras (condicionante 4 de esta resolución).  
Se garantizará la no afección a las formaciones vegetales de ribera.  
- Medidas de protección en relación al patrimonio cultural.  
No se prevé afección al patrimonio cultural: No obstante, en caso de aparición de restos arqueológicos durante la ejecución de la obra, se deberán detener inmediatamente los trabajos y comunicar su hallazgo a la Dirección General de Cultura y Patrimonio.  
- Medidas preventivas en relación a la seguridad vial, molestias a los ciudadanos y afección al sistema económico.  
Antes del comienzo de las obras se deberá informar al vecindario, que habita el tejido urbano inmediato a estas, de las fechas aproximadas del inicio y fin de las mismas, al objeto de que tomen las medidas adecuadas para que la fase de construcción interfiera lo menos posible en su vida cotidiana y su seguridad.  
Se realizarán los contactos oportunos con los ambulatorios médicos de la zona al objeto de que las labores a realizar durante la fase de construcción, no interfiera la entrada o salida de vehículos y ambulancias que transporten enfermos o accidentados.  
Especial importancia tendrá la información a los ciudadanos de los cortes de tráfico previstos, así como de los itinerarios alternativos que deban ser tomados por la circulación rodada y a pie.  
Durante la fase de construcción se asegurará que el contratista de la obra establece los sistemas de señalización e información, activos o pasivos adecuados, de la presencia de la zona de obra: señales de tráfico, presencia de trabajadores que regulen el movimiento de la maquinaria de obra, etc., de acuerdo con la normativa vigente en la materia. Además, toda la obra estará delimitada por vallas altas infranqueables y accesos controlados.  
- Medidas de protección de la fauna.  
Durante la fase de construcción, los impactos más importantes que pueden producirse sobre la fauna son el impacto sonoro y el efecto barrera.  
Los cauces del entorno se constituyen como los principales corredores naturales-faunísticos del ámbito de estudio, tanto el barranco de Castellar como el de Benicadell son corredores de interés local.  
La actuación prevé para ambos cauces la ejecución de nuevas estructuras que garantizarán la continuidad de dichos corredores, garantizando la permeabilidad para la fauna. Se adoptarán medidas de restauración ambiental de ambos cauces en la zona afectada por las obras.  
Durante la ejecución de las obras se mantendrán siempre zonas libres para permitir la circulación de animales.  
Dado que se trata de una carretera local con poco tráfico no se prevé cerramiento perimetral.  
De las 10 obras de drenaje transversal con las que cuenta la infraestructura, 8 de ellas tienen una dimensión igual o superior a 1 m. Las prescripciones técnicas para el diseño de pasos de fauna y vallados perimetrales, publicada por el Ministerio de Medio Ambiente, recomienda un diámetro mínimo de 2 m para pequeños vertebrados y de 1 m para pasos de anfibios, así como una densidad de 1 paso de fauna por kilómetro, cuando no se trate de hábitats forestales o de interés para la conservación de la conectividad ecológica. Con las obras de drenaje transversal planteadas, no cabe esperar un aumento del efecto barrera existente.  
La continuidad de la vía pecuaria colada del camino de Otos queda garantizada al coincidir con el cruce con el barranco de Benicadell, donde se encuentra la estructura del viaduccto de luz de 30 m, sin pilas intermedias.  
- Medidas preventivas de la vegetación.  
Se prestará especial atención a evitar afecciones no deseadas sobre arbolado y vegetación existente.  
En este sentido, habrán de establecerse protectores sobre los troncos de los árboles que estén próximos a la zona de obra, al objeto de evitar que por choques de maquinaria o herramientas, puedan sufrir magulladuras, roces, arranque de corteza, etc.  
Durante la ejecución de la obras se minimizará la afección a la vegetación existente, en especial a los cauces, en las zonas de nuevo trazado de la carretera y debido a la construcción de nuevas estructuras, que implican la eliminación de parte de la cobertura vegetal existente. Previamente al inicio de las obras, se realizará un balizamiento para afectar únicamente la superficie necesaria y tratar de conservar al máximo la vegetación existente.  
El proyecto contempla la integración paisajística de las áreas que vayan a quedar afectadas, en especial de los taludes y desmontes de nueva ejecución, aunque no se define para los mismos los tratamientos y plantaciones correspondientes, pues únicamente se establece que será mediante especies autóctonas, arbustivas y herbáceas. Para ello, el informe previo al inicio de la obra, dentro del programa de vigilancia ambiental, incluirá un anejo en el que se describan a nivel de proyecto las labores de restauración (condicionante 5 de esta resolución).  
Se cumplirá el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat e incorporado al pliego de prescripciones técnicas particulares.  
- El documento ambiental aportado incluye un Programa de Vigilancia Ambiental, cuyos objetivos son:  
· Detectar y corregir desviaciones con relevancia ambiental, respecto a lo proyectado.  
· Supervisar la correcta ejecución de las medidas ambientales.  
· Determinar la necesidad de suprimir, modificar o introducir nuevas medidas.  
· Seguimiento de la evolución de los elementos ambientales relevantes.  
La realización del seguimiento se basa en la formulación de indicadores, que pueden ser indicadores de realizaciones, que miden la aplicación y ejecución efectiva de las medidas correctoras, o de eficacia, que miden los resultados obtenidos con la aplicación de la medida correctora correspondiente. Además incluyen actuaciones preliminares, como son la localización de zonas de vertederos, préstamos, instalaciones auxiliares, accesos a la obra y parques de maquinaria y la realización de un programa de vigilancia ambiental detallado.  
Durante la fase de ejecución de las obras incluye: el control de la emisión de polvo y partículas, niveles sonoros de la maquinaria, seguimiento de las obras de drenaje, protección de la calidad de las aguas, comprobación de la protección del sistema hidrogeológico, control de la alteración y compactación de suelos, vigilancia de la erosión de suelos y taludes, comprobación del balizamiento temporal para la protección de la vegetación, control de daños en la vegetación del entorno de las obras, seguimiento de las medidas de restauración de la cubierta vegetal, control de siembras e hidrosiembras, control de las plantaciones, reposición de las vías pecuarias y comprobación de la ubicación de préstamos, vertederos, zonas de acopio e instalaciones auxiliares.  
Incluye una serie de informes a presentar: informe previo, informes mensuales ordinarios, informes adicionales ante cualquier situación que pudiera incluir un riesgo especial e informes final de las obras.  
El cumplimiento, control y seguimiento de las medidas son responsabilidad de la Diputación de Valencia. La dirección de obra se responsabilizará de la adopción de las medidas correctoras, con la ejecución del programa de vigilancia ambiental y de la emisión de los informes técnicos periódicos sobre el grado de cumplimiento de la presente resolución.  
El contratista, por su parte, nombrará un responsable técnico de medio ambiente que será responsable de la realización de las medidas correctoras, en las condiciones de ejecución, medición y abono previstas en el pliego de prescripciones técnicas del proyecto. El contratista se obliga a mantener a disposición de la Diputación de Valencia los informes que se le requieran.  
El documento ambiental cuenta con un seguimiento ambiental que se extiende únicamente a la fase de ejecución de las obras. Sin embargo, el desarrollo de las obras requiere de control y seguimiento en fase de construcción y en explotación, con el fin de asegurar la correcta ejecución, desde el punto de vista ambiental, realizar el seguimiento de los impactos previsibles, y verificar la aplicación y eficacia de las medidas protectoras y correctoras adoptadas.  
Durante la fase de explotación (condicionante 6 de esta resolución), el seguimiento ambiental deberá controlar los siguientes factores:  
a. Resultado de las técnicas de restauración establecidas en las áreas de plataforma en desuso y en las zonas que han sido ocupadas temporalmente por instalaciones auxiliares y acopio de material.  
b. Resultados de las mediciones acústicas realizadas, de acuerdo con la legislación autonómica en materia de contaminación acústica.  
c. Seguimiento de los pasos de fauna, controlando su funcionamiento y el número de atropellos.  
La duración del seguimiento ambiental durante la fase de explotación será como mínimo durante el período de garantía. Al finalizar este período, se realizará un informe final que contendrá el resumen y conclusiones de todas las actuaciones de control y seguimiento desarrolladas. (condicionante 7 de esta resolución).  
El seguimiento del cumplimiento del informe de impacto ambiental corresponde al órgano sustantivo. El órgano ambiental podrá realizar comprobaciones y recabar información, para verificar el cumplimiento del condicionado del informe de impacto ambiental, así como evaluar el grado de implementación, los resultados, la eficacia y la eficiencia de las evaluaciones de impacto ambiental realizadas, permitir una mejora continua del método basada en la retroalimentación y elaborar estadísticas. (condicionante 8 de esta resolución).  
El programa de vigilancia ambiental y el listado de comprobación se harán públicos en la sede electrónica del órgano sustantivo y previamente, se comunicará al órgano ambiental su publicación en la sede electrónica. (Condicionante 8 de esta resolución).  
El proyecto y el estudio de impacto ambiental incluirán en su presupuesto todas las medidas correctoras y/o protectoras contempladas en el estudio de impacto ambiental y en la presente resolución, así como su PVA y las modificaciones en él introducidas (condicionante 9 de esta resolución).  
Cualquier cambio del proyecto que tenga lugar tras la emisión de esta Resolución (ya sea previa al inicio de las obras, ya sea durante su ejecución o durante su explotación) y pueda suponer una modificación sustancial desde el punto de vista de las afecciones ambientales, deberá ser comunicada al órgano ambiental, que determinará si procede la evaluación de sus efectos en el medio ambiente y el establecimiento, en su caso, de medidas correctoras y/o protectoras.  
  
Conclusión.  
Considerando las características del proyecto y su ubicación, la magnitud de los impactos previsibles y las medidas preventivas y correctoras planteadas, se estima que el proyecto no generará efectos significativos sobre el medio ambiente siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que, recogidas en el epígrafe de «análisis del proyecto para determinar la necesidad de someter o no a evaluación de impacto ambiental ordinaria», se destacan en la resolución de informe de impacto ambiental.  
Por tanto, no es necesario tramitar un procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria, sin perjuicio del cumplimiento de la normativa y la legislación ambiental y sectorial aplicable.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 7.2.c de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 2ª de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la ConsellerÍa de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector General del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Se considera que el proyecto de «Mejora de la funcionalidad y seguridad vial de la carretera CV-622 desde la CV-60 a Beniatjar (CV-615) (Tramo PK 0+000 a 3+200)» no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente, de acuerdo con lo establecido en el artículo 46 y 47 y los criterios establecidos en el anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y que no es necesario realizar un procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinario, siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que a continuación se especifican:  
1. Si fuera necesario materiales de relleno y zahorras externos se utilizarán preferentemente materiales naturales excavados (entendiendo como tales los definidos en la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre) o RIAs siempre y cuando cumplan los parámetros técnicos. En su defecto provendrán de canteras o préstamos existentes y legalmente autorizadas, para lo que durante el seguimiento ambiental de la obra se realizarán las comprobaciones oportunas con el Servicio Territorial de Valencia competente en minería.  
2. Se deberá utilizar maquinaria que se ajuste a lo especificado en el Real decreto 212/2002, en el que se regulan los requisitos referentes a la emisión que debe cumplir la maquinaria de uso al aire libre para poder ser puesta en el mercado.  
3. Al finalizar la construcción del acondicionamiento de la calzada, se procederá a la restauración correcta aquellos tramos de la carretera actual que quedan en desuso, para lo que se deberá proceder a la eliminación del firme, descompactación del terreno, colocación de tierra vegetal y revegetación.  
4. El tratamiento ambiental para restituir las condiciones iniciales en los entornos de los cauces será objeto de control específico durante la fase de ejecución y explotación.  
5. El informe previo al inicio de la obra, dentro del programa de vigilancia ambiental, incluirá un anejo en el que se describan, con el grado de detalle de un proyecto, las labores de restauración que se llevarán a cabo en taludes, desmontes y áreas afectadas.  
6. El seguimiento ambiental se extenderá durante la fase de explotación de la infraestructura, con el control de los siguientes factores:  
6.1. Resultado de las técnicas de restauración establecidas en las áreas de plataforma en desuso y en las zonas que han sido ocupadas temporalmente por instalaciones auxiliares y acopio de material.  
6.2. Resultados de las mediciones acústicas realizadas, de acuerdo con la legislación autonómica en materia de contaminación acústica.  
6.3. Seguimiento de los pasos de fauna, controlando su funcionamiento y el número de atropellos.  
7. La duración del seguimiento ambiental durante la fase de explotación será como mínimo durante el período de garantía. Al finalizar este período, se realizará un informe final que contendrá el resumen y conclusiones de todas las actuaciones de control y seguimiento desarrolladas.  
8. El seguimiento del cumplimiento del informe de impacto ambiental corresponde al órgano sustantivo. El órgano ambiental podrá realizar comprobaciones y recabar información, para verificar el cumplimiento del condicionado del informe de impacto ambiental, así como evaluar el grado de implementación, los resultados, la eficacia y la eficiencia de las evaluaciones de impacto ambiental realizadas, permitir una mejora continua del método basada en la retroalimentación y elaborar estadísticas.  
9. El programa de vigilancia ambiental y el listado de comprobación se harán públicos en la sede electrónica del órgano sustantivo y previamente, se comunicará al órgano ambiental su publicación en la sede electrónica.  
10. El proyecto y el estudio de impacto ambiental incluirán en su presupuesto todas las medidas correctoras y/o protectoras contempladas en el estudio de impacto ambiental y en la presente resolución, así como su PVA y las modificaciones en él introducidas.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización o aprobación del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 23 de noviembre de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML