Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5523, del 30-05-2007 (2007/7045)

DECRET 79/2007, de 25 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra de Mariola.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2007/05/25/79/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   5523

Data del DOGV
:   30-05-2007

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2007/7045

CVE


Data del document
:   25-05-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Descriptors 

:   * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

DECRET 79/2007, de 25 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural de la Serra de Mariola. [2007/7045]
La serra de Mariola, situada entre les comarques de l'Alcoià, el Comtat i la Vall d'Albaida, constituïx un dels territoris valencians en què es concentren en major grau valors ambientals, paisatgístics i socioculturals d'especial rellevància. Constituïda majoritàriament per materials calcaris, la intensa activitat tectònica ha generat un massís d'orientació predominant de sud-oest a nord-est, com correspon al context de les serres bètiques en el qual s'enquadra, i d'una topografia molt variada, que aconseguix la seua màxima agressivitat en l'extrem nord-oriental, sector en què se situen també les màximes altures, presidides pels 1389 metres de l'emblemàtic Montcabrer.
Els importants aqüífers de Mariola, reconeguts ja per Cavanilles, donen lloc a innumerables fonts, brolladors i surgències que esguiten tota la superfície de la serra. Tres conques hidrogràfiques s'originen en aquest important nucli hidrogeològic: la del Barxell-Serpis (amb importants corrents secundaris nascuts també en la serra, com el riu d'Agres), la del riu Clarià, afluent de l'Albaida i el Xúquer, i la del Vinalopó.
El poblament vegetal ha contribuït des d'antic a la fama naturalística de Mariola: més de mil dos-centes espècies de vegetals superiors han sigut catalogades en la zona. Sense que la coberta vegetal puga qualificar-se actualment com la conservada excepcionalment, moltes àrees de la serra conserven encara interessants restes dels antics ecosistemes forestals, dominats per espècies com carrasques, freixes de flor, aurons, teixos, etc. També les pinedes troben una àmplia representació en Mariola, com també els matolls i salviars, fruit sovint de la degradació, a vegades traumàtica, de formacions més madures, però en les quals prosperen moltes de les plantes aromàtiques i medicinals que han fet coneguda la serra. La fauna, encara que amenaçada per la progressiva destrucció i antropització dels hàbitats, conserva bones poblacions de moltes espècies d'interés, com rapaces (àguila reial, àguila de panxa blanca, falcó pelegrí, esparver i el duc) o carnívors, entre els quals poden destacar-se el gat salvatge, la geneta, la fagina o el teixó.
Per això existixen declarades set microreserves vegetals i una reserva de fauna. De fet, aquest espai natural està inclòs en la llista aprovada per la Decisió de la Comissió, de 19 de juliol de 2006, per la qual s'adopta, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, la llista de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània; concretament en la LIC Serres de Mariola i Carrascar de la Font Roja.
Les restes patrimonials troben una representació rellevant a Mariola: nombrosos jaciments arqueològics, alguns d'aquests de valor excepcional, com la cova de la Sarsa, el Salt o la mola d'Agres, entre altres, apareixen per tota la zona, comprenent des del paleolític mitjà fins a l'època medieval, passant pel neolític, el bronze, la cultura ibèrica, la romanitat tardana o l'intens poblament andalusí. També el patrimoni etnològic es troba ben present, destaca per la seua peculiaritat el conjunt de caves o pous de neu alguns dels quals, com la cava d'Agres o la del senyor Miquel, amb característiques realment monumentals, o els diversos castells, com els de Cocentaina i Agres. Però el caràcter probablement més important de Mariola és el que es deriva precisament de la seua llarga història d'ocupació i interacció humana. Una història al llarg de la qual els diversos usos exercits sobre els recursos naturals de la serra han acabat configurant un excepcional mosaic d'ecosistemes i paisatges, des de les restes forestals millors conservades als rústics cultius de muntanya, des de les antropitzades riberes als cingles més inaccessibles que sintetitzen, com pocs territoris valencians, les característiques bàsiques i les peculiaritats de la mitjana muntanya mediterrània, i que han fet de la serra un vertader senyal d'identitat per als pobles que la circumden. Un mosaic, amb tot, que malgrat el seu valor i interés no ha romàs lògicament alié als canvis i alteracions recentment experimentats pel món rural, fins al punt que la confluència i la reiteració de processos destructius, l'abandó de cultius i altres usos tradicionals, la urbanització incontrolada, els incendis forestals, les extraccions d'aigua i molts altres, han arribat a posar en perill el manteniment de les característiques bàsiques de la serra, i han fet necessari l'establiment de mesures de gestió activa dirigides a la seua conservació, una conservació que, en tot cas, no pot ser aliena a la població que, secularment i de forma directa o indirecta, ha configurat el paisatge de Mariola, i la participació i implicació del qual en la preservació de la serra és imprescindible.
El Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra de Mariola, aprovat per mitjà del Decret 76/2001, de 2 d'abril, del Consell, va establir el règim de protecció i ordenació d'usos necessari per a garantir la conservació dels seus valors. A continuació, amb la declaració del parc natural per mitjà del Decret 3/2002, de 8 de gener, del Consell, es va donar un altre gran pas en la conservació d'aquesta serra, definint-se el règim de protecció i gestió per a aquest espai protegit.
El Pla rector d'ús i gestió (PRUG) del Parc Natural de la Serra de Mariola s'elabora dins del marc normatiu establit pel vigent Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra de Mariola, que ha sigue, fins ara, l'instrument bàsic per a l'ordenació en el parc natural i la seua àrea d'esmorteïment d'impactes. Aquest pla d'ordenació establix les directrius específiques per a l'elaboració del pla rector d'ús i gestió en l'àmbit de l'espai protegit.
Per altra banda, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, inclou la figura del pla rector d'ús i gestió com el marc en què han de dur-se a terme les activitats directament lligades a la declaració de l'espai natural protegit, com són la investigació, l'ús públic, la conservació, la protecció i la millora dels valors ambientals, establint en els seus articles 37 a 41 les característiques, abast, contingut i tramitació d'aquests plans, els quals són aprovats per decret del Consell.
Per tot això, complits els tràmits procedimentals previstos en l'article 43 de la Llei del Consell, a proposta del conseller de Territori i Habitatge i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 25 de maig de 2007,
DECRETE
Article únic
1. S'aprova el Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de la Serra de Mariola en compliment del que disposen els articles 37 a 41 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
2. Com a annex I del present decret es recull la part normativa del pla.
3. Com a annex II del present decret es recull la revisió de la delimitació proposada per al Parc Natural de la Serra de Mariola.
4. Com a annex III del present decret es recull el plànol d'ordenació del Pla Rector d'Ús i Gestió..
DISPOSICIONS FINALS
Primera
Es faculta el conseller de Territori i Habitatge, en l'àmbit de les seues atribucions, per a dictar les disposicions i adoptar les mesures necessàries per al compliment del que disposa el present decret.
Segona
El present decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
València, 25 de maig de 2007
El president de la Generalitat,
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
El conseller de Territori i Habitatge,
ESTEBAN GONZÁLEZ PONS
ANNEX I
Normativa
TÍTOL I
DISPOSICIONS GENERALS
SECCIÓ 1ª
CONDICIONS GENERALS DEL PLA RECTOR
D'ÚS I GESTIÓ
Article 1. Naturalesa del pla
1. Aquest Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de la Serra de Mariola (d'ara endavant, PRUG), es redacta a l'empara del capítol III, del títol III, de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, i de l'article 19 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de conservació dels espais naturals i de la flora i fauna silvestre.
2. El PRUG és conforme amb l'article 5 del Decret 3/2002, de 8 de gener, del Consell, de declaració del Parc Natural de la Serra de Mariola, com també amb les disposicions respecte d'això contingudes en el Pla d'ordenació dels recursos naturals (d'ara endavant, PORN) de la serra de Mariola, aprovat per mitjà del Decret 76/2001, de 2 d'abril, del Consell.
Article 2. Finalitat i objectius
1. D'acord amb l'article 37 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, el present PRUG té com a finalitat establir el marc en què han de dur-se a terme les activitats que s'exercixen en aquest, amb especial referència a la investigació, l'ús públic, la conservació, la protecció i la millora dels valors ambientals i els aprofitaments sostenibles dels recursos naturals que redunden en benefici de les poblacions implicades.
2. Per a aconseguir l'objectiu fixat en l'apartat 1, a més dels objectius generals establits en l'àmbit del PORN per aquest document, el PRUG establix uns criteris de gestió del parc natural d'acord amb els objectius següents:
a) Protegir i conservar el patrimoni natural, amb especial atenció als ecosistemes, espècies i recursos naturals més notables.
b) Protegir i conservar el patrimoni cultural del parc natural, amb especial atenció per al patrimoni etnològic resultant del poblament rural de la serra al llarg dels segles.
c) Promoure, gestionar i ordenar les demandes d'activitats econòmiques, assegurant que no posen en perill la conservació dels valors del parc natural.
d) Regularitzar l'afluència de visitants i fomentar actituds que afavorisquen la conservació de la biodiversitat i dels recursos naturals i culturals del parc.
e) Restauració i integració paisatgística de les zones amb una cobertura vegetal insuficient, com a conseqüència d'usos no compatibles amb la preservació d'aquestes (activitats extractives, moviments de terres), a fi de garantir la conservació dels seus sòls i regenerar els ecosistemes propis de la zona.
f) Resoldre el problema dels residus urbans i el d'abocaments d'aigües residuals generats pels nuclis residencials i els habitatges aïllats.
g) Concretar les cauteles necessàries a nivell urbanístic per a evitar conflictes amb la conservació dels ecosistemes i el paisatge, fonamentalment en la zona d'esmorteïment d'impactes del PORN.
h) Promoure i recolzar la investigació científica sobre els aspectes relacionats amb el parc natural en tots els seus nivells, a fi de facilitar la gestió de l'espai, aprofundir en el coneixement dels seus valors i les seues problemàtiques, i aportar possibles solucions.
i) Establir una regulació que canalitze l'afluència de les diferents classes de visitants del parc, i que fomente actituds en aquests que afavorisquen la conservació de la biodiversitat i dels recursos naturals i culturals del parc.
j) Corregir i minimitzar al màxim possible els impactes que l'ús públic ocasiona, o podria ocasionar, sobre la biodiversitat i els recursos naturals i culturals del parc.
k) Definir els criteris per a la gestió del trànsit, l'aparcament, la senyalització i la imatge pública del parc.
l) Promoure activitats lúdiques i educatives ambientals i culturals, assegurant que no posen en perill la conservació dels valors del parc natural.
m) Desenvolupar programes, serveis i equipaments per a l'ús públic que posen en valor el patrimoni natural i cultural del parc natural i no posen en perill la seua conservació.
n) Facilitar l'exercici d'activitats econòmiques alternatives, associades a serveis i activitats d'ús públic que siguen compatibles amb la sostenibilitat del parc a llarg termini.
o) Canalitzar els distints tipus d'actuacions i inversions en matèria d'ús públic a les zones més idònies per a això.
p) Contribuir a la formació d'una consciència ambiental del visitant que fomente actituds en aquests favorables a la conservació de la biodiversitat i dels recursos naturals i culturals del parc.
q) Evitar riscos contra les persones. Posar en marxa les accions necessàries perquè l'ús públic es desenvolupe de forma segura per al visitant.
r) Adequar la senyalització de l'espai protegit a les necessitats d'informació sobre els equipaments d'ús públic, la interpretació dels valors de l'espai i la normativa bàsica que regula el parc natural.
s) Zonificar el parc, delimitant diferents àrees segons les seues necessitats de conservació, i la capacitat i la vocació en relació amb l'ús per a les activitats humanes.
t) Afavorir la implantació i el desenvolupament de les metodologies englobades davall el concepte general de custòdia del territori, com a mitjà per a avançar en la coresponsabilitat de propietaris privats, entitats i societat civil en general en el compliment d'aquests objectius.
Article 3. Àmbit d'aplicació
L'àmbit d'aplicació del present PRUG s'estén a la totalitat dels terrenys compresos en el Parc Natural de la Serra de Mariola i la seua àrea d'esmorteïment d'impactes. El parc, declarat com a tal per mitjà del Decret 3/2002, de 8 de gener, del Consell, i la delimitació del qual es descriu de forma textual en l'annex I d'aquest PRUG. Aquesta delimitació, sense modificar les descripcions incloses en el Decret 76/2001, de 2 d'abril, del Consell, d'aprovació del PORN de la serra de Mariola, representa l'adaptació d'aquestes a elements físics o territorials que faciliten una interpretació del límit establit en aquesta disposició, i es mostra cartogràficament en el plànol d'ordenació d'aquest PRUG.
Article 4. Àrea d'esmorteïment d'impactes
El Parc Natural de la Serra de Mariola disposa d'una àrea d'esmorteïment d'impactes, definida i regulada pel PORN, d'acord amb l'article 29 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Segons el que indica l'article 10 de la normativa del citat PORN, la delimitació específica de l'àrea d'esmorteïment d'impactes vinculada a l'efecte de gestió al present parc natural es recull en el corresponent plànol d'ordenació d'aquest PRUG.
Article 5. Efectes
1. De conformitat amb el que disposen els articles 35.4 i 40 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, el PRUG del Parc Natural de la Serra de Mariola s'atindrà als criteris i directrius formulades en el PORN i tindrà caràcter vinculant tant per a les administracions com per als particulars; les seues determinacions prevaldran sobre el plantejament urbanístic i la seua aprovació comportarà la revisió d'ofici dels plans territorials o sectorials incompatibles amb aquests.
2. Les determinacions d'aquest PRUG s'aplicaran directament, raó per la qual en el moment de la seua revisió, el planejament urbanístic vigent que afecte els terrenys inclosos en l'àmbit del parc natural haurà d'ajustar-se a les disposicions que conté el PRUG.
3. Les futures modificacions o revisions dels Plans Generals d'Ordenació Urbana dels municipis inclosos en l'àmbit del present document, i la resta d'instruments de planejament urbanístic que siguen aprovats, modificats o revisats després de l'entrada en vigor d'aquest PRUG, han d'ajustar-se a les determinacions que conté, i assignaran les qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris que ací s'establixen, de manera que siguen respectades les limitacions d'ús establides pel PRUG.
4. Les determinacions d'aquest PRUG seran enteses sense perjudici de les contingudes en la legislació agrària, forestal i d'aigües, en la resta de legislacions sectorials, com també en les restants normes, reglamentacions o plans que siguen aprovats per al desplegament i compliment de la finalitat protectora del parc natural. S'aplicarà, amb caràcter general, la normativa continguda en aquest PRUG sempre que resulte més detallada o protectora, sense perjudici de l'exercici de les competències que corresponga.
5. Sense perjudici de l'apartat anterior, el PORN de la Serra de Mariola és la norma que fixa el marc per al PRUG, el qual ha d'ajustar-se a les determinacions d'aquest, d'acord amb l'article 35 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Per tant, les disposicions d'aquest PRUG són estrictament complementàries a aquelles del PORN que específicament o de manera general afecten el parc natural.
Article 6. Vigència i revisió
1. Les determinacions d'aquest PRUG entraran en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i seguiran vigents mentre no siga objecte de revisió.
2. El PRUG serà revisat quan hagen canviat suficient les circumstàncies que motivaren la seua redacció. En tot cas, i com a mínim, s'efectuarà una avaluació dels resultats obtinguts, indicant els punts o aspectes objecte de revisió.
3. Pot ser motiu d'especial consideració per a la revisió del PRUG l'aprovació de l'àmbit conjunt de les serres de Mariola i la Font Roja com a zona d'especial conservació, d'acord amb la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig, de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, d'ara endavant Directiva 92/43/CEE, traslladada a Espanya pel Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'establixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat per mitjà de la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres.
Article 7. Interpretació i contingut
1. En la interpretació d'aquest PRUG ha d'atendre's el que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre el PORN com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció d'aquest pla.
2. En cas de conflicte entre les normes escrites i els documents gràfics del pla prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols estiga recolzada també pel conjunt de la documentació que forma el PRUG, de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes.
3. Per als documents gràfics del pla s'empra la cartografia bàsica oficial realitzada per l'Institut Cartogràfic Valencià, CV10.
4. En l'aplicació d'aquest PRUG prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals del parc natural.
SECCIÓ 2ª
ÒRGANS DE GESTIÓ, CONSULTIUS
I PARTICIPATIUS
Article 8. Gestió del parc natural
1. Amb caràcter general, correspon a la conselleria competent en matèria de medi ambient la gestió de les previsions i directrius contingudes en el present PRUG per al conjunt de l'àmbit objecte d'ordenació, sense perjudici de l'exercici de les competències que corresponguen a altres organismes i administracions.
2. El director conservador del parc natural serà un tècnic amb titulació universitària superior, designat per la conselleria competent en medi ambient, responsable de la gestió de l'espai natural protegit.
3. El director conservador desenvoluparà la seua tasca d'acord amb el que disposa la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, i el Decret 57/1994, de 22 de març, del Consell, pel qual s'establix la naturalesa dels llocs dels directors conservadors de parcs naturals de la Comunitat Valenciana.
4. Les funcions del director conservador del parc natural són les establides en l'article 49 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, i en el Decret 3/2002, de 8 de gener, del Consell, de declaració del Parc Natural de la Serra de Mariola.
5. Quan aquesta normativa ho especifique expressament, la conselleria competent en medi ambient podrà delegar el tràmit i la decisió de l'atorgament de permisos i autoritzacions a qualsevol membre del personal tècnic del parc natural contractat per l'esmentada conselleria.
6. La conselleria competent en medi ambient promourà l'establiment d'acords individuals o col·lectius amb propietaris de terrenys o drets en l'àmbit del PRUG, com a model preferent per a una adequada gestió d'aquests coherent amb les determinacions previstes, amb la finalitat d'implicar la societat civil en la participació i consecució d'objectius del present PRUG.
7. Per a això, el director conservador establirà canals regulars de relació amb les entitats i associacions interessades a participar activament en la gestió del parc natural, sota la concepció d'una participació d'anada i tornada, on el parc utilitzarà mecanismes per a tornar als ciutadans la col·laboració rebuda. Sense perjudici d'altres accions, s'organitzarà conjuntament entre el parc natural i les entitats i associacions que operen en la zona, un cicle preferentment anual i rotatiu de conferències en els municipis i en el centre d'Informació, o un acte de voluntariat en el parc natural especialment dirigit als membres d'aquestes entitats i associacions. Les activitats de voluntariat es canalitzaran prioritàriament a través d'entitats radicades en els termes municipals afectats i l'àmbit d'actuació dels quals incloga totalment o parcialment aquests termes.
8. El director conservador del parc natural consolidarà el programa de voluntaris ambientals en el parc natural. Aquest voluntariat s'orientarà a activitats puntuals en el parc natural, sense perjudici d'altres iniciatives com ara butlletins, xarrades, cursets, actes festius, etc. Qualsevol persona es podrà inscriure lliurement en el programa de voluntaris i estar informada de les activitats, sempre que participe en un mínim de dos actes anuals.
9. Sense perjudici dels mecanismes anteriors, el director conservador del parc natural fomentarà la difusió de la gestió i planificació d'aquests per tots els mitjans possibles (comunicats de premsa, exposicions, publicacions pròpies, presentacions, etc.), especialment pel que fa a plans i projectes que afecten directament els habitants dels municipis del parc natural.
Article 9. Junta Rectora
1. De conformitat amb el Decret 3/2002, de 8 de gener, del Consell, de declaració del Parc Natural de la Serra de Mariola, i el Decret 264/2004, de 3 de desembre, del Consell, pel que es va modificar la composició de les juntes rectores dels parcs naturals de la Comunitat Valenciana, la Junta Rectora és l'òrgan col·legiat de caràcter consultiu, col·laborador i assessor en la gestió del parc natural, amb la finalitat de canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats. Així mateix, té la consideració d'òrgan col·legiat a l'efecte dels articles 22 al 27 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, i el funcionament de la qual es regula d'acord amb aquesta llei.
2. Les funcions de la Junta Rectora són les indicades en el mencionat Decret 3/2002, i en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
3. Funcionament de la Junta Rectora:
a) En cas d'absència en una reunió de la Junta Rectora, el president serà substituït pel representant de la conselleria de Territori i Habitatge, i, si no n'hi ha, pel membre de l'òrgan col·legiat de major jerarquia, antiguitat i edat, per aquest ordre, d'entre els seus components. En el mateix cas, el secretari serà substituït per un càrrec tècnic de la conselleria de Territori i Habitatge designat, per a la reunió en concret, per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
b) Les organitzacions representatives d'interessos socials poden substituir els membres titulars per altres, acreditant-ho per escrit davant del secretari, sempre amb una antelació mínima de 15 dies naturals a la celebració de qualsevol convocatòria de la Junta Rectora. L'acreditació es considerarà acceptada si no hi ha una resposta escrita contrària del secretari amb tres dies hàbils d'antelació a la convocatòria de la Junta Rectora.
c) D'acord amb l'article 51.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, es podran crear comissions, que tindran caràcter de grup de treball, i qualsevol acord que prenguen ha de ser ratificat per la Junta Rectora. Si és necessari, les comissions poden utilitzar els mateixos mecanismes de funcionament descrits per a la Junta Rectora en aquest article.
d) En relació amb les convocatòries i sessions, per a la vàlida constitució de la Junta Rectora, a l'efecte de la celebració de sessions, deliberacions i adopció d'acords, és necessària la presència del president i del secretari, o, si és el cas, dels seus substituts, i la de la meitat, almenys, dels seus membres.
e) La presidència de la Junta Rectora tindrà la facultat de dirimir amb el seu vot de qualitat els empats per a adoptar els acords. Els acords seran adoptats per majoria simple de vots. No pot ser objecte de deliberació o acord cap assumpte que no estiga inclòs en l'ordre del dia, llevat que estiguen presents tots els membres de l'òrgan col·legiat i siga declarada la urgència de l'assumpte pel vot favorable de la majoria. Els membres que discrepen de l'acord majoritari poden formular vot particular per escrit en el termini de 48 hores, el qual s'incorporarà al text aprovat. Quan els membres de l'òrgan voten en contra o s'abstinguen quedaran eximits de la responsabilitat que es puga derivar dels acords. Aquells que acrediten la titularitat d'un interés legítim poden dirigir-se per escrit al secretari de la Junta Rectora perquè els siga entregat un certificat dels acords.
f) Si les circumstàncies o els temes que s'han de tractar així ho aconsellen, el president pot invitar a les reunions de la Junta Rectora totes aquelles persones o representants d'entitats que estime convenient. Així mateix, els membres de la Junta Rectora podran, sempre que ho estimen convenient i prèvia comunicació al secretari de la Junta Rectora per a una correcta organització de les reunions, estar acompanyats en aquestes per personal tècnic assessor, el nombre dels qual no ha de sobrepassar el nombre imprescindible a criteri del secretari. Aquests acompanyants no tindran ni veu ni vot en les reunions, encara que podran disposar de la paraula, amb l'autorització prèvia del president de la Junta Rectora, quan la naturalesa dels assumptes que s'han de tractar així ho aconselle.
4. La Junta Rectora es compon dels membres següents:
a) El/la conseller/a competent en matèria de medi ambient serà president nat de la Junta Rectora i ostentarà la presidència de la sessió amb veu i vot, fins i tot diriment.
b) El/la president/a, nomenat pel Consell, a proposta del conseller de Territori i Habitatge, presidirà les sessions de la Junta Rectora quan no assistisca a aquestes el conseller competent en matèria de medi ambient.
c) El/la director/a del parc natural, que actuarà com a secretari/a.
d) Un/a representant de la conselleria de Territori i Habitatge.
e) Un/a representant de la conselleria de Cultura, Educació i Esport
f) Un/a representant de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
g) Un/a representant de la conselleria d'Infraestructures i Transport.
h) Un/a representant de la conselleria de Turisme.
i) Un/a representant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
j) Un/a representant de la Diputació Provincial d'Alacant.
k) Un/a representant de la Diputació Provincial de València.
l) Un/a representant de cada una de les corporacions locals (Agres, Alcoi, Alfafara, Banyeres de Mariola, Bocairent, Cocentaina, Muro d'Alcoi), els municipis de les quals estan afectats territorialment pel parc natural.
m) Un/a representant de les universitats de la Comunitat Valenciana, designat per la universitat que corresponga. La conselleria competent en medi ambient establirà un torn biennal de representació d'aquestes entitats acadèmiques.
n) Un/a representant, amb caràcter rotatori biennal, de les societats de caçadors dels municipis del parc natural, triat per aquestes entitats de comú acord entre elles.
o) Un/a representant, amb caràcter rotatori biennal, de les entitats de conservació de la naturalesa dels municipis del parc natural, triat per aquestes entitats de comú acord entre elles.
p) Un/a representant, amb caràcter rotatori biennal, de les entitats excursionistes dels municipis del parc natural, triat per aquestes entitats de comú acord entre elles.
q) Un/a representant, amb caràcter rotatori biennal, de les entitats de defensa del patrimoni cultural, triat per aquestes entitats de comú acord entre elles.
r) Cinc representants d'associacions de propietaris de terrenys o drets agrícoles o ramaders en el parc natural, amb caràcter rotatori biennal, triat per aquestes associacions de comú acord entre elles.
s) Dos representants de les associacions d'agricultors.
5. D'acord amb la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, són funcions del president de la Junta Rectora:
a) Exercir la representació de l'òrgan.
b) Acordar la convocatòria de les sessions ordinàries i extraordinàries i fixar l'ordre del dia.
c) Presidir les sessions, moderar el desenvolupament dels debats i suspendre'ls per causes justificades.
d) Dirimir amb el seu vot els empats.
e) Assegurar el compliment de la normativa.
f) Visar les actes i els certificats dels acords de l'òrgan.
g) Exercir totes aquelles funcions que siguen inherents a la seua condició de president de la Junta Rectora.
6. D'acord amb la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, correspon al secretari de la Junta Rectora:
a) Assistir a les reunions amb veu i, si és el cas, vot.
b) Efectuar la convocatòria de les sessions de l'òrgan per ordre del seu president, com també les citacions als membres d'aquest.
c) Rebre els actes de comunicació dels membres amb l'òrgan i, per tant, les peticions de dades, rectificacions o qualsevol altra classe d'escrits dels quals s'haja de tindre coneixement.
d) Preparar el despatx dels assumptes, redactar i autoritzar les actes de les sessions.
e) Expedir els certificats de les consultes, dictàmens i acords aprovats.
f) Totes aquelles altres funcions que siguen inherents a la seua condició de secretari.
7. D'acord amb la Llei 30/1992 de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, correspon als membres de la Junta Rectora:
a) Rebre, amb una antelació mínima d'una setmana, la convocatòria amb l'ordre del dia de la reunió. La informació sobre els temes que figuren en l'ordre del dia estarà a disposició dels membres en el mateix termini.
b) Participar en els debats de les sessions.
c) Exercir el seu dret de vot i formular el seu vot particular, com també expressar el sentit del seu vot i els motius que ho justifiquen.
d) Formular precs i preguntes.
e) Obtindre la informació necessària per a complir les funcions assignades.
f) Totes les funcions que siguen inherents a la seua condició.
8. Classes de reunions de la Junta Rectora:
a) Les convocatòries de la Junta Rectora poden tindre caràcter ordinari o extraordinari.
b) Les reunions ordinàries se celebraren, almenys, una vegada a l'any.
c) Les reunions extraordinàries seran totes aquelles que tinguen com a objecte la resolució de qüestions que per les seues especials circumstàncies no puguen demorar-se fins a la celebració d'una reunió ordinària. Quan ho sol·liciten, almenys, la meitat més un dels membres de la Junta Rectora, es podrà convocar reunió extraordinària per mitjà d'un escrit dirigit al president, el qual ha de convocar la reunió en el terme d'un mes des de la data de recepció de l'escrit.
9. Els membres de la Junta Rectora han de ser convocats a aquesta, almenys, amb una setmana d'antelació a la data fixada per a la seua celebració, excepte convocatòries urgents degudament justificades. Aquesta convocatòria contindrà, com a mínim, l'hora, el lloc i l'ordre del dia de la reunió, l'acta de la reunió anterior i la documentació necessària per a l'adopció d'acords sobre els temes que s'han de tractar.
10. De cada sessió que duga a terme la Junta Rectora, el secretari estendrà acta, que especificarà necessàriament els assistents, l'ordre del dia de la reunió, les circumstàncies del lloc i temps en què s'ha portat a terme, els punts principals de les deliberacions, com també el contingut dels acords adoptats.
En l'acta podrà figurar, a sol·licitud dels respectius membres de l'òrgan, el vot contrari a l'acord adoptat, la seua abstenció i els motius que la justifiquen o el sentit del seu vot favorable. Així mateix, qualsevol membre té dret a sol·licitar la transcripció íntegra de la seua intervenció o proposta, sempre que aporte en el mateix moment, o en el termini que li assenyale el president, el text que es corresponga fidelment amb la seua intervenció, fent-ho així constar en l'acta o unint-se còpia a aquesta. Les actes s'aprovaran en la mateixa o en la següent sessió. No obstant això, el secretari pot emetre certificat sobre els acords específics que s'hagen adoptat, sense perjudici de la ulterior aprovació de l'acta. En els certificats d'acords adoptats amb anterioritat a l'aprovació de l'acta es farà constar expressament aquesta circumstància.
11. Les entitats representades en la Junta Rectora podran proposar assumptes s'han d'incloure en l'orde del dia, per a la qual cosa efectuaran la corresponent proposta, amb antelació suficient, al secretari o al president de la Junta Rectora.
Article 10. Programes d'actuació
1. La gestió del parc natural s'executarà, amb caràcter general, dins del marc tècnic i gestor constituït pels programes d'actuació que es definixen en les directrius per a l'execució del PRUG, els quals es desenvolupen per mitjà d'actuacions concretes l'execució de les quals es prioritzarà atés l'interés objectiu i a la urgència de cada actuació, d'acord amb la disponibilitat pressupostària.
2. Aquests programes tenen caràcter obert, per la qual cosa les seues indicacions s'establixen sense perjudici d'altres criteris de gestió o d'altres actuacions programades que la conselleria competent en matèria de medi ambient considere necessari executar per a una millor gestió del parc natural.
3. Els programes d'actuació tenen, així mateix, caràcter indicatiu, la seua funció és la d'orientar l'actuació gestora del parc. L'execució d'aquests, per tant, dependrà tant de la prioritat objectiva de les actuacions com de circumstàncies de conjuntura, oportunitat i disponibilitat de recursos.
Article 11. Fons documental i bibliogràfic del parc natural
1. L'inventariat, la custòdia i la gestió del fons documental, bibliogràfic i cartogràfic del parc natural estarà a càrrec del Centre d'Informació i Interpretació del Parc, davall la supervisió del director conservador.
2. El fons documental es nodrirà de tots aquells documents textuals, gràfics o cartogràfics, expedients, notes de premsa, imatges, estadístiques i estudis o treballs, ja siguen originals o còpies, que tinguen relació amb els recursos naturals, valors ambientals i culturals, instruments de planificació territorial i sectorial o qualsevol altra qüestió d'interés relacionada amb el parc natural.
3. El fons documental estarà obert a la consulta del públic amb les condicions necessàries per a no interferir amb el treball ordinari del centre que l'alberga.
Article 12. Recepció de documents
1. L'oficina de gestió tècnica del parc disposarà d'una manera de recepció de documents en què s'anotarà la corresponent entrada de tot escrit o comunicació que siga presentada. També s'anotaran en aquest l'eixida dels escrits i comunicacions oficials dirigides a altres òrgans o particulars.
2. Les sol·licituds d'autorització o informe que, d'acord amb la normativa del present PRUG i a la del PORN del parc natural, hagen de ser emesos per la conselleria competent en medi ambient o pels òrgans gestors i executors d'ambdós plans, hauran de comprendre, almenys, la documentació següent:
a) Identificació del sol·licitant.
b) Descripció detallada de l'actuació, incloent característiques tècniques i període d'execució d'aquesta.
c) Justificació de l'actuació.
d) Plànol o croquis de la localització de l'actuació a escala adequada, com a mínim plànol de situació respecte del parc i un plànol d'emplaçament.
e) Projecte o memòria tècnica, quan corresponga.
3. El parc natural podrà posar a disposició dels interessats un model de sol·licitud d'autorització o informe, general o específic, per a les activitats o actuacions més corrents. Igualment, el director conservador i, si és el cas, el personal adscrit al parc natural, vetlaran per l'agilitat en l'emissió de les autoritzacions o permisos que corresponda, prestant assessorament i informació als interessats, traslladant d'aquestes, quan corresponga, als òrgans competents, i efectuant, si és el cas, un seguiment de l'estat de les tramitacions.
Article 13. Distintius de qualitat
1. Es podrà crear un distintiu que s'ha d'aplicar a aquelles activitats productives de caràcter tradicional, serveis turístics, serveis d'educació ambiental i cultural i activitats lúdiques coherents amb els principis del PORN i del PRUG que es desenvolupen en el seu àmbit. Aquestes activitats formaran part d'una llista específica mantinguda i gestionada per l'òrgan gestor del parc natural, sense perjudici que aquesta llista siga coherent amb altres mecanismes de control mantinguts i gestionats específicament per altres administracions amb competències sectorials, i, en especial, per la conselleria competent en turisme.
2. L'òrgan gestor del parc natural pot autoritzar l'ús i desenvolupar aquest distintiu en la forma d'un logotip identificatiu o de qualsevol altra estratègia de difusió i promoció. Podran accedir a la seua utilització els productes i activitats esmentades en el punt anterior. El parc natural també podrà promoure els productes i activitats que s'acullen al distintiu de la forma que considere més oportuna.
3. La conselleria competent en medi ambient desenvoluparà, en col·laboració amb els representants dels sectors indicats i de les administracions directament implicades, criteris específics de qualitat i sostenibilitat, que han de complir els productes i activitats distingides per a accedir a aquest distintiu i formar part de la corresponent llista. Els productes i les activitats que compten amb el distintiu amb anterioritat al desenvolupament dels criteris disposaran de 6 mesos per a adaptar-se a aquests, transcorreguts els quals, si no s'ha produït aquesta adaptació, deixaran de formar part de la llista del distintiu, i no podran utilitzar els mecanismes de promoció indicats en l'apartat anterior.
TÍTOL II
NORMES GENERALS
SECCIÓ 1ª
NORMES SOBRE LA PROTECCIÓ
DEL MEDI FÍSIC I NATURAL
Article 14. Protecció dels recursos hidrològics
1. La protecció de les aigües en l'àmbit d'aquest PRUG es regirà, amb caràcter general, per la legislació marc existent respecte d'això, i de manera especial pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel que es va aprovar el text refós de la Llei d'Aigües, i els articles 11 al 16 del PORN, on es regula el marc per a la protecció dels recursos hídrics superficials i subterranis del parc natural. Es vetlarà per controlar i limitar els aprofitaments existents en l'àmbit del PRUG, de manera que es garantisca la conservació de les característiques qualitatives i quantitatives dels recursos hídrics tant subterranis com superficials, per a la qual cosa:
a) Es prohibix qualsevol abocament sòlid o líquid sense depurar a llit o sobre un altre tipus de llit terrestre, en l'àmbit del PRUG. S'acceleraran al màxim les accions de depuració d'aigües amb l'objectiu de garantir l'òptima qualitat de les mateixes en el moment d'abocar-se. Així mateix, es prohibix l'abocament d'aigües depurades en els rius Vinalopó, Barxell, Polop i els seus barrancs afluents, quan la composició d'aquestes puga alterar les característiques fisicoquímiques de les seues aigües, pel seu caràcter de corredor natural entre els dos parcs naturals de la Serra de Mariola i el Carrascar de la Font Roja.
b) Les administracions competents promouran la reutilització de les aigües residuals, darrere del seu tractament de depuració, destinant-se a usos que suporten qualitats d'aquest tipus, tot això amb l'objectiu de reduir el consum de recursos de major qualitat, que sense malgastar-se es destinaran a altres usos.
c) Es prohibix qualsevol activitat que supose entorpir, obstruir o modificar el llit d'algun element propi de la xarxa de drenatge, en l'àmbit del PRUG. Qualsevol actuació que puga suposar una modificació morfològica o canvis temporals o definitius en la vegetació o fauna que els habiten, haurà de ser informada favorablement, amb caràcter previ, per l'òrgan que corresponga de la conselleria competent en medi ambient, sense perjudici de l'exercici de les competències que corresponguen.
2. En el naixement del riu Vinalopó es promourà la regulació estricta d'ús públic, com també la protecció de la qualitat de les seues aigües i de la fauna piscícola existent. En particular, s'adoptaran les mesures necessàries per a evitar qualsevol afecció sobre la quantitat o la qualitat de les aigües en el brollador.
3. Totes les captacions d'aigua destinades a abastiment públic han de disposar del seu corresponent perímetre de protecció. Per a l'emissió de l'informe necessari previ per a noves captacions, a més de tota la documentació necessària per a complir la legislació sectorial que se li aplique, s'afegirà un estudi, firmat per tècnic competent, on s'analitze la impossibilitat d'alternatives, viables, per a l'obtenció d'aquest recurs.
Article 15. Formacions geològiques
1. S'establix l'inventari de coves, avencs, jaciments i punts d'interés geològics del parc natural, dins del marc dels articles 12 i 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, per a recollir tots els avencs, coves, cavitats subterrànies, jaciments paleontològics i punts d'interés geològics descoberts en el parc natural fins a l'actualitat. En aquells enclavaments que concórreguen valors mereixedors de protecció pel seu interés no poden realitzar-se activitats que suposen risc per als valors que es pretenen protegir. Inicialment, i mentre es confeccione l'estudi específic a què es referix el Programa d'actuacions del present PRUG, formaran part de l'inventari els elements que s'indiquen en l'apèndix corresponent a la present normativa.
2. Segons les seues característiques, l'inventari indicat en el punt anterior podrà proposar la inclusió d'aquelles cavitats subterrànies d'especial rellevància en el Catàleg de coves de la Comunitat Valenciana.
3. Específicament es prohibix l'aprofitament turístic intensiu de les cavitats del parc. Sense perjudici del que ha indicat la normativa particular, es podrà autoritzar l'ús d'aquelles cavitats les condicions de les quals ho aconsellen per a finalitats educatives i de visites guiades al parc, com també per a la interpretació per als visitants en general.
4. La pràctica de l'espeleologia en aquestes cavitats es regula en l'article 45.5 d'aquest PRUG.
Article 16. Protecció dels sòls
El PORN, en els seus articles 17,18 i 19, fixa les condicions de protecció dels sòls en el seu àmbit d'aplicació.
Article 17. Protecció de la vegetació
1. Formacions vegetals
D'acord amb l'article 20 del PORN, seran considerades formacions vegetals totes aquelles no cultivades o directament resultants de l'activitat agrícola.
Respecte a la figura de protecció d'espècies silvestres, declarades o les que es puguen declarar en un futur, denominada microreserva vegetal, caldrà ajustar-se al que ha establit la seua normativa sectorial.
2. Tala i recol·lecció
Es prohibix, amb caràcter general, la tala i la recol·lecció d'espècies vegetals silvestres, excepte la recol·lecció popular de bolets, fongs, fruits i plantes aromàtiques i medicinals tradicionals en tot l'àmbit del PRUG, amb les excepcions que es disposen en l'article 21 del PORN. Només es permet recol·lectar en finques públiques, mai en propietats privades sense el consentiment del particular.
3. Quant a la recollida de bolets i altres fongs, i sense perjudici del que establix l'Ordre de 16 de setembre de 1996, de la conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es regula la recol·lecció de bolets i altres fongs en el territori de la Comunitat Valenciana, o de les limitacions específiques que l'administració competent en medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o fauna i de les modificacions posteriors que puga establir el pla d'ordenació forestal del parc. Complementàriament a l'anteriorment indicat, la recol·lecció es regirà per les normes especifiques següents:
a) Se seguiran les normes particulars establides per aquest PRUG pel que es referix a l'accés per sendes, camins i per l'interior del bosc i, en general, s'evitarà transitar fora dels camins i sendes ja traçades el mínim necessari. L'accés al bosc sempre serà a peu, des de fora del parc o des de les àrees d'aparcament degudament senyalitzades en un futur pla d'ordenació d'ús públic.
b) La recol·lecció popular queda fixada en un màxim de 4 kg. per persona i dia.
c) Es prohibix abocar qualsevol classe de fems durant la recol·lecció. Aquestes han d'arreplegar-se i transportar-se als contenidors habilitats en les àrees d'aparcament del parc o fora d'aquest.
d) Es prohibix alterar durant la recol·lecció la muntanya avall, la capa orgànica del sòl i aquest en general, ja siga manualment o utilitzant qualsevol instrument. Així mateix, es prohibix als visitants utilitzar dins del parc qualsevol ferramenta apta per a remoure el sòl com ara falçs, rastells, aixades, aixadells o altres de similars.
e) Es recol·lectaran només els exemplars de fongs que hagen arribat a la seua mesura madura, deixant en el seu lloc, sense deteriorar, els exemplars que es vegen passats, trencats o alterats, i els que no siguen motiu de recol·lecció.
f) El transport dels exemplars recollits serà preferentment en cistelles de vímet, palla, canya o semblants, que per la seua estructura permeten la dispersió d'espores. Per això, es prohibix l'ús de recipients hermètics- excepte per als treballs d'investigació autoritzats- com ara bosses de plàstic, poals, cabassos i semblants.
g) Complementàriament a aquestes normes, s'aplicaran les ordenances municipals de recollida de fongs i bolets que, estiguen promulgades pels respectius ajuntaments de l'àmbit del PRUG, en especial aquelles amb caràcter més restrictiu o relatives a aspectes no regulats explícitament en la present normativa, com per exemple les espècies de fongs protegides.
4. La tala i la recol·lecció d'espècies vegetals silvestres per a fins científics, i també l'aprofitament forestal, queden sotmesos a l'informe previ favorable de la conselleria competent en medi ambient.
5. D'acord amb l'article 22 del PORN, no es permet la introducció i la repoblació amb espècies exòtiques en l'àmbit del PRUG. En les zones actualment enjardinades es garantirà el control de les espècies exòtiques, evitant la seua expansió en l'àmbit del PRUG, i es tendirà a l'enjardinament amb espècies que hagen pertangut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del PORN.
6. L'extracció de fusta o llenya fora de les zones en què estiga autoritzada expressament per aquestes normes, únicament podrà ser realitzada amb l'autorització prèvia de la direcció del parc natural si respon a algun dels criteris següents:
a) Provisió de llenyes de paellers, usos domèstics o d'altres instal·lacions públiques.
b) Com a resultat de tasques de prevenció d'incendis.
c) Com a resultat de mesures fitosanitàries.
d) Amb motiu d'estudis científics.
e) Per a l'eradicació d'espècies al·lòctones invasores, que desplacen a les del lloc.
f) En desplegament dels plans de recuperació, maneig o conservació d'espècies amenaçades que, si és el cas, siguen redactats per raó de la legislació aplicable.
7. Les llenyes o combustibles naturals del parc utilitzables en els paellers o d'altres instal·lacions públiques no podran ser recollits lliurement pels visitants.
8. En totes les forests públiques del parc natural es mantindrà un nombre de peus vells o morts (3-4% de l'àrea basal total per hectàrea) per a crear hàbitats per a invertebrats i vertebrats. Es promouran el mateix criteri per a les muntanyes privades.
9. Les repoblacions, allí on les característiques del sòl ho permeten, es duran a terme amb espècies vegetals que componen l'arbratge de les formacions més evolucionades de les sèries climàciques.
Article 18. Protecció d'arbres monumentals i singulars
1. Amb caràcter general, la protecció d'arbres i arbredes monumentals es regiran pel que establix la Llei 4/2006, de 19 de maig, de la Generalitat, de patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana.
2. Es consideren arbres monumentals i singulars aquells exemplars que, per la seua edat, grandària, morfologia o càrrega simbòlica o cultural, es consideren mereixedors d'una protecció especial.
3. Queda prohibida la tala, la destrucció o l'alteració voluntària d'aquests elements, així com la realització d'obres o actuacions que puguen danyar el seu adequat desenvolupament, excepte els tractaments per a la millora i la conservació dels exemplars.
4. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals elaborarà l'inventari d'arbres monumentals en l'àmbit del present PRUG, per a identificar i localitzar tots aquells elements existents. Aquest inventari detallarà les prioritats per a la conservació i manteniment d'aquests exemplars per a assegurar la seua supervivència. En particular, formaran part de l'inventari aquells exemplars que complisquen els requisits establits en l'article 4 de la mencionada Llei 4/2006, de 19 de maig, de la Generalitat, de patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana, així com els que, sense complir aquests requisits, s'acullen al que establix l'apartat 2 del present article.
5. El mencionat inventari inclourà també els arbres o arbredes d'interés local declarats pels ajuntaments inclosos en l'àmbit territorial d'aquest PRUG. Per a això, l'ajuntament corresponent informarà l'òrgan competent en matèria de medi ambient i les diputacions provincials d'Alacant i València sobre les declaracions d'interés local realitzades.
6. La declaració pot afectar tant arbres o arbredes de titularitat municipal, com d'una altra administració publica o titularitat privada, en aquest supòsit, serà requisit previ la notificació i audiència a l'interessat.
Article 19. Prevenció d'incendis
1. D'acord amb el que establix l'article 45 del PORN, el marc per a la prevenció dels incendis forestals en l'àmbit del parc natural és l'establit en el corresponent pla de prevenció d'incendis forestals, aprovat mitjançant una Resolució de 22 de maig de 2006.
2. L'aplicació de les disposicions d'aquest pla de prevenció serà subsidiària tant del marc normatiu del parc natural (representat pel PORN i el present PRUG) com de la normativa general de prevenció d'incendis forestals.
Article 20. Conservació de les superfícies forestals
1. Les superfícies forestals, tant públiques com privades, compreses en l'àmbit del parc natural han de conservar-se en unes condicions silvícoles que asseguren un comportament adequat enfront de la possible declaració o propagació d'incendis forestals. A l'efecte, la conselleria competent en medi ambient efectuarà, en les masses de titularitat pública, els tractaments pertinents que es prevegen en el citat pla de prevenció d'incendis. Aquesta conselleria estimularà, així mateix, el compliment d'aquesta norma per part dels propietaris de superfícies forestals per mitjà de mesures de col·laboració específicament previstes a l'efecte. En el cas que no s'obtinguen per aquests mitjans els resultats requerits l'administració podrà escometre els treballs de forma directa en les superfícies integrades en l'àmbit d'aquesta normativa, si així ho aconsella la situació de risc existent.
2. La conselleria competent en medi ambient promourà la millora dels mitjans de vigilància i extinció de forma coordinada amb les administracions autonòmiques competents i amb els ajuntaments els termes dels quals es troben afectats per l'àmbit del PRUG.
3. Totes les actuacions que s'emprenguen en el context de la prevenció i lluita contra incendis forestals han de dissenyar-se de tal manera que no ocasionen impactes ecològics o paisatgístics. Es considera incompatible amb els valors ambientals l'execució de faixes tallafocs amb superfícies decapades o desbrossades per mitjà de procediments no selectius, per la qual cosa aquest tipus d'actuació queda prohibit en l'àmbit de la present normativa.
Article 21. Pla d'evacuació
La conselleria competent en medi ambient, en coordinació amb els municipis afectats i els distints organismes competents en matèria de protecció civil, formularà un pla d'evacuació per a les àrees residencials ubicades en l'àmbit del parc natural i el seu entorn immediat, incloent les accions de senyalització que es consideren necessàries.
Article 22. Protecció de la fauna
1. Els articles 23 a 25 del PORN establixen el marc per a la protecció de la fauna del parc natural. Així mateix, per a la figura de protecció, declarada o les que es puguen declarar en un futur, denominada reserva de fauna caldrà ajustar-se a allò que s'ha disposat en la seua normativa sectorial. La tinença d'animals domèstics en les finques particulars incloses en el parc queda permesa, encara que se subjecta als articles del PORN abans mencionats a fi d'evitar pertorbacions sobre la fauna silvestre.
2. Respecte als visitants, els gossos són els únics animals de companyia admesos en el parc. Els gossos aniran, en tot moment, lligats amb corretja i controlats de prop per la persona que els haja portat al parc, vigilant que no puguen espantar els pardals o xicotets mamífers que troben al seu pas. S'evitaran els crits als gossos per a no destorbar la fauna i els altres visitants. No es permeten els jocs amb els gossos utilitzant pilotes, pedres, troncs o semblants. Sense perjudici de l'anterior, el parc natural podrà adoptar les mesures que considere oportunes per a persuadir els visitants a utilitzar altres àrees més apropiades en les que la presència de gossos no represente un risc de pertorbació per a la fauna.
3. La caça i la captura d'espècies animals cinegètiques es regula en l'article 31 d'aquestes normes, corresponent a l'ordenació de l'activitat cinegètica.
4. La rehabilitació de basses tindrà les següents consideracions en referència a la protecció de la fauna:
a) Mantindre, en la mesura que siga possible, els elements constructius i els materials tradicionals com pedra, maçoneria. En cas d'emprar ciment, la superfície ha de ser rugosa.
b) En cas d'haver d'impermeabilitzar la bassa, es durà a terme amb argila compactada.
c) Mantindre una capa de substrat o terra en el fons de la bassa per a afavorir la vegetació i per a refugi de la fauna que habite en aquesta.
d) Si és necessari buidar la bassa en algun moment, s'ha de notificar prèviament al director conservador del parc natural, perquè es recupere la fauna previ al buidatge de la bassa i es torne a aquesta una vegada plena de nou.
e) Es recomana la construcció d'una rampa d'accés a l'aigua per a beure i per a evitar ofecs de la fauna.
5. Es definixen com a tanques no penetrables aquells tancaments en xarxa metàl·lica o estructura metàl·lica rígida oberta, i d'obra de construcció amb acabats lluïts o llisos, que no puguen ser creuats lliurement per la fauna silvestre. Es definixen com a tanques penetrables els tancaments vegetals, de fusta, de pedra seca o obra de construcció escalables (en els dos últims casos quan no tinguen complements metàl·lics o de vidre no penetrables) que puguen ser creuats lliurement per la fauna silvestre.
Sense perjudici de l'article 25 del PORN, queda prohibida la instal·lació de nous tanques no penetrables en l'àmbit del PRUG. Només podran utilitzar-se tanques no penetrables destinades a la protecció d'edificacions o instal·lacions quan la superfície tancada no siga superior a 1 hectàrea. Per a superfícies superiors, quan siga autoritzable han d'utilitzar-se tanques penetrables en un mínim del 50% de la longitud total del tancament. Igualment, i en aquelles zones en què es considere autoritzable, la instal·lació de tanques per a l'aprofitament ramader extensiu o per a la protecció de cultius que afecten superfícies superiors d'1 hectàrea només es permetrà, amb caràcter excepcional, quan l'òrgan competent en matèria d'espais naturals considere admissible el seu impacte sobre el paisatge, la vegetació i la fauna silvestre. Per a això serà necessari un informe favorable del mencionat òrgan, amb caràcter previ a la llicència urbanística o autorització, si és necessària.
Es fomentarà que les tanques preexistents prenguen les mesures oportunes per a complir el que disposa aquest article.
Sense perjudici de l'article 25 del PORN i aquest PRUG, en la franja de servitud pública de les vies de comunicació, i quan estiga justificat pel risc d'atropellament de la fauna, s'admetran les tanques no penetrables de qualsevol longitud, preferentment acompanyades de mesures canalitzadores de la fauna cap als passos elevats o inferiors d'aquestes vies de comunicació. Igualment, es podran admetre tanques no penetrables quan la instal·lació d'aquestes siga promoguda per la conselleria competent en medi ambient i estiga relacionada amb la limitació d'accés públic a zones especialment sensibles per albergar valors excepcionals.
6. Quant a les característiques de les tanques i closes caldrà ajustar-se al que establix el Decret 178/2005, de 18 de novembre, pel qual s'establixen les condicions de les tanques en el medi natural i dels tancaments cinegètics i la present normativa.
7. Per a assegurar la conservació de les poblacions d'espècies faunístiques que, per la seua escassetat o importància, hagen de considerar-se com d'interés especial, s'elaborarà un pla de conservació de la fauna de la serra de Mariola. Aquest pla inclourà una llista de les espècies presents en el parc natural, l'estat de les seues poblacions i les mesures de conservació necessàries per al seu manteniment i millora. A més, el pla inclourà un programa d'actuacions coordinades entre les diferents administracions implicades, ateses les disponibilitats pressupostàries i els criteris de prioritat d'aquest.
Article 23. Protecció del paisatge
1. Els articles 26 a 28 del PORN regulen les normes a tindre en compte en relació amb la protecció del paisatge. Complementàriament, la gestió dels hàbitats i del paisatge del parc natural promourà el manteniment o la formació d'un mosaic heterogeni de boscos, matolls, cultius i prats, evitant l'excessiva fragmentació en unitats de xicotetes dimensions. La gestió també afavorirà els hàbitats més habitualment utilitzats pel conill i la perdiu (marges, esbarzers, erms, vegetació ruderal).
2. S'evitaran les pertorbacions que comprometen la conservació dels hàbitats i les espècies de flora i de fauna de major interés que s'assenyalen en el PORN, evitant una excessiva intervenció sobre els sistemes ecològics.
3. Es vigilarà la integració en el paisatge d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural com penyals, arbres monumentals, etc., per a tots els quals podran establir-se perímetres de protecció basant-se en conques visuals que garantisquen la prominència en l'entorn.
Article 24. Protecció del patrimoni cultural
1. L'inventari de béns culturals immobles del Parc Natural de la Serra de Mariola i la seua àrea d'influència, elaborat i que figura com a apèndix del PRUG, servirà de base per a orientar les actuacions necessàries per a la protecció i la conservació del patrimoni cultural protegit del parc natural i per a l'elaboració del Catàleg del patrimoni cultural protegit de la serra de Mariola, d'acord amb el que establix l'article 29 del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra de Mariola.
2. Els elements constructius tradicionals existents en l'àmbit del parc natural, com les ermites, les caves, les masies, basses, forns de calç, assuts o preses hidràuliques, i els molins situats en els llits de rius i barrancs, com també els jaciments arqueològics, seran objecte d'especial protecció, a fi de garantir la conservació i la recuperació dels valors arquitectònics i tipològics relacionats amb les activitats tradicionalment desenvolupades en el territori, segons el que establix la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià i la Llei 7/2004, de 19 d'octubre, de la Generalitat, de modificació de la Llei 4/1998.
3. Per a la restauració dels elements constructius, la iniciativa pública o privada podrà sol·licitar col·laboració tècnica de l'administració competent, que l'atorgarà segons els mitjans de què dispose.
Article 25. Protecció dels camins ramaders
En els articles 30 a 32 del PORN es regulen les normes de protecció dels camins ramaders. Els camins ramaders existents en l'àmbit del PRUG no podran ser objecte de desafecció del domini públic.
SECCIÓ 2ª
ACTIVITATS AGRÀRIES, RAMADERES,
FORESTALS I CINEGÈTIQUES
Article 26. Activitats agràries
1. L'activitat agrària està regulada pels articles 34 a 38 del vigent PORN. La conselleria competent en medi ambient afavorirà l'activitat agrícola tradicional. Com a espai eminentment de secà, de clima relativament rigorós i terreny irregular, els cultius predominant són l'olivera, l'ametler, els fruiters de secà, gira-sol i cereals, la vinya i les pomeres, de gran tradició en la zona i que han disminuït notablement i les hortalisses, llegums i tubèrculs que es cultiven majoritàriament per a l'autoconsum.
El cultiu de plantes aromàtiques i medicinals té caràcter prioritari per al manteniment de l'activitat i el paisatge agrícola. L'administració recolzarà la implantació d'aquesta activitat afavorint l'associació entre els productors, facilitant la producció de plançons, promovent el certificat com a cultiu ecològic i difonent l'activitat entre els ciutadans.
Es contemplarà la possibilitat d'utilitzar espècies de fusta noble, com el cirerer, l'anouer o altres que puguen ser d'interés de cara a buscar alternatives innovadores als aprofitaments actuals. Les plantacions d'aquestes espècies es podran admetre en terrenys d'ús agrícola, amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
2. La conselleria competent en medi ambient impulsarà l'adopció de models d'explotació agrícola ecològics i compatibles amb la conservació ambiental. Per a això, i en col·laboració amb la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, prestarà suport tècnic als agricultors ubicats en l'àmbit del PRUG que ho sol·liciten i proporcionarà informació a aquests sobre les línies d'ajuda existents per a aplicar programes agroambientals.
No està permés el cultiu davall plàstic, en hivernacle o túnel, exceptuant els vivers de producció de planta agrícola, forestal o ornamental i els cultius ecològics que es permeteren en l'àrea d'esmorteïment, amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals en què s'avaluarà el possible impacte paisatgístic.
L'ús de productes fitosanitaris ha d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que li siguen aplicables, d'acord amb els períodes, limitacions i condicionaments establits pels organismes competents. En tot cas, en l'àmbit del PRUG es prohibix l'ús de productes fitosanitaris inclosos en la categoria toxicològica C per a la fauna terrestre. L'ús de mitjans aeris en l'aplicació de productes fitosanitaris requerirà informe favorable per part de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
3. El paisatge d'aquestes zones és de singular bellesa per aconseguir una perfecta harmonia entre l'element arquitectònic humà amb el natural, és per això que, els marges de pedra funcionals o en ruïnes associats a antics bancals o per a la correcció de processos erosius en terrenys agrícoles o marges de pistes i carreteres, són d'especial interés en l'àmbit del PRUG. Les pedres que s'usen per a la seua restauració han de procedir de pedreres legalitzades i han de tindre textura porosa per a facilitar l'assentament de vegetació. Els marges es construiran sense rejuntar la cara exterior, i fent ixents regulars pels quals puga escalar la fauna. Es procurarà que l'estructura del mur tinga galeries naturals per a xicotets mamífers, per mitjà de la col·locació de tubs a diferents altures que es retiraran una vegada consolidat el mur.
4. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals podrà autoritzar la nova posada en cultiu dels antics camps abandonats per a l'aprofitament agrícola, ramader o per a sembres per a alimentar a la fauna silvestre. La sol·licitud d'autorització indicarà la naturalesa dels cultius, la localització concreta dels camps, la disponibilitat de l'aigua necessària per al cultiu si fóra necessari, i les tasques agrícoles previstes per a dur a terme, inclosa la fertilització i els tractaments fitosanitaris, quan concórreguen les condicions que s'indiquen a continuació:
a) Quan l'esmentada recuperació siga promoguda pels òrgans gestors del parc natural com a part d'estratègies generals de conservació del paisatge i els ecosistemes, establiment de sembrats per a la fauna silvestre o d'ús públic compatible amb la preservació dels valors ambientals de l'espai natural protegit.
b) Quan sense ser promoguda per l'administració del parc natural, complisca les condicions següents:
- Que es tracte de terrenys anteriorment dedicats al cultiu, justificant-se documentalment aquest extrem, com també el moment en què s'abandone el cultiu i les circumstàncies que van motivar aquest abandó.
- Que no es produiran afeccions significatives, directes o indirectes, sobre poblacions d'espècies o hàbitats considerats d'interés o prioritaris en la normativa aplicable, com també altres usos considerats com compatibles en la present normativa.
- Que es dispose de les infraestructures i dotacions de qualsevol tipus necessàries per a dur a terme l'activitat agrícola, sense que es requerisca la construcció de nova planta de noves infraestructures de cap classe per a l'exercici de l'activitat, sense perjudici del que disposa l'article 59 del PORN.
- Que la seua ubicació territorial en el parc natural la faça compatible amb les directrius generals d'ordenació i gestió d'aquest.
En tot cas, aquesta recuperació ha de comptar amb l'informe favorable de l'òrgan competent en espais naturals protegits, sense perjudici de les restants autoritzacions, en aplicació de la legislació sectorial vigent i el PORN vigent.
Article 27. Construccions i instal·lacions relacionades amb l'activitat agrària
1. L'article 59 del PORN establix les limitacions i requisits establits per a les construccions i instal·lacions relacionades amb l'activitat agrària. En tot cas, i sense perjudici dels altres requisits exigits en la legislació aplicable, la construcció d'edificacions de nova planta en l'àmbit del PRUG, en aquells supòsits en què resulten autoritzables, requerirà, almenys, informe favorable de l'òrgan competent en matèria de medi ambient, i de forma prèvia, ha de justificar-se la sol·licitud per mitjà d'un informe de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, conforme el que disposa l'Ordre de 17 d'octubre de 2005, de la conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es regula l'emissió d'informes de caràcter territorial i urbanístic, on es demostre la vinculació directa d'aquestes construccions, instal·lacions o infraestructures a l'explotació agrària i el titular de la qual tinga la condició d'agricultor professional, així com també la seua conformitat amb els plans o normes de caràcter sectorial.
2. No es distingix entre els distints sistemes constructius empleats, per la qual cosa, amb caràcter general, la instal·lació d'habitatges prefabricades, caravanes o remolcs estarà sotmesa al mateix règim que les construïdes en el sistema tradicional.
Article 28. Ramaderia
L'activitat ramadera s'ajustarà al que establix l'article 39 del PORN. Mentre es duga a terme la confecció i la tramitació del pla d'aprofitament ramader, es promocionaran aquelles actuacions dirigides a una ramaderia extensiva que aprofite els pastos naturals existents, de manera compatible amb el manteniment de la vegetació silvestre i, al mateix temps, contribuir al control de la vegetació per a reduir els riscos d'incendi forestal.
Article 29. Instal·lacions ramaderes
1. Els recintes desmuntables dels llocs on es guarda del bestiar són les úniques instal·lacions ramaderes permeses en l'àmbit del parc natural, sense perjudici del que disposa l'annex III del PORN per a la zona de protecció integral.
2. En tot cas, aquests recintes on es guarda el bestiar únicament podran autoritzar-se sobre camps de cultiu, sense perjudici del que disposa l'article 39 del PORN i la normativa particular del present PRUG.
Article 30. Aprofitament forestal
L'aprofitament forestal està regulat en els articles 40 a 47 del vigent PORN, de la mateixa manera, l'article 59 del PORN establix les limitacions i requisits establits per a les construccions i instal·lacions relacionades amb l'explotació forestal. En tot cas, i sense perjudici dels altres requisits exigits en la legislació aplicable, la construcció d'edificacions de nova planta en l'àmbit del PRUG, en aquells supòsits en què resulten autoritzables, ha de justificar-se la vinculació directa d'aquestes construccions, instal·lacions o infraestructures amb l'explotació forestal.
Article 31. Aprofitament cinegètic
1. Per a l'àmbit del Parc Natural de la Serra de Mariola, l'aprofitament cinegètic s'ajustarà al que establix la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de caça de la Comunitat Valenciana, i a les determinacions contingudes en els articles 48 i 49 del PORN.
2. La caça en els terrenys tancats del parc natural es regularà per mitjà de l'aprovació del corresponent pla tècnic d'ordenació cinegètica, com a instrument de gestió per a l'aprofitament de la riquesa cinegètica de manera compatible amb altres interessos legítims en l'espai. Aquests plans s'ajustaran a les corresponents directrius cinegètiques d'ordenació cinegètica de manera que bé el parc natural s'integre en una única comarca cinegètica o que, pertanyent a diverses, existisca per al parc natural igualtat de directrius.
3. Queden prohibits en l'àmbit del parc natural els vedats de caça comercials. Així mateix, queden prohibides les soltes o repoblacions d'espècies cinegètiques en l'àmbit del parc natural amb les excepcions següents:
- Aquelles previstes en projectes de repoblació proveïdes d'exemplars salvatges aprovades per l'òrgan territorial competent en matèria de caça, amb un informe previ favorable d'òrgan competent en matèria d'espècies.
- Aquelles necessàries per a l'ensinistrament de gossos de mostra en els llocs que, si és el cas, puguen ser habilitats de conformitat amb les directrius d'ordenació cinegètica i aquest PRUG.
4. S'ha d'establir en cada vedat una zona de reserva cinegètica obligatòria mínima del 10% de la superfície total del vedat, on no es practicarà l'aprofitament cinegètic. Com a criteri general, es procurarà fer coincidir les zones de reserva de vedats contigus, ubicant-se preferentment en les zones de major protecció del PORN. Aquesta zona quedarà definida en el respectiu pla tècnic d'ordenació cinegètica.
5. Quan per les raons establides en l'article 13.1 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de caça de la Comunitat Valenciana, siga necessari el control d'espècies cinegètiques en períodes i llocs no permesos, o per mitjà de mètodes prohibits per a les modalitats esportives, l'òrgan competent en matèria de caça podrà emetre la corresponent autorització, ajustant-se la resolució, en el cas de mètodes prohibits, a les especificacions de l'article 13.2 d'aquesta Llei, i en el cas que es tracte de zones de seguretat, a l'article 13.3.
6. Les limitacions establides en relació amb l'activitat cinegètica seran enteses sense perjudici del que disposen les ordres generals de vedes de cada any, quan les disposicions allí exposades resulten més restrictives o conservacionistes.
SECCIÓ 3ª
ACTIVITATS EXTRACTIVES I MINERES
Article 32. Activitats extractives i mineres
1. Les activitats extractives i mineres i les seues indústries annexes existents inscrites en l'interior de les àrees d'activitats extractives descrites en l'annex I del Decret 76/2001, de 2 d'abril, del Consell, pel qual es va aprovar el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra de Mariola, que estiguen funcionant legalment a l'entrada en vigor del PORN, han de complir les disposicions fixades en l'article 33 del PORN, sense perjudici del que establix el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.
2. El titular de l'aprofitament està obligat a desenvolupar i executar amb els seus mitjans la restauració d'acord amb el pla de restauració integral i la resta de condicions establides en la declaració d'impacte ambiental, sense perjudici del que establix la legislació vigent en matèria de mineria.
3. Les obres que es realitzen anualment en el desenvolupament d'aquest pla s'inclouran com un annex al pla anual de labors que es presente davant de l'òrgan competent en mineria, el qual, al seu torn, traslladarà d'aquest annex a l'òrgan competent en matèria de medi ambient i a la corporació local del municipi on es desenvolupe l'explotació.
4. Sense perjudici de les facultats ordinàries d'inspecció i control que duga a terme la conselleria competent en mineria, la conselleria competent en medi ambient podrà inspeccionar el compliment de les mesures establides per a minimitzar l'impacte de les activitats extractives, com també el compliment dels treballs de restauració.
5. El director conservador i l'òrgan competent en matèria de medi ambient vetlaran pel compliment de la legislació vigent, quant a la restauració del medi natural, amb l'objectiu de limitar l'activitat minera a les explotacions actualment actives i assegurar que quan aquestes finalitzen la seua activitat, es recuperen les zones afectades, entenent com a restauració la via per a aconseguir que el terreny torne a ser útil per a un determinat ús que pot ser diferent de l'original, com ara ús agrícola, forestal, recreatiu, creació d'estanys o basses de recuperació de fauna o abocament de residus inerts adequats. En aquest últim cas, l'activitat estarà subjecta al que disposa el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment o amb fins de construcció.
SECCIÓ 4ª
ACTIVITATS CONSTRUCTIVES,
URBANISME I INFRAESTRUCTURES
Article 33. Activitats d'urbanització, edificació i reforma
1. La urbanització, la construcció i la reforma d'edificis en l'àmbit del parc natural està regulada i determinada pels articles 58 i següents del PORN, i per les normes particulars d'aquest PRUG, que determinen les limitacions a aquestes construccions i edificacions públiques.
2. Queda prohibit el desmantellament o la demolició d'aquells edificis i instal·lacions tradicionals d'interés historicoarqueològic, per als quals es potenciaran les actuacions que suposen millora, restauració i conservació. S'entén per edificis i instal·lacions tradicionals tots aquells immobles catalogats o inclosos en els planejaments urbanístics dels municipis de l'àmbit del present pla.
3. Les edificacions, construccions o instal·lacions de qualsevol classe i ús, existents en el moment de l'entrada en vigor d'aquest PRUG, que no s'ajusten a les previsions que conté o a les determinacions de la legislació sectorial aplicable, seran considerades fora d'ordenació a efectes urbanístics. En aquest supòsit quedaran sotmeses al règim previst en la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, urbanística valenciana, i el Decret 67/2006, de 19 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'ordenació i gestió territorial i urbanística.
Article 34. Instal·lacions i adequacions relacionades amb les activitats recreatives i turístiques
1. S'entén per àrea recreativa l'espai a l'aire lliure que pot incloure dotacions com a subministrament d'aigua, serveis higiènics, neteja i recolllida de residus, taules, bancs, estacionament de vehicles i zones per a jocs infantils, en la qual es poden realitzar diverses activitats recreatives, d'oci i esplai durant una jornada.
2. Es prohibix, amb caràcter general, qualsevol classe d'edificació de nova planta relacionada amb l'activitat recreativa en l'àmbit del parc natural, amb l'excepció dels serveis sanitaris i de sanejament de les aigües que siguen necessàries per a eliminar els impactes existents en les zones on es realitze les activitats d'ús públic, definides per les normes particulars d'aquesta normativa.
3. En els espais reservats per a l'ús públic, només es permetran aquelles instal·lacions de caràcter recreatiu d'interés públic o social, les quals han de basar-se sobre construccions preexistents. La reconversió no podrà comportar un augment de l'altura de l'edificació, ha de resoldre adequadament la depuració d'abocaments i s'ajustarà a les característiques paisatgístiques de la zona. L'atorgament de llicències urbanístiques o d'activitat exigirà l'informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, sense perjudici dels tràmits previstos en la legislació urbanística i d'impacte ambiental, fins i tot quan es tracte d'instal·lacions desmuntables de caràcter provisional.
4. Les construccions i instal·lacions actualment existents en algun d'aquests espais, sempre que no entren en contradicció amb les determinacions d'aquest PRUG i amb les normes particulars establides per a aquests espais, han d'ajustar-se a la normativa sectorial que els siga aplicable, a l'efecte de regularitzar la situació.
5. Les instal·lacions turístiques i recreatives estan regulades pels articles 55 i 56 del vigent PORN, basant-se en allò que han disposat les edificacions en sòl no urbanitzable en la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del Consell, del sòl no urbanitzable. Com a criteri general, les zones recreatives han de situar-se en zones de vora forestal, prop de les vies de comunicació i, sempre que siga possible, de poblacions, cuidant que no altere l'equilibri natural i amb mesures de prevenció d'incendis en les zones i la seua àrea d'influència. Ha de fomentar-se la creació de places turístiques en els nuclis urbans per mitjà de la transformació de habitatges desocupades en hotels, pensions o hostals. En tot cas, les zones d'alta capacitat han de situar-se en la franja perimetral de la serra, evitant zones d'acollida massives en l'interior. En l'entorn d'aquestes instal·lacions es poden condicionar itineraris o sendes que permeten accedir a llocs d'interés per al visitant (restes històriques, vistes panoràmiques, fonts, etc.).
Article 35. Instal·lacions i infraestructures permanents relacionades amb les activitats de conservació en finques privades
1. D'acord amb el que indica l'apartat 6 de l'article 8 del present PRUG, la conselleria competent en matèria de medi ambient i l'òrgan responsable de la gestió d'espais naturals protegits promouran que els propietaris de finques privades desenvolupen la gestió d'aquestes de forma compatible amb la conservació dels elements naturals i culturals d'interés que, si és el cas, albergaren.
2. Quan per a dur a terme aquesta gestió siga necessari l'emplaçament d'instal·lacions o infraestructures permanents de qualsevol naturalesa que, pel seu fi, disseny o característiques, no resulten enquadrables en altres categories d'instal·lacions lligades a activitats o usos considerats en el present document com compatibles, han de complir els següents requisits previs:
a) Les actuacions han de justificar el seu interés per a la conservació dels hàbitats i espècies de flora i fauna o d'elements patrimonials, paisatgístics o culturals.
b) Es valoraran especialment aquelles actuacions que compten amb la promoció o patrocini d'entitats publiques o privades sense finalitat lucrativa els fins de la qual coincidisquen amb els de l'activitat de què es tracte, o bé aquelles que formen part de plans o programes de gestió, conservació o recuperació d'hàbitats i espècies aprovats per l'administració competent.
c) Sense perjudici de l'anterior, no s'admetran les edificacions de nova planta en tot l'àmbit del parc natural. Quant a altres infraestructures, han de ser objecte d'informe específic segons les seues característiques i davall les normes que establix el PORN vigent i el present PRUG.
d) Sí s'admetrà la vinculació de l'activitat a la restauració i rehabilitació d'edificacions existents, davall les condicions establides en l'article 56.1 del PORN, mentre que les condicions de les edificacions s'adaptaran a les previstes en l'article 59.8 del mateix pla.
e) En el cas eventual que les instal·lacions que s'executen per a aquesta finalitat deixen de ser usades en el futur per a aquesta, només podran ser utilitzades per a usos comparables, en la finalitat i el patrocini, amb el que es proposa. En aquest cas, i en particular, es considerarà incompatible la futura implantació de qualsevol activitat d'allotjament, restauració o recreativa no vinculada a la conservació o rehabilitació.
3. Pel que fa a la tramitació, atés que és la implantació d'una activitat en sòl no urbanitzable, requerirà la declaració d'interés comunitari, a més d'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits i estimació d'impacte ambiental per referència a la rehabilitació d'edificacions existents, sense perjudici del que establisca la legislació sectorial que siga d'aplicació i, en especial, la de caràcter urbanístic.
Article 36. Instal·lacions i adequacions relacionades amb els centres culturals, assistencials i benèfics
1. La instal·lació i l'adequació relacionades amb els centres culturals, assistencials i benèfics està regulada i determinada per l'article 60 del PORN mentre els siga d'aplicació, i per les normes particulars d'aquest PRUG, que determinen les limitacions a aquestes construccions i edificacions públiques o privades.
2. Per a la tramitació de l'autorització que corresponga, ha de justificar-se documentalment i amb caràcter previ el compliment d'almenys, una de les condicions següents:
a) Que l'actuació es proposa davall la promoció o el patrocini d'entitats públiques o privades sense finalitat lucrativa i responen a un interés general.
b) Que l'actuació compta amb el suport explícit de l'administració directament responsable de l'àmbit de què es tracte, per trobar-se compresa en els plans, projectes o programes d'aquesta administració.
3. En el cas eventual que les instal·lacions que s'executen per a aquesta finalitat deixen de ser usades en el futur per a aquesta activitat, només podran ser utilitzades per a usos comparables, en la finalitat i el patrocini, amb el que es proposa. En aquest cas, i en particular, es considerarà incompatible la futura implantació de qualsevol activitat d'allotjament, restauració o recreativa no vinculada a la conservació.
4. Pel que fa a la tramitació, atés que és la implantació d'una activitat a sòl no urbanitzable, requerirà declaració d'interés comunitari, a més d'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits i estimació d'impacte ambiental per referència a la rehabilitació d'edificacions existents, sense perjudici del que establisca la legislació sectorial que siga d'aplicació i, en especial, la de caràcter urbanístic.
Article 37. Urbanismo
1. El parc natural no inclou sòl urbà o urbanitzable en el seu interior. Els terrenys actualment declarats sòl no urbanitzable protegit (SNUP) mantindran aquesta classificació a efectes urbanístics.
2. Els municipis amb planejament urbanístic discordant per les normes o la classificació de sòl respecte a les disposicions del PORN i aquest PRUG han d'incorporar aquestes disposicions en la primera revisió o modificació del seu planejament que es duga a terme a partir de l'aprovació del PRUG. Mentrestant, l'atorgament de llicències, permisos, autoritzacions o concessions municipals ha d'ajustar-se estrictament al que disposa el PRUG.
3. Per als sòls urbans o urbanitzables inclosos en la categoria d'ordenació denominada àrees d'esmorteïment d'impactes regix, amb caràcter general, el règim urbanístic establit en els respectius planejaments urbanístics municipals coincidents amb aquests.
4. Els terrenys inclosos en la categoria d'àrees forestals mantindran la classificació de sòl no urbanitzable protegit.
5. En els terrenys inclosos en la categoria d'àrees agrícoles i de conformitat amb la legislació vigent en matèria de sòl no urbanitzable i els articles 58 i 59 del PORN, només es permetran les edificacions i instal·lacions de nova planta destinades exclusivament als usos i activitats pròpies d'aquest tipus de sòls. Així mateix, en aquesta categoria de sòl només es podran realitzar aquelles actuacions que sent compatibles amb les normes de protecció corresponents, tinga previstes el planejament per ser necessàries per al millor aprofitament, atenció i restauració dels recursos naturals o per al seu gaudi públic i aprofitament col·lectiu. Igualment es podran dur a terme les obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic o dels serveis públics o activitats d'utilitat pública o interés general i per a la minoració dels riscos que van motivar la seua protecció.
6. Tenint en compte les condicions especials que concorren en el cas de les edificacions aïllades a sòl no urbanitzable en les àrees d'Ansarins, Blai Giner, Mingol-la Mina, Sant Jaume i la Plana, en els termes municipals de Bocairent, Alcoi i Cocentaina, es faculta els ajuntaments dels esmentats municipis a establir un règim especial en aquestes àrees, a través de la confecció d'un pla o plans especials, en els quals sense perjudici de la necessitat de mantindre la consideració actual dels terrenys afectats com a sòl no urbanitzable protegit, s'establiran les mesures necessàries per a minimitzar els impactes ambientals existents, segons el que disposa la disposició transitòria quarta, en el seu apartat quart, de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, sense perjudici del que establix aquest pla i la legislació urbanística vigent.
7. Aquests plans especials han de ser objecte d'informe favorable d'òrgan competent en espais naturals protegits i de declaració d'impacte ambiental favorable amb caràcter previ a la seua aprovació definitiva. La delimitació específica d'aquestes àrees es mostra en el plànol d'ordenació del present PRUG.
Article 38. Transferències i segregacions de propietats
1. Les transferències de propietat, divisions i segregacions de terrenys rústics s'efectuaran d'acord amb el que disposa la Llei 8/2002, de 5 de desembre, d'ordenació i modernització de les estructures agràries de la Comunitat Valenciana, i la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, com també de qualsevol altra legislació agrària o forestal que s'aplique. Tota divisió o segregació que no complisca aquests requisits es considerarà que dóna lloc a la parcel·lació urbanística per a generar nucli urbà, la qual cosa queda prohibit en l'àmbit del PRUG.
2. Les finques segregades han de tindre accés directe immediat, o bé per mitjà de servitud de pas legalment constituïda, a la xarxa viària pública.
3. En cap cas es consideraran solars ni es permetrà edificar els lots d'una parcel·lació efectuada amb infracció de les disposicions del present article.
Article 39. Infraestructures
1. Es declaren corredors de localització d'infraestructures a l'efecte d'instal·lació de noves infraestructures, els eixos viaris perifèrics existents en l'actualitat (N-340, CV-81, CV-700 i CV-795), les noves infraestructures, estaran sotmeses a les disposicions sectorials vigents en la matèria i al que disposen els articles 61 a 71 del PORN.
2. Totes les actuacions d'infraestructures que, per raó de la seua naturalesa, es consideren com autoritzables en la present normativa, com també aquelles destinades al servei del parc natural, prevenció d'incendis, servei de protecció civil de la comunitat autònoma o de l'estat i xarxes de prevenció de riscos naturals, han d'atendre, a més de la legislació sectorial corresponent, als requisits següents:
a) Els traçats i l'emplaçament han de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, per a evitar la creació d'obstacles en la lliure circulació de la fauna i de les aigües, o rebliments de sediments, la degradació de la vegetació natural o els impactes paisatgístics. Qualsevol nova ampliació o millora de les carreteres existents en l'àmbit del PRUG, incloent les que ho delimiten, han de preveure l'establiment de mesures preventives o correctores que asseguren la permeabilitat per a la fauna silvestre, com a limitacions puntuals de velocitat, senyals de trànsit d'alerta del pas de fauna, potenciació de passos inferiors, especialment en l'encreuament amb barrancs, terrenys forestals o marges agrícoles prèviament existents.
b) Durant la realització de les obres han d'adoptar-se les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal i en acabar les obres ha de procedir-se a la restauració del terreny i de la coberta vegetal. Així mateix, s'evitarà la realització d'obres en aquells períodes establits pel PORN que puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.
c) Les autoritzacions i la resta de requisits necessaris per a la realització d'infraestructures han d'obtindre's amb caràcter previ a l'atorgament de llicència urbanística.
3. Les línies elèctriques i de telecomunicacions de nova creació, destinades al servei d'instal·lacions i activitats compatibles situades en l'àmbit del parc natural, han de discórrer de manera prioritària pels corredors d'infraestructures, en cas contrari han de discórrer soterrades. L'òrgan competent en matèria de medi ambient vetlarà pel progressiu soterrament de les línies existents, amb la col·laboració de les diferents administracions interessades, el sector privat afectat i el titular de la línia. Mentre no es realitze el soterrament de les línies ja instal·lades, la constatació de qualsevol cas de mort en aquestes d'un exemplar d'au protegida, determinarà l'obligatorietat d'un aïllament immediat per part del propietari de la línia.
4. Es prohibix, en l'àmbit del PRUG, qualsevol instal·lació destinada a la producció d'energia d'aplicació empresarial i industrial (plaques solars, generadors) excepte aquelles que puguen instal·lar-se en l'àmbit domèstic per a autoconsum, en les instal·lacions d'ús públic o vinculades a les activitats autoritzades i compatibles amb el PORN (s'entendrà com a autoconsum les instal·lacions generadores d'energia que no porten associada sistema d'evacuació de l'energia produïda), i que no originen impactes ambientals o paisatgístics perceptibles.
5. L'article 71 del PORN regula el règim d'avaluació d'impacte ambiental al qual s'han de sotmetre aquestes infraestructures.
TÍTOL III
NORMES GENERALS D'ÚS PÚBLIC
SECCIÓ 1ª
ÚS PÚBLIC
Article 40. Ús públic i protecció dels recursos naturals
1. S'entén per activitat d'ús públic l'acció d'oci o esplai que duguen a terme els visitants d'un espai natural protegit utilitzant els seus serveis o equipaments, i a la qual és inherent l'acostament als valors naturals i culturals d'aquest espai. Són tant aquelles que promou l'administració de l'espai natural protegit facilitant la seua pràctica, com aquelles altres que per iniciativa popular, col·lectiva o d'altres entitats, es desenvolupen per diferents motivacions.
2. Mentre s'elabore i aprove el pla d'ordenació de l'ús públic el contingut del qual es definix en l'article 54 del PORN, aquest ús públic s'ajustarà al que establix la legislació específica i a les determinacions contingudes en el present pla. En especial, s'aplicaran les disposicions del Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i d'esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural.
3. El parc natural aplicarà mecanismes per a transmetre actituds i expectatives apropiades a les persones que el visiten, minimitzant l'impacte ambiental de l'ús públic mentre es maximitza l'experiència dels visitants a través del contacte directe amb el personal del parc, els seus habitants i el seu patrimoni, i amb materials interpretatius ben orientats.
4. Es fomentarà el servei d'informació a visitants des dels nuclis urbans de les poblacions, vinculant els punts d'informació pertinents als establiments d'atenció al visitant que tenen les distintes institucions o entitats, procurant-se que la informació i les propostes d'activitats relatives al patrimoni cultural i natural estiguen integrades.
5. No es permet, siga quin siga el procediment, realitzar inscripcions, senyals, signes i dibuixos sobre pedres, vegetals o qualsevol altre element del medi natural, com també en tot moble o immoble amb l'excepció de les senyalitzacions pròpies de les carreteres, i les finques particulars del parc, els quals, en tots els casos, s'atindran a les normes que s'establisquen de disseny i instal·lació. Excepcionalment s'admetran els senyals de les sendes de petit recorregut (PR), sendes locals (SL) i gran recorregut (GR), que es realitzaran amb atenció, i en el nombre mínim necessari per a la correcta identificació de la senda que s'ha de seguir. En general, aquests senyals utilitzaran com a suport la senyalística pròpia del parc natural.
6. En les zones en regeneració, així indicades per mitjà de rètols, queda prohibit el trànsit de visitants i les activitats d'ús públic de manera general. En les zones de major freqüentació els rètols afegiran la indicació Accés restringit.
7. En les zones d'ús públic no es permet la creació de latrines incontrolades en tota la zona. En la resta del parc, no es permeten les latrines incontrolades a menys de 25 m de sendes i camins, i 50 m de punts d'estada, miradors i edificacions rurals, i cursos d'aigua.
8. Es fomentarà la recollida selectiva dels diferents tipus de residus produïts al model vigent en els termes municipals de què es tracte, resultant d'aplicació l'ordenança que aproven els ajuntaments referent a aquest particular.
9. Encara que existisquen contenidors per a fems sòlids en el parc, es promourà el transport dels fems cap a les zones urbanes d'origen dels visitants, com també la separació de les diferents fraccions segons la recollida que es duga a terme en els seus llocs d'origen.
10. Amb caràcter general, el parc vetlarà per l'adequada conservació i manteniment de les fonts, d'acord amb la legislació vigent i en coordinació amb les administracions competents.
11. Els visitants del parc natural compliran durant la seua estada totes les directrius i recomanacions que els facen saber pel personal assignat a la gestió del parc, en qualsevol cas tindran una conducta respectuosa amb el medi ambient:
a) Transitaran pels camins, carreteres o sendes autoritzades, abstenint-se d'efectuar recorreguts camp a través.
b) Els desplaçaments es realitzaran complint les limitacions que segons la via s'establisquen a determinats mitjans de transport.
c) Els visitants no molestaran els animals, ni intentaran la seua captura.
d) Els visitants no recol·lectaran cap espècie vegetal, excepte el que es disposa en l'article 17 de protecció de la vegetació.
e) Els visitants no recol·lectaran fragments de roques, minerals o fòssils, ni realitzaran accions per a la seua recol·lecció.
f) Es prohibix encendre foc amb caràcter general, excepte en els llocs recreatius adequadament preparats, en els termes autoritzats per la conselleria competent en medi ambient.
g) Es prohibix tirar puntes de cigarret, plàstics, papers o qualsevol tipus de residu al sòl, llit, fonts o brolladors, i ha d'utilitzar a l'efecte els contenidors distribuïts pel parc.
h) Els vehicles estacionaran en els aparcaments habilitats per a això en cada un dels espais d'ús públic, i s'abstindran de fer-ho fora de les vies rodades.
12. Amb caràcter general, les activitats d'ús públic no previstes en aquestes normes s'ajustaran al que ha estipulat la normativa sectorial en matèria d'ús públic i espais turístics, ajustant-se aquestes a les directrius que s'estipularan en el pla d'ordenació d'ús públic.
Article 41. Xarxa viària, circulació i aparcament
1. Es classifica la xarxa viària del PRUG de la serra de Mariola en carreteres, pistes forestals i sendes o camins tradicionals que discorren per aquest territori, els quals es definixen i regulen com seguix:
- La xarxa bàsica de carreteres serà la constituïda per les carreteres asfaltades, de lliure utilització per a qualsevol classe de vehicles. És recomanable la senyalització i promoció per mitjà de materials informatius, com també la senyalització informativa referent al Parc Natural de la Serra de Mariola al llarg d'aquestes carreteres.
- Les pistes forestals són les vies de comunicació que discorren totalment o parcialment per àrees forestals, per les que poden circular vehicles de quatre rodes, com disposa el Decret 183/1994, d'1 de setembre, del Consell, pel qual es regula la circulació de vehicles per terrenys forestals.
- Les sendes són itineraris que discorren en la majoria dels casos per camins tradicionals, recomanant patrimoni natural i cultural i habilitat per a la marxa i excursionisme, fonamentalment a peu.
- Les vies ciclistes són els carrils preparats per a la pràctica del cicloturisme, el pla d'ordenació de l'ús públic assenyalarà aquestes vies.
- Les sendes i pistes incloses en el Parc Natural de la Serra de Mariola no poden asfaltar-se. Les obres de millora d'aquests camins i pistes requeriran informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits. Excepcionalment, en aquells trams en què es considere necessari podrà pavimentar-se diferent de l'asfaltat, sense prejudici del que establix el PORN.
- En les sendes i itineraris naturals està permés el trànsit a peu, la circulació de vehicles de motor o sense només podrà transitar per pistes forestals que no estiguen prohibides al trànsit. Les determinacions específiques per a les sendes i itineraris del parc natural estaran regulats pel pla d'ordenació d'ús públic i per aquest PRUG, en les quals s'indicarà el tipus de trànsit permés. És recomanable la senyalització i promoció per mitjà de materials informatius, la difusió de recomanacions per a un comportament adequat a l'entorn natural, i la senyalització informativa referent al Parc Natural de la Serra de Mariola al llarg d'aquestes sendes.
2. Sense perjudici de l'apartat anterior, els camins i sendes homologades amb dret de pas tenen caràcter de lliure ús públic i no està permesa la seua eliminació o modificació sense justificació i sense proporcionar un dret de pas alternatiu. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals ha d'informar sobre qualsevol alteració que es propose en camins o sendes amb dret de pas. El pla d'ordenació de l'ús públic assenyalarà els camins i sendes amb dret de pas que tenen caràcter d'ús públic lliure.
3. Per a la circulació dels vehicles dels propietaris dels terrenys i dels serveis del parc en les pistes d'aquest, s'establix una velocitat màxima permesa de 30 km/h, tal com ja s'aplica amb caràcter general als terrenys forestals el Decret 183/1994, d'1 de setembre, del Consell, pel qual es regula la circulació de vehicles per terrenys forestals.
4. El director conservador i l'òrgan competent en matèria d'espais naturals podran delimitar puntualment aquells sectors del territori d'accés públic on es controlarà, amb caràcter transitori, la permanència i el trànsit de persones o vehicles per raons de conservació, com per exemple, protecció del patrimoni, àrees de cria, ecosistemes en regeneració i àrees de major concentració faunística.
5. És objectiu del parc natural millorar la gestió del trànsit en el seu àmbit, si bé no es limita de manera permanent l'accés al parc a un nombre determinat de vehicles, el director conservador podrà decidir la realització d'assajos de limitació de l'accés de vehicles privats.
6. La conselleria competent en medi ambient establirà els acords necessaris amb els ajuntaments per a la creació d'aparcaments dissuasius en la perifèria del parc, que seran de gestió municipal. El parc natural, en col·laboració amb els ajuntaments, promourà activament entre els visitants i la població local la utilització d'aquests aparcaments dissuasius i de les sendes d'accés al parc des d'aquests. El pla d'ordenació d'ús públic assenyalarà possibles emplaçaments per a aquests aparcaments.
7. Tots els equipaments i serveis d'ús públic, siguen de titularitat pública o privada, que comporten concentració de vehicles disposaran d'una àrea d'aparcament preparada en harmonia amb l'entorn.
Article 42. Allotjament en el parc
1. L'allotjament en el parc es permet en les modalitats d'acampada, alberg, refugi, allotjament turístic rural i, d'acord amb el que han indicat els apartats corresponents del PORN i de les normes que s'indiquen a continuació.
2. L'acampada ?s'entén l'espai delimitat i preparat per a permetre la instal·lació de tendes de campanya per breus períodes de temps, dotat amb serveis higiènics, de neteja i recollida de residus- es permetrà, prèvia obtenció del permís, en les zones habilitades o que es puguen habilitar en un futur per a aquesta activitat. En la resta del parc no es permet l'acampada ni la pernoctació, entesa aquesta com l'estada en una tenda o en bivac durant les hores nocturnes, excepte l'acampada que es desenvolupe en finques privades d'acord amb el Decret 188/2005, de 2 de desembre, del Consell, regulador de l'allotjament turístic rural en l'interior de la Comunitat Valenciana o norma que el substituïsca i sense perjudici del que disposen les normes particulars d'aquest PRUG. En les dos entrades del GR-7 en el parc hi ha una indicació expressa d'aquesta limitació. Aquesta limitació en la pernoctació s'entén com una restricció a les disposicions de la legislació vigent sobre acampada lliure o itinerant.
3. L'activitat d'acampada es regirà per les normes següents:
a) Sol·licitar la reserva d'acampada a través de l'òrgan competent amb un mínim de 10 dies d'antelació.
b) Estada màxima limitada a tres nits consecutives.
c) No fer solcs al voltant de les tendes.
d) No utilitzar cassets ni ràdios a un volum excessiu a cap hora del dia o la nit.
e) No fer focs de llenya ni utilitzar generadors d'energia.
f) A partir de les 0 hores de la nit, no fer activitats que facen soroll.
g) Seguir les restants normes generals per a l'ús públic en l'àmbit del parc.
4. Es permet la restauració i l'adequació de les edificacions existents en el parc com a base per al desenvolupament de nous recorreguts etnogràfics i d'allotjament en el règim de turisme rural, seguint el que disposen el PORN i aquest PRUG.
Article 43. Accés al parc natural
1. Es prohibix el trànsit de vehicles de motor en la zona de protecció integral i es complirà el que disposa l'article 41 d'aquest PRUG en la resta de l'àmbit del parc natural, excepte per als propietaris de propietats privades, serveis del parc i els autoritzats expressament, tal com es definirà en el pla d'ordenació d'ús públic.
2. El director conservador podrà dur a terme el tancament temporal de determinats accessos al parc davant de qualsevol classe d'emergència (risc d'incendi forestal, nevades, etc.). Per a això se senyalitzarà adequadament en els accessos afectats del parc per a informar el visitant d'aquesta circumstància.
Article 44. Senderisme i excursionisme
1. Les activitats de senderisme i excursionisme realitzades per grups que no superen les 15 persones no requerixen cap sol·licitud d'autorització prèvia. Els grups compresos entre 16 i 25 persones han de sol·licitar l'autorització de l'activitat. La sol·licitud, que podrà ser verbalment i immediatament anterior a la realització de l'activitat, es presentarà en el centre d'informació del parc. Els monitors educadors, amb la delegació del director conservador, resoldran d'acord amb la ruta traçada i facilitaran informació sobre les tècniques de mínim impacte per a aquesta activitat. Quan el grup siga superior a 25 persones, la sol·licitud es dirigirà al director conservador amb una antelació mínima de 15 dies.
2. La pràctica del senderisme i l'excursionisme es realitzarà preferentment pels itineraris del parc i les sendes senyalitzades i homologades, tal com es definiran en el pla d'ordenació d'ús públic. El trànsit per sendes o camins diferents d'aquests no està prohibit, però no es promourà entre els visitants. La inscripció, modificació o cancel·lació de la inscripció d'un senda de qualsevol tipus (GR, PR, SL, ST), en el Registre Públic de les Sendes de la Comunitat Valenciana ha de tramitar-se segons el que disposa el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de forma compatible amb la conservació del medi natural.
3. En els itineraris i sendes permeses es romandrà en el camí existent i ja xafat, i s'evitarà la creació de sendes secundàries o l'ampliació d'aquestes.
4. Amb caràcter anual l'òrgan gestor emetrà un programa de restauració de sendes i itineraris amb l'objectiu d'eliminar els impactes causats pel seu ús, que executarà la brigada de manteniment del parc. Aquesta, en els seus treballs de manteniment de camins, evitarà l'ús de claus d'acer amb cap que puga ser perillosa en cas de caigudes.
5. És obligatori seguir les possibles desviacions de la ruta principal que marquen les senyalitzacions oficials del parc col·locades sobre el terreny.
6. El parc promourà les tècniques de senderisme i excursionisme amb mínim impacte entre els visitants del centre d'informació i de les visites guiades del parc. De manera orientativa, aquestes inclouen:
- Respectar les normes d'ús públic establides en el parc.
- Evitar recol·lectar fruits de bosc.
- Preparar l'excursió de manera que els embalatges, botelles, llandes, etc., siguen mínims i així evitar tindre més fems per a emportar-se a casa després.
- Portar bosses extres per a guardar sobrants, recollir fems, etc.
- En sendes i itineraris estrets, caminar en fila per a evitar ampliar els camins.
- Avisar els companys de la presència de xicotets animals o plantes delicades en el camí, per a previndre que siguen esclafats.
- Col·laborar a recollir els fems que altres visitants hagen abandonat en zones remotes del parc.
- Respectar les barreres, senyals i altres objectes en les propietats públiques i privades.
- Demanar permís als propietaris que es troben en les seues finques quan els itineraris creuen alguna propietat privada, i respectar el dret a la privacitat.
- No generar sorolls innecessaris que puguen afectar la fauna i la resta de visitants.
Article 45. Activitats esportives
1. Amb caràcter general, la realització de qualsevol activitat o competició esportiva organitzada requerirà l'autorització de l'òrgan gestor per mitjà de sol·licitud dirigida al director conservador, que podrà, quan siga procedent, establir les condicions que siguen necessàries, sense perjudici de les altres autoritzacions exigibles per la legislació sectorial aplicable. Les sol·licituds es presentaran amb una antelació mínima de 2 mesos a la realització de l'activitat; excepcionalment, aquest termini podrà reduir-se si concorren circumstàncies extraordinàries que així ho justifiquen i s'especificaran les característiques de l'activitat, dates, mesures de seguretat, limitacions específiques amb vista a la conservació dels recursos naturals.
2. Complementàriament al que disposa l'article 52 del PORN, es prohibix, amb caràcter general, la realització de competicions esportives de vehicles amb motor o sense, com per exemple ral·lis, carreres de trial, ciclistes, quads, etc., en les carreteres, en camins i sendes no asfaltats que transcorren per l'interior del parc natural, com també la realització d'excursions organitzades de vehicles d'acord amb la definició establida en l'article 2 del Decret 183/1994, d'1 de setembre, del Consell, pel que es regula la circulació de vehicles per terrenys forestals.
3. Per a establir la regulació específica de les següents activitats esportives, la direcció de l'espai natural, juntament amb els clubs o federacions l'objectiu dels quals siga el foment i la pràctica de les activitats en l'espai concret, podran desenvolupar les següents activitats, subjectes a les condicions establides pels instruments de planificació (PORN, PRUG, pla d'ordenació de l'ús públic), considerant a les dites activitats com un instrument de col·laboració per a una millor gestió del parc natural:
a) Identificació de les activitats per a les quals l'espai és adequat i període de realització.
b) Designació de les zones apropiades per a la pràctica de cada tipus d'activitat.
c) Capacitat de càrrega de cada una de les zones i de les activitats a desenvolupar.
4. Escalada
a) L'escalada està permesa en les zones de les Monteses, penya del Frare, mas de la Penya, barranquet de Ferri, àrees específiques del barranc del Cint i l'Uixola. La descripció detallada d'aquestes zones i les vies corresponents es determinaran amb el detall suficient en el pla d'ordenació d'ús públic. En la resta del parc natural, l'obertura de noves vies d'escalada es prohibix amb caràcter general.
b) El condicionament de vies d'escalada en el parc, com també la pràctica d'aquesta, requerirà l'autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, que podrà procedir al tancament temporal o permanent de determinades vies d'escalada quan es detecten problemes generats per la pràctica d'aquesta activitat.
c) L'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits o el director conservador podran limitar l'escalada en zones o períodes concrets quan puga suposar alteració a la fauna i especialment en èpoques de cria, com també per motius de conservació.
5. Espeleologia
a) La pràctica de l'espeleologia en qualsevol cavitat del parc necessitarà l'autorització de l'òrgan gestor per mitjà de sol·licitud dirigida al director conservador. El nombre de permisos d'entrada anuals es determinaran amb el detall suficient en el pla d'ordenació d'ús públic, mentrestant, la direcció de l'espai natural, juntament amb els clubs o federacions establiran les condicions per a la pràctica d'aquesta activitat.
b) Una vegada obtingut el permís, els espeleòlegs compliran les següents normes bàsiques: seguir la normativa general establida en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, respecte absolut a la fauna, flora i formacions característiques, no deixar instal·lacions fixes en les cavitats, recollir tots els fems produïts i utilitzar llums no contaminants. Queda prohibida la utilització de llums de carbur.
c) Les recol·leccions de flora, fauna i materials geològics de les cavitats i els seus accessos només s'admetrà amb finalitat científica i ha de ser autoritzada per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
d) Les persones o grups pertanyents a federacions, clubs o associacions espeleològiques oficialment reconegudes poden accedir a totes les cavitats menys les expressament prohibides.
e) Els visitants particulars i les visites organitzades per empreses turístiques poden accedir només a les cavitats expressament designades per a això per a la qual cosa es requerirà sol·licitud d'autorització al director conservador.
6. Vol lliure (ala de pendent i ala delta)
a) La pràctica del vol lliure serà permesa en l'entorn dels penyes Monteses i el Recingle, sempre que l'aterratge es duga a terme fora de l'àmbit del parc, en grups limitats a 3 esportistes amb els seus equips (ales de pendent o ales delta) desplegats simultàniament en l'envol, i a 10 en vol. L'ús de la zona d'envol per a activitats organitzades d'aventura, cursets, competicions i semblants requerirà l'autorització expressa de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits i l'informe del director conservador del parc.
b) Si l'ús de la zona d'envol fóra continuat, l'equip tècnic de l'òrgan gestor estudiarà la possibilitat d'instal·lar una plataforma que evite la degradació d'aquesta.
c) No s'autoritzaran àrees d'envol en aquells enclavaments en què puga suposar un perjudici per a la conservació d'espècies de flora i fauna.
d) L'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits o el director conservador podran limitar les activitats de vol en zones o períodes concrets quan puga suposar alteració a la fauna i especialment en èpoques de cria, com també tancar definitivament àrees d'envol per motius de conservació.
e) Es prohibix enlairar-se, sobrevolar o aterrar a menys de 500 metres de llocs de niu i cria d'aus rapaces, com també en les zones expressament excloses per aplicació de la normativa de protecció d'espècies silvestres i hàbitats.
7. Passejos eqüestres
a) Es permet la realització de recorreguts a cavall (passejos eqüestres) sobre pistes i camins existents en el parc natural. Amb caràcter excepcional, es permetran els recorreguts que transcórreguen per pistes dins de la zona de protecció integral amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria de medi ambient.
b) La presència de grups formats per més de 10 genets requerirà al seu torn l'autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, sent imprescindible en sendes i itineraris estrets cavalcar en filera d'un per a evitar ampliar els camins.
Article 46. Educació ambiental i visites organitzades al parc natural
1. Les activitats d'educació i les visites guiades en el parc tenen com a objectiu formar i sensibilitzar el visitant sobre els valors naturals i culturals del parc, sobre aspectes generals de la natura i el medi ambient i sobre les normes i comportaments en la natura, respecte al medi ambient, i en concret el parc. L'enfocament d'aquestes activitats serà integral en tots aquests conceptes esmentats, sempre que siga possible segons els objectius de cada grup.
2. Poden utilitzar els serveis públics d'educació i visites guiades tots els centres de formació, associacions, centres d'oci i descans i grups organitzats generalment que així ho desitgen, amb la sol·lictud prèvia dirigida al director conservador. Aquesta sol·licitud es remetrà amb una antelació suficient per a permetre la concertació d'una reunió prèvia a la visita, que s'ha de celebrar en l'oficina tècnica del parc natural; on es planificarà convenientment l'activitat que s'ha de realitzar (rutes oferides, duració i dificultat d'aquestes, disponibilitat horària, objectius que es perseguixen, etc.) Els serveis d'educació i visites guiades no poden ser utilitzats per empreses que oferisquen visites al parc als seus clients, encara que aquestes poden utilitzar lliurement les infraestructures del parc, inclosos els seus itineraris, sempre d'acord amb les normes d'aquest pla.
3. Les activitats d'educació i les visites guiades utilitzaran com a suport els serveis disponibles en el centre d'informació, en les zones d'ús públic, i en els itineraris propis del parc.
4. El pla d'ordenació d'ús públic establirà el màxim de persones i els grups que seran admesos en les diferents àrees i itineraris inclosos en el servei d'educació i visites del parc. A més de les limitacions específiques per àrees i itineraris, el servei atendrà un màxim total de 50 grups per mes i de 1.300 persones per mes, per la qual cosa no s'utilitzarà en cap mes la capacitat total, sinó només algunes capacitats parcials per àrees o itineraris. És responsabilitat del director conservador, o de la persona delegada, repartir els grups correctament segons les capacitats parcials màximes, en cada una de les activitats realitzades.
5. Els grups que efectuen visites als itineraris del parc natural només realitzaran parades per a explicacions en aquells trams dels camins les característiques dels quals minimitzen l'impacte.
6. És responsabilitat dels monitors educadors que guiaran els grups organitzats aconseguir que aquests complisquen les restants normes vigents en el parc natural, per això es faran les explicacions pertinents al responsable del grup quan arribe, perquè col·labore en el seu compliment, i dirigides al grup generalment abans d'iniciar l'itinerari.
Article 47. Activitats culturals
1. Amb caràcter general, la realització de qualsevol acte públic requerirà autorització de l'òrgan gestor per mitjà de sol·licitud dirigida al director conservador, que podrà, quan siga necessari, establir les condicions necessàries. Les sol·licituds es presentaran amb una antelació mínima d'1 mes a la realització de l'activitat; excepcionalment, aquest termini podrà reduir-se si concorren circumstàncies extraordinàries que així ho justifiquen.
2. En l'àmbit del parc només es promouran actes culturals de reduïdes dimensions. L'autorització preceptiva podrà sotmetre l'acceptació de l'acte de manera expressa a l'habilitació de transport públic per a accedir, si considera que l'ús del vehicle particular ocasionaria problemes de gestió de la demanda d'espai o impactes ambientals concrets. Per a aquests actes, s'establix un màxim orientatiu de 200 participants, sense perjudici de la possibilitat de promoure actes culturals per a un nombre previst de participants major si, per la naturalesa de l'acte, tradició o la ubicació d'aquest, no es considera previsible que es produïsquen efectes significatius sobre la conservació del parc.
Article 48. Infraestructures d'ús públic
1. Les àrees de descans, també denominades de pícnic o recreatives es localitzen en les àrees recreatives de la zona d'esmorteïment d'impactes, tal com s'indicarà en el pla d'ordenació d'ús públic, i que poden incloure dotacions com:
- Aparcament integrat en l'entorn.
- Mobiliari adequat a la capacitat d'acollida de l'àrea de descans.
- Plafó amb informació sobre el risc d'incendi, les normes d'ús de l'àrea de descans, i resta d'informació del parc (localització i horari del centre d'informació, itineraris i llocs d'interés, principals valors del parc).
- Aigua potable.
- Punts d'aigua amb les aplicacions necessàries per a utilitzar en l'extinció d'incendis.
- Serveis sanitaris i tractament de les aigües residuals.
- Contenidors i recollida de fems.
2. Són punts d'estada els llocs localitzats en racons del parc on els visitants acostumen a realitzar parades curtes per a descansar, o admirar l'entorn, tal com s'indicarà en el pla d'ordenació d'ús públic. Els punts d'estada podran ser preparats amb els elements següents:
- Bancs adequats a l'entorn.
- Plafó interpretatiu amb informació del parc.
- Senyals indicadors d'itineraris del parc.
- Sendes, barreres i altres elements per a evitar la dispersió dels visitants.
3. Són miradors del parc els llocs localitzats en punts amb vistes panoràmiques i gran amplitud visual, tal com s'indicarà en el pla d'ordenació d'ús públic. Els miradors poden estar preparats amb els elements següents:
- Plafons d'interpretació del paisatge.
- Sendes, barreres i altres elements per a evitar la dispersió dels visitants i el risc d'accidents.
4. Les taules i bancs del parc seguiran les tipologies de disseny adaptades a models de l'entorn.
5. Les àrees de descans i els punts d'estada són els llocs recomanats per a pícnic en el parc. Quan es faça pícnic fora d'aquestes àrees s'han de respectar les limitacions de pas establides per aquest PRUG i, en itineraris i sendes, no destorbar el pas d'altres visitants.
6. Només es permet fer foc en els paellers adequats ja instal·lats a l'efecte, no s'instal·laran nous paellers, ni en aquestes àrees de recreació ni en les noves infraestructures que es puguen habilitar.
7. Per a fer foc únicament s'utilitzarà la llenya subministrada en els llenyers, o que el visitant porte de fora del parc. D'acord amb l'article 17.6 d'aquest pla rector queda prohibida la recol·lecció de llenya en el parc a càrrec dels mateixos visitants.
8. Ha d'apagar-se completament el foc i les brases dels paellers, utilitzant aigua, una vegada finalitzat el seu ús.
9. La conselleria competent en matèria de protecció civil declara diàriament el nivell de preemergència davant el risc d'incendis. A partir d'aquest, els dies d'alerta màxima quedarà totalment prohibit utilitzar i fer foc en els paellers i en tot el parc natural. En aquests dies es col·locaran rètols indicatius a l'efecte en les portes d'entrada del centre d'informació del parc i en les dependències dels ajuntaments de l'àmbit del PRUG. En aquests períodes la direcció del parc natural podrà destinar tots els efectius que considere necessaris al control d'informació respecte d'aquest punt. Només per a casos d'emergència, i davant de la impossibilitat de seguir el procediment abans indicat, el director pot declarar l'alerta corresponent i actuar en conseqüència.
10. El parc promourà les tècniques de pícnic amb mínim impacte entre els visitants, les visites guiades del parc i els usuaris dels paellers. De manera orientativa aquestes inclouen:
- El compliment de les normes referents a rentar els plats, recollir el fem i ús de les àrees de descans, punts d'estada i miradors.
- No utilitzar plats ni gots d'un sol ús per a minimitzar la producció de fems.
- Utilitzar el mínim de llenya necessària per a preparar l'aliment.
- Evitar sorolls excessius i elements que els puguen generar.
SECCIÓ 2ª
ACTIVITATS D'INVESTIGACIÓ
Article 49. Regulació de les activitats d'investigació
1. Àmbit d'aplicació de les normes sobre activitats científiques
Aquestes normes regulen l'activitat investigadora del parc natural, d'acord amb el marc establit per l'article 57 del PORN, i que han de complir les restants disposicions d'aquest PRUG. També reunix les disposicions del Decret 218/1994, de 17 d'octubre, del Consell, pel qual es crea la figura de protecció d'espècies silvestres denominada microreserva vegetal.
2. Definició d'activitats científiques
Seran considerades activitats científiques les activitats relacionades directament amb la investigació i l'obtenció d'informació sobre el medi natural o les activitats humanes i realitzades per persones lligades a centres d'investigació institucionals o privats, administració ambiental, universitats o centres d'ensenyament i altres organismes públics, privats o associacions, amb capacitat per a desenvolupar treballs d'investigació.
3. Autoritzacions per a les activitats científiques
a) Totes les activitats d'investigació científica que s'han de dur a terme en el parc han de comptar amb l'autorització de l'òrgan competent en matèria de medi ambient per mitjà de la sol·licitud dirigida al director conservador del parc perquè en prenga coneixement.
b) En la sol·licitud es faran constar:
- Dades de l'investigador principal i de l'equip de treball, a més d'un breu currículum de l'equip investigador o memòria d'activitats de l'associació.
- Projecte detallat, en triple versió, de la realització del treball o estudi en què farà falta especificar: títol, descripció del projecte, objectius i finalitat, pla de treball detallat amb la duració prevista, material, pressupost detallat i mitjans disponibles per a obtindre'l, justificació de l'interés del projecte i previsió dels resultats que s'han d'obtindre.
- Infraestructures de necessària instal·lació i adequacions científiques en el parc amb indicació de la seua zona d'ubicació, i amb especificació del temps que han d'estar instal·lades o adequades.
- Quan s'aporten plànols o mapes, la cartografia de referència que s'ha d'utilitzar serà l'oficial realitzada per l'Institut Cartogràfic Valencià, escala 1:10.000, i si és el cas, escala 1:5.000 de la Comunitat Valenciana.
- El personal del parc ha de prendre precaucions per a no interferir o afectar els resultats de la investigació.
- Previsió del grau d'afecció o deteriorament ambiental que pot produir-se, i mesures correctores previstes o projecte de restauració després de la finalització de l'activitat, si és el cas, inclòs el seu pressupost i mitjans disponibles per a obtindre'l.
- Autorització expressa dels propietaris dels terrenys privats on s'exercix l'activitat, si és necessària.
- Acceptació expressa de complir totes les normes d'activitat científica.
4. Regulació de les activitats científiques
a) Estaran prohibides, amb caràcter general, aquelles activitats científiques que suposen una pèrdua irreversible de biodiversitat o del patrimoni natural i històric, l'alteració greu del funcionalisme dels sistemes naturals o l'impacte paisatgístic permanent, i qualsevol activitat científica que necessite instal·lacions i adequacions científiques en el parc amb caràcter permanent.
b) L'òrgan gestor valorarà, en cada cas, la conveniència de l'autorització d'algunes activitats científiques més específiques. Cal destacar entre elles, les activitats que puguen comportar perjudici a les poblacions de fauna silvestre, especialment la manipulació i la recol·lecció d'exemplars. D'altra banda, la tala i la recol·lecció d'espècies vegetals silvestres amb finalitat científica seguirà el que preveu l'article 17 d'aquestes normes i el que assenyalen si és el cas les normes de gestió de les microreserves de flora. Altres activitats de caràcter científic que s'han de considerar són les que poden afectar la protecció dels sòls i dels recursos hidrològics.
Article 50. Prioritats per a la investigació
1. Les línies d'investigació amb prioritat a l'hora d'emetre les autoritzacions han de ser les encaminades cap a la conservació de les espècies protegides, rares i amenaçades o d'elevat interés científic, i dels ecosistemes i d'hàbitats d'interés recollits en el Reial decret 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'establixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat per mitjà de la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, la investigació ecològica aplicada dirigida a l'experimentació de tècniques de restauració de la coberta vegetal autòctona, la investigació bàsica destinada al coneixement de la biodiversitat i del funcionalisme dels organismes i dels sistemes naturals, geologia i hidrologia, la investigació dirigida cap a la gestió dels espais naturals protegits i de l'efecte de l'ús públic sobre els organismes i sistemes naturals, i la investigació etnogràfica, paleontològica i arqueològica.
2. El director conservador del parc, amb l'assessorament de l'equip tècnic de l'òrgan gestor, pot emetre anualment un catàleg de prioritats d'investigació en el parc per a posar-ho en coneixement de persones i organismes interessats. Fins a la seua revisió el catàleg de prioritats d'investigació en el parc queda fixat en:
- Investigació bàsica i aplicada sobre dinàmica ecològica i evolució futura de la serra de Mariola.
- Avaluació ecològica del programa de pol·linització de la vegetació silvestre del parc.
- Connexió biològica del parc amb altres espais naturals veïns (Carrascar de la Font Roja).
- Investigació i seguiment de la població de rapaces en el parc i en les zones perifèriques.
- Investigació i seguiment de la població de mamífers en el parc i en les zones perifèriques (gat salvatge, geneta, etc.).
- Investigació i seguiment de l'herpetofauna en el parc i en zones perifèriques.
- Investigació forestal aplicada a la restauració i successió ecològica de les formacions vegetals del parc.
- Projectes experimentals de regulació de l'accés de visitants al parc.
- Estudis aplicats referents a l'educació ambiental, la formació i l'ordenació de l'ús públic en l'àmbit del parc.
- Estudis dels impactes ambientals de les activitats d'ús públic al parc i propostes per a la seua correcció; capacitat de càrrega i usos actuals; valoració turística i impuls econòmic de les poblacions del parc natural.
- Estudis de contaminació lumínica en el parc i en zones perifèriques.
- Estudis referents a l'arquitectura i el poblament tradicional en l'àmbit del parc.
- Estudis sobre el paisatge.
- Estudi de les diferents poblacions d'espècies exòtiques invasores per a la seua localització, control i eradicació.
Article 51. Organització i exercici de l'activitat científica
1. Una vegada començada l'activitat investigadora, l'investigador responsable informarà l'òrgan gestor i el director conservador sobre la situació precisa de les instal·lacions de camp i les parcel·les d'experimentació, a més de les precaucions que el personal de servei del parc ha de considerar per a no alterar els resultats de les investigacions. Igualment, informarà en tot moment de qualsevol modificació en les fases definides en la sol·licitud prèvia dels terminis de finalització de la investigació. A requeriment del director conservador, ha d'informar també de qualsevol altra qüestió que puga produir-se.
2. Els organismes i entitats que duguen a terme investigacions que requerisquen la instal·lació d'infraestructures tindran l'obligació de retirar-les una vegada hagen finalitzat aquestes, i executar el projecte de restauració si és necessari. Així mateix, seran responsables de les mesures correctores de restauració que, complementàriament a les previstes en la sol·licitud prèvia, dictamine el director conservador del parc, en el cas que hi haja constància d'efectes negatius sobre qualsevol vector ambiental.
3. Així mateix, els investigadors es comprometran a enviar dos còpies de les publicacions o informes derivats de l'activitat investigadora realitzada en el parc natural i on constarà específicament l'agraïment al Parc Natural de la Serra de Mariola i es farà menció de l'autorització donada, i l'ajuda, si és el cas.
TÍTOL IV
HOMOLOGACIÓ DE L'ANAGRAMA I LA SENYALITZACIÓ
DEL PARC NATURAL
Article 52. Denominació del parc natural
La denominació oficial del parc és la de Parc Natural de la Serra de Mariola. Per a l'edició de materials divulgatius i educatius, s'admet també la forma Parc Natural Serra de Mariola, encara que es donarà preferència a la denominació oficial i es vetlarà perquè les publicacions d'altres institucions, associacions o empreses seguisquen el mateix criteri.
Article 53. Anagrama oficial del parc natural
1. L'anagrama oficial del parc serà l'establit com a tal per la conselleria competent en matèria de medi ambient en el marc de la senyalística oficial d'aplicació a la xarxa d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
2. Totes les publicacions, material audiovisual o digital, i senyalització del parc, o altres materials que es puguen editar, propis o subvencionats per la Generalitat, portaran sempre l'anagrama del parc. La utilització d'aquest anagrama amb qualsevol altra finalitat necessitarà l'autorització expressa de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
3. Qualsevol classe de publicació, material audiovisual o digital, i senyalització del parc seguirà de manera general les normes establides pel Manual d'Identitat Corporativa de la Generalitat.
Article 54. Tipus de senyals
1. Les tipologies bàsiques de senyalitzacions del parc són les que apareixen en el Projecte de senyalització dels parcs naturals de la Comunitat Valenciana. D'acord amb el mencionat projecte, aquestes senyalitzacions són les següents:
a) Senyals d'accés i de límits: inclouen monòlits d'entrada al parc, senyals direccionals al centre d'informació, aparcament i altres serveis, monòlits de vianants d'accés al parc, senyals de vianants d'accés secundaris i senyals de límits.
b) Senyals en ruta: inclouen senyals de vianants d'inici de ruta, senyals de vianants direccionals per a una ruta i senyals de vianants posicionals.
c) Senyals externs: inclouen senyals posicionals i direccionals per a facilitar l'accés al parc.
2. En el cas d'altres senyals no inclosos en les anteriors i que siguen necessaris per a l'adequada gestió del parc, la conselleria competent en matèria de medi ambient proposarà un disseny coherent amb el model general.
3. En les senyalitzacions del mateix parc natural es permetran xicotetes inscripcions d'un màxim de 30 x 30 cm de les empreses i institucions col·laboradores en el patrocini del parc.
4. De manera general, es substituirà qualsevol indicador existent del parc que no seguisca les normes de senyalització indicades anteriorment i la imatge corporativa establida per als parcs naturals de la Comunitat Valenciana per la conselleria competent en matèria de medi ambient.
5. El director conservador realitzarà els contactes necessaris amb els ajuntaments de l'àmbit del parc perquè aquests incloguen en la seua senyalització urbana indicadors expressos de l'accés al parc, utilitzant la denominació oficial i amb el disseny estàndard de senyalització urbana del municipi.
6. Així mateix, el director conservador realitzarà els contactes necessaris amb els propietaris privats per a la tipificació d'elements senyalitzadors homogenis amb menor impacte visual possible.
7. Els itineraris del parc, definits en l'article 44 d'aquestes normes, incorporaran un nombre suficient d'indicadors perquè els seus usuaris puguen seguir-los sense risc de pèrdua, que com a mínim cobrisca tots els encreuaments amb altres sendes i camins. En el punt d'inici de l'itinerari s'instal·larà un senyal on s'indicarà el recorregut, les característiques i els principals valors d'aquest.
TÍTOL V
NORMES PARTICULARS
SECCIÓ 1ª
CONCEPTE I ASPECTES GENERALS
Article 55. Concepte
1. A l'efecte de particularitzar les normes protectores establides per mitjà d'aquest pla, s'han distingit els següents usos en la zonificació establida en el PORN vigent, per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats pròpies de protecció, conservació i millora.
2. Zonificació en el parc natural
- Àrea de protecció integral: ús restringit A1 i A2.
- Àrea de protecció ecològica: ús moderat B.
- Àrea de protecció paisatgista: ús compatible C.
3. Zonificació en l'àrea d'esmorteïment d'impactes
- Àrea forestal.
- Àrea agrícola.
- Àrea urbana.
- Àrea activitat extractiva.
- Àrea recreativa: ús públic UP.
- Àrees sotmeses al pla especial PE.
4. Les determinacions inherents a cada una d'aquestes categories de protecció constituïxen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir la intensitat dels usos i les activitats permeses i prohibides per aquest pla rector.
Article 56. Interpretació
En tot el no regulat per aquestes normes particulars s'aplicaran, subsidiàriament, les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.
SECCIÓ 2ª
ÚS RESTRINGIT
Article 57. Caracterització
Tenen aquesta consideració aquells espais del parc natural que, per la seua fragilitat i els seus rellevants valors ecològics, geomorfològics i paisatgístics, constituïxen el màxim exponent de la singularitat i excepcionalitat dels diferents hàbitats del parc. L'extraordinari valor d'aquests espais, i la seua vital importància per al manteniment de les espècies animals i vegetals, exigixen una regulació d'usos restringida que assegure la seua conservació dins de l'escassetat de boscos que subsistixen en terres valencianes. L'ús públic s'orienta al senderisme controlat, recreació passiu i a les activitats educatives de pas.
Article 58. Localització geogràfica
1. S'inclouen en aquesta categoria l'espai ocupat per carrascar amb freixe, aurons, teixos, vegetació rupícola, les microreserves i la reserva de fauna declarades mitjançant una orde de la conselleria competent en matèria de medi ambient i els penya-segats i cingleres, que es distribuïxen en el vessant d'ombria de la serra, bosc de ribera associat al naixement del Vinalopó, la vegetació associada a fonts i brolladors i l'entorn de l'emblemàtic Montcabrer. L'espai inclòs queda constituït per la zona de protecció integral definida en el PORN.
2. L'espai ocupat per la solana de Mariola, penyes Monteses, ombria de Mariola, l'entorn de Montcabrer, la foia Ampla, barranc del Carrascalet, les microreserves vegetals i la reserva de fauna declarades, formen la zona d'ús restringit A1 i la resta de l'àmbit descrit ocupa la zona d'ús restringit A2.
3. Tots aquests espais quedaran assenyalats i delimitats en el plànol d'ordenació.
Article 59. Usos permesos
1. A excepció de les limitacions a l'ús públic que es fixen, les zones A1 i A2 es regixen per les mateixes normes d'usos permesos i limitats que s'indiquen en els articles següents.
2. Amb caràcter general, tots aquells dirigits a aconseguir una millor conservació i potenciació dels recursos naturals i les actuacions necessàries per a la protecció i la conservació del patrimoni. Així, doncs, aquests espais estaran preferentment dirigits cap a activitats científiques, de conservació i interpretació de la natura.
3. Amb caràcter excepcional, són usos permesos els de caràcter recreatiu o naturalístic que no suposen eventuals riscos de degradació mediambiental i que impliquen una utilització passiva de l'espai, com ara el senderisme i la recreació passiva sense instal·lacions permanents i els itineraris d'educació ambiental. Aquests usos queden expressament limitats a la zona A1 on només es permetrà el senderisme controlat i les activitats educatives pels itineraris senyalitzats que discorren per aquesta zona, a excepció de la instal·lació permanent preexistent (refugi del Montcabrer), l'activitat dels quals està lligada tradicionalment a l'excursionisme i activitats culturals, l'ús de les quals està limitat actualment als socis del Centre Excursionista d'Alcoi, i ha de complir per al seu ús les normes previstes en la secció primera del títol III de normes generals d'ús públic del present PRUG i de les disposicions que es determinen en el pla d'ordenació d'ús públic.
4. L'adequació de la infraestructura preexistent per al seu ús públic ha de complir els següents condicionants:
a) S'autoritzaran les obres de millora i correcció d'impactes ambientals, entre ells la instal·lació d'un sistema de tractament d'aigües residuals adequat al seu entorn i obres de condicionament per a l'adaptació paisatgística de l'entorn.
b) Condicionament d'una àrea per a l'estacionament de vehicles en harmonia amb l'entorn, sense extralimitació de la zona establida a l'efecte i tindrà la capacitat mínima necessària per a l'exercici de l'activitat compatible.
c) Tot això amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, sense perjudici de la normativa sectorial que se li aplique.
5. Sense perjudici dels usos establits en l'annex III del PORN, queden específicament permesos els usos següents:
a) El trànsit de grups per a activitats educatives i les visites guiades.
b) El senderisme i l'excursionisme, exclusivament pels itineraris senyalitzats.
c) Infraestructures de caràcter bla (sendes, tanques, barreres, defenses anticirculació, etc.) quan la seua destinació final siga la de suport a l'execució de les activitats compatibles amb les necessitats de protecció per a aquests espais.
d) Activitats de conservació del medi en finques públiques o privades en els termes considerats en l'article 35 d'aquestes normes.
e) Activitats d'investigació tal com es detallen en l'article 49 i següents.
f) Les activitats esportives compatibles amb el medi i que estiguen recollides en l'article 45.3 del present pla, siguen degudament autoritzades i complisquen una funció de col·laboració amb la gestió del parc natural.
Article 60. Usos prohibits
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten alteració i degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, es consideren estrictament prohibits aquells usos i activitats que puguen afectar la riquesa biològica del parc.
2. Queden específicament prohibits els usos establits en l'annex III del PORN.
SECCIÓ 3ª
ZONA D'ÚS MODERAT
Article 61. Caracterització
1. Constituïxen aquesta categoria aquells espais de marcada singularitat paisatgística i ecològica amb una funció ambiental complementària de destacada importància. Inclou les àrees en què es desenvolupen carrascars clars de solana, matolls i pinedes.
2. Els camps de cultiu abandonats i les àrees degradades actualment existents dins de l'àmbit d'afecció d'aquesta categoria estaran, així mateix, subjectes a les normes particulars corresponents a la zona de protecció ecològica, promovent-se la restitució de la vegetació autòctona.
3. En aquests espais resulta imprescindible limitar la realització d'activitats constructives i transformadores del medi, a excepció d'aquelles estrictament necessàries per al seu manteniment.
Article 62. Localització geogràfica
L'espai ocupat bàsicament pel vessant sud-occidental de la serra i l'extrem nord-oriental del parc formen la zona d'ús moderat B. Tots aquests espais queden degudament assenyalats i delimitats en el plànol d'ordenació.
Article 63. Usos permesos
1. Són usos permesos, amb caràcter general, totes aquelles activitats o actuacions tendents a la recuperació, regeneració o restauració dels ecosistemes més representatius (bosc mixt mediterrani, carrascar amb freixe i carrascar), incloent la repoblació amb espècies autòctones característiques d'aquest medi, els aprofitaments productius tradicionals i un ús públic sostenible com algunes activitats d'estada, activitats educatives, esportives i recreatives de baix impacte.
2. Sense perjudici dels usos permesos establits en l'annex III del PORN, queden específicament permesos els usos següents:
a) Les adequacions naturalístiques i recreatives amb els seus equipaments i infraestructures de suport en aquelles zones que determine el pla d'ordenació d'ús públic, com ara la senyalització de sendes i miradors.
b) Instal·lació d'infraestructures i adequacions científiques, naturalístiques i didacticoecològiques, les quals han de comptar amb l'autorització de l'òrgan competent en espais naturals protegits.
c) Les actuacions de caràcter infraestructural que ineludiblement hagen de localitzar-se en aquests espais i que no resulten incompatibles amb els objectius de protecció d'aquest pla rector, regint el que disposa l'article 39 d'aquestes normes.
d) L'aprofitament forestal de la pineda i espècies autòctones en terrenys particulars, d'acord amb les especificacions que s'establisquen en el pla d'ordenació forestal. Mentre aquest pla no estiga aprovat, es compliran les condicions següents:
- L'extracció de recursos per a fusta es realitzarà sempre pel mètode de tria, no pot suposar una reducció superior al 20% del nombre d'exemplars arboris (tant per cent referit a parcel·les menors o iguals a 400 m² i sempre que aquestes parcel·les tinguen una cobertura arbòria major del 75%).
- El nombre màxim de peus arboris amb possibilitat de tall per a aprofitament domèstic serà de 10 per a Pinus halepensis amb DHB (diàmetre a l'altura del pit) sempre inferior a 30 cm, indefinit per a Ailanthus altissima, Acer negundo, Robinia pseudoaccacia i Gleditschia triacanthos, i de 10 per a Populus eurocanadiensis amb DHB sempre inferior a 30 cm.
- Les aclarides de masses forestals en muntanya només poden afectar un estrat comprés entre 0 i 3 m del nivell del sòl, excepte la neteja de branques completament mortes.
- L'extracció de peus de Pinus halepensis ha d'acompanyar-se de sembra o plantacions de frondoses en l'àrea afectada, o bé de Pinus halepensis si s'estima falta de condicions ecològiques suficients per a les frondoses en aquesta àrea.
- El pla d'ordenació forestal podrà modificar aquests condicionants si així s'estima convenient, i en aquest cas prevaldran les determinacions que s'hi proposen.
e) El pasturatge degudament autoritzat fora de les zones en regeneració vegetal o afectades per incendis en un termini superior a cinc anys.
f) El trànsit i les parades per a explicacions i observació del medi per a activitats educatives i visites guiades.
g) El senderisme i excursionisme.
h) Les activitats d'investigació.
i) Els itineraris eqüestres i el cicloturisme per les vies autoritzades.
j) En les edificacions, masies i instal·lacions existents en el moment de l'entrada en vigor d'aquest pla que es troben lligades a activitats autoritzades destinades a l'ús actual i tradicional, únicament s'autoritzaran les obres de condicionament i restauració d'edificacions preexistents i les obres d'ampliació o modificació en els termes assenyalats en l'article 59 del PORN.
k) En els camps de cultiu es permet la recuperació de cultius abandonats en els termes assenyalats en l'article 26.2 del PRUG i aquelles activitats directament relacionades amb l'explotació agrària. En aquests espais han de ser mantingudes les seues característiques fisiogràfiques, adoptant-se les mesures necessàries que garantisquen l'estabilitat dels sòls, atés el risc erosiu existent en algunes zones del parc.
l) Activitats de conservació del medi en finques públiques o privades en els termes considerats en l'article 35 d'aquestes normes.
m) Activitats esportives incloses en l'article 45 d'aquest pla.
Article 64. Usos prohibits
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, qualsevol ús o activitat que comporte impacte visual, acústic, lumínic, degradació ambiental o disminució de la coberta vegetal, com ara les activitats extractives, abocadors, enderrocs i activitats esportives de motor que puguen comportar degradació del medi natural.
2. Queden específicament prohibits els usos establits en l'annex III del PORN.
SECCIÓ 4ª
ZONA D'ÚS COMPATIBLE
Article 65. Caracterització
1. Constituïxen aquesta categoria aquells espais de marcada singularitat paisatgística en què es desenvolupen matolls i els aprofitaments productius tradicionals, centrats en els cultius agrícoles.
2. Els camps de cultiu abandonats i les àrees degradades actualment existents dins de l'àmbit d'afecció d'aquesta categoria estaran, així mateix, subjectes a les normes particulars corresponents a la zona de protecció paisatgística, promovent-se el manteniment de l'activitat agrícola tradicional.
3. En aquests espais resulta imprescindible limitar la realització d'activitats constructives i transformadores del medi, a excepció d'aquelles estrictament necessàries per al manteniment de l'aprofitament agrari i de les activitats permeses establides en l'annex III del PORN, que resulten compatibles amb la preservació de les seues característiques i valors protegits.
Article 66. Localització geogràfica
L'espai ocupat per camps de cultiu i matoll i algunes àrees cultivades enclavades en la zona de protecció ecològica ocupen la zona d'ús compatible C. Tots aquests espais queden degudament assenyalats i delimitats en el plànol d'ordenació.
Article 67. Usos permesos
1. Són usos permesos, amb caràcter general, els aprofitaments productius tradicionals i un ús públic sostenible com algunes activitats d'estada, activitats educatives, recreatives i esportives.
2. Queden específicament permesos els usos següents:
a) Les adequacions naturalístiques i recreatives amb els seus equipaments i infraestructures de suport, com ara la senyalització de sendes i miradors.
b) Instal·lació d'infraestructures i adequacions científiques, naturalístiques i didacticoecològiques, les quals han de comptar amb l'autorització de l'òrgan competent en espais naturals protegits.
c) Les actuacions de caràcter infraestructural que ineludiblement hagen de localitzar-se en aquests espais i que no resulten incompatibles amb els objectius de protecció d'aquest pla rector, es regiran pel que disposa l'article 39 d'aquestes normes.
d) El pasturatge de bestiar de llana degudament autoritzat fora de les zones en regeneració vegetal o afectades per incendis en un termini superior a cinc anys.
e) El trànsit i les parades per a explicacions i observació del medi per a activitats educatives i visites guiades.
f) El senderisme i l'excursionisme.
g) Les activitats d'investigació i educatives.
h) Els itineraris eqüestres per vies autoritzades.
i) Les edificacions, masies i instal·lacions existents en el moment de l'entrada en vigor d'aquest pla que es troben lligades a l'activitat agrària, estan destinades a l'ús actual i tradicional. Únicament s'autoritzaran les obres de condicionament i restauració d'edificacions preexistents i les obres d'ampliació o modificació en els termes assenyalats en l'article 59 del PORN.
j) En els camps de cultiu es permeten aquelles activitats directament relacionades amb l'explotació agrària. En aquests espais han de ser mantingudes les seues característiques fisiogràfiques, adoptant-se les mesures necessàries que garantisquen l'estabilitat dels sòls, atés el risc erosiu existent en algunes zones del parc.
Article 68. Usos prohibits
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, qualsevol ús o activitat que comporte impacte visual, acústic, lumínic, degradació ambiental o disminució de la coberta vegetal, com ara les activitats extractives, abocadors, enderrocs i activitats esportives que puguen comportar degradació del medi natural.
2. Queden específicament prohibits els usos establits en l'annex III del PORN.
SECCIÓ 5ª
ÀREA D'ESMORTEÏMENT D'IMPACTES
Article 69. Caracterització
Correspon a les cinc subunitats de l'àrea d'esmorteïment d'impactes tal com es van definir en el PORN.
Article 70. Usos permesos i prohibits
Els usos permesos i prohibits són els descrits en l'annex III del PORN.
SECCIÓ 6ª
ZONA D'ÚS PÚBLIC
Article 71. Caracterització
S'inclouen ací aquells espais que, per la seua especial localització, complixen o poden complir un destacat paper com a àrees d'oci, esplai i serveis del parc natural. Solen presentar un elevat índex d'ocupació i utilització pública tradicional, i alguns d'ells comporten els mateixos valors paisatgístics que els espais d'interés a què es troben associats. També s'inclouen ací alguns espais degradats de difícil recuperació que, no obstant això, presenten una bona disponibilitat per a la ubicació d'activitats recreatives o de caràcter naturalístic.
Article 72. Localització geogràfica
1. Aquests espais, la finalitat bàsica dels quals és limitar la dispersió de l'ús públic i recreatiu actualment existent en el parc, es concentren en unitats o àrees específiques, delimitades i definides en el plànol d'ordenació i que corresponen principalment a les àrees recreatives, sendes, els itineraris i els camins.
2. El pla d'ordenació d'ús públic del parc natural podrà proposar nous espais d'ús públic i recreatiu que han de localitzar-se prioritàriament en aquelles àrees infradotades del parc natural, tenint en compte les ja existents i preferentment les zones recreatives han de situar-se en zones de vora forestal, prop de les vies de comunicació i, sempre que siga possible, de poblacions, tenint en compte no alterar l'equilibri natural i amb mesures de prevenció d'incendis en les zones i la seua àrea d'influència. En tot cas, les zones d'alta capacitat han de situar-se en la franja perimetral de la serra, evitant zones d'acollida massives en l'interior. En l'entorn d'aquestes instal·lacions es podran condicionar itineraris o sendes que permeten accedir a llocs d'interés per al visitant (restes històriques, vistes panoràmiques, fonts, etc.), i han d'estar detalladament delimitats en el citat pla, i implicarà l'aplicació al seu àmbit específic de la normativa particular que s'indica en aquest pla.
Article 73. Usos permesos
1. Amb caràcter general, es permeten els usos turisticorecreatius amb fins naturalístics, usos educatius i usos cientificoecològics.
2. Aquests usos han de recolzar-se sobre edificacions existents, primant-se la seua ubicació en aquells edificis de caràcter tradicional existents en el parc.
3. La instal·lació d'infraestructures de caràcter turisticorecreatiu requerirà l'autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, amb un informe previ favorable del director conservador.
4. Queden específicament permesos els usos següents:
a) Instal·lacions o equipaments com ara centre d'interpretació, aula de la natura, construccions per a serveis de guarderia del parc i serveis de bombers, amb l'autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
b) Adequacions per a aparcaments. Aquests han de ser no pavimentats amb materials asfàltics, ciment o materials de fàbrica, en tot cas han d'estar proveïts d'arbres. L'establiment d'una cobertura o vol artificial sobre els aparcaments (canyissos, teulades, ombratges, etc.) només es pot realitzar per mitjà d'elements naturals o blans, fàcilment desmuntables.
c) Adequació per a sanitaris, dutxes, lavabos, menjadors i altres serveis públics d'edificacions existents.
d) Equipament d'àrees d'oci amb mobiliari bàsic de suport.
e) El trànsit i les parades per a explicacions i observació del medi per a activitats educatives i visites guiades.
f) El senderisme i l'excursionisme i les parades per a pícnic, especialment en els punts d'estada i àrees recreatives.
g) Les activitats científiques i educatives.
h) Els itineraris eqüestres per vies autoritzades.
Article 74. Limitacions en la zona d'ús públic
1. En general, queden prohibits els usos que comporten una degradació ambiental o paisatgística d'aquests espais o dificulten la realització dels usos preferents.
2. L'aparcament de vehicles no extralimitarà les zones establides a l'efecte.
3. Queden especialment prohibits:
a) La construcció o instal·lació d'obres relacionades amb l'explotació dels recursos vius.
b) Les construccions residencials, discoteques, instal·lacions esportives, comerços, magatzems i qualsevol altra que no haja sigut permesa expressament.
c) Usos i activitats que comporten un notable impacte paisatgístic o ecològic, com la circulació amb quads.
d) La instal·lació de suports de publicitat o altres elements anàlegs, excepte aquells indicadors d'activitats, establiments i llocs que per les seues dimensions, disseny i col·locació estiguen adequats a l'estructura paisatgística de l'espai, així com els de caràcter institucional que es consideren necessaris per a la correcta gestió del parc, les senyalitzacions pròpies de les carreteres, les finques particulars del parc, els quals, en tots els casos, s'atindran a les normes que s'establisquen de disseny i instal·lació.
e) La construcció d'habitatges de nova planta de qualsevol tipus.
f) La utilització de foc per mitjà de fogonets, fogueres, barbacoes, etc., fora de les àrees especialment habilitades per a això.
SECCIÓ 7ª
ÀREES SOTMESES A PLA ESPECIAL
Article 75. Caracterització
1. Corresponen a aquells enclavaments amb característiques singulars pel seu ús, i la seua delimitació serà la inclosa en el plànol d'ordenació del present PRUG, tindran la consideració urbanística de sòl no urbanitzable protegit.
2. S'inclouen en aquesta categoria les zones incloses en l'àmbit del present PRUG, on s'han produït assentaments i concentració d'habitatges aliens a un procés correcte d'urbanització amb unes densitats superiors a 1,3 habitatges per hectàrea, amb la consegüent carència d'infraestructures bàsiques, sanejament principalment, i l'evident repercussió negativa sobre l'espai, les dites zones, són les següents:
- Zona P.E.1, coneguda com Blai-Giner, en el terme municipal d'Alcoi, situada en l'àrea de protecció ecològica amb una superfície aproximada de 12 ha i una densitat d'1,77 habitatges per hectàrea, i es caracteritza per ser habitatges de 2ª residència.
- Zona P.E.2, se subdividix en dos sectors coneguts com Benifarraig o Mas de Nones, en el terme municipal de Bocairent, situats en l'àrea de protecció ecològica amb una superfície aproximada de 7 i 9 hectàrees i una densitat d'1,84 i 1,9 habitatges per hectàrea, respectivament, es caracteritza per ser habitatges de 2ª residència.
- Zona P.E.3, coneguda com Mingol-la Mina, en el terme municipal de Bocairent, situada en la zona de protecció paisatgística, amb una superfície aproximada de 12 hectàrees i una densitat d'1,33 habitatges per hectàrea i es caracteritza per ser habitatges aïllats associats a activitat agrícola.
- Zona P.E.4, coneguda com Ansarins, en el terme municipal de Bocairent, situada en la zona de protecció paisatgística, amb una superfície aproximada de 22 hectàrees i una densitat d'1,34 habitatges per hectàrea i es caracteritza per ser habitatges aïllats associada a activitat agrícola.
- Zona P.E.5, coneguda com la Plana, en el terme municipal de Cocentaina, situada en l'àrea agrícola de l'àrea d'esmorteïment d'impactes.
3. La figura de planejament considerada com la més adequada per a la consecució dels objectius exposats, d'acord amb el que establix la legislació sectorial és el pla especial, per als quals entre altres aspectes es preveu com a objecte protegir el paisatge i el medi natural i la integració i funcionalitat de les dotacions i infraestructures concretant el seu funcionament.
4. Els plans especials als quals es referix el punt anterior han de ser redactats en el termini de dos anys des de l'entrada en vigor del present document, pels ajuntaments implicats. El procediment de formulació dels citats plans ha de garantir l'adequada participació dels propietaris afectats, i inclourà en tot cas informe favorable de l'òrgan competent en espais naturals protegits previ a la seua aprovació definitiva.
5. Els plans especials adoptaran les mesures necessàries per a minimitzar el seu impacte territorial amb la implantació d'infraestructures i serveis que garantisquen la mínima afecció al medi ambient, en particular, el clavegueram o sistema de depuració d'abocaments de tota índole i la recollida regular de residus sòlids, no alterant-se la qualificació ni la classificació de sòl en la totalitat dels sectors afectats per aquesta categoria de zonificació, una vegada formalitzat el pla especial.
ANNEX II
DESCRIPCIÓ DE LA REVISIÓ DE LA DELIMITACIÓ
PROPOSADA PER AL PARC NATURAL
DE LA SERRA DE MARIOLA.
La descripció de la revisió de la delimitació del Parc Natural de la Serra de Mariola s'inicia en el terme municipal de Bocairent, en el punt de coordenades UTM (1) 703.966, 4.289.704, prop de la senda de Castalla. Des d'aquest punt i en el sentit de les agulles del rellotge, la descripció és la següent:
En el terme municipal de Bocairent:
Des del punt d'inici es dirigix en línia recta en direcció N fins al punt de coordenades UTM (2) 703.975, 4.289.800, des d'on es dirigix al punt de coordenades UTM (3) 703.993, 4.289.832 i al punt UTM (4) 704.056, 4.290.049, en el qual intersecta la senda de Castalla a l'altura de la casa Alta Vella. Des d'ací seguix per la corba de nivell de 730 metres en direcció NE, fins a arribar al punt de coordenades UTM (5) 704.950, 4.290.415. Des d'aquest punt seguix en línia recta als punts de coordenades UTM (6) 704.977, 4.290.355 i (7) 705.006, 4.290.379 on torna a prendre la corba de nivell de 730 m. Seguix per aquesta corba de nivell fins a arribar al punt de coordenades UTM (8) 705.686, 4.290.771, on l'abandona per a dirigir-se en direcció NE cap al punt de coordenades UTM (9) 705.943, 4.290.919, on torna a prendre la corba de nivell de 730 m. Seguix per aquesta corba de nivell fins al punt de coordenades UTM (10) 706.212, 4.291.035 on intersecta un camí que arriba fins les proximitats de la casa del Jaquero. Pren aquest camí a mà esquerra durant uns 130 metres, fins a arribar a creuar amb un xicotet tàlveg en el punt de coordenades UTM (11) 706.259, 4.291.097. Des d'aquest punt es dirigix en línia recta direcció NE fins a la casa de la Baixada, en el punt de coordenades UTM (12) 706.385, 4.291.199. En aquest punt pren la corba de nivell de 710 m per la qual continua fins a arribar a la carretera CV-794 entre Bocairent i Alcoi. Seguix per la carretera en direcció a Bocairent durant uns 200 metres fins a arribar a la corba de nivell de 710 m en el punt de coordenades UTM (13) 706.495, 4.291.558. Continua seguint la corba de nivell de 710 m fins que arriba a un camí que porta als masos de les Ombries, en el punt de coordenades UTM (14) 706.778, 4.291.731. Des d'ací en línia recta direcció NE fins a arribar al punt de coordenades UTM (15) 706.899, 4.291.810, on pren la corba de nivell de 700 metres. Continua seguint aquesta corba de nivell fins a arribar al punt de coordenades UTM (16) 707.312, 4.291.947. Des d'ací continua en línia recta direcció SO fins a arribar a la corba de nivell de 710 m en el punt de coordenades UTM (17)707.332, 4.291.937 Seguix uns metres per la corba de nivell de 710 m fins a arribar al punt de coordenades UTM (18) 707.405, 4.291.934, des d'on es dirigix a un xicotet barranc en el punt UTM (19) 707.411, 4.291.954. Des d'aquest punt es dirigix en línia recta direcció NE fins a arribar al camí de les Aques on pren la corba de nivell de 700 metres, avança seguint la corba de nivell de 700 metres fins a aconseguir el punt de coordenades UTM (20) 708.293, 4.292.517 en la partida dels Teulars. Des d'ací es dirigix en línia recta direcció S fins al punt de coordenades UTM (21) 708.294, 4.292.501 des d'on es dirigix cap al barranc del Canyaret seguint aproximadament la forma del terreny entre les corbes de nivell de 690 i 700 m fins que en el punt de coordenades UTM (22) 708.463, 4.292.730 pren la corba de nivell de 690 m. Seguix per la corba de nivell de 690 metres fins al punt de coordenades UTM (23) 708.801, 4.292.733, on intersecta el barranc del Canyaret. Avança des d'ací entre les corbes de nivell de 690 i 700 metres, fins a arribar al punt de coordenades UTM (24) 709.005, 4.293.109, des d'on es dirigix en línia recta direcció NO fins a intersectar amb el camí del Carrascalet. Continua per aquest camí durant uns 30 metres en direcció NW fins a aconseguir la corba de nivell de 680 metres. Pren la corba de nivell de 680 metres fins que aconseguix un camí agrícola pel qual continua. Per aquest camí arriba a la intersecció amb el barranc de l'Alboret. Continua aigües avall per aquest barranc fins a arribar a la corba de nivell de 650 metres. Seguix per aquesta corba de nivell fins a aconseguir el punt de coordenades UTM (25) 709.545, 4.293.676. Des d'ací continua avançant entre les corbes de nivell 640 i 660 metres fins a arribar a un tàlveg en el punt de coordenades UTM (26) 710.113, 4.293.728. Des d'aquest punt es dirigix en línia recta direcció SE fins a aconseguir la corba de nivell de 670 metres. Seguix per aquesta corba de nivell fins a arribar al punt de coordenades UTM (27) 710.602, 4.293.626. Des d'ací, seguix un recorregut marcat pels següents punts, en la zona del Figuerar, fins a aconseguir el límit de terme entre Bocairent i Alfafara, en el barranc de Malagana:
UTM (28) 710.651, 4.293.632
UTM (29) 710.664, 4.293.644
UTM (30) 710.673, 4.293.685
El sòl urbanitzable de la urbanització Pinatell s'exclou de l'àmbit del parc natural, ja que es considera dins de la unitat de zonificació denominada àrees urbanes. Igualment l'Àrea Recreativa del Càmping les Fonts de Mariola i l'Àrea Recreativa de la Font de Mariola, també queden excloses de l'àmbit del parc natural.
En el terme municipal d'Alfafara:
Partint del punt on el límit del parc natural talla la línia que separa els termes municipals de Bocairent i Alfafara:
Seguix en línia recta cap al E fins al punt de coordenades UTM (31) 711.261, 4.293.630, on la pista forestal existent arriba a uns camps de cultiu situats per davall d'aquesta. Continua per aquesta pista en direcció N primer i E després, fins que creua amb la pista que descendix a la casa del Bardalet. Seguix per la nova pista, en sentit contrari a la casa del Bardalet, ascendint fins a la corba de nivell 750 metres. Continua per la corba de nivell cap al E, fins que creua amb el camí procedent de l'Àrea Recreativa de la Font del Tarragó. Descendix per aquest camí cap al N fins a aconseguir la corba de nivell de 710 metres, la qual seguix cap al E fins a arribar al punt de coordenades UTM (32) 712.470, 4.293.850. Des d'aquest punt va en línia recta fins al punt de coordenades UTM (33) 712.504, 4.293.990, situat sobre la pista que unix la font del Tarragó amb el racó de la Font (o cova de la Font). Continua en línia recta fins al punt de coordenades UTM (34) 712.447, 4.294.020 situat sobre la pista no asfaltada que unix l'alberg de la Font del Tarragó amb el nucli urbà d'Alfafara. Continua per aquesta pista cap a Alfafara, fins al punt on canvia de direcció NE a NO en trobar-se amb un xicotet barranc, en el punt de coordenades UTM (35) 712.578, 4.294.150. D'ací seguix en línia recta fins al punt de coordenades UTM (36) 712.789, 4.294.180, on del camí existent entre la font del Tarragó i el racó de la Font partix un altre camí que descendix a Alfafara. Continua pel camí de la font del Tarragó al racó de la Font, ascendint fins a la corba de nivell 710 metres. Seguix per la corba de nivell 710 metres cap al NE, fins a aconseguir una pista per la qual descendix, entre bancals d'oliveres, fins a la carretera rural que unix Alfafara amb Agres. Seguix per aquesta carretera en direcció Agres fins a aconseguir el límit de terme municipal. Ascendix per la línia que separa els termes municipals d'Alfafara i Agres fins a aconseguir el punt de coordenades UTM (37) 714.267, 4.294.710. S'exclou de l'àmbit del parc natural l'Àrea Recreativa de la Font de Tarragó.
En el terme municipal d'Agres:
Des del punt anterior, el límit del parc en el terme d'Agres seguix com es descriu a continuació.
En línia recta direcció NE fins als punts de coordenades UTM (38) 714.517, 4.294.832 i (39) 714.570, 4.294.833. Des del punt de coordenades UTM (39) avança rodejant la lloma de Montblanc, entre les corbes de nivell de 750 i 780 metres, fins a arribar al barranc de Montblanc, en el punt de coordenades UTM (40) 714.813, 4.294.864. Des d'ací rodeja l'Àrea Recreativa del Molí Mató pels punts de coordenades UTM (41) 714.726, 4.294.820, (42) 714.741, 4.294.761, (43) 714.787, 4.294.779 i (44) 714.781, 4.294.800, on pren un camí que porta a la zona del refugi Zamorano. Seguix aquest camí durant uns 330 metres, fins a arribar al punt de coordenades UTM (45) 715.067, 4.294.855. En aquest punt, abandona el camí i es dirigix cap al punt de coordenades UTM (46) 715.074, 4.294.810 i (47) 715.106, 4.294.783, on intersecta amb un altre camí que seguix en direcció NE fins a enllaçar amb un altre camí que porta al racó del Teix. En aquest punt d'intersecció, pren aquest últim camí a mà esquerra, en direcció al nucli urbà d'Agres, fins que al cap d'uns 400 metres, arriba al punt de coordenades UTM (48) 715.180, 4.295.075, quasi en el barranc del Garbí. Des d'ací es dirigix al punt de coordenades UTM (49) 715.358, 4.294.976, on pren un camí que arriba a Agres. Seguix aquest camí fins que arriba al nucli urbà i una vegada ací, pren una pista a mà dreta que en direcció S arriba al santuari de la Mare de Deu d'Agres. Seguix per aquesta pista fins a aconseguir un barranc en el punt de coordenades UTM (50) 715.893, 4.295.024. Des d'ací rodeja l'Àrea Recreativa del Santuari de la Mare de Déu d'Agres deixant-la fora del parc, i es dirigix en línia recta cap als punts de coordenades UTM (51) 715.913, 4.294.994, (52) 715.890, 4.294.952 i (53) 716.065, 4.294.958. En aquest últim punt pren la corba de nivell de 850 m i seguix per aquesta corba de nivell uns metres fins a arribar al punt de coordenades UTM (54) 716.091, 4.294.984. Des d'ací avança, en direcció N, fins al punt de coordenades UTM (55) 716.106, 4.295.060 per a arribar després, prenent la direcció E, al barranc de l'Assut. Des d'ací descendix pel barranc fins a aconseguir la corba de nivell de 750 m. Seguix per la corba de nivell de 750 m en direcció N fins a arribar al punt de coordenades UTM (56) 715.973, 4.295.252, des d'on enllaça, avançant en direcció N, amb un camí al S del nucli urbà. Continua per aquest camí dirigint-se cap a la zona de la Primera Jordana i la Cova del Pilar fins que intersecta amb una senda en la Mola, en el punt de coordenades UTM (57) 717.320, 4.295.816. Pren aquesta senda a mà dreta fins a arribar al punt de coordenades UTM (58) 717.592, 4.295.843. Des d'ací es dirigix en línia recta a una zona abancalada en el punt de coordenades UTM (59) 717.656, 4.295.913, per a arribar després, avançant en direcció E a un barranc en el punt de coordenades UTM (60) 717.862, 4.295.938. Descendix llavors passant pels punts de coordenades UTM (61) 717.864, 4.296.068, (62) 717.893, 4.296.154, (63) 717.968, 4.296.223 i (64) 718.105, 4.296.250, arribant en aquest últim punt a la corba de nivell de 630 m. Continua avançant per la corba de nivell de 630 m fins a aconseguir el punt de coordenades UTM (65) 718.165, 4.296.278. Des d'aquest punt es dirigix en línia recta direcció NE a la corba de nivell de 620 m en el punt de coordenades UTM (66) 718.213, 4.296.312. Continua avançant per aquesta corba de nivell fins a arribar al punt de coordenades UTM (67) 718.399, 4.296.331, des d'aquest punt es dirigix cap al S per a aconseguir un camí agrícola en el punt de coordenades UTM (68) 718.434, 4.296.180. Avança per aquest camí uns 100 metres fins que es veu interromput i des d'ací es dirigix al N fins a arribar al punt de coordenades UTM (69) 718.524, 4.296.280 on pren una pista forestal que discorre seguint aproximadament la corba de nivell de 610 metres. Arriba per aquest camí al límit del terme municipal entre Agres i Muro d'Alcoi i descendix per aquest límit cap al N fins a arribar a la via del ferrocarril Xàtiva-Alcoi.
S'exclouen de l'àmbit del parc natural les àrees recreatives del Molí Mató i del Santuari de la Mare de Déu d'Agres.
En el terme municipal de Muro d'Alcoi:
En aquest terme el límit del parc és la via de ferrocarril Xàtiva-Alcoi. En el punt on la via arriba al barranc de la Querola, el límit ascendix per un camí agrícola en direcció SO, fins a aconseguir la corba de nivell 570 metres, per la qual continua cap al SO, en aconseguir la línia que separa els termes de Muro d'Alcoi i Cocentaina, el límit ascendix seguint aquesta línia fins a arribar al punt de coordenades UTM (70) 720.502, 4.293.276. L'Àrea Recreativa de la Querola, queda exclosa de l'àmbit del parc natural.
En el terme municipal de Cocentaina
Des del punt de coordenades UTM (70) 720.502, 4.293.276, en la línia de límit de terme entre Muro d'Alcoi i Cocentaina, es dirigix en línia recta al punt de coordenades UTM (71) 720.644, 4.293.218, on pren la corba de nivell de 600 m. Continua per aquesta corba de nivell fins a arribar a una senda, en el punt de coordenades UTM (72) 720.766, 4.293.089. Des d'aquest punt es dirigix en línia recta en direcció SE fins a arribar a intersectar amb el barranc de Fontanelles, en la corba de nivell 580 metres. Continua avançant per la corba de nivell fins que arriba a un camí, en el punt de coordenades UTM (73) 720.917, 4.292.954. Des d'ací es dirigix en línia recta al punt de coordenades UTM (74) 720.968, 4.292.932, on torna a prendre el camí anterior citat. Seguix per aquest camí direcció SE fins a arribar al barranc de la Penya. Pren el barranc aigües amunt fins a aconseguir la corba de nivell de 580 metres, en aquest punt abandona el barranc per a dirigir-se, en línia recta, direcció SO primer, fins al punt de coordenades UTM (75) 721.089, 4.292.536 i en direcció SE després, fins a arribar al punt de coordenades UTM (76) 721.144, 4.292.501, on aconseguix la corba de nivell de 630 metres. Continua per aquesta corba de nivell uns metres, fins a arribar al punt de coordenades UTM (77) 721.315, 4.292.368, des d'on es dirigix en línia recta, direcció E fins a intersectar amb un camí que a mà dreta porta al nucli urbà de Cocentaina. Seguix per aquest camí en direcció a Cocentaina i pren la desviació a l'ermita de Sant Cristòfol. En el punt de coordenades UTM (78) 721.633, 4.292.271, abandona el camí per a rodejar la zona de l'ermita, que queda fora de l'àmbit del parc. D'aquesta manera arriba al punt de coordenades UTM (79) 721.787, 4.292.242, on pren el traçat d'un xicotet barranc que creua la línia de ferrocarril Xàtiva-Alcoi. Una vegada en la línia de ferrocarril, continua el seu recorregut en direcció Alcoi. Entre les boques del túnel existent abans del baixador de Santa Bàrbara, el límit és la corba de nivell 520 metres. Entre les boques del túnel existent després del baixador de Santa Bàrbara (en direcció a Alcoi), el límit són els dos segments de línia recta que unixen les boques del túnel amb l'encreuament de la carretera asfaltada que puja des de Cocentaina a Santa Bàrbara, amb la pista d'accés a l'ermita. En el següent túnel, és la línia que unix les boques del túnel. En el punt de coordenades UTM aproximades (80) 721.641, 4.289.760, on la via aconseguix el polígon de sòl no urbanitzable RG, definit en el planejament urbanístic vigent de Cocentaina, situat a l'oest de la via, en la partida de Gormaig, el límit voreja aquest polígon deixant fora del parc la zona urbanitzada del Gormaig. També queda fora un xicotet enclavament de sòl no urbanitzable RG situat a l'altre costat del barranc que delimita el mencionat polígon pel nord. Des d'ací el límit continua, coincidint amb la vora del sòl urbanitzable programat i del sòl urbà de Gormaig, que queden fora del parc natural. Aproximadament, des del punt de coordenades UTM (81) 721.547, 4.289.585, es dirigix en línia recta als punts de coordenades UTM (82) 721.245, 4.289.387, (83) 721.226, 4.289.409 i (84) 721.201, 4.289.391, per a dirigir-se des d'aquest punt cap al O, rodejant una zona cultivada, fins a intersectar, en el punt de coordenades UTM (85) 720.729, 4.289.401, amb un camí que a mà esquerra es dirigix a la partida dels Talecons. Des d'aquest punt gira en direcció S i avança fins a aconseguir el punt de coordenades UTM (86) 720.751, 4.289.261, on pren un camí a mà esquerra, que transcorre seguint la forma del terreny i creua el barranc de Capenal. Seguix per aquest camí fins que després de creuar el barranc, arriba a una intersecció amb un camí que dóna accés a la urbanització de la zona. Des d'aquest encreuament, es dirigix al punt de coordenades (87) 719.998, 4.289.046, discorrent entre les corbes de nivell de 610 i 630 metres, des d'on es dirigix en línia recta direcció S a la línia de separació dels termes municipals de Cocentaina i Alcoi. Una vegada en aquest punt, a l'àmbit del parc ascendix en direcció NO fins a aconseguir la cota 675 m, al voltant del punt de coordenades UTM (88) 719.602, 4.289.393.
Les pedreres en explotació i les seues indústries annexes existents en el terme municipal de Cocentaina s'han inscrit en l'interior de dos àrees extractives enclavades dins del parc natural, i s'exclouen d'aquest àmbit. Els límits d'aquestes són:
Àrees d'activitats extractives de la pedrera de l'Escaleta: el límit N és la corba de nivell de 940 m, el límit S la corba de nivell de 800 m, el límit oriental és el barranc situat immediatament al E de la pedrera i l'occidental és el tercer barranc existent cap al O de la pedrera.
Àrees d'activitats extractives de la pedrera Alberri: partint del punt de coordenades UTM 720.860, 4.291.070, el límit descendix en línia recta cap al N fins al fons del primer barranc que es troba. Seguix pel fons del barranc en sentit descendent fins a la carretera asfaltada que dóna accés al Mas de la Penya. Continua per aquesta carretera cap a les plantes de formigó. En arribar a l'encreuament amb la carretera que baixa de la pedrera de l'Escaleta continua per aquesta durant uns 100 metres, descendint fins al punt on partix a l'esquerra el límit d'uns camps de cultiu situats al N de l'esplanada d'emmagatzematge d'àrids i al costat d'aquesta. Seguix per aquest límit que després coincidix amb un camí que descendix fins a la via del ferrocarril Xàtiva-Alcoi on hi ha un xicotet pont que creua la via. Des d'ací voreja en direcció SO els camps de cultiu existents immediatament al S del pont, per a després continuar per un camí que desemboca en la carretera que baixa des de la pedrera de l'Escaleta. Puja per aquesta carretera uns 100 metres i seguix per la pista que apareix a mà esquerra, ascendint fins a la cota 600 metres. Continua per la corba de nivell de 600 metres cap al O fins a arribar a les plataformes de la planta de formigó. Voreja aquestes plataformes en el sentit de les agulles del rellotge fins a arribar a la carretera de la pedrera de l'Escaleta, per on continua ascendint fins a aconseguir la cota 650 metres. Seguix per la corba de nivell 650 m cap a la dreta de la carretera fins a aconseguir el punt inicial d'aquesta descripció.
S'exclouen de l'àmbit del parc natural les àrees recreatives de Sant Cristòfol, les Foietes i Santa Bàrbara.
En el terme municipal d'Alcoi:
Des del punt anterior, seguix per la corba de nivell de 675 metres cap al SO fins a arribar a la carretera d'Alcoi al Preventori en la corba d'accés al barranc del Cint. Continua per aquesta carretera cap al Preventori, fins que en el punt de coordenades UTM (89) 718.310, 4.286.892 situat entre el túnel existent i el Preventori, l'abandona. Des d'aquest punt avança en direcció OSO fins a aconseguir, en el punt de coordenades UTM (90) 718.215, 4.286.864, a l'altura del Preventori en el marge dret de la carretera, una xicoteta senda en la cota 760 m, que porta a una caseta en la partida de Riquer. Seguix la corba de nivell de 760 m fins a arribar al punt de coordenades UTM (91) 718.013, 4.286.899, des d'on es dirigix en línia recta, en direcció NO fins al punt de coordenades UTM (92) 717.977, 4.286.965, on intersecta la corba de nivell de 770 m. Des d'aquest punt ascendix en direcció NNO fins a aconseguir la corba de nivell de 790 m. Seguix aproximadament aquesta corba de nivell durant uns metres, fins a arribar al punt de coordenades UTM (93) 717.935, 4.287.120, des d'on es dirigix en línia recta a la cota 800 metres. Pren la corba de nivell de 800 m durant uns 30 m, fins a arribar al punt de coordenades UTM (94) 717.893, 4.287.127, i descendix en direcció SE fins a arribar a la corba de nivell de 780 m en el punt de coordenades UTM (95) 717.928, 4.287.014. Seguix per aquesta corba de nivell fins a arribar al punt de coordenades UTM (96) 717.707, 4.286.709. Des d'ací avança uns 15 metres en direcció SO fins a arribar a un punt en què intersecten una senda i un xicotet barranc. Seguix pel barranc passant pels punts de coordenades UTM (97) 717.655, 4.286.782 i (98) 717.558, 4.286.831, fins que arriba al punt de coordenades UTM (99) 717.531, 4.286.932, on l'abandona. Des d'aquest punt es dirigix a un carrer que en direcció SO limita la zona urbanitzada en el Baradello de Moia. Seguix aquest carrer que darrere d'uns 50-60 m realitza un gir de 90º al NO. Prenem la primera desviació a l'esquerra i continua per aquest nou carrer fins al seu final, on enllaça amb un camí que rodeja la lloma existent entre el Baradello de Moia i el Baradello de Merita, que és una zona cultivada. En el punt de coordenades UTM (100) 717.013, 4.286.911, es talla el camí i el límit del parc avança en línia recta, direcció SO, fins a aconseguir el punt de coordenades UTM (101) 716.893, 4.286.789, des d'on es dirigix al punt de coordenades UTM (102) 716.629, 4.286.706, per a intersectar en aquest punt la corba de nivell de 800 m. Seguix per la corba de nivell de 800 m fins a aconseguir el punt de coordenades UTM (103) 716.146, 4.286.840 en el Baradello Gelat. Des d'aquest punt, rodeja la zona urbanitzada del Sergent. Primer es dirigix al N fins al punt de coordenades UTM (104) 716.129, 4.287.554 al voltant de la cota 800 metres, des d'on avança en direcció NO fins el punt de coordenades UTM (105) 715.952, 4.287.658 on aconseguix la cota 850 m. Es dirigix llavors al punt de coordenades UTM (106) 715.814, 4.287.687 on aconseguix la cota 830 metres i al punt de coordenades UTM (107) 715.592, 4.287.910 on torna a aconseguir la cota 850 m. Continua avançant fins a arribar al punt de coordenades UTM (108) 715.496, 4.288.088 i des d'ací avança en línia recta, direcció N fins al punt de coordenades UTM (109) 715.478, 4.288.448 entre les corbes de nivell 910 i 920 metres. Des d'aquest punt es dirigix al SO en línia recta fins al punt de coordenades UTM (110) 714.962, 4.288.158 per a descendir després segons la línia de màxim pendent, passant pels punts de coordenades UTM (111) 714.925, 4.288.092, (112) 714.913, 4.287.985, (113) 714.835, 4.287.855 i (114) 714.825, 4.287.794, fins a aconseguir en el punt de coordenades UTM (115) 714.774, 4.287.676 la carretera CV-794. Seguix per aquesta carretera en direcció al Baradello Gelat fins a arribar al punt de coordenades UTM (116) 714.999, 4.287.186. Des d'aquest punt es dirigix al SO per a enllaçar amb la pista que unix la pedrera dels Comellars amb la font dels Ànecs, en el punt de coordenades UTM (117) 714.454, 4.286.898, per la qual avança en direcció a la font de l'Ànecs durant uns 100 metres, fins a arribar a una intersecció. Des d'aquesta intersecció de camins es dirigix al N passant pels punts de coordenades UTM (118) 714.363, 4.286.975, (119) 714.360, 4.287.070, (120) 714.340, 4.287.196, (121) 714.329, 4.287.282 i (122) 714.202, 4.287.362, on torna a prendre la pista durant uns 60 metres, fins a arribar a la primera desviació. En aquest encreuament pren la via de l'esquerra durant uns 170 m i des del punt de coordenades UTM (123) 714.176, 4.287.176 avança en direcció SO entre les cotes 840 i 860 m fins a aconseguir el punt de coordenades UTM (124) 714.008, 4.286.918. Des d'ací es dirigix al punt de coordenades UTM (125) 713.723, 4.286.736 en la corba de nivell de 800 m, pel traçat de la qual continua, fins a aconseguir el punt de coordenades UTM (126) 713.091, 4.286, 504. Des d'aquest punt, avança uns metres en direcció O per a enllaçar amb un camí el traçat del qual seguix durant uns 150 m fins a arribar a una intersecció en què l'abandona. El límit continua avançant llavors segons la forma del terreny entre les cotes 820 i 830 metres i després de creuar un xicotet barranc, enllaça amb la corba de nivell de 850 m. Continua avançant per aquesta corba de nivell fins que arriba a un xicotet tàlveg prop del Corralet, en el punt de coordenades UTM (127) 710.564, 4.285.673. Seguix el traçat del tàlveg aigües avall fins a aconseguir la cota 870 m. Des d'aquest punt avança entre les corbes de nivell de 870 i 880 m, fins a arribar al punt de coordenades UTM (128) 710.397, 4.285.551, des d'on voreja la zona urbanitzada fins a arribar al punt de coordenades UTM (129) 710.861, 4.284.699. Des d'aquest punt voreja una zona boscosa seguint un traçat definit aproximadament pels punts de coordenades UTM:
(130) 710.845, 4.284.668
(131) 710.619, 4.284.719
(132) 710.624, 4.284.622
(133) 710.524, 4.284.618
(134) 710.445, 4.284.757
(135) 710.282, 4.284.799
(136) 710.146, 4.285.023
(137) 710.061, 4.285.019
(138)710.039, 4.285.075
Des d'aquest últim punt, avança segons la forma del terreny entre les corbes de nivell de 870 i 880 m fins que aconseguix la carretera CV-795, en el punt de coordenades UTM (139) 708.875, 4.284.366. Ací pren el traçat de la carretera en direcció a Banyeres de Mariola fins que arriba al límit entre els termes municipals de Banyeres i Alcoi.
S'exclou de l'àmbit del parc la zona de l'Àrea Recreativa del Preventori, per la qual cosa l'àmbit del parc queda dividit en dos polígons: l'anterior descrit i un xicotet polígon que inclou dins de l'àmbit del parc la zona del Castellar. Els límits d'aquest segon polígon són els que es descriuen a continuació (en el sentit de les agulles de rellotge):
Des del punt de coordenades UTM (140) 718.029, 4.286.801, que se situa sobre un camí al O del Preventori, seguix el traçat d'aquest camí en direcció SO durant uns 225 m, per a abandonar-lo després i dirigir-se als punts de coordenades UTM:
(141) 718.038, 4.286.541
(142) 718.000, 4.286.511
(143) 717.950, 4.286.408
(144) 717.770, 4.286.180
(145) 717.680, 4.285.830
(146) 717.420, 4.285.580
(147) 717.310, 4.285.260
(148) 717.240, 4.285.260
(149) 717.190, 4.285.370
(150) 717.070, 4.285.350
Estant aquest últim punt situat en la carretera CV-795. Des d'ací voreja la zona urbanitzada del Salt dirigint-se al punt de coordenades UTM (151) 716.916, 4.285.535 i continuant després per la corba de nivell de 800 m fins a arribar al punt de coordenades UTM (152) 716.584, 4.285.386. Des d'aquest punt descendix per la línia de màxim pendent fins a arribar al marge de la carretera CV-795. Avança en paral·lel a aquesta carretera fins a arribar, abans del molí de Payàs, al punt de coordenades UTM (153) 716.289, 4.285.267 on pren la corba de nivell de 750 m. Seguix segons la corba de nivell fins a aconseguir el punt de coordenades UTM (154) 716.196, 4.285.499, des d'on es dirigix al NE per a enllaçar amb la carretera CV-796. Pren la carretera en direcció al Preventori fins que una vegada passat el Mas de Nuio l'abandona en el punt de coordenades UTM (155) 716.287, 4.285.843. Des d'ací es dirigix al punt de coordenades UTM (156) 716.508, 4.286.071 i avança entre les corbes de nivell de 800 i 820 m, fins a arribar al punt de coordenades UTM (157) 717.048, 4.286.271, des d'on seguix per la corba de nivell de 820 m. Seguix per aquesta corba de nivell vorejant una zona cultivada, fins que després de creuar un camí, abandona la corba de nivell i continua vorejant la zona cultivada, arribant al punt de coordenades UTM (158) 717.374, 4.286.507. Des d'ací continua avançant en paral·lel a la carretera CV-796, fins a arribar al punt en què s'ha iniciat aquesta descripció.
S'exclouen de l'àmbit del parc l'Àrea Recreativa del Preventori, tal com s'ha dit anteriorment i l'àrea d'activitats extractives de la pedrera dels Comellars, els límits de la qual es definixen a continuació:
Partint del punt de coordenades UTM (159) 713.554, 4.287.829, seguix la corba de nivell de 920 m cap al NE fins a aconseguir el punt de coordenades UTM (160) 713.780, 4.288.020. Des d'ací descendix pel fons del barranc existent fins a arribar al punt de coordenades UTM (161) 713.770, 4.287.790. Des d'ací, el límit seguix els segments de línia recta que unixen successivament els punts que tenen les següents coordenades UTM:
(162) 713.870, 4.287.560
(163) 714.030, 4.287.610
(164) 714.090, 4.287.570
(165) 714.100, 4.287.440
(166) 714.160, 4.287.420
(167) 714.200, 4.287.360
L'últim punt se situa sobre la pista d'accés a la pedrera. El límit continua per la dita pista en direcció a la pedrera fins a aconseguir el punt de coordenades UTM (168) 713.879, 4.287.408, des d'on, deixant la pista principal, continua per una altra pista que també porta a la pedrera, seguint primer direcció O i després NO. El límit deixa la pista per a vorejar la pedrera pel O i ascendix fins a aconseguir el punt d'origen en la cota 920 m.
En el terme municipal de Banyeres de Mariola:
Des del terme municipal d'Alcoi, i després de travessar un curt tram pel terme municipal de Bocairent, el límit seguix el traçat de la carretera CV-795, fins a arribar a l'encreuament amb la carretera que dóna accés a la urbanització la Pedrera, situat entre la font del Gripau i el nucli urbà de Banyeres de Mariola. En aquest encreuament, pren la carretera que porta fins a la urbanització i avança segons el seu traçat fins a arribar al punt de coordenades UTM (169) 704.201, 4.287.455. Des d'ací es dirigix al SE fins a aconseguir la corba de nivell de 860 m en el punt de coordenades UTM (170) 704.227, 4.287.429, per a continuar rodejant la urbanització entre les cotes 840 i 860. En arribar al punt de coordenades UTM (171) 704.740, 4.287.834, a l'altura del poliesportiu, es dirigix en línia recta cap al SE, fins a aconseguir el punt de coordenades UTM (172) 704.795, 4.287.733 i el punt de coordenades UTM (173) 704.856, 4.287.831, cap al NE. El límit rodeja llavors una zona agrícola, seguint aproximadament la forma del terreny, entre les cotes 830 i 840 m. Des del punt de coordenades UTM (174) 705.023, 4.287.967, en el qual aconseguix la corba de nivell de 830 metres, continua per aquesta durant uns 80 m de distància, fins a arribar al punt de coordenades UTM (175) 705.088, 4.287.955, girant en aquest punt en direcció N per a aconseguir el camí de l'Aguilella. Pren aquest camí en direcció al nucli urbà de Banyeres fins a arribar a la primera desviació en què pren la via de la dreta. Seguix per aquest camí al llarg d'uns 230 m fins a arribar, al voltant de la cota 870 m, a una desviació en què partix a mà esquerra una xicoteta senda que el límit pren fins que torna a intersectar amb el camí. Seguix pel camí novament en direcció O fins a aconseguir la corba de nivell de 870 m, per la qual continua fins a arribar al punt de coordenades UTM (176) 704.398, 4.288.980. Des d'aquest punt avança en direcció NO fins a enllaçar amb un camí que comunica amb l'assagador de Sant Jordi. Seguix el traçat d'aquest camí, que porta a les restes d'un poblat ibèric, en direcció N, fins que al voltant del punt de coordenades UTM (177) 704.409, 4.289.429 l'abandona per a rodejar el poblat seguint la corba de nivell de 820 m. Finalment, el límit de parc seguix la corba de nivell de 820 m fins que aconseguix la línia de divisió de terme entre Banyeres de Mariola i Bocairent, per la qual continua en direcció O fins a aconseguir el punt en què s'ha iniciat aquesta descripció.
ANNEX III
DELIMITACIÓ GRÀFICA
El pla d'ordenació del PRUG del Parc Natural de la Serra de Mariola figura a continuació:



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5523, del 30-05-2007 (2007/7045)

DECRETO 79/2007, de 25 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Parc Natural de la Serra de Mariola.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2007/05/25/79/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   5523

Fecha DOGV
:   30-05-2007

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2007/7045

CVE


Fecha del documento
:   25-05-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Descriptores 

:   * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

DECRETO 79/2007, de 25 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Parc Natural de la Serra de Mariola. [2007/7045]
La Sierra de Mariola, situada entre las comarcas de l'Alcoià, el Comtat y la Vall d'Albaida, constituye uno de los territorios valencianos en los que se concentran en mayor medida valores medioambientales, paisajísticos y socioculturales de especial relevancia. Constituida mayoritariamente por materiales calizos, la intensa actividad tectónica ha generado un macizo de orientación predominante de suroeste a noreste, como corresponde al contexto de las sierras béticas en el cual se encuadra, y de una topografía muy variada, que alcanza su máxima agresividad en el extremo nororiental, sector en el que se sitúan también las máximas alturas, presididas por los 1.389 metros del emblemático Montcabrer.
Los importantes acuíferos de Mariola, reconocidos ya por Cavanilles, dan lugar a innumerables fuentes, manantiales y surgencias que salpican toda la superficie de la sierra. Tres cuencas hidrográficas se originan en este importante núcleo hidrogeológico: la del Barxell-Serpis (con importantes corrientes secundarias nacidas también en la sierra, como el río de Agres), la del río Clariano, afluente del Albaida i el Júcar, y la del Vinalopó.
El poblamiento vegetal ha contribuido desde antiguo a la fama naturalística de Mariola: más de mil doscientas especies de vegetales superiores han sido catalogadas en la zona. Sin que la cubierta vegetal pueda calificarse actualmente como excepcionalmente conservada, muchas áreas de la sierra conservan aún interesantes restos de los antiguos ecosistemas forestales, dominados por especies como carrascas, fresnos floridos, arces, tejos, etc. También los pinares encuentran una amplia representación en Mariola, así como los matorrales y salviares, fruto a menudo de la degradación, a veces traumática, de formaciones más maduras, pero en los que prosperan muchas de las plantas aromáticas y medicinales que han hecho conocida la sierra. La fauna, aunque amenazada por la progresiva destrucción y antropización de los hábitats, conserva buenas poblaciones de muchas especies de interés, como rapaces (águila real, águila perdicera, halcón peregrino, gavilán y búho real) o carnívoros, entre los cuales pueden destacarse el gato montés, la gineta, la garduña o el tejón.
De ahí que existan declaradas siete microrreservas vegetales y una reserva de fauna. De hecho, este espacio natural está incluido en la lista aprobada por la Decisión de la Comisión, de 19 de julio de 2006, por la que se adopta, de conformidad con la Directiva 92/43/CEE, del Consejo, la lista de lugares de importancia comunitaria de la región biogeográfica mediterránea; concretamente en la LIC Serres de Mariola i Carrascar de la Font Roja.
Los restos patrimoniales encuentran una representación relevante en Mariola: numerosos yacimientos arqueológicos, algunos de ellos de valor excepcional, como la cueva de la Sarsa, El Salt o la muela de Agres, entre otros, aparecen por toda la zona, abarcando desde el paleolítico medio hasta la época medieval, pasando por el neolítico, el bronce, la cultura ibérica, la romanidad tardía o el intenso poblamiento andalusí. También el patrimonio etnológico se encuentra bien presente, destacando por su peculiaridad el conjunto de caves o pous de neu algunos de ellos, como la cava d'Agres o la de Don Miguel, con características realmente monumentales, o los diversos castillos, como los de Cocentaina y Agres. Pero el carácter probablemente más importante de Mariola es el que deriva precisamente de su larga historia de ocupación e interacción humana. Una historia a lo largo de la cual los diversos usos ejercidos sobre los recursos naturales de la sierra han acabado configurando un excepcional mosaico de ecosistemas y paisajes, desde los restos forestales mejor conservados a los rústicos cultivos de montaña, desde las antropizadas riberas a los riscos más inaccesibles que sintetizan, como pocos territorios valencianos, las características básicas y las peculiaridades de la media montaña mediterránea, y que han hecho de la sierra una verdadera seña de identidad para los pueblos que la circundan. Un mosaico, con todo, que a pesar de su valor e interés no ha permanecido lógicamente ajeno a los cambios y alteraciones recientemente experimentados por el mundo rural, hasta el punto que la confluencia y la reiteración de procesos destructivos, el abandono de cultivos y otros usos tradicionales, la urbanización incontrolada, los incendios forestales, las extracciones de agua y muchos otros, han llegado a poner en peligro el mantenimiento de las características básicas de la sierra, y han hecho necesario el establecimiento de medidas de gestión activa dirigidas a su conservación, una conservación que, en todo caso, no puede ser ajena a la población que, secularmente y de forma directa o indirecta, ha configurado el paisaje de Mariola, y cuya participación e implicación en la preservación de la sierra resulta imprescindible
El Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Serra de Mariola, aprobado mediante el Decreto 76/2001, de 2 de abril, del Consell, estableció el régimen de protección y ordenación de usos necesario para garantizar la conservación de sus valores. A continuación, con la declaración del Parque Natural mediante el Decreto 3/2002, de 8 de enero, del Consell, se dió otro gran paso en la conservación de esta sierra, definiéndose el régimen de protección y gestión para este espacio protegido.
El Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG) del Parc Natural de la Serra de Mariola se elabora dentro del marco normativo establecido por el vigente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Serra de Mariola, que ha sido, hasta ahora, el instrumento básico para la ordenación en el Parque Natural y su área de amortiguación de impactos. Dicho Plan de Ordenación establece las directrices específicas para la elaboración del Plan Rector de Uso y Gestión en el ámbito del espacio protegido.
Por su parte, la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, contempla la figura del Plan Rector de Uso y Gestión como marco en el que han de desarrollarse las actividades directamente ligadas a la declaración del espacio natural protegido, como son la investigación, el uso público, conservación, protección y mejora de los valores ambientales, estableciendo en sus artículos 37 a 41 las características, alcance, contenido y tramitación de estos Planes, los cuales son aprobados por Decreto del Consell.
Por todo ello, cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 43 de la Ley del Consell, a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 25 de mayo de 2007,
DISPONGO
Artículo único
1. Se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Parc Natural de la Serra de Mariola en cumplimiento de lo dispuesto en los artículos 37 a 41 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
2. Como anexo I del presente Decreto se recoge la parte normativa del Plan.
3. Como anexo II del presente Decreto se recoge la revisión de la delimitación propuesta para el Parc Natural de la Serra de Mariola.
4. Como anexo III del presente Decreto se recoge el plano de ordenación del Plan Rector de Uso y Gestión.
DISPOSICIONES FINALES
Primera
Se faculta al conseller de Territorio y Vivienda, en el ámbito de sus atribuciones, para dictar las disposiciones y adoptar las medidas precisas para el cumplimiento de lo dispuesto en el presente Decreto.
Segunda
El presente Decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.
Valencia, 25 de mayo de 2007
El president de la Generalitat,
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
El conseller de Territorio y Vivienda,
ESTEBAN GONZÁLEZ PONS
ANEXO I
Normativa
TÍTULO I
DISPOSICIONES GENERALES
SECCIÓN 1ª
CONDICIONES GENERALES DEL PLAN RECTOR
DE USO Y GESTIÓN
Artículo 1. Naturaleza del Plan
1. El presente Plan Rector de Uso y Gestión del Parc Natural de la Serra de Mariola (en adelante, PRUG), se redacta al amparo del capítulo III, del título III, de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y del artículo 19 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestre.
2. El PRUG es conforme con el artículo 5 del Decreto 3/2002, de 8 de enero, del Consell, de Declaración del Parc Natural de la Serra de Mariola, así como con las disposiciones al respecto contenidas en el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (en adelante, PORN) de la Serra de Mariola, aprobado mediante el Decreto 76/2001, de 2 de abril, del Consell.
Artículo 2. Finalidad y objetivos
1. De acuerdo con el artículo 37 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, el presente PRUG tiene por finalidad establecer el marco en que han de ejercerse las actividades que se desarrollan en el mismo, con especial referencia a la investigación, el uso público, la conservación, protección y mejora de los valores ambientales y los aprovechamientos sostenibles de los recursos naturales que redunden en beneficio de las poblaciones implicadas.
2. Para conseguir el objetivo fijado en el apartado 1, además de los objetivos generales establecidos en el ámbito del PORN por dicho documento, el PRUG establece unos criterios de gestión del Parque Natural de acuerdo con los objetivos siguientes:
a) Proteger y conservar el patrimonio natural, con especial atención a los ecosistemas, especies y recursos naturales más notables.
b) Proteger y conservar el patrimonio cultural del Parque Natural, con especial atención para el patrimonio etnológico resultante del poblamiento rural de la sierra a lo largo de los siglos.
c) Promover, gestionar y ordenar las demandas de actividades económicas, asegurando que no pongan en peligro la conservación de los valores del Parque Natural.
d) Regularizar la afluencia de visitantes y fomentar actitudes que favorezcan la conservación de la biodiversidad y de los recursos naturales y culturales del Parque.
e) Restauración e integración paisajística de las zonas con una cobertura vegetal insuficiente, como consecuencia de usos no compatibles con la preservación de las mismas (actividades extractivas, movimientos de tierras), con el fin de garantizar la conservación de sus suelos y regenerar los ecosistemas propios de la zona.
f) Resolver el problema de los residuos urbanos y el de vertidos de aguas residuales generados por los núcleos residenciales y las viviendas aisladas.
g) Concretar las cautelas necesarias a nivel urbanístico para evitar conflictos con la conservación de los ecosistemas y el paisaje, fundamentalmente en la zona de amortiguación de impactos del PORN.
h) Promover y apoyar la investigación científica sobre los aspectos relacionados con el Parque Natural en todos sus niveles, con el fin de facilitar la gestión del espacio, ahondar en el conocimiento de sus valores y sus problemáticas, y aportar posibles soluciones.
i) Establecer una regulación que canalice la afluencia de las diferentes clases de visitantes del Parque, y que fomente actitudes en éstos que favorezcan la conservación de la biodiversidad y de los recursos naturales y culturales del Parque.
j) Corregir y minimizar al máximo posible los impactos que el uso público ocasiona, o podría ocasionar, sobre la biodiversidad y los recursos naturales y culturales del Parque.
k) Definir los criterios para la gestión del tránsito, el aparcamiento, la señalización y la imagen pública del Parque.
l) Promover actividades lúdicas y educativas ambientales y culturales, asegurando que no ponen en peligro la conservación de los valores del Parque Natural.
m) Desarrollar programas, servicios y equipamientos para el uso público que pongan en valor el patrimonio natural y cultural del Parque Natural y no pongan en peligro su conservación.
n) Facilitar el desarrollo de actividades económicas alternativas, asociada a servicios y actividades de uso público que sean compatibles con la sostenibilidad del Parque a largo plazo.
o) Canalizar los distintos tipos de actuaciones e inversiones en materia de uso público a las zonas más idóneas para ello.
p) Contribuir a la formación de una conciencia ambiental del visitante que fomente actitudes en éstos favorables a la conservación de la biodiversidad y de los recursos naturales y culturales del Parque.
q) Evitar riesgos contra las personas. Poner en marcha las acciones necesarias para que el uso público se desarrolle de forma segura para el visitante.
r) Adecuar la señalización del espacio protegido a las necesidades de información sobre los equipamientos de uso público, la interpretación de los valores del espacio y la normativa básica que regula el Parque Natural.
s) Zonificar el Parque, delimitando diferentes áreas en función de sus necesidades de conservación, y su capacidad y vocación en relación con el uso para las actividades humanas.
t) Favorecer la implantación y el desarrollo de las metodologías englobadas bajo el concepto general de custodia del territorio, como medio para avanzar en la corresponsabilidad de propietarios privados, entidades y sociedad civil en general en el cumplimiento de dichos objetivos.
Artículo 3. Ámbito de aplicación
El ámbito de aplicación del presente PRUG se extiende a la totalidad de los terrenos comprendidos en el Parc Natural de la Serra de Mariola y su área de amortiguación de impactos. El Parque, declarado como tal mediante el Decreto 3/2002, de 8 de enero, del Consell, y cuya delimitación se describe de forma textual en el anexo I de este PRUG. Esta delimitación, sin modificar las descripciones incluidas en el Decreto 76/2001, de 2 de abril, del Consell, de aprobación del PORN de la Serra de Mariola, representa la adaptación de las mismas a elementos físicos o territoriales que faciliten una interpretación del límite establecido en dicha disposición, y se refleja cartográficamente en el plano de ordenación de este PRUG.
Artículo 4. Área de amortiguación de impactos
El Parc Natural de la Serra de Mariola dispone de un área de amortiguación de impactos, definida y regulada por el PORN, de acuerdo con el artículo 29 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Según lo que se indica en el artículo 10 de la normativa del citado PORN, la delimitación específica del área de amortiguación de impactos vinculada a efectos de gestión al presente Parque Natural se recoge en el correspondiente plano de ordenación del presente PRUG.
Artículo 5. Efectos
1. De conformidad con lo dispuesto en los artículos 35.4 y 40 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, el PRUG del Parc Natural de la Serra de Mariola se atendrá a los criterios y directrices formuladas en el PORN y tendrá carácter vinculante tanto para las Administraciones como para los particulares; sus determinaciones prevalecerán sobre el planteamiento urbanístico y su aprobación comportará la revisión de oficio de los planes territoriales o sectoriales incompatibles con los mismos.
2. Las determinaciones de este PRUG serán de aplicación directa, razón por la cual, en el momento de su revisión, el planeamiento urbanístico vigente que afecte a los terrenos incluidos en el ámbito del Parque Natural deberá ajustarse a las disposiciones que contiene el PRUG.
3. Las futuras modificaciones o revisiones de los Planes Generales de Ordenación Urbana de los municipios incluidos en el ámbito del presente documento, y el resto de instrumentos de planeamiento urbanístico que sean aprobados, modificados o revisados tras la entrada en vigor de este PRUG, deberán ajustarse a las determinaciones que contiene, y asignarán las calificaciones del suelo de acuerdo con las normas y criterios que aquí se establecen, de forma que sean respetadas las limitaciones de uso establecidas por el PRUG.
4. Las determinaciones de este PRUG serán entendidas sin perjuicio de las contenidas en la legislación agraria, forestal y de aguas, en el resto de legislaciones sectoriales, así como en las restantes normas, reglamentaciones o planes que sean aprobados para el desarrollo y cumplimiento de la finalidad protectora del Parque Natural. Se aplicará, con carácter general, la normativa contenida en este PRUG siempre y cuando resulte más detallada o protectora, sin perjuicio del ejercicio de las competencias que corresponda.
5. Sin perjuicio del apartado anterior, el PORN de la Serra de Mariola es la norma, que fija el marco para el PRUG, el cual ha de ajustarse a las determinaciones de aquel, de acuerdo con el artículo 35 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Por tanto, las disposiciones de este PRUG son estrictamente complementarias a aquellas del PORN que específicamente o de manera general afectan al Parque Natural.
Artículo 6. Vigencia y revisión
1. Las determinaciones de este PRUG entrarán en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y seguirán vigentes mientras no sea objeto de revisión.
2. El PRUG será revisado cuando hayan cambiado suficientemente las circunstancias que motivaran su redacción. En cualquier caso, y como mínimo, se efectuará una evaluación de los resultados obtenidos, indicando los puntos o aspectos objeto de revisión.
3. Podrá ser motivo de especial consideración para la revisión del PRUG la aprobación del ámbito conjunto de las sierras de Mariola y la Font Roja como zona de especial conservación, de acuerdo con la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, en lo sucesivo Directiva 92/43/CEE, transpuesta a España por el Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre, por el que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres.
Artículo 7. Interpretación y contenido
1. En la interpretación de este PRUG deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre el PORN como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción de este Plan.
2. En caso de conflicto entre las normas escritas y los documentos gráficos del Plan prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por el conjunto de la documentación que forma el PRUG, de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.
3. Para los documentos gráficos del Plan se emplea la cartografía básica oficial realizada por el Instituto Cartográfico Valenciano, CV10.
4. En la aplicación de este PRUG prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejada un mayor grado de protección de los valores naturales del Parque Natural.
SECCIÓN 2ª
ÓRGANOS DE GESTIÓN, CONSULTIVOS
Y PARTICIPATIVOS
Artículo 8. Gestión del Parque Natural
1. Con carácter general, corresponde a la conselleria competente en materia de medio ambiente la gestión de las previsiones y directrices contenidas en el presente PRUG para el conjunto del ámbito objeto de ordenación, sin perjuicio del ejercicio de las competencias que correspondan a otros organismos y Administraciones.
2. El director'Conservador del Parque Natural será un técnico con titulación universitaria superior, designado por la conselleria competente en medio ambiente, responsable de la gestión del espacio natural protegido.
3. El director-Conservador desarrollará su tarea de acuerdo con lo que disponen la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y el Decreto 57/1994, de 22 de marzo, del Consell, por el que se establece la naturaleza de los puestos de los directores-conservadores de parques naturales de la Comunitat Valenciana.
4. Las funciones del director-Conservador del Parque Natural son las establecidas en el artículo 49 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y en el Decreto 3/2002, de 8 de enero, del Consell, de declaración del Parc Natural de la Serra de Mariola.
5. Cuando esta normativa lo especifique expresamente, la conselleria competente en medio ambiente podrá delegar el trámite y la decisión del otorgamiento de permisos y autorizaciones a cualquier miembro del personal técnico del Parque Natural contratado por la citada conselleria.
6. La conselleria competente en medio ambiente promoverá el establecimiento de acuerdos individuales o colectivos con propietarios de terrenos o derechos en el ámbito del PRUG, como modelo preferente para una adecuada gestión de los mismos coherente con las determinaciones previstas, con la finalidad de implicar a la sociedad civil en la participación y consecución de objetivos del presente PRUG.
7. Para ello, el director-Conservador establecerá canales regulares de relación con las entidades y asociaciones interesadas en participar activamente en la gestión del Parque Natural, bajo la concepción de una participación de ida y vuelta, donde el Parque utilizará mecanismos para devolver a los ciudadanos la colaboración recibida. Sin perjuicio de otras acciones, se organizará conjuntamente entre el Parque Natural y las entidades y asociaciones que operen en la zona, un ciclo preferentemente anual y rotativo de conferencias en los municipios y en el centro de Información, y/o un acto de voluntariado en el Parque Natural especialmente dirigido a los miembros de estas entidades y asociaciones. Las actividades de voluntariado se canalizarán prioritariamente a través de entidades radicadas en los términos municipales afectados y cuyo ámbito de actuación incluya total o parcialmente dichos términos.
8. El director-Conservador del Parque Natural consolidará el programa de voluntarios ambientales en el Parque Natural. Dicho voluntariado se orientará a actividades puntuales en el Parque Natural, sin perjuicio de otras iniciativas tales como boletines, charlas, cursillos, actos festivos, etc. Cualquier persona se podrá inscribir libremente en el programa de voluntarios y estar informada de las actividades, siempre y cuando participe en un mínimo de dos actos anuales.
9. Sin perjuicio de los mecanismos anteriores, el director-Conservador del Parque Natural fomentará la difusión de la gestión y planificación del mismo por todos los medios posibles (comunicados de prensa, exposiciones, publicaciones propias, presentaciones, etc.), especialmente en lo referente a planes y proyectos que afecten directamente a los habitantes de los municipios del Parque Natural.
Artículo 9. Junta Rectora
1. De conformidad con el Decreto 3/2002, de 8 de enero, del Consell, de declaración del Parc Natural de la Serra de Mariola, y el Decreto 264/2004, de 3 de diciembre, del Consell, por el que se modificó la composición de las Juntas Rectoras de los Parques Naturales de la Comunitat Valenciana, la Junta Rectora es el órgano colegiado de carácter consultivo, colaborador y asesor en la gestión del Parque Natural, con la finalidad de canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados. Asimismo, tiene la consideración de órgano colegiado a los efectos de los artículos 22 al 27 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, y cuyo funcionamiento se regula de acuerdo con esta Ley.
2. Las funciones de la Junta Rectora son las indicadas en el mencionado Decreto 3/2002, y en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.
3. Funcionamiento de la Junta Rectora:
a) En caso de ausencia en una reunión de la Junta Rectora, el Presidente será sustituido por el representante de la conselleria de Territorio y Vivienda, y en su defecto, por el miembro del órgano colegiado de mayor jerarquía, antigüedad y edad, por este orden, de entre sus componentes. En el mismo caso, el Secretario será sustituido por un cargo técnico de la conselleria de Territorio y Vivienda designado, para la reunión en concreto, por el órgano competente en materia de espacios naturales.
b) Las organizaciones representativas de intereses sociales podrán sustituir los miembros titulares por otros, acreditándolo por escrito delante del Secretario, siempre con una antelación mínima de 15 días naturales a la celebración de cualquier convocatoria de la Junta Rectora. La acreditación se considerará aceptada si no hay una respuesta escrita contraria del Secretario con tres días hábiles de antelación a la convocatoria de la Junta Rectora.
c) De acuerdo con el artículo 51.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, se podrán crear Comisiones, que tendrán carácter de grupo de trabajo, y cualquier acuerdo que tomen deberá ser ratificado por la Junta Rectora. Si fuera necesario, las Comisiones podrán utilizar los mismos mecanismos de funcionamiento descritos para la Junta Rectora en este artículo.
d) En relación con las convocatorias y sesiones, para la válida constitución de la Junta Rectora, a los efectos de la celebración de sesiones, deliberaciones y adopción de acuerdos, es necesaria la presencia del Presidente y del Secretario, o, en su caso, de sus sustitutos, y la de la mitad, por lo menos, de sus miembros.
e) La presidencia de la Junta Rectora tendrá la facultad de dirimir con su voto de calidad los empates para adoptar los acuerdos. Los acuerdos serán adoptados por mayoría simple de votos. No podrá ser objeto de deliberación o acuerdo ningún asunto que no figure incluido en el Orden del Día, salvo que estén presentes todos los miembros del órgano colegiado y sea declarada la urgencia del asunto por el voto favorable de la mayoría. Los miembros que discrepen del acuerdo mayoritario podrán formular voto particular por escrito en el plazo de 48 horas, el cual se incorporará al texto aprobado. Cuando los miembros del órgano voten en contra o se abstengan quedarán eximidos de la responsabilidad que se pueda derivar de los acuerdos. Aquellos que acrediten la titularidad de un interés legítimo podrán dirigirse por escrito al Secretario de la Junta Rectora para que les sea entregada una certificación de los acuerdos.
f) Si las circunstancias o los temas a tratar así lo aconsejan, el Presidente podrá invitar a las reuniones de la Junta Rectora a todas aquellas personas o representantes de entidades que estime conveniente. Asimismo, los miembros de la Junta Rectora podrán, siempre que lo estimen conveniente y previa comunicación al Secretario de la Junta Rectora para una correcta organización de las reuniones, estar acompañados en éstas por personal técnico asesor, cuyo número no deberá sobrepasar el número imprescindible a criterio del Secretario. Dichos acompañantes no tendrán ni voz ni voto en las reuniones, aunque podrán disponer de la palabra, previa autorización del Presidente de la Junta Rectora, cuando la naturaleza de los asuntos a tratar así lo aconseje.
4. La Junta Rectora se compone de los siguientes miembros:
a) El/la conseller/a competente en materia de medio ambiente será Presidente nato de la Junta Rectora y ostentará la presidencia de la sesión con voz y voto, incluso dirimente.
b) El/la Presidente/a, nombrado por el Consell, a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda, presidirá las sesiones de la Junta Rectora cuando no asista a las mismas el conseller competente en materia de medio ambiente.
c) El/la director/a-Conservador/a del Parque Natural, que actuará como Secretario/a.
d) Un/a representante de la conselleria de Territorio y Vivienda.
e) Un/a representante de la conselleria de Cultura, Educación y Deporte
f) Un/a representante de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
g) Un/a representante de la conselleria de Infraestructuras y Transporte.
h) Un/a representante de la conselleria de Turismo.
i) Un/a representante de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
j) Un/a representante de la Diputación Provincial de Alicante.
k) Un/a representante de la Diputación Provincial de Valencia.
l) Un/a representante de cada una de las Corporaciones Locales (Agres, Alcoy, Alfafara, Banyeres de Mariola, Bocairent, Cocentaina, Muro de Alcoy), cuyos municipios están afectados territorialmente por el Parque Natural.
m) Un/a representante, de las Universidades de la Comunitat Valenciana, designado por la Universidad que corresponda. La conselleria competente en medio ambiente establecerá un turno bienal de representación de dichas entidades académicas.
n) Un/a representante, con carácter rotatorio bienal, de las sociedades de cazadores de los municipios del Parque Natural, elegido por dichas entidades de común acuerdo entre ellas.
o) Un/a representante, con carácter rotatorio bienal, de las entidades de conservación de la naturaleza de los municipios del Parque Natural, elegido por dichas entidades de común acuerdo entre ellas.
p) Un/a representante, con carácter rotatorio bienal, de las entidades excursionistas de los municipios del Parque Natural, elegido por dichas entidades de común acuerdo entre ellas.
q) Un/a representante, con carácter rotatorio bienal, de las entidades de defensa del patrimonio cultural, elegido por dichas entidades de común acuerdo entre ellas.
r) Cinco representantes de asociaciones de propietarios de terrenos o derechos agrícolas y/o ganaderos en el Parque Natural, con carácter rotatorio bienal, elegido por dichas asociaciones de común acuerdo entre ellas.
s) Dos representantes de las asociaciones de agricultores.
5. De acuerdo con la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, son funciones del Presidente de la Junta Rectora:
a) Ejercer la representación del órgano.
b) Acordar la convocatoria de las sesiones ordinarias y extraordinarias y fijar el Orden del Día.
c) Presidir las sesiones, moderar el desarrollo de los debates y suspenderlos por causas justificadas.
d) Dirimir con su voto los empates.
e) Asegurar el cumplimiento de la normativa.
f) Visar las Actas y las certificaciones de los acuerdos del órgano.
g) Ejercer todas aquellas funciones que sean inherentes a su condición de Presidente de la Junta Rectora.
6. De acuerdo con la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, corresponde al secretario de la Junta Rectora:
a) Asistir a las reuniones con voz y, en su caso, voto.
b) Efectuar la convocatoria de las sesiones del órgano por orden de su Presidente, así como las citaciones a los miembros del mismo.
c) Recibir los actos de comunicación de los miembros con el órgano y, por lo tanto, las peticiones de datos, rectificaciones o cualquier otra clase de escritos de los cuales se haya de tener conocimiento.
d) Preparar el despacho de los asuntos, redactar y autorizar las Actas de las sesiones.
e) Expedir las certificaciones de las consultas, dictámenes y acuerdos aprobados.
f) Todas aquellas otras funciones que sean inherentes a su condición de Secretario.
7. De acuerdo con la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, corresponde a los miembros de la Junta Rectora:
a) Recibir, con una antelación mínima de una semana, la convocatoria con el Orden del Día de la reunión. La información sobre los temas que figuran en el Orden del Día estará a disposición de los miembros en el mismo plazo.
b) Participar en los debates de las sesiones.
c) Ejercer su derecho a voto y formular su voto particular, así como expresar el sentido de su voto y los motivos que lo justifican.
d) Formular ruegos y preguntas.
e) Obtener la información necesaria para cumplir las funciones asignadas.
f) Todas las funciones que sean inherentes a su condición.
8. Clases de reuniones de la Junta Rectora:
a) Las convocatorias de la Junta Rectora podrán tener carácter ordinario o extraordinario.
b) Las reuniones ordinarias se celebraran, al menos, una vez al año.
c) Las reuniones extraordinarias serán todas aquellas que tengan por objeto la resolución de cuestiones que por sus especiales circunstancias no puedan demorarse hasta la celebración de una reunión ordinaria. Cuando lo soliciten, al menos, la mitad más uno de los miembros de la Junta Rectora, se podrá convocar reunión extraordinaria mediante escrito dirigido al Presidente, el cual deberá convocar la reunión en el término de un mes desde la fecha de recepción del escrito.
9. Los miembros de la Junta Rectora deberán ser convocados a la misma, al menos, con una semana de antelación a la fecha fijada para su celebración, salvo convocatorias urgentes debidamente justificadas. Dicha convocatoria contendrá, como mínimo, la hora, el lugar y el Orden del Día de la reunión, el Acta de la reunión anterior y la documentación necesaria para la adopción de acuerdos sobre los temas a tratar.
10. De cada sesión que lleve a cabo la Junta Rectora, el Secretario levantará Acta, que especificará necesariamente los asistentes, el Orden del Día de la reunión, las circunstancias del lugar y tiempo en que se ha llevado a término, los puntos principales de las deliberaciones, así como el contenido de los acuerdos adoptados.
En el acta podrá figurar, a solicitud de los respectivos miembros del órgano, el voto contrario al acuerdo adoptado, su abstención y los motivos que la justifiquen o el sentido de su voto favorable. Asimismo, cualquier miembro tiene derecho a solicitar la transcripción íntegra de su intervención o propuesta, siempre y cuando aporte en el mismo momento, o en el plazo que le señale el Presidente, el texto que se corresponda fielmente con su intervención, haciéndolo así constar en el Acta o uniéndose copia a la misma. Las Actas se aprobarán en la misma o en la siguiente sesión. No obstante, el Secretario podrá emitir certificación sobre los acuerdos específicos que se hayan adoptado, sin perjuicio de la ulterior aprobación del Acta. En las certificaciones de acuerdos adoptados con anterioridad a la aprobación del Acta se hará constar expresamente esta circunstancia.
11. Las entidades representadas en la Junta Rectora podrán proponer asuntos a incluir en el Orden del Día, para lo cual efectuarán la correspondiente propuesta, con antelación suficiente, al Secretario o al Presidente de la Junta Rectora.
Artículo 10. Programas de actuación
1. La gestión del Parque Natural se ejecutará, con carácter general, dentro del marco técnico y gestor constituido por los programas de actuación que se definen en las directrices para la ejecución del PRUG, los cuales se desarrollan mediante actuaciones concretas cuya ejecución se priorizará atendiendo al interés objetivo y a la urgencia de cada actuación, de acuerdo con la disponibilidad presupuestaria.
2. Dichos programas tienen carácter abierto, por lo cual sus indicaciones se establecen sin perjuicio de otros criterios de gestión o de otras actuaciones programadas que la conselleria competente en materia de medio ambiente considere necesario ejecutar para una mejor gestión del Parque Natural.
3. Los programas de actuación tienen, asimismo, carácter indicativo, siendo su función la de orientar la actuación gestora del Parque. La ejecución de los mismos, por tanto, dependerá tanto de la prioridad objetiva de las actuaciones como de circunstancias de coyuntura, oportunidad y disponibilidad de recursos.
Artículo 11. Fondo documental y bibliográfico del Parque Natural
1. El inventariado, custodia y gestión del fondo documental, bibliográfico y cartográfico del Parque Natural estará a cargo del Centro de Información e Interpretación del parque, bajo la supervisión del director-conservador.
2. El fondo documental se nutrirá de todos aquellos documentos textuales, gráficos o cartográficos, expedientes, notas de prensa, imágenes, estadísticas y estudios o trabajos, ya sean originales o copias, que tengan relación con los recursos naturales, valores ambientales y culturales, instrumentos de planificación territorial y sectorial o cualquier otra cuestión de interés relacionada con el Parque Natural.
3. El fondo documental estará abierto a la consulta del público con las condiciones necesarias para no interferir con el trabajo ordinario del Centro que lo alberga.
Artículo 12. Recepción de documentos
1. La oficina de gestión técnica del Parque dispondrá de un modo de recepción de documentos en el que se anotará la correspondiente entrada de todo escrito o comunicación que sea presentada. También se anotarán en el mismo la salida de los escritos y comunicaciones oficiales dirigidas a otros órganos o particulares.
2. Las solicitudes de autorización o informe que, de acuerdo con la normativa del presente PRUG y a la del PORN del Parque Natural, deban ser emitidos por la conselleria competente en medio ambiente o por los órganos gestores y ejecutores de ambos planes, deberán comprender, al menos, la siguiente documentación:
a) Identificación del solicitante.
b) Descripción pormenorizada de la actuación, incluyendo características técnicas y periodo de ejecución de la misma.
c) Justificación de la actuación.
d) Plano o croquis de la localización de la actuación a escala adecuada, como mínimo plano de situación respecto del parque y un plano de emplazamiento.
e) Proyecto o memoria técnica, cuando corresponda.
3. El Parque Natural podrá poner a disposición de los interesados un modelo de solicitud de autorización o informe, general o específico, para las actividades o actuaciones más corrientes. Igualmente, el director-conservador y, en su caso, el personal adscrito al Parque Natural, velarán por la agilidad en la emisión de las autorizaciones o permisos que corresponda, prestando asesoramiento e información a los interesados, dando traslado de las mismas, cuando corresponda, a los órganos competentes, y efectuando, en su caso, un seguimiento del estado de las tramitaciones.
Artículo 13. Distintivos de calidad
1. Se podrá crear un distintivo a aplicar a aquellas actividades productivas de carácter tradicional, servicios turísticos, servicios de educación ambiental y cultural y actividades lúdicas coherentes con los principios del PORN y del PRUG que se desarrollen en su ámbito. Dichas actividades formarán parte de una lista específica mantenida y gestionada por el órgano gestor del Parque Natural, sin perjuicio de que dicha lista sea coherente con otros mecanismos de control mantenidos y gestionados específicamente por otras Administraciones con competencias sectoriales, y, en especial, por la conselleria competente en turismo.
2. El órgano gestor del Parque Natural podrá autorizar el uso y desarrollar dicho distintivo en la forma de un logotipo identificativo o de cualquier otra estrategia de difusión y promoción. Podrán acceder a su utilización los productos y actividades citadas en el punto anterior. El Parque Natural también podrá promover los productos y actividades que se acojan al distintivo de la forma que considere más oportuna.
3. La conselleria competente en medio ambiente desarrollará, en colaboración con los representantes de los sectores indicados y de las Administraciones directamente implicadas, criterios específicos de calidad y sostenibilidad, que deberán cumplir los productos y actividades distinguidas para acceder a este distintivo y formar parte de la correspondiente lista. Los productos y actividades que cuenten con el distintivo con anterioridad al desarrollo de los criterios dispondrán de 6 meses para adaptarse a éstos, transcurridos los cuales, si no se ha producido dicha adaptación, dejarán de formar parte de la lista del distintivo, y no podrán utilizar los mecanismos de promoción indicados en el apartado anterior.
TÍTULO II
NORMAS GENERALES
SECCIÓN 1ª
NORMAS SOBRE LA PROTECCIÓN
DEL MEDIO FÍSICO Y NATURAL
Artículo 14. Protección de los recursos hidrológicos
1. La protección de las aguas en el ámbito de este PRUG se regirá, con carácter general, por la legislación marco existente al respecto, y de manera especial por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Aguas, y los artículos 11 al 16 del PORN, donde se regula el marco para la protección de los recursos hídricos superficiales y subterráneos del Parque Natural. Se velará por controlar y limitar los aprovechamientos existentes en el ámbito del PRUG, de forma que se garantice la conservación de las características cualitativas y cuantitativas de los recursos hídricos tanto subterráneos como superficiales, para lo cual:
a) Se prohíbe cualquier vertido sólido o líquido sin depurar a cauce o sobre otro tipo de lecho terrestre, en el ámbito del PRUG. Se acelerarán al máximo las acciones de depuración de aguas con el objetivo de garantizar la óptima calidad de las mismas en el momento de verterse. Asimismo, se prohíbe el vertido de aguas depuradas en los ríos Vinalopó, Barxell, Polop y sus barrancos afluentes, cuando la composición de éstas pueda alterar las características físico-químicas de sus aguas, por su carácter de corredor natural entre los dos Parques Naturales de la Serra de Mariola y el Carrascar de la Font Roja.
b) Se promoverá, por parte de las Administraciones competentes, la reutilización de las aguas residuales, tras su tratamiento de depuración, destinándose a usos que soporten calidades de este tipo, todo ello con el objetivo de reducir el consumo de recursos de mayor calidad, que sin malgastarse se destinarán a otros usos.
c) Se prohíbe cualquier actividad que suponga entorpecer, obstruir o modificar el lecho de algún elemento propio de la red de drenaje, en el ámbito del PRUG. Cualquier actuación que pueda suponer una modificación morfológica o cambios temporales o definitivos en la vegetación o fauna que los habitan, deberá ser informada favorablemente, con carácter previo, por el órgano que corresponda de la conselleria competente en medio ambiente, sin perjuicio del ejercicio de las competencias que correspondan.
2. En el nacimiento del río Vinalopó se promoverá la regulación estricta de uso público, así como la protección de la calidad de sus aguas y de la fauna piscícola existente. En particular, se adoptarán las medidas necesarias para evitar cualquier afección sobre la cantidad o calidad de las aguas en el manantial.
3. Todas las captaciones de agua destinadas a abastecimiento público deberán disponer de su correspondiente perímetro de protección. Para la emisión del necesario informe previo para nuevas captaciones, además de toda la documentación necesaria para dar cumplimiento a la legislación sectorial que le sea de aplicación, se añadirá un estudio, firmado por técnico competente, donde se analice la imposibilidad de alternativas, viables, para la obtención de este recurso.
Artículo 15. Formaciones geológicas
1. Se establece el Inventario de cuevas, simas, yacimientos y puntos de interés geológicos del Parque Natural, dentro del marco de los artículos 12 y 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, para recoger todas las simas, cuevas, cavidades subterráneas, yacimientos paleontológicos y puntos de interés geológicos descubiertos en el Parque Natural hasta la actualidad. En aquellos enclavados en que concurran valores merecedores de protección por su interés no podrán realizarse actividades que supongan riesgo para los valores que se pretenden proteger. Inicialmente, y en tanto se confeccione el estudio específico al que se refiere el Programa de Actuaciones del presente PRUG, formaran parte del Inventario los elementos que se indican en el apéndice correspondiente a la presente normativa.
2. En función de sus características, el Inventario indicado en el punto anterior podrá proponer la inclusión de aquellas cavidades subterráneas de especial relevancia en el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana.
3. Específicamente se prohíbe el aprovechamiento turístico intensivo de las cavidades del Parque. Sin perjuicio de lo indicado en la normativa particular, se podrá autorizar el uso de aquellas cavidades cuyas condiciones lo aconsejen para finalidades educativas y de visitas guiadas al Parque, así como para la interpretación para los visitantes en general.
4. La práctica de la espeleología en estas cavidades se regula en el artículo 45.5 de este PRUG.
Artículo 16. Protección de los suelos
El PORN, en sus artículos 17,18 y 19, fija las condiciones de protección de los suelos en su ámbito de aplicación.
Artículo 17. Protección de la vegetación
1. Formaciones vegetales
De acuerdo con el artículo 20 del PORN, serán consideradas formaciones vegetales todas aquellas no cultivadas o directamente resultantes de la actividad agrícola.
Respecto a la figura de protección de especies silvestres, declaradas o las que se puedan declarar en un futuro, denominada microrreserva vegetal, se estará a lo establecido en su normativa sectorial.
2. Tala y recolección
Se prohíbe, con carácter general, la tala y recolección de especies vegetales silvestres, salvo la recolección popular de setas, hongos, frutos y plantas aromáticas y medicinales tradicionales en todo el ámbito del PRUG, con las excepciones que se disponen en el artículo 21 del PORN. Sólo se permite recolectar en fincas públicas, nunca en propiedades privadas sin el consentimiento del particular.
3. En cuanto a la recogida de setas y otros hongos, y sin perjuicio de lo establecido en la Orden de 16 de septiembre de 1996, de la conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se regula la recolección de setas y otros hongos en el territorio de la Comunitat Valenciana, o de las limitaciones específicas que la administración competente en medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad u otras causas para la flora o fauna y de las modificaciones posteriores que pueda establecer el Plan de Ordenación Forestal del parque. Complementariamente a lo anteriormente indicado, la recolección se regirá por las normas específicas siguientes:
a) Se seguirán las normas particulares establecidas por este PRUG por lo que se refiere al acceso por senderos, caminos y por el interior del bosque y, en general, se evitara transitar fuera de los caminos y sendas ya trazadas el mínimo necesario. El acceso al bosque siempre será a pie, desde fuera del Parque o desde las áreas de aparcamiento debidamente señalizadas en un futuro Plan de Ordenación de Uso Público.
b) La recolección popular queda fijada en un máximo de 4 kg. por persona y día.
c) Se prohíbe verter cualquier clase de basuras durante la recolección. Éstas deberán recogerse y transportarse a los contenedores habilitados en las áreas de aparcamiento del Parque o fuera de éste.
d) Se prohíbe alterar durante la recolección el monte bajo, la capa orgánica del suelo y éste en general, ya sea manualmente o utilizando cualquier instrumento. Asimismo, se prohíbe a los visitantes utilizar dentro del Parque cualquier herramienta apta para remover el suelo tales como hoces, rastrillos, azadas, escardillos u otros similares.
e) Se recolectarán sólo los ejemplares de hongos que hayan llegado a su medida madura, dejando en su sitio, sin deteriorar, los ejemplares que se vean pasados, rotos o alterados, y los que no sean motivo de recolección.
f) El transporte de los ejemplares recogidos será preferentemente en cestos de mimbre, paja, caña o similares, que por su estructura permitan la dispersión de esporas. Por ello, se prohíbe el uso de recipientes herméticos- excepto para los trabajos de investigación autorizados- tales como bolsas de plástico, cubos, capazos y similares.
g) Complementariamente a estas normas, serán de aplicación las ordenanzas municipales de recogida de hongos y setas que, estén promulgadas por los respectivos ayuntamientos del ámbito del PRUG, en especial aquellas con carácter más restrictivo o relativas a aspectos no regulados explícitamente en la presente normativa, como por ejemplo las especies de hongos protegidas.
4. La tala y recolección de especies vegetales silvestres para fines científicos, y también el aprovechamiento forestal, quedan sometidos al informe previo favorable de la conselleria competente en medio ambiente.
5. De acuerdo con el artículo 22 del PORN, no se permite la introducción y repoblación con especies exóticas en el ámbito del PRUG. En las zonas actualmente ajardinadas se garantizará el control de las especies exóticas, evitando su expansión en el ámbito del PRUG, y se tenderá al ajardinamiento con especies que hayan pertenecido históricamente a la vegetación silvestre del ámbito del PORN.
6. La extracción de madera o leña fuera de las zonas en que esté autorizada expresamente por estas normas, únicamente podrá ser realizada previa autorización de la dirección del Parque Natural si responde a alguno de los criterios siguientes:
a) Provisión de leñas de paelleros, usos domésticos o de otras instalaciones públicas.
b) Como resultado de tareas de prevención de incendios.
c) Como resultado de medidas fitosanitarias.
d) Con motivo de estudios científicos.
e) Para la erradicación de especies alóctonas invasoras, que desplacen a las del lugar.
f) En desarrollo de los planes de recuperación, manejo o conservación de especies amenazadas que, en su caso, sean redactados en virtud de la legislación aplicable.
7. Las leñas o combustibles naturales del Parque utilizables en los paelleros o de otras instalaciones públicas no podrán ser recogidos libremente por los visitantes.
8. En todos los montes públicos del Parque Natural se mantendrá un número de pies viejos o muertos (3-4% del área basal total por hectárea) para crear hábitats para invertebrados y vertebrados. Se promoverá el mismo criterio para los montes privados.
9. Las repoblaciones, allí donde las características del suelo lo permitan, se llevarán a cabo con especies vegetales que componen el arbolado de las formaciones más evolucionadas de las series climácicas.
Artículo 18. Protección de árboles monumentales y singulares
1. Con carácter general, la protección de árboles y arboledas monumentales se regirá por lo establecido en la Ley 4/2006, de 19 de mayo, de la Generalitat, de Patrimonio Arbóreo Monumental de la Comunitat Valenciana.
2. Se consideran árboles monumentales y singulares aquellos ejemplares que, por su edad, tamaño, morfología o carga simbólica o cultural, se consideran merecedores de una protección especial.
3. Queda prohibida la tala, destrucción o alteración voluntaria de estos elementos, así como la realización de obras o actuaciones que pudieran dañar su adecuado desarrollo, excepto los tratamientos para la mejora y conservación de los ejemplares.
4. El órgano competente en materia de espacios naturales elaborará el inventario de árboles monumentales en el ámbito del presente PRUG, para identificar y localizar todos aquellos elementos existentes. Dicho inventario detallará las prioridades para la conservación y mantenimiento de estos ejemplares para asegurar su supervivencia. En particular, formarán parte del inventario aquellos ejemplares que cumplan los requisitos establecidos en el artículo 4 de la mencionada Ley 4/2006, de 19 de mayo, de la Generalitat, de Patrimonio Arbóreo Monumental de la Comunitat Valenciana, así como los que, sin cumplir estos requisitos, se acojan a lo establecido en el apartado 2 del presente artículo.
5. El mencionado inventario incluirá también los árboles o arboledas de interés local declarados por los Ayuntamientos incluidos en el ámbito territorial de este PRUG. Para ello, el ayuntamiento correspondiente informará al órgano competente en materia de medio ambiente y a las Diputaciones Provinciales de Alicante y Valencia de las declaraciones de interés local realizadas.
6. La declaración puede afectar tanto árboles o arboledas de titularidad municipal, como de otra Administración publica o titularidad privada, en este supuesto, será requisito previo la notificación y audiencia al interesado.
Artículo 19. Prevención de incendios
1. De acuerdo con lo establecido en el artículo 45 del PORN, el marco para la prevención de los incendios forestales en el ámbito del Parque Natural es el establecido en el correspondiente Plan de Prevención de Incendios Forestales, aprobado mediante Resolución de 22 de mayo de 2006.
2. La aplicación de las disposiciones de dicho Plan de Prevención será subsidiaria tanto del marco normativo del Parque Natural (representado por el PORN y el presente PRUG) como de la normativa general de prevención de incendios forestales.
Artículo 20. Conservación de las superficies forestales
1. Las superficies forestales, tanto públicas como privadas, comprendidas en el ámbito del Parque Natural deberán conservarse en unas condiciones silvícolas que aseguren un comportamiento adecuado frente a la posible declaración o propagación de incendios forestales. A tal efecto, la conselleria competente en medio ambiente efectuará, en las masas de titularidad pública, los tratamientos pertinentes que se prevean en el citado Plan de Prevención de Incendios. Dicha conselleria estimulará, asimismo, el cumplimiento de esta norma por parte de los propietarios de superficies forestales mediante medidas de colaboración específicamente previstas al efecto. En caso de que no se obtengan por estos medios los resultados requeridos la administración podrá acometer los trabajos de forma directa en las superficies integradas en el ámbito de esta normativa, si así lo aconseja la situación de riesgo existente.
2. La conselleria competente en medio ambiente promoverá la mejora de los medios de vigilancia y extinción de forma coordinada con las Administraciones autonómicas competentes y con los Ayuntamientos cuyos términos se encuentran afectados por el ámbito del PRUG.
3. Todas las actuaciones que se emprendan en el contexto de la prevención y lucha contra incendios forestales deberán diseñarse de tal modo que no ocasionen impactos ecológicos o paisajísticos. Se considera incompatible con los valores ambientales la ejecución de fajas cortafuegos con superficies decapadas o desbrozadas mediante procedimientos no selectivos, por lo que este tipo de actuación queda prohibido en el ámbito de la presente normativa.
Artículo 21. Plan de evacuación
La conselleria competente en medio ambiente, en coordinación con los municipios afectados y los distintos organismos competentes en materia de protección civil, formulará un Plan de Evacuación para las áreas residenciales ubicadas en el ámbito del Parque Natural y su entorno inmediato, incluyendo las acciones de señalización que se consideren necesarias.
Artículo 22. Protección de la fauna
1. Los artículos 23 a 25 del PORN establecen el marco para la protección de la fauna del Parque Natural. Asimismo, para la figura de protección, declarada o las que se puedan declarar en un futuro, denominada reserva de fauna se estará a lo dispuesto en su normativa sectorial. La tenencia de animales domésticos en las fincas particulares incluidas en el Parque queda permitida, aunque se sujeta a los artículos del PORN antes mencionados con el fin de evitar perturbaciones sobre la fauna silvestre.
2. Con respecto a los visitantes, los perros son los únicos animales de compañía admitidos en el Parque. Los perros irán, en todo momento, atados con correa y controlados de cerca por la persona que lo haya traído al Parque, vigilando que no puedan asustar a los pájaros o pequeños mamíferos que encuentren a su paso. Se evitarán los gritos a los perros para no estorbar a la fauna y a los otros visitantes. No se permiten los juegos con los perros utilizando pelotas, piedras, troncos o similares. Sin perjuicio de lo anterior, el Parque Natural podrá adoptar las medidas que considere oportunas para persuadir a los visitantes a utilizar otras áreas más apropiadas en las que la presencia de perros no represente un riesgo de perturbación para la fauna.
3. La caza y captura de especies animales cinegéticas se regula en el artículo 31 de estas normas, correspondiendo a la ordenación de la actividad cinegética.
4. La rehabilitación de balsas tendrá las siguientes consideraciones en referencia a la protección de la fauna:
a) Mantener, en la medida de lo posible, los elementos constructivos y los materiales tradicionales como piedra, mampostería. En caso de emplear cemento, la superficie deberá ser rugosa.
b) En caso de tener que impermeabilizar la balsa, se llevará a cabo con arcilla compactada.
c) Mantener una capa de sustrato o tierra en el fondo de la balsa para favorecer la vegetación y para refugio de la fauna que habite en la misma.
d) Si es necesario vaciar la balsa en algún momento, se deberá notificar previamente al director-conservador del Parque Natural, para que se recupere la fauna previo al vaciado de la balsa y se devuelva a la misma una vez llena de nuevo.
e) Se recomienda la construcción de una rampa de acceso al agua para beber y para evitar ahogos de la fauna.
5. Se definen como vallas no penetrables aquellos cerramientos en red metálica o estructura metálica rígida abierta, y de obra de construcción con acabados enlucidos o lisos, que no puedan ser cruzados libremente por la fauna silvestre. Se definen como vallas penetrables los cerramientos vegetales, de madera, de piedra seca u obra de construcción escalables (en los dos últimos casos cuando no tengan complementos metálicos o de vidrio no penetrables) que puedan ser cruzados libremente por la fauna silvestre.
Sin perjuicio del artículo 25 del PORN, queda prohibida la instalación de nuevos vallados no penetrables en el ámbito del PRUG. Sólo podrán utilizarse vallas no penetrables destinadas a la protección de edificaciones o instalaciones cuando la superficie cerrada no sea superior a 1 hectárea. Para superficies superiores, cuando sea autorizable deberán utilizarse vallados penetrables en un mínimo del 50% de la longitud total del cerramiento. Igualmente, y en aquellas zonas en que se considere autorizable, la instalación de vallados para el aprovechamiento ganadero extensivo o para la protección de cultivos que afecten a superficies superiores de 1 hectárea sólo se permitirá, con carácter excepcional, cuando el órgano competente en materia de espacios naturales considere admisible su impacto sobre el paisaje, la vegetación y la fauna silvestre. Para ello será necesario un informe favorable del mencionado órgano, con carácter previo a la licencia urbanística o autorización, si es necesaria.
Se fomentará que los vallados preexistentes tomen las medidas oportunas para cumplir con lo que dispone este artículo.
Sin perjuicio del artículo 25 del PORN y este PRUG, en la franja de servidumbre pública de las vías de comunicación, y cuando esté justificado por el riesgo de atropello de la fauna, se admitirán las vallas no penetrables de cualquier longitud, preferentemente acompañadas de medidas canalizadoras de la fauna hacia los pasos elevados o inferiores de estas vías de comunicación. Igualmente, se podrán admitir vallas no penetrables cuando la instalación de las mismas sea promovida por la conselleria competente en medio ambiente y esté relacionada con la limitación de acceso público a zonas especialmente sensibles por albergar valores excepcionales.
6. En cuanto a las características de las cercas y vallados se estará a lo establecido en el Decreto 178/2005, de 18 de noviembre, por el que se establecen las condiciones de los vallados en el medio natural y de los cerramientos cinegéticos y la presente normativa.
7. Para asegurar la conservación de las poblaciones de especies faunísticas que, por su escasez o importancia, deban considerarse como de interés especial, se elaborará un Plan de Conservación de la Fauna de la Serra de Mariola. Dicho Plan incluirá una lista de las especies presentes en el Parque Natural, el estado de sus poblaciones y las medidas de conservación necesarias para su mantenimiento y mejora. Además, el plan incluirá un programa de actuaciones coordinadas entre las diferentes administraciones implicadas, atendiendo a las disponibilidades presupuestarias y los criterios de prioridad del mismo.
Artículo 23. Protección del paisaje
1. Los artículos 26 a 28 del PORN regulan las normas a tener en cuenta en relación con la protección del paisaje. Complementariamente, la gestión de los hábitats y del paisaje del Parque Natural promoverá el mantenimiento o la formación de un mosaico heterogéneo de bosques, matorrales, cultivos y prados, evitando la excesiva fragmentación en unidades de pequeñas dimensiones. La gestión también favorecerá los hábitats más habitualmente utilizados por el conejo y la perdiz (márgenes, zarzales, páramos, vegetación ruderal).
2. Se evitarán las perturbaciones que comprometan la conservación de los hábitats y las especies de flora y de fauna de mayor interés que se señalan en el PORN, evitando una excesiva intervención sobre los sistemas ecológicos.
3. Se vigilará la integración en el paisaje de aquellos hitos y elementos singulares de carácter natural como peñascos, árboles monumentales, etc., para todos los cuales podrán establecerse perímetros de protección en base a cuencas visuales que garanticen la prominencia en el entorno.
Artículo 24. Protección del patrimonio cultural
1. El inventario de bienes culturales inmuebles del Parc Natural de la Serra de Mariola y su área de influencia, elaborado y que figura como apéndice del PRUG, servirá de base para orientar las actuaciones necesarias para la protección y conservación del patrimonio cultural protegido del Parque Natural y para la elaboración del Catálogo del Patrimonio Cultural Protegido de la Serra de Mariola, de acuerdo con lo establecido en el artículo 29 del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Serra de Mariola.
2. Los elementos constructivos tradicionales existentes en el ámbito del Parque Natural, como las ermitas, las cavas, las masías, balsas, hornos de cal, azudes o presas hidráulicas, y los molinos situados en los cauces de ríos y barrancos, así como los yacimientos arqueológicos, serán objeto de especial protección, con objeto de garantizar la conservación y recuperación de los valores arquitectónicos y tipológicos relacionados con las actividades tradicionalmente desarrolladas en el territorio, según lo que establece la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano y la Ley 7/2004, de 19 de octubre, de la Generalitat, de modificación de la Ley 4/1998.
3. Para la restauración de los elementos constructivos, la iniciativa pública o privada podrá solicitar colaboración técnica de la administración competente, que la otorgará según los medios de que disponga.
Artículo 25. Protección de las vías pecuarias
En los artículos 30 a 32 del PORN se regula las normas de protección de las vías pecuarias. Las vías pecuarias existentes en el ámbito del PRUG no podrán ser objeto de desafección del dominio público.
SECCIÓN 2ª
ACTIVIDADES AGRARIAS, GANADERAS,
FORESTALES Y CINEGÉTICAS
Artículo 26. Actividades agrarias
1. La actividad agraria viene regulada por los artículos 34 a 38 del vigente PORN. La conselleria competente en medio ambiente favorecerá la actividad agrícola tradicional. Como espacio eminentemente de secano, de clima relativamente riguroso y terreno irregular, los cultivos predominantes son el olivo, el almendro, los frutales de secano, girasol y cereales, la vid y los manzanos, de gran tradición en la zona y que han disminuido notablemente y las hortalizas, legumbres y tubérculos que se cultivan mayoritariamente para el autoconsumo.
El cultivo de plantas aromáticas y medicinales tiene carácter prioritario para el mantenimiento de la actividad y el paisaje agrícola. La Administración apoyará la implantación de esta actividad favoreciendo la asociación entre los productores, facilitando la producción de plantones, promoviendo la certificación como cultivo ecológico y difundiendo la actividad entre los ciudadanos.
Se contemplará la posibilidad de utilizar especies de madera noble, como el cerezo, el nogal u otras que pudieran ser de interés de cara a buscar alternativas innovadoras a los aprovechamientos actuales. Las plantaciones de estas especies se podrán admitir en terrenos de uso agrícola, previo informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.
2. La conselleria competente en medio ambiente impulsará la adopción de modelos de explotación agrícola ecológicos y compatibles con la conservación ambiental. Para ello, y en colaboración con la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, prestará apoyo técnico a los agricultores ubicados en el ámbito del PRUG que lo soliciten y proporcionará información a los mismos sobre las líneas de ayuda existentes para aplicar programas agroambientales.
No está permitido el cultivo bajo plástico, en invernadero o túnel, exceptuando los viveros de producción de planta agrícola, forestal u ornamental y los cultivos ecológicos que se permitieran en el área de amortiguación, previo informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales en el que se evaluará el posible impacto paisajístico.
El uso de productos fitosanitarios deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que le sean aplicables, de acuerdo con los períodos, limitaciones y condicionamientos establecidos por los organismos competentes. En cualquier caso, en el ámbito del PRUG se prohíbe el uso de productos fitosanitarios incluidos en la categoría toxicológica C para la fauna terrestre. El uso de medios aéreos en la aplicación de productos fitosanitarios requerirá informe favorable por parte del órgano competente en materia de espacios naturales.
3. El paisaje de estas zonas es de singular belleza al alcanzar una perfecta armonía el elemento arquitectónico humano con el natural, es por ello que, los márgenes de piedra funcionales o en ruinas asociados a antiguos bancales o para la corrección de procesos erosivos en terrenos agrícolas o márgenes de pistas y carreteras, son de especial interés en el ámbito del PRUG. Las piedras que se usen para su restauración deberán proceder de canteras legalizadas y deberán tener textura porosa para facilitar el asentamiento de vegetación. Los márgenes se construirán sin rejuntar la cara exterior, y haciendo salientes regulares por los cuales pueda escalar la fauna. Se procurará que la estructura del muro tenga galerías naturales para pequeños mamíferos, mediante la colocación de tubos a diferentes alturas que se retirarán una vez consolidado el muro.
4. Se podrá autorizar, por el órgano competente en materia de espacios naturales, la nueva puesta en cultivo de los antiguos campos abandonados para el aprovechamiento agrícola, ganadero o para siembras para alimentar a la fauna silvestre. La solicitud de autorización indicará la naturaleza de los cultivos, la localización concreta de los campos, la disponibilidad del agua necesaria para el cultivo, si fuera necesario, y las tareas agrícolas previstas para llevar a cabo, incluida la fertilización y los tratamientos fitosanitarios, cuando concurran las condiciones que se indican a continuación:
a) Cuando dicha recuperación sea promovida por los órganos gestores del Parque Natural como parte de estrategias generales de conservación del paisaje y los ecosistemas, establecimiento de sembrados para la fauna silvestre o de uso público compatible con la preservación de los valores ambientales del espacio natural protegido.
b) Cuando sin ser promovida por la administración del Parque Natural, cumpla las siguientes condiciones:
- Que se trate de terrenos anteriormente dedicados al cultivo, justificándose documentalmente este extremo, así como el momento en que se abandono el cultivo y las circunstancias que motivaron dicho abandono.
- Que no se producirán afecciones significativas, directas o indirectas, sobre poblaciones de especies o hábitats considerados de interés o prioritarios en la normativa aplicable, así como otros usos considerados como compatibles en la presente normativa.
- Que se dispone de las infraestructuras y dotaciones de cualquier tipo necesarias para llevar a cabo la actividad agrícola, sin que se requiera de la construcción de nueva planta de nuevas infraestructuras de ninguna clase para el desarrollo de la actividad, sin perjuicio de lo que dispone el artículo 59 del PORN.
- Que su ubicación territorial en el Parque Natural la haga compatible con las directrices generales de ordenación y gestión del mismo.
En todo caso, dicha recuperación deberá contar con el informe favorable del órgano competente en espacios naturales protegidos, sin perjuicio de las restantes autorizaciones, en aplicación de la legislación sectorial vigente y el PORN vigente.
Artículo 27. Construcciones e instalaciones relacionadas con la actividad agraria
1. El artículo 59 del PORN establece las limitaciones y requisitos establecidos para las construcciones e instalaciones relacionadas con la actividad agraria. En todo caso, y sin perjuicio de los otros requisitos exigidos en la legislación aplicable, la construcción de edificaciones de nueva planta en el ámbito del PRUG, en aquellos supuestos en que resulten autorizables, requerirá, al menos, informe favorable del órgano competente en materia de medio ambiente, y de forma previa, deberá justificarse la solicitud mediante un informe de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, conforme lo que dispone la Orden de 17 de octubre de 2005, de la conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se regula la emisión de informes de carácter territorial y urbanístico, dónde se demuestre la vinculación directa de estas construcciones, instalaciones o infraestructuras a la explotación agraria y cuyo titular tenga la condición de agricultor profesional, así como también su conformidad con los planes o normas de carácter sectorial.
2. No se distingue entre los distintos sistemas constructivos empleados, por lo que, a todos los efectos, la instalación de viviendas prefabricadas, caravanas o remolques estará sometida al mismo régimen que las construidas en el sistema tradicional.
Artículo 28. Ganadería
La actividad ganadera se ajustará a lo establecido en el artículo 39 del PORN. En tanto se lleve a cabo la confección y tramitación del Plan de Aprovechamiento Ganadero, se promocionarán aquellas actuaciones dirigidas a una ganadería extensiva que aproveche los pastos naturales existentes, de manera compatible con el mantenimiento de la vegetación silvestre y, al mismo tiempo, contribuir al control de la vegetación para reducir los riesgos de incendio forestal.
Artículo 29. Instalaciones ganaderas
1. Los recintos desmontables de guarda del ganado son las únicas instalaciones ganaderas permitidas en el ámbito del Parque Natural, sin perjuicio de lo que dispone el anexo III del PORN para la zona de protección integral.
2. En cualquier caso, dichos recintos de guarda de ganado únicamente podrán autorizarse sobre campos de cultivo, sin perjuicio de lo que dispone el artículo 39 del PORN y la normativa particular del presente PRUG.
Artículo 30. Aprovechamiento forestal
El aprovechamiento forestal viene regulado por los artículos 40 a 47 del vigente PORN, del mismo modo, el artículo 59 del PORN establece las limitaciones y requisitos establecidos para las construcciones e instalaciones relacionadas con la explotación forestal. En todo caso, y sin perjuicio de los otros requisitos exigidos en la legislación aplicable, la construcción de edificaciones de nueva planta en el ámbito del PRUG, en aquellos supuestos en que resulten autorizables, deberá justificarse la vinculación directa de estas construcciones, instalaciones o infraestructuras con la explotación forestal.
Artículo 31. Aprovechamiento cinegético
1. Para el ámbito del Parc Natural de la Serra de Mariola, el aprovechamiento cinegético se ajustará a lo establecido en la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunitat Valenciana, y a las determinaciones contenidas en los artículos 48 y 49 del PORN.
2. La caza en los terrenos acotados del Parque Natural se regulará mediante la aprobación del correspondiente Plan Técnico de Ordenación Cinegética, como instrumento de gestión para el aprovechamiento de la riqueza cinegética de modo compatible con otros intereses legítimos en el espacio. Dichos Planes se ajustarán a las correspondientes Directrices Cinegéticas de Ordenación Cinegética de modo que bien el Parque Natural se integre en una única comarca cinegética o que, perteneciendo a varias, exista para el Parque Natural igualdad de directrices.
3. Quedan prohibidos en el ámbito del Parque Natural los cotos de caza comerciales. Asimismo, quedan prohibidas las sueltas o repoblaciones de especies cinegéticas en el ámbito del Parque Natural con las excepciones siguientes:
- Aquellas contempladas en proyectos de repoblación proveídos de ejemplares salvajes aprobados por el órgano territorial competente en materia de caza, previo informe favorable de órgano competente en materia de especies.
- Aquellas necesarias para el adiestramiento de perros de muestra en los lugares que, en su caso, puedan ser habilitados de conformidad con las Directrices de Ordenación Cinegética y este PRUG.
4. Se deberá establecer en cada coto una zona de reserva cinegética obligatoria mínima del 10% de la superficie total del coto, donde no se practicará el aprovechamiento cinegético. Como criterio general, se procurará hacer coincidir las zonas de reserva de cotos contiguos, ubicándose preferentemente en las zonas de mayor protección del PORN. Esta zona quedará definida en el respectivo Plan Técnico de Ordenación Cinegética.
5. Cuando por las razones establecidas en el artículo 13.1 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunitat Valenciana, sea necesario el control de especies cinegéticas en periodos y lugares no permitidos, o mediante métodos prohibidos para las modalidades deportivas, el órgano competente en materia de caza podrá emitir la correspondiente autorización, ajustándose la resolución, en el caso de métodos prohibidos, a las especificaciones del artículo 13.2 de dicha Ley, y en el caso de que se trate de zonas de seguridad, al artículo 13.3.
6. Las limitaciones establecidas en relación con la actividad cinegética serán entendidas sin perjuicio de lo que disponen las órdenes generales de vedas de cada año, cuando las disposiciones allí expuestas resulten más restrictivas o conservacionistas.
SECCIÓN 3ª
ACTIVIDADES EXTRACTIVAS Y MINERAS
Artículo 32. Actividades extractivas y mineras
1. Las actividades extractivas y mineras y sus industrias anejas existentes inscritas en el interior de las áreas de actividades extractivas descritas en el anexo I del Decreto 76/2001, de 2 de abril, del Consell, por el que se aprobó el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Mariola, que estuvieran funcionando legalmente a la entrada en vigor del PORN, deberán cumplir con las disposiciones fijadas en el artículo 33 del PORN, sin perjuicio de lo establecido en el Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell, de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunitat Valenciana.
2. El titular del aprovechamiento está obligado a desarrollar y ejecutar con sus medios la restauración con arreglo al Plan de Restauración Integral y demás condiciones establecidas en la declaración de impacto ambiental, sin perjuicio de lo establecido en la legislación vigente en materia de minería.
3. Las obras que se realicen anualmente en el desarrollo de este Plan se incluirán como un anexo al plan anual de labores que se presente ante el órgano competente en minería, el cual, a su vez, dará traslado de dicho anexo al órgano competente en materia de medio ambiente y a la corporación local del municipio donde se desarrolle la explotación.
4. Sin perjuicio de las facultades ordinarias de inspección y control que lleve a cabo la conselleria competente en minería, la conselleria competente en medio ambiente podrá inspeccionar el cumplimiento de las medidas establecidas para minimizar el impacto de las actividades extractivas, así como el cumplimiento de los trabajos de restauración.
5. El director-conservador y el órgano competente en materia de medio ambiente velarán por el cumplimiento de la legislación vigente, en cuanto a la restauración del medio natural, con el objetivo de limitar la actividad minera a las explotaciones actualmente activas y asegurar que cuando estas finalicen su actividad, se recuperen las zonas afectadas, entendiendo como restauración la vía para conseguir que el terreno vuelva a ser útil para un determinado uso que puede ser distinto del original, tales como uso agrícola, forestal, recreativo, creación de estanques o balsas de recuperación de fauna o vertido de residuos inertes adecuados. En este último caso, la actividad estará sujeta a lo que dispone el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción.
SECCIÓN 4ª
ACTIVIDADES CONSTRUCTIVAS,
URBANISMO E INFRAESTRUCTURAS
Artículo 33. Actividades de urbanización, edificación y reforma
1. La urbanización, la construcción, y la reforma de edificios en el ámbito del Parque Natural viene regulada y determinada por los artículos 58 y siguientes del PORN, y por las normas particulares de este PRUG, que determinan las limitaciones a estas construcciones y edificaciones públicas.
2. Queda prohibido el desmantelamiento o demolición de aquellos edificios e instalaciones tradicionales de interés histórico-arqueológico, para los cuales se potenciarán las actuaciones que supongan mejora, restauración y conservación. Se entiende por edificios e instalaciones tradicionales todos aquellos inmuebles catalogados y/o incluidos en los planeamientos urbanísticos de los municipios del ámbito del presente Plan.
3. Las edificaciones, construcciones o instalaciones, de cualquier clase y uso, existentes en el momento de la entrada en vigor de este PRUG, que no se ajusten a las previsiones que contiene o a las determinaciones de la legislación sectorial aplicable, serán consideradas fuera de ordenación a efectos urbanísticos. En este supuesto quedarán sometidas al régimen previsto en la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana, y el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística.
Artículo 34. Instalaciones y adecuaciones relacionadas con las actividades recreativas y turísticas
1. Se entiende por área recreativa el espacio al aire libre que puede incluir dotaciones como suministro de agua, servicios higiénicos, limpieza y recogida de residuos, mesas, bancos, estacionamiento de vehículos y zonas para juegos infantiles, en la que se pueden realizar diversas actividades recreativas, de ocio y esparcimiento durante una jornada.
2. Se prohíbe, a todos los efectos, toda clase de edificación de nueva planta relacionada con la actividad recreativa en el ámbito del Parque Natural, con la excepción de los servicios sanitarios y de saneamiento de las aguas que sean necesarias para eliminar los impactos existentes en las zonas donde se realice las actividades de uso público, definidas por las normas particulares de esta normativa.
3. En los espacios reservados para el uso público, sólo se permitirán aquellas instalaciones de carácter recreativo de interés público o social, las cuales deberán basarse sobre construcciones preexistentes. La reconversión no podrá comportar un aumento de la altura de la edificación, tendrá que resolver adecuadamente la depuración de vertidos y se ajustará a las características paisajísticas de la zona. El otorgamiento de licencias urbanísticas o de actividad exigirá el informe previo favorable del órgano competente en materia de espacios naturales, sin perjuicio de los trámites previstos en la legislación urbanística y de impacto ambiental, incluso cuando se trate de instalaciones desmontables de carácter provisional.
4. Las construcciones e instalaciones actualmente existentes en alguno de estos espacios, siempre y cuando no entren en contradicción con las determinaciones de este PRUG y con las normas particulares establecidas para estos espacios, habrán de ajustarse a la normativa sectorial que les sea de aplicación, al efecto de regularizar la situación.
5. Las instalaciones turísticas y recreativas vienen reguladas por los artículos 55 y 56 del vigente PORN, en base a lo dispuesto a edificaciones en suelo no urbanizable en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable. Como criterio general, las zonas recreativas deben situarse en zonas de borde forestal, cerca de las vías de comunicación y, siempre que sea posible, de poblaciones, cuidando de no alterar el equilibrio natural y con medidas de prevención de incendios en las zonas y su área de influencia. Debe fomentarse la creación de plazas turísticas en los núcleos urbanos mediante la transformación de viviendas desocupadas en hoteles, pensiones u hostales. En cualquier caso, las zonas de alta capacidad deben situarse en la franja perimetral de la sierra, evitando zonas de acogida masivas en el interior. En el entorno de estas instalaciones se pueden acondicionar itinerarios o senderos que permitan acceder a lugares de interés para el visitante (restos históricos, vistas panorámicas, fuentes, etc.).
Artículo 35. Instalaciones e infraestructuras permanentes relacionadas con las actividades de conservación en fincas privadas
1. De acuerdo con lo que indica el apartado 6 del artículo 8 del presente PRUG, la conselleria competente en materia de medio ambiente y el órgano responsable de la gestión de espacios naturales protegidos promoverán que los propietarios de fincas privadas desarrollen la gestión de las mismas de forma compatible con la conservación de los elementos naturales y culturales de interés que, en su caso, albergaran.
2. Cuando para llevar a cabo esta gestión sea necesario el emplazamiento de instalaciones o infraestructuras permanentes de cualquier naturaleza que, por su fin, diseño o características, no resulten encuadrables en otras categorías de instalaciones ligadas a actividades o usos considerados en el presente documento como compatibles, deberán cumplir los siguientes requisitos previos:
a) Las actuaciones deberán justificar su interés para la conservación de los hábitats y especies de flora y fauna o de elementos patrimoniales, paisajísticos o culturales.
b) Se valorarán especialmente aquellas actuaciones que cuenten con la promoción o patrocinio de entidades publicas o privadas sin ánimo de lucro cuyos fines coincidan con los de la actividad de que se trate, o bien aquellas que formen parte de planes o programas de gestión, conservación o recuperación de hábitats y especies aprobados por la administración competente.
c) Sin perjuicio de lo anterior, no se admitirán las edificaciones de nueva planta en todo el ámbito del Parque Natural. En cuanto a otras infraestructuras, deberán ser objeto de informe especifico en función de sus características y bajo las normas que establece el PORN vigente y el presente PRUG.
d) Sí se admitirá la vinculación de la actividad a la restauración y rehabilitación de edificaciones existentes, bajo las condiciones establecidas en el artículo 56.1 del PORN, mientras que las condiciones de las edificaciones se adaptarán a las previstas en el artículo 59.8 del mismo Plan.
e) En el caso eventual de que las instalaciones que se ejecutaran para esta finalidad dejaran de ser usadas en el futuro para la misma, sólo podrán ser utilizadas para usos comparables, en la finalidad y el patrocinio, con el que se propone. En este caso, y en particular, se considerará como incompatible la futura implantación de cualquier actividad de alojamiento, restauración o recreativa no vinculada a la conservación o rehabilitación.
3. Por lo que respecta a la tramitación, dado que es la implantación de una actividad en suelo no urbanizable, requerirá la declaración de interés comunitario, además de informe favorable previo del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos y estimación de impacto ambiental por referencia a la rehabilitación de edificaciones existentes, sin perjuicio de lo que establezca la legislación sectorial que resulte de aplicación y, en especial, la de carácter urbanístico.
Artículo 36. Instalaciones y adecuaciones relacionadas con los centros culturales, asistenciales y benéficos
1. La instalación y adecuación relacionadas con los centros culturales, asistenciales y benéficos viene regulada y determinada por el artículo 60 del PORN en tanto le resulte de aplicación, y por las normas particulares de este PRUG, que determinan las limitaciones a estas construcciones y edificaciones públicas o privadas.
2. Para la tramitación de la autorización que corresponda, deberá justificarse documentalmente y con carácter previo el cumplimiento de, al menos, una de las siguientes condiciones:
a) Que la actuación se propone bajo la promoción o el patrocinio de entidades públicas o privadas sin ánimo de lucro y responden a un interés general.
b) Que la actuación cuenta con el apoyo explícito de la administración directamente responsable del ámbito de que se trate, por encontrarse comprendida en los planes, proyectos o programas de dicha Administración.
3. En el caso eventual de que las instalaciones que se ejecutaran para esta finalidad dejaran de ser usadas en el futuro para esta actividad, solo podrán ser utilizadas para usos comparables, en la finalidad y el patrocinio, con el que se propone. En este caso, y en particular, se considerará como incompatible la futura implantación de cualquier actividad de alojamiento, restauración o recreativa no vinculada a la conservación.
4. Por lo que respecta a la tramitación, dado que es la implantación de una actividad en suelo no urbanizable, requerirá declaración de interés comunitario, además de informe favorable previo del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos y estimación de impacto ambiental por referencia a la rehabilitación de edificaciones existentes, sin perjuicio de lo que establezca la legislación sectorial que resulte de aplicación y, en especial, la de carácter urbanístico.
Artículo 37. Urbanismo
1. El Parque Natural no incluye suelo urbano o urbanizable en su interior. Los terrenos actualmente declarados suelo no urbanizable protegido (SNUP) mantendrán esta clasificación a efectos urbanísticos.
2. Los municipios con planeamiento urbanístico discordante por las normas o la clasificación de suelo respecto a las disposiciones del PORN y este PRUG deberán incorporar estas disposiciones en la primera revisión o modificación de su planeamiento que se lleve a cabo a partir de la aprobación del PRUG. Mientras tanto, el otorgamiento de licencias, permisos, autorizaciones o concesiones municipales deberá ajustarse estrictamente a lo que dispone el PRUG.
3. Para los suelos urbanos o urbanizables incluidos en la categoría de ordenación denominada áreas de amortiguación de impactos rige, con carácter general, el régimen urbanístico establecido en los respectivos planeamientos urbanísticos municipales coincidentes con los mismos.
4. Los terrenos incluidos en la categoría de áreas forestales mantendrán la clasificación de suelo no urbanizable protegido.
5. En los terrenos incluidos en la categoría de áreas agrícolas y de conformidad con la legislación vigente en materia de suelo no urbanizable y los artículos 58 y 59 del PORN, sólo se permitirán las edificaciones e instalaciones de nueva planta destinadas exclusivamente a los usos y actividades propias de este tipo de suelos. Asimismo, en esta categoría de suelo sólo se podrán realizar aquellas actuaciones que siendo compatibles con las normas de protección correspondientes, tenga previstas el planeamiento por ser necesarias para el mejor aprovechamiento, cuidado y restauración de los recursos naturales o para su disfrute público y aprovechamiento colectivo. Igualmente se podrán llevar a cabo las obras e instalaciones necesarias para la gestión de los bienes de dominio público o de los servicios públicos o actividades de utilidad pública o interés general y para la minoración de los riesgos que motivaron su protección.
6. Teniendo en cuenta las condiciones especiales que concurren en el caso de las edificaciones aisladas en suelo no urbanizable en las áreas de Ansarins, Blai Giner, Mingol-La Mina, Sant Jaume y La Plana, en los términos municipales de Bocairent, Alcoy y Cocentaina, se faculta a los Ayuntamientos de los citados municipios a establecer un régimen especial en estas áreas, a través de la confección de un plan o planes especiales, en los cuales sin perjuicio de la necesidad de mantener la consideración actual de los terrenos afectados como suelo no urbanizable protegido, se establecerán las medidas necesarias para minimizar los impactos ambientales existentes, según lo dispuesto en la disposición transitoria cuarta, en su apartado cuarto, de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, sin perjuicio de lo que establece el presente Plan y la legislación urbanística vigente.
7. Dichos planes especiales deberán ser objeto de informe favorable de órgano competente en espacios naturales protegidos y de declaración de impacto ambiental favorable con carácter previo a su aprobación definitiva. La delimitación específica de dichas áreas se refleja en el plano de ordenación del presente PRUG.
Artículo 38. Transferencias y segregaciones de propiedades
1. Las transferencias de propiedad, divisiones y segregaciones de terrenos rústicos se efectuarán de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 8/2002, de 5 de diciembre, de la Generalitat, de Ordenacion y Modernización de las Estructuras Agrarias de la Comunitat Valenciana, y la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, así como de cualquier otra legislación agraria o forestal que sea de aplicación. Toda división o segregación que no cumpla estos requisitos se considerará que da lugar a parcelación urbanística para generar núcleo urbano, lo cual queda prohibido en el ámbito del PRUG.
2. Las fincas segregadas deberán tener acceso directo inmediato, o bien mediante servidumbre de paso legalmente constituida, a la red viaria pública.
3. En ningún caso se considerarán solares ni se permitirá edificar los lotes de una parcelación efectuada con infracción de las disposiciones del presente artículo.
Artículo 39. Infraestructuras
1. Se declaran corredores de localización de infraestructuras a efectos de instalación de nuevas infraestructuras, los ejes viarios periféricos existentes en la actualidad (N-340, CV-81, CV-700 y CV-795), las nuevas infraestructuras, estarán sometidas a las disposiciones sectoriales vigentes en la materia y a lo dispuesto en los artículos 61 a 71 del PORN.
2. Todas las actuaciones de infraestructuras que, por razón de su naturaleza, se consideren como autorizables en la presente normativa, así como aquellas destinadas al servicio del Parque Natural, prevención de incendios, servicio de protección civil de la Comunidad Autónoma o del Estado y redes de prevención de riesgos naturales, deberán atender, además de la legislación sectorial correspondiente, a los requisitos siguientes:
a) Los trazados y el emplazamiento deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, para evitar la creación de obstáculos en la libre circulación de la fauna y de las aguas, o rellenos de sedimentos, la degradación de la vegetación natural o los impactos paisajísticos. Cualquier nueva ampliación o mejora de las carreteras existentes en el ámbito del PRUG, incluyendo las que lo delimitan, tendrán que prever el establecimiento de medidas preventivas o correctoras que aseguren la permeabilidad para la fauna silvestre, como limitaciones puntuales de velocidad, señales de tránsito de alerta del paso de fauna, potenciación de pasos inferiores, especialmente en el cruce con barrancos, terrenos forestales o márgenes agrícolas previamente existentes.
b) Durante la realización de las obras deberán adoptarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal y al acabar las obras deberá procederse a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos periodos establecidos por el PORN en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.
c) Las autorizaciones y demás requisitos necesarios para la realización de infraestructuras deberán obtenerse con carácter previo al otorgamiento de licencia urbanística.
3. Las líneas eléctricas y de telecomunicaciones de nueva creación, destinadas al servicio de instalaciones y actividades compatibles sitas en el ámbito del Parque Natural, deberán discurrir de manera prioritaria por los corredores de infraestructuras, en caso contrario deberán discurrir enterradas. El órgano competente en materia de medio ambiente velará por el progresivo enterramiento de las líneas existentes, con la colaboración de las diferentes administraciones interesadas, el sector privado afectado y el titular de la línea. Mientras no se realice el enterramiento de las líneas ya instaladas, la constatación de cualquier caso de muerte en éstas de un ejemplar de ave protegida, determinará la obligatoriedad de un aislamiento inmediato por parte del propietario de la línea.
4. Se prohíbe, en el ámbito del PRUG, cualquier instalación destinada a la producción de energía de aplicación empresarial e industrial (placas solares, generadores), salvo aquellas que puedan instalarse en el ámbito doméstico para autoconsumo, en las instalaciones de uso público o vinculadas a las actividades autorizadas y compatibles con el PORN (se entenderá como autoconsumo las instalaciones generadoras de energía que no lleven asociada sistema de evacuación de la energía producida), y que no originen impactos ambientales o paisajísticos perceptibles.
5. El artículo 71 del PORN regula el régimen de evaluación de impacto ambiental al cual se habrán de someter estas infraestructuras.
TÍTULO III
NORMAS GENERALES DE USO PÚBLICO
SECCIÓN 1ª
USO PÚBLICO
Artículo 40. Uso público y protección de los recursos naturales
1. Se entiende por actividad de uso público la acción de ocio o esparcimiento que llevan a cabo los visitantes de un espacio natural protegido utilizando sus servicios o equipamientos, y a la que es inherente el acercamiento a los valores naturales y culturales de dicho espacio. Son tanto aquellas que promueve la administración del espacio natural protegido facilitando su práctica, como aquellas otras que por iniciativa popular, colectiva o de otras entidades, se desarrollen por diferentes motivaciones.
2. En tanto se proceda a la elaboración y aprobación del Plan de Ordenación del Uso Público cuyo contenido se define en el artículo 54 del PORN, dicho uso público se ajustará a lo establecido en la legislación específica y a las determinaciones contenidas en el presente Plan. En especial, serán de aplicación las disposiciones del Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de regulación del senderismo y de deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural.
3. El Parque Natural aplicará mecanismos para transmitir actitudes y expectativas apropiadas a las personas que lo visiten, minimizando el impacto ambiental del uso público mientras se maximiza la experiencia de los visitantes a través del contacto directo con el personal del parque, sus habitantes y su patrimonio, y con materiales interpretativos bien orientados.
4. Se fomentará el servicio de información a visitantes desde los núcleos urbanos de las poblaciones, vinculando los puntos de información pertinentes a los establecimientos de atención al visitante que tienen las distintas instituciones o entidades, procurándose que la información y las propuestas de actividades relativas al patrimonio cultural y natural estén integradas.
5. No se permite, sea cual sea el procedimiento, realizar inscripciones, señales, signos y dibujos sobre piedras, vegetales o cualquier otro elemento del medio natural, así como en todo mueble o inmueble con la excepción de las señalizaciones propias de las carreteras, y las fincas particulares del parque, los cuales, en todos los casos, se atendrán a las normas que se establezcan de diseño e instalación. Excepcionalmente se admitirán las señales de las sendas de pequeño recorrido (PR), senderos locales (SL) y gran recorrido (GR), que se realizarán con cuidado, y en el número mínimo necesario para la correcta identificación de la senda a seguir. En general, estas señales utilizarán como apoyo la señalética propia del Parque Natural.
6. En las zonas en regeneración, así indicadas mediante rótulos, queda prohibido el tránsito de visitantes y las actividades de uso público de manera general. En las zonas de mayor frecuentación los rótulos añadirán la indicación "Acceso restringido".
7. En las zonas de uso público no se permite la creación de letrinas incontroladas en toda la zona. En el resto del parque, no se permiten las letrinas incontroladas a menos de 25 m de sendas y caminos, y 50 m de puntos de estancia, miradores y edificaciones rurales, y cursos de agua.
8. Se fomentará la recogida selectiva de los diferentes tipos de residuos producidos al modelo vigente en los términos municipales de que se trate, resultando de aplicación la ordenanza que aprueben los ayuntamientos referente a este particular.
9. Aún cuando existan contenedores para basuras sólidas en el parque, se promoverá el transporte de las basuras hacia las zonas urbanas de origen de los visitantes, así como la separación de las diferentes fracciones según la recogida que se lleve a cabo en sus sitios de origen.
10. A todos los efectos, el Parque velará por la adecuada conservación y mantenimiento de las fuentes, de acuerdo con la legislación vigente y en coordinación con las Administraciones competentes.
11. Los visitantes del Parque Natural cumplirán durante su estancia cuantas directrices y recomendaciones les sean hechas saber por el personal asignado a la gestión del parque, en cualquier caso tendrán una conducta respetuosa con el medio ambiente:
a) Transitaran por los caminos, carreteras o sendas autorizados, absteniéndose de efectuar recorridos campo a través.
b) Los desplazamientos se realizarán cumpliendo las limitaciones que según la vía se establezcan a determinados medios de transporte.
c) Los visitantes no molestarán a los animales, ni intentarán su captura.
d) Los visitantes no recolectarán ninguna especie vegetal, salvo lo que se dispone en el artículo 17 de protección de la vegetación.
e) Los visitantes no recolectarán fragmentos de rocas, minerales o fósiles, ni realizaran acciones para su recolección.
f) Se prohíbe encender fuego con carácter general, excepto en los lugares recreativos adecuadamente acondicionados, en los términos autorizados por la conselleria competente en medio ambiente.
g) Se prohíbe tirar colillas, plásticos, papeles o cualquier tipo de residuo al suelo, cauce, fuentes o manantiales, debiéndose utilizar al efecto los contenedores distribuidos por el Parque.
h) Los vehículos estacionarán en los aparcamientos habilitados para ello en cada uno de los espacios de uso público, y se abstendrán de hacerlo fuera de las vías rodadas.
12. Con carácter general, las actividades de uso público no contempladas en estas normas se ajustarán a lo estipulado en la normativa sectorial en materia de uso público y espacios turísticos, ajustándose éstas a las directrices que se estipularán en el Plan de Ordenación de Uso Público.
Artículo 41. Red viaria, circulación y aparcamiento
1. Se clasifica la red viaria del PRUG de la Serra de Mariola en carreteras, pistas forestales y senderos o caminos tradicionales que discurren por este territorio, los cuales se definen y regulan como sigue:
- La red básica de carreteras será la constituida por las carreteras asfaltadas, de libre utilización para toda clase de vehículos. Es recomendable la señalización y promoción mediante materiales informativos, así como la señalización informativa referente al Parc Natural de la Serra de Mariola a lo largo de estas carreteras.
- Las pistas forestales son las vías de comunicación que discurre total o parcialmente por áreas forestales, por las que pueden circular vehículos de cuatro ruedas, como dispone el Decreto 183/1994, de 1 de septiembre, del Consell, por el que se regula la circulación de vehículos por terrenos forestales.
- Los senderos son itinerarios que discurren en la mayoría de los casos por caminos tradicionales, recomendando patrimonio natural y cultural y habilitado para la marcha y excursionismo, fundamentalmente a pie.
- Las vías ciclistas son los carriles acondicionados para la práctica del cicloturismo, el Plan de Ordenación del Uso Público señalará estas vías.
- Los senderos y pistas incluidos en el Parc Natural de la Serra de Mariola no podrán asfaltarse. Las obras de mejora de estos caminos y pistas requerirán informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos. Excepcionalmente, en aquellos tramos en que se considere necesario podrá procederse al pavimentado distinto del asfaltado, sin prejuicio de lo que establece el PORN.
- En los senderos e itinerarios naturales está permitido el tránsito a pie, la circulación de vehículos con o sin motor sólo podrá transitar por pistas forestales que no estén prohibidas al transito. Las determinaciones específicas para los senderos e itinerarios del Parque Natural vendrán regulados por el Plan de Ordenación de Uso Público y por este PRUG, en las que se indicará el tipo de tránsito permitido. Es recomendable la señalización y promoción por medio de materiales informativos, la difusión de recomendaciones para un comportamiento adecuado al entorno natural, y la señalización informativa referente al Parc Natural de la Serra de Mariola a lo largo de estos senderos.
2. Sin perjuicio del apartado anterior, los caminos y senderos homologados con derecho de paso tienen carácter de libre uso público y no está permitida su eliminación o modificación sin justificación y sin proporcionar un derecho de paso alternativo. El órgano competente en materia de espacios naturales deberá informar cualquier alteración que se proponga en caminos o senderos con derecho de paso. El Plan de Ordenación del Uso Público señalará los caminos y senderos con derecho de paso que tienen carácter de uso público libre.
3. Para la circulación de los vehículos de los propietarios de los terrenos y de los servicios del parque en las pistas de éste, se establece una velocidad máxima permitida de 30 km/h, tal y como ya aplica a todos los efectos a los terrenos forestales el Decreto 183/1994, de 1 de septiembre, del Consell, por el que se regula la circulación de vehículos por terrenos forestales.
4. El director-conservador y el órgano competente en materia de espacios naturales podrán delimitar puntualmente aquellos sectores del territorio de acceso público donde se controlará, con carácter transitorio, la permanencia y el tránsito de personas o vehículos por razones de conservación, como por ejemplo, protección del patrimonio, áreas de cría, ecosistemas en regeneración y áreas de mayor concentración faunística.
5. Es objetivo del Parque Natural mejorar la gestión del tránsito en su ámbito, si bien no se limita de manera permanente el acceso al parque a un número determinado de vehículos, el director-conservador podrá decidir la realización de ensayos de limitación del acceso de vehículos privados.
6. La conselleria competente en medio ambiente establecerá los acuerdos necesarios con los ayuntamientos para la creación de aparcamientos disuasorios en la periferia del parque, que serán de gestión municipal. El Parque Natural, en colaboración con los ayuntamientos, promoverá activamente entre los visitantes y la población local la utilización de estos aparcamientos disuasorios y de los senderos de acceso al Parque desde estos. El Plan de Ordenación de Uso Público señalará posibles emplazamientos para estos aparcamientos.
7. Todos los equipamientos y servicios de uso público, sean de titularidad pública o privada, que comporten concentración de vehículos dispondrán de una área de aparcamiento acondicionada en armonía con el entorno.
Artículo 42. Alojamiento en el Parque
1. El alojamiento en el Parque se permite en las modalidades de acampada, albergue, refugio, alojamiento turístico rural y, de acuerdo con lo indicado en los apartados correspondientes del PORN y de las normas que se indican a continuación.
2. La acampada ?se entiende al espacio delimitado y acondicionado para permitir la instalación de tiendas de campaña por breves periodos de tiempo, dotado con servicios higiénicos, de limpieza y recogida de residuos- se permitirá, previa obtención del permiso, en las zonas habilitadas o que se puedan habilitar en un futuro para dicha actividad. En el resto del parque no se permite la acampada ni la pernoctación, entendida ésta como la estancia en tienda o en vivac durante las horas nocturnas, excepto la acampada que se desarrolle en fincas privadas de acuerdo con el Decreto 188/2005, de 2 de diciembre, del Consell, Regulador del Alojamiento Turístico Rural en el Interior de la Comunitat Valenciana o norma que lo sustituya y sin perjuicio de lo que disponen las normas particulares de este PRUG. En las dos entradas del GR-7 en el parque habrá una indicación expresa de esta limitación. Esta limitación en la pernoctación se entiende como una restricción a las disposiciones de la legislación vigente sobre acampada libre o itinerante.
3. La actividad de acampada se regirá por las normas siguientes:
a) Solicitar la reserva de acampada a través del órgano competente con un mínimo de 10 días de antelación.
b) Estancia máxima limitada a tres noches consecutivas.
c) No hacer surcos alrededor de las tiendas.
d) No utilizar casetes ni radios a un volumen excesivo a ninguna hora del día o la noche.
e) No hacer fuegos de leña ni utilizar generadores de energía.
f) A partir de las 0 horas de la noche, no realizar actividades que comporten ruido.
g) Seguir las restantes normas generales para el uso público en el ámbito del Parque.
4. Se permite la restauración y adecuación de las edificaciones existentes en el Parque como base para el desarrollo de nuevos recorridos etnográficos y de alojamiento en el régimen de turismo rural, siguiendo lo que disponen el PORN y este PRUG.
Artículo 43. Acceso al Parque Natural
1. Se prohíbe el tránsito de vehículos a motor en la zona de Protección Integral y se cumplirá lo dispuesto en el artículo 41 de este PRUG en el resto del ámbito del Parque Natural, salvo para los propietarios de propiedades privadas, servicios del Parque y los autorizados expresamente, tal y como se definirá en el Plan de Ordenación de Uso Público.
2. Se podrá llevar a cabo el cierre temporal de determinados accesos al Parque ante cualquier clase de emergencia (riesgo de incendio forestal, nevadas, etc.), por el director'conservador. Para ello se señalizará adecuadamente en los accesos afectados del Parque para informar al visitante de esta circunstancia.
Artículo 44. Senderismo y excursionismo
1. Las actividades de senderismo y excursionismo realizadas por grupos que no superen las 15 personas no requieren ninguna solicitud de autorización previa. Los grupos comprendidos entre 16 y 25 personas tienen que solicitar la autorización de la actividad. La solicitud, que podrá ser verbal e inmediatamente anterior a la realización de la actividad, se presentará en el Centro de Información del Parque. Los monitores-educadores, con la delegación del director-conservador, resolverán de acuerdo con la ruta trazada y facilitarán información sobre las técnicas de mínimo impacto para esta actividad. Cuando el grupo sea superior a 25 personas, la solicitud se dirigirá al director-conservador con una antelación mínima de 15 días.
2. La práctica del senderismo y el excursionismo se realizará preferentemente por los itinerarios del Parque y los senderos señalizados y homologados, tal y como se definirán en el Plan de Ordenación de Uso Público. El tránsito por senderos o caminos diferentes de estos no está prohibido, pero no se promoverá entre los visitantes. La inscripción, modificación o cancelación de la inscripción de un sendero de cualquier tipo (GR, PR, SL, ST), en el Registro Publico de los Senderos de la Comunitat Valenciana deberá tramitarse según lo dispuesto en el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural.
3. En los itinerarios y senderos permitidos se permanecerá en el camino existente y ya pisoteado, y se evitará la creación de sendas secundarias o la ampliación de sendas.
4. Con carácter anual el órgano gestor emitirá un programa de restauración de senderos e itinerarios con el objetivo de eliminar los impactos causados por su uso, que ejecutará la brigada de mantenimiento del parque. Ésta, en sus trabajos de mantenimiento de caminos, evitará el uso de clavos de acero con cabeza que pueda resultar peligrosa en caso de caídas.
5. Es obligatorio seguir las posibles desviaciones de la ruta principal que marquen las señalizaciones oficiales del parque colocadas sobre el terreno.
6. El parque promoverá las técnicas de senderismo y excursionismo con mínimo impacto entre los visitantes del Centro de Información y de las visitas guiadas del parque. De manera orientativa, estas incluyen:
- Respetar las normas de uso público establecidas en el Parque.
- Evitar recolectar frutos de bosque.
- Preparar la excursión de manera que los embalajes, botellas, latas, etc., sean mínimos y así evitar tener más basuras para llevarse a casa después.
- Traer bolsas extras para guardar sobrantes, recoger basuras, etc.
- En sendas e itinerarios estrechos, caminar en fila para evitar ampliar los caminos.
- Avisar a los compañeros de la presencia de pequeños animales o plantas delicadas en el camino, para prevenir que sean aplastados.
- Colaborar en recoger las basuras que otros visitantes hayan abandonado en zonas remotas del parque.
- Respetar las barreras, señales y otros objetos en las propiedades públicas y privadas.
- Pedir permiso a los propietarios que se encuentran en sus fincas cuando los itinerarios cruzan alguna propiedad privada, y respetar el derecho a la privacidad.
- No generar ruidos innecesarios que puedan afectar a la fauna y al resto de visitantes.
Artículo 45. Actividades deportivas
1. A todos los efectos, la realización de cualquier actividad o competición deportiva organizada requerirá la autorización del órgano gestor mediante solicitud dirigida al director-conservador, que podrá, cuando sea procedente, establecer las condiciones que sean necesarias, sin perjuicio de las otras autorizaciones exigibles por la legislación sectorial aplicable. Las solicitudes se presentarán con una antelación mínima de 2 meses a la realización de la actividad; excepcionalmente, este plazo podrá reducirse si concurren circunstancias extraordinarias que así lo justificaran y se especificarán las características de la actividad, fechas, medidas de seguridad, limitaciones específicas en orden a la conservación de los recursos naturales.
2. Complementariamente a lo que dispone el artículo 52 del PORN, se prohíbe, a todos los efectos, la realización de competiciones deportivas de vehículos con o sin motor, como por ejemplo rallis, carreras de trial, ciclistas, quads, etc., en las carreteras, en caminos y senderos no asfaltados que transcurren por el interior del Parque Natural, como también la realización de excursiones organizadas de vehículos conforme a la definición establecida en el artículo 2 del Decreto 183/1994, de 1 de septiembre, del Consell, por el que se regula la circulación de vehículos por terrenos forestales.
3. Para establecer la regulación específica de las siguientes actividades deportivas, la dirección del espacio natural, junto con los clubes o federaciones cuyo objetivo sea el fomento y la práctica de las actividades en el espacio concreto, podrán desarrollar las siguientes actividades, sujetas a las condiciones establecidas por los instrumentos de planificación (PORN, PRUG, Plan de Ordenación del Uso Público), considerando a dichas actividades como un instrumento de colaboración para una mejor gestión del Parque Natural:
a) Identificación de las actividades para las que el espacio es adecuado y periodo de realización.
b) Designación de las zonas apropiadas para la práctica de cada tipo de actividad.
c) Capacidad de carga de cada una de las zonas y de las actividades a desarrollar.
4. Escalada
a) La escalada está permitida en las zonas de Les Monteses, Penya del Frare, Mas de la Penya, Barranquet de Ferri, áreas específicas del Barranc del Cint y l'Uixola. La descripción detallada de estas zonas y las vías correspondientes se determinarán con el detalle suficiente en el Plan de Ordenación de Uso Público. En el resto del Parque Natural, la apertura de nuevas vías de escalada se prohíbe con carácter general.
b) El acondicionamiento de vías de escalada en el Parque, así como la práctica de esta, requerirá la autorización del órgano competente en materia de espacios naturales, que podrá proceder al cierre temporal o permanente de determinadas vías de escalada cuando se detecten problemas generados por la práctica de esta actividad.
c) El órgano competente en materia de espacios naturales protegidos o el director-conservador podrán limitar la escalada en zonas o periodos concretos cuando pueda suponer alteración a la fauna y especialmente en épocas de cría, así como por motivos de conservación.
5. Espeleología
a) La práctica de la espeleología en cualquier cavidad del Parque necesitará la autorización del órgano gestor mediante solicitud dirigida al director-conservador. El número de permisos de entrada anuales se determinarán con el detalle suficiente en el Plan de Ordenación de Uso Público, mientras tanto, la dirección del espacio natural, junto con los clubes o federaciones establecerán las condiciones para la práctica de esta actividad.
b) Una vez obtenido el permiso, los espeleólogos cumplirán las siguientes normas básicas: seguir la normativa general establecida en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, respeto absoluto a la fauna, flora y formaciones características, no dejar instalaciones fijas en las cavidades, recoger todos los estiércoles producidos y utilizar luces no contaminantes. Queda prohibida la utilización de luces de carburo.
c) Las recolecciones de flora, fauna y materiales geológicos de las cavidades y sus accesos sólo se admitirá con finalidad científica y tendrá que ser autorizada por el órgano competente en materia de espacios naturales.
d) Las personas o grupos pertenecientes a federaciones, clubes o asociaciones espeleológicas oficialmente reconocidas podrán acceder a todas las cavidades menos las expresamente prohibidas.
e) los visitantes particulares y las visitas organizadas por empresas turísticas podrán acceder sólo a las cavidades expresamente designadas para ello para lo que se requerirá solicitud de autorización al director-conservador.
6. Vuelo libre (parapente y ala delta)
a) La práctica del vuelo libre será permitida en el entorno de Les Penyes Monteses i el Recingle, siempre y cuando el aterrizaje se lleve a cabo fuera del ámbito del Parque, en grupos limitados a 3 deportistas con sus equipos (parapentes o alas delta) desplegados simultáneamente en el despegue, y a 10 en vuelo. El uso de la zona de despegue para actividades organizadas de aventura, cursillos, competiciones y similares requerirá la autorización expresa del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos y el informe del director-conservador del Parque.
b) Si el uso de la zona de despegue se volviera continuado, el equipo técnico del órgano gestor estudiará la posibilidad de instalar una plataforma que evite la degradación de la misma.
c) No se autorizarán áreas de despegue en aquellos enclaves en los que pudiera suponer un perjuicio para la conservación de especies de flora y fauna.
d) El órgano competente en materia de espacios naturales protegidos o el director-conservador podrán limitar las actividades de vuelo en zonas o periodos concretos cuando pueda suponer alteración a la fauna y especialmente en épocas de cría, así como cerrar definitivamente áreas de despegue por motivos de conservación.
e) Se prohíbe despegar, sobrevolar o aterrizar a menos de 500 metros de lugares de anidamiento y cría de aves rapaces, así como en las zonas expresamente excluidas por aplicación de la normativa de protección de especies silvestres y hábitats.
7. Paseos ecuestres
a) Se permite la realización de recorridos a caballo (paseos ecuestres) sobre pistas y caminos existentes en el Parque Natural. Con carácter excepcional, se permitirán los recorridos que transcurran por pistas dentro de la zona de protección integral previo informe favorable del órgano competente en materia de medio ambiente.
b) La presencia de grupos formados por más de 10 jinetes requerirá a su vez la autorización del órgano competente en materia de espacios naturales, siendo imprescindible en sendas e itinerarios estrechos cabalgar en hilera de uno para evitar ampliar los caminos.
Artículo 46. Educación ambiental y visitas organizadas al Parque Natural
1. Las actividades de educación y las visitas guiadas en el Parque tienen como objetivo formar y sensibilizar al visitante sobre los valores naturales y culturales del parque, sobre aspectos generales de la naturaleza y el medio ambiente y sobre las normas y comportamientos en la naturaleza, respeto al medio ambiente, y en concreto el parque. El enfoque de estas actividades será integral en todos estos conceptos citados, siempre y cuando sea posible en función de los objetivos de cada grupo.
2. Pueden utilizar los servicios públicos de educación y visitas guiadas todos los centros de formación, asociaciones, centros de esparcimiento y descanso y grupos organizados por lo general que así lo deseen, previa solicitud dirigida al director-conservador. Dicha solicitud se remitirá con una antelación suficiente para permitir la concertación de una reunión previa a la visita, a celebrar en la Oficina Técnica del Parque Natural; en ella se planificará convenientemente la actividad a realizar (rutas ofertadas, duración y dificultad de las mismas, disponibilidad horaria, objetivos que se persiguen, etc.) Los servicios de educación y visitas guiadas no pueden ser utilizados por empresas que ofrezcan visitas al parque a sus clientes, aunque estas podrán utilizar libremente las infraestructuras del parque, incluidos sus itinerarios, siempre de acuerdo con las normas de este Plan.
3. Las actividades de educación y las visitas guiadas utilizarán como apoyo los servicios disponibles en el Centro de Información, en las zonas de uso público, y en los itinerarios propios del parque.
4. El Plan de Ordenación de Uso Público establecerá el máximo de personas y los grupos que serán admitidos en las diferentes áreas e itinerarios incluidos en el servicio de educación y visitas del parque. Además de las limitaciones específicas por áreas e itinerarios, el servicio atenderá un máximo total de 50 grupos por mes y de 1.300 personas por mes, por lo cual no se utilizará en ningún mes la capacidad total, sino sólo algunas capacidades parciales por áreas o itinerarios. Es responsabilidad del director-conservador, o de la persona delegada, repartir los grupos correctamente en función de las capacidades parciales máximas, en cada una de las actividades realizadas.
5. Los grupos que efectúen visitas a los itinerarios del Parque Natural sólo realizarán paradas para explicaciones en aquellos tramos de los caminos cuyas características minimicen el impacto.
6. Es responsabilidad de los monitores-educadores que guiarán los grupos organizados conseguir que estos cumplan las restantes normas vigentes en el Parque Natural, por ello se harán las explicaciones pertinentes al responsable del grupo al llegar, para que colabore en su cumplimiento, y dirigidas al grupo por lo general antes de iniciar el itinerario.
Artículo 47. Actividades culturales
1. A todos los efectos, la realización de cualquier acto público requerirá autorización del órgano gestor mediante solicitud dirigida al director-conservador, que podrá, cuando sea necesario, establecer las condiciones necesarias. Las solicitudes se presentarán con una antelación mínima de 1 mes a la realización de la actividad; excepcionalmente, este plazo podrá reducirse si concurren circunstancias extraordinarias que así lo justificaran.
2. En el ámbito del Parque sólo se promoverán actos culturales de reducidas dimensiones. La autorización preceptiva podrá someter la aceptación del acto de manera expresa a la habilitación de transporte público para acceder, si considera que el uso del vehículo particular ocasionaría problemas de gestión de la demanda de espacio o impactos ambientales concretos. Para estos actos, se establece un máximo orientativo de 200 participantes, sin perjuicio de la posibilidad de promover actos culturales para un número previsto de participantes mayor si, por la naturaleza del acto, tradición o la ubicación del mismo, no se considera previsible que se produzcan efectos significativos sobre la conservación del Parque.
Artículo 48. Infraestructuras de uso público
1. Las áreas de descanso, también denominadas de picnic o recreativas se localizan en las áreas recreativas de la zona de amortiguación de impactos, tal y como se indicará en el Plan de Ordenación de Uso Público, y que pueden incluir dotaciones como:
- Aparcamiento integrado en el entorno.
- Mobiliario adecuado a la capacidad de acogida del área de descanso.
- Plafón con información sobre el riesgo de incendio, las normas de uso del área de descanso, y resto de información del parque (localización y horario del Centro de Información, itinerarios y sitios de interés, principales valores del parque).
- Agua potable.
- Puntos de agua con las aplicaciones necesarias para utilizar en la extinción de incendios.
- Servicios sanitarios y tratamiento de las aguas residuales.
- Contenedores y recogida de basuras.
2. Son puntos de estancia los sitios localizados en rincones del parque donde los visitantes acostumbran a realizar paradas cortas para descansar, o admirar el entorno, tal y como se indicará en el Plan de Ordenación de Uso Público. Los puntos de estancia podrán ser acondicionados con los siguientes elementos:
- Bancos adecuados al entorno.
- Plafón interpretativo con información del parque.
- Señales indicadoras de itinerarios del parque.
- Sendas, barreras y otros elementos para evitar la dispersión de los visitantes.
3. Son miradores del Parque los sitios localizados en puntos con vistas panorámicas y gran amplitud visual, tal y como se indicará en el Plan de Ordenación de Uso Público. Los miradores podrán estar acondicionados con los siguientes elementos:
- Plafones de interpretación del paisaje.
- Sendas, barreras y otros elementos para evitar la dispersión de los visitantes y el riesgo de accidentes.
4. Las mesas y bancos del parque seguirán las tipologías de diseño adaptadas a modelos del entorno.
5. Las áreas de descanso y los puntos de estancia son los sitios recomendados para picnic en el Parque. Cuando se haga picnic fuera de estas áreas se tendrán que respetar las limitaciones de paso establecidas por este PRUG y, en itinerarios y senderos, no estorbar el paso de otros visitantes.
6. Sólo se permite hacer fuego en los paelleros adecuados ya instalados a tal efecto, no se instalarán nuevos paelleros, tanto en estas áreas de recreo como en las nuevas infraestructuras que se puedan habilitar.
7. Para hacer fuego únicamente se utilizará la leña suministrada en las leñeras, o que el visitante traiga de fuera del parque. De acuerdo con el artículo 17.6 de este Plan Rector queda prohibida la recolección de leña en el parque a cargo de los propios visitantes.
8. Debe apagarse completamente el fuego y las brasas de los paelleros, utilizando agua, una vez finalizado su uso.
9. La conselleria competente en materia de protección civil declara diariamente el nivel de preemergencia frente al riesgo de incendios. A partir de éste, los días de alerta máxima quedará totalmente prohibido utilizar y hacer fuego en los paelleros y en todo el Parque Natural. En estos días se colocarán rótulos indicativos a tal efecto en las puertas de entrada del Centro de Información del Parque y en las dependencias de los Ayuntamientos del ámbito del PRUG. En estos periodos la dirección del Parque Natural podrá destinar todos los efectivos que considere necesarios al control de información respecto de este punto. Sólo para casos de emergencia, y ante la imposibilidad de seguir el procedimiento arriba indicado, el director podrá declarar la alerta correspondiente y actuar en consecuencia.
10. El Parque promoverá las técnicas de picnic con mínimo impacto entre los visitantes, las visitas guiadas del Parque y los usuarios de los paelleros. De manera orientativa estas incluyen:
- El cumplimiento de las normas referentes al fregado de platos, recogida de las basuras y uso de las áreas de descanso, puntos de estancia y miradores.
- No utilizar platos y vasos de un solo uso para minimizar la producción de basuras.
- Utilizar el mínimo de leña necesaria para preparar el alimento.
- Evitar ruidos excesivos y elementos que los puedan generar.
SECCIÓN 2ª
ACTIVIDADES DE INVESTIGACIÓN
Artículo 49. Regulación de las actividades de investigación
1. Ámbito de aplicación de las normas sobre actividades científicas
Estas normas regulan la actividad investigadora del Parque Natural, de acuerdo con el marco establecido por el artículo 57 del PORN, y que deberá cumplir las restantes disposiciones de este PRUG. También reúne las disposiciones del Decreto 218/1994, de 17 de octubre, del Consell, por el cual se crea la figura de protección de especies silvestres denominada microrreserva vegetal.
2. Definición de actividades científicas
Serán consideradas actividades científicas las actividades relacionadas directamente con la investigación y la obtención de información sobre el medio natural o las actividades humanas y realizadas por personas ligadas a centros de investigación institucionales o privados, administración ambiental, universidades o centros de enseñanza y otros organismos públicos, privados o asociaciones, con capacidad para desarrollar trabajos de investigación.
3. Autorizaciones para las actividades científicas
a) Todas las actividades de investigación científica a desarrollar en el parque deberán contar con la autorización del órgano competente en materia de medio ambiente mediante solicitud dirigida al director-conservador del parque para su conocimiento.
b) En la solicitud se hará constar:
- Datos del investigador principal y del equipo de trabajo, además de un breve currículum del equipo investigador o memoria de actividades de la asociación.
- Proyecto detallado, por triplicado, de la realización del trabajo o estudio en que hará falta especificar: título, descripción del proyecto, objetivos y finalidad, plan de trabajo detallado con la duración prevista, material, presupuesto detallado y medios disponibles para obtenerlo, justificación del interés del proyecto y previsión de los resultados a obtener.
- Infraestructuras de necesaria instalación y adecuaciones científicas en el parque con indicación de su zona de ubicación, y con especificación del tiempo que habrán de estar instaladas o adecuadas.
- Cuando se aporten planos o mapas, la cartografía de referencia a emplear será la oficial realizada por el Instituto Cartográfico Valenciano, escala 1:10.000, y en su caso, escala 1:5.000 de la Comunitat Valenciana.
- Precauciones a considerar por el personal del Parque para no interferir o afectar los resultados de la investigación.
- Previsión del grado de afección o deterioro ambiental que puede producirse, y medidas correctoras previstas o proyecto de restauración tras la finalización de la actividad, en su caso, incluido su presupuesto y medios disponibles para obtenerlo.
- Autorización expresa de los propietarios de los terrenos privados donde se desarrolla la actividad, si fuera necesaria.
- Aceptación expresa de cumplir todas las normas de actividad científica.
4. Regulación de las actividades científicas
a) Estarán prohibidas, a todos los efectos, aquellas actividades científicas que supongan una pérdida irreversible de biodiversidad o del patrimonio natural y histórico, la alteración grave del funcionalismo de los sistemas naturales o el impacto paisajístico permanente, y cualquier actividad científica que necesite instalaciones y adecuaciones científicas en el parque con carácter permanente.
b) El órgano gestor valorará, en cada caso, la conveniencia de la autorización de algunas actividades científicas más específicas. Hace falta destacar entre ellas, las actividades que puedan comportar perjuicio a las poblaciones de fauna silvestre, especialmente la manipulación y recolección de ejemplares. Por otra parte, la tala y recolección de especies vegetales silvestres con finalidad científica seguirá lo que prevé el artículo 17 de estas normas y lo que señalen en su caso las normas de gestión de las microrreservas de flora. Otras actividades de carácter científico a considerar son las que pueden afectar la protección de los suelos y de los recursos hidrológicos.
Artículo 50. Prioridades para la investigación
1. Las líneas de investigación con prioridad a la hora de emitir las autorizaciones habrán de ser las encaminadas hacia la conservación de las especies protegidas, raras y amenazadas o de elevado interés científico, y de los ecosistemas y de hábitats de interés recogidos en el Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre, por el que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, la investigación ecológica aplicada dirigida a la experimentación de técnicas de restauración de la cubierta vegetal autóctona, la investigación básica destinada al conocimiento de la biodiversidad y del funcionalismo de los organismos y de los sistemas naturales, geología e hidrología, la investigación dirigida hacia la gestión de los espacios naturales protegidos y del efecto del uso público sobre los organismos y sistemas naturales, y la investigación etnográfica, paleontológica y arqueológica.
2. El director-conservador del Parque, con el asesoramiento del equipo técnico del órgano gestor, podrá emitir anualmente un catálogo de prioridades de investigación en el Parque para ponerlo en conocimiento de personas y organismos interesados. Hasta su revisión el Catálogo de prioridades de investigación en el Parque queda fijado en:
- Investigación básica y aplicada sobre dinámica ecológica y evolución futura de la Serra de Mariola.
- Evaluación ecológica del programa de polinización de la vegetación silvestre del Parque.
- Conexión biológica del Parque con otros espacios naturales vecinos (Carrascar de la Font Roja).
- Investigación y seguimiento de la población de rapaces en el Parque y en las zonas periféricas.
- Investigación y seguimiento de la población de mamíferos en el Parque y en las zonas periféricas (gato montes, jineta, etc.).
- Investigación y seguimiento de la herpetofauna en el Parque y en zonas periféricas.
- Investigación forestal aplicada a la restauración y sucesión ecológica de las formaciones vegetales del Parque.
- Proyectos experimentales de regulación del acceso de visitantes al Parque.
- Estudios aplicados referentes a la educación ambiental, la formación y la ordenación del uso público en el ámbito del Parque.
- Estudios de los impactos ambientales de la actividades de uso público al Parque y propuestas para su corrección; capacidad de carga y usos actuales; valoración turística e impulso económico de las poblaciones del Parque Natural.
- Estudios de contaminación lumínica en el Parque y en zonas periféricas.
- Estudios referentes a la arquitectura y el poblamiento tradicional en el ámbito del Parque.
- Estudios sobre el paisaje.
- Estudio de las diferentes poblaciones de especies exóticas invasoras para su localización, control y erradicación.
Artículo 51. Organización y desarrollo de la actividad científica
1. Una vez empezada la actividad investigadora, el investigador responsable informará al órgano gestor y al director-conservador sobre la situación precisa de las instalaciones de campo y las parcelas de experimentación, además de las precauciones a considerar por el personal de servicio del Parque para no alterar los resultados de las investigaciones. Igualmente, informará en todo momento de cualquier modificación en las fases definidas en la solicitud previa de los plazos de finalización de la investigación. A requerimiento del director-conservador, deberá informar también de cualquier otra cuestión que pudiera producirse.
2. Los organismos y entidades que lleven a cabo investigaciones que requieran la instalación de infraestructuras tendrán la obligación de retirarlas una vez hayan finalizado éstas, y ejecutar el proyecto de restauración si fuera necesario. Asimismo, serán responsables de las medidas correctoras de restauración que, complementariamente a las previstas en la solicitud previa, dictamine el director-conservador del Parque, en caso de que haya constancia de efectos negativos sobre cualquier vector ambiental.
3. Asimismo, los investigadores se comprometerán a enviar dos copias de las publicaciones o informes derivados de la actividad investigadora realizada en el Parque Natural y donde constará específicamente el agradecimiento al Parc Natural de la Serra de Mariola y se hará mención de la autorización dada, y la ayuda, en su caso.
TÍTULO IV
HOMOLOGACIÓN DEL ANAGRAMA Y LA SEÑALIZACIÓN
DEL PARQUE NATURAL
Artículo 52. Denominación del Parque Natural
La denominación oficial del parque es la de Parc Natural de la Serra de Mariola. Para la edición de materiales divulgativos y educativos, se admite también la forma Parc Natural Serra de Mariola, aun cuando se dará preferencia a la denominación oficial y se velará para que las publicaciones de otras instituciones, asociaciones o empresas sigan el mismo criterio.
Artículo 53. Anagrama oficial del Parque Natural
1. El anagrama oficial del Parque será el establecido como tal por la conselleria competente en materia de medio ambiente en el marco de la señalética oficial de aplicación a la red de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.
2. Todas las publicaciones, material audiovisual o digital, y señalización del Parque, u otros materiales que se puedan editar, propios o subvencionados por la Generalitat, llevarán siempre el anagrama del Parque. La utilización de este anagrama con cualquier otra finalidad necesitará la autorización expresa de la conselleria competente en materia de medio ambiente.
3. Cualquiera clase de publicación, material audiovisual o digital, y señalización del parque seguirá de manera general las normas establecidas por el Manual de Identidad Corporativa de la Generalitat.
Artículo 54. Tipo de señales
1. Las tipologías básicas de señalizaciones del Parque son las que aparecen en el Proyecto de señalización de los parques naturales de la Comunitat Valenciana. De acuerdo con el mencionado proyecto, estas señalizaciones son las siguientes:
a) Señales de acceso y de límites: incluyen monolitos de entrada al Parque, señales direccionales al centro de información, aparcamiento y otros servicios, monolitos peatonales de acceso al Parque, señales peatonales de acceso secundario y señales de límites.
b) Señales en ruta: incluyen señales peatonales de inicio de ruta, señales peatonales direccionales para una ruta y señales peatonales posicionales.
c) Señales externas: incluyen señales posicionales y direccionales para facilitar el acceso al parque.
2. En el caso de otras señales no incluidas en las anteriores y que sean necesarias para la adecuada gestión del Parque, la conselleria competente en materia de medio ambiente propondrá un diseño coherente con el modelo general.
3. En las señalizaciones del propio Parque Natural se permitirán pequeñas inscripciones de un máximo de 30 x 30 cm de las empresas e instituciones colaboradoras en el patrocinio del parque.
4. De manera general, se procederá a la sustitución de cualquier indicador existente del parque que no siga las normas de señalización indicadas anteriormente y la imagen corporativa establecida para los parques naturales de la Comunitat Valenciana por la conselleria competente en materia de medio ambiente.
5. El director-conservador realizará los contactos necesarios con los ayuntamientos del ámbito del parque para que éstos incluyan en su señalización urbana indicadores expresos del acceso al parque, utilizando la denominación oficial y con el diseño estándar de señalización urbana del municipio.
6. Asimismo, el director-conservador realizará los contactos necesarios con los propietarios privados para la tipificación de elementos señalizadores homogéneos con menor impacto visual posible.
7. Los itinerarios del Parque, definidos en el artículo 44 de estas normas, incorporarán un número suficiente de indicadores para que sus usuarios puedan seguirlos sin riesgo de pérdida, que como mínimo cubra todos los cruces con otras sendas y caminos. En el punto de inicio del itinerario se instalará una señal dónde se indicará el recorrido, las características y los principales valores de éste.
TÍTULO V
NORMAS PARTICULARES
SECCIÓN 1ª
CONCEPTO Y ASPECTOS GENERALES
Artículo 55. Concepto
1. A los efectos de particularizar las normas protectoras establecidas mediante este Plan, se han distinguido los siguientes usos en la zonificación establecida en el PORN vigente, para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades propias de protección, conservación y mejora.
2. Zonificación en el Parque Natural
- Área de protección integral: uso Restringido A1 y A2.
- Área de protección ecológica: uso moderado B.
- Área de protección paisajista: uso compatible C.
3. Zonificación en el área de amortiguación de impactos
- Área Forestal.
- Área Agrícola.
- Área Urbana.
- Área Actividad extractiva.
- Área Recreativa: uso Público UP.
- Áreas sometidas a Plan Especial PE.
4. Las determinaciones inherentes a cada una de estas categorías de protección constituyen la referencia normativa básica a la hora de establecer la intensidad de los usos y las actividades permitidas y prohibidas por este Plan Rector.
Artículo 56. Interpretación
En todo lo no regulado por estas normas particulares serán de aplicación, subsidiariamente, las disposiciones contenidas en las Normas Generales de Regulación de Usos y Actividades.
SECCIÓN 2ª
USO RESTRINGIDO
Artículo 57. Caracterización
Tienen esta consideración aquellos espacios del Parque Natural que, por su fragilidad y sus relevantes valores ecológicos, geomorfológicos y paisajísticos, constituyen el máximo exponente de la singularidad y excepcionalidad de los diferentes hábitats del parque. El extraordinario valor de estos espacios, y su vital importancia para el mantenimiento de las especies animales y vegetales, exigen una regulación de usos restringida que asegure su conservación dentro de la escasez de bosques que subsisten en tierras valencianas. El uso público se orienta al senderismo controlado, recreo pasivo y a las actividades educativas de paso..
Artículo 58. Localización geográfica
1. Se incluyen en esta categoría el espacio ocupado por carrascal con fresno, arces, tejos, vegetación rupícola, las microrreservas y la reserva de fauna declaradas mediante orden de la conselleria competente en materia de medio ambiente y los cantiles y riscales, que se distribuyen en la vertiente de umbría de la sierra, bosque de ribera asociada al nacimiento del Vinalopó, la vegetación asociada a fuentes y manantiales y el entorno del emblemático Montcabrer. El espacio incluido queda constituido por la zona de protección integral definida en el PORN.
2. El espacio ocupado por la solana de Mariola, Penyes Monteses, Umbria de Mariola, el entorno de Montcabrer, la Foia Ampla, Barranc del Carrascalet, las microrreservas vegetales y la reserva de fauna declaradas, forman la zona de uso restringido A1 y el resto del ámbito descrito ocupa la zona de uso restringido A2.
3. Todos estos espacios quedarán señalados y delimitados en el plano de ordenación.
Artículo 59. Usos permitidos
1. Con excepción de las limitaciones al uso público que se fijan, las zonas A1 y A2 se rigen por las mismas normas de usos permitidos y limitados que se indican en los artículos siguientes.
2. Con carácter general, todos aquellos dirigidos a conseguir una mejor conservación y potenciación de los recursos naturales y las actuaciones necesarias para la protección y conservación del patrimonio. Así pues, estos espacios estarán preferentemente dirigidos hacia actividades científicas, de conservación e interpretación de la naturaleza.
3. Con carácter excepcional, son usos permitidos los de carácter recreativo o naturalístico que no supongan eventuales riesgos de degradación medioambiental y que impliquen una utilización pasiva del espacio, tales como el senderismo y recreo pasivo sin instalaciones permanentes y los itinerarios de educación ambiental. Estos usos quedan expresamente limitados a la zona A1 que sólo se permitirá el senderismo controlado y las actividades educativas por los itinerarios señalizados que discurren por esta zona, a excepción de la instalación permanente preexistente (refugio del Montcabrer), cuya actividad está ligada tradicionalmente al excursionismo y actividades culturales, cuyo uso está limitado actualmente a los socios del Centre Excursionista d'Alcoi, y deberá cumplir para su uso las normas contempladas en la sección primera del título III de normas generales de uso público del presente PRUG y de las disposiciones que se determinen en el Plan de Ordenación de Uso Público.
4. La adecuación de la infraestructura preexistente para su uso público deberá cumplir con los siguientes condicionantes:
a) Se autorizarán las obras de mejora y corrección de impactos ambientales, entre ellos la instalación de un sistema de tratamiento de aguas residuales adecuado a su entorno y obras de acondicionamiento para la adaptación paisajística del entorno.
b) Acondicionamiento de un área para el estacionamiento de vehículos en armonía con el entorno, sin extralimitación de la zona establecida para tal efecto y tendrá la capacidad mínima necesaria para el desarrollo de la actividad compatible.
c) Todo ello previo informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales, sin prejuicio de la normativa sectorial que le sea de aplicación.
5. Sin perjuicio de los usos establecidos en el anexo III del PORN, quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
a) El tránsito de grupos para actividades educativas y las visitas guiadas.
b) El senderismo y excursionismo, exclusivamente por los itinerarios señalizados.
c) Infraestructuras de carácter blando (senderos, vallados, barreras, defensas anti-circulación, etc.) cuando su destino sea el de apoyo a la ejecución de las actividades compatibles con las necesidades de protección para estos espacios.
d) Actividades de conservación del medio en fincas públicas o privadas en los términos considerados en el artículo 35 de estas normas.
e) Actividades de investigación tal y como se detallan en el artículo 49 y siguientes.
f) Las actividades deportivas compatibles con el medio y que estén recogidas en el artículo 45.3 del presente Plan, sean debidamente autorizadas y cumplan una función de colaboración con la gestión del Parque Natural.
Artículo 60. Usos prohibidos
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten alteración y degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se consideran estrictamente prohibidos aquellos usos y actividades que puedan afectar a la riqueza biológica del Parque.
2. Quedan específicamente prohibidos los usos establecidos en el anexo III del PORN.
SECCIÓN 3ª
ZONA DE USO MODERADO
Artículo 61. Caracterización
1. Constituyen esta categoría aquellos espacios de marcada singularidad paisajística y ecológica con una función ambiental complementaria de destacada importancia. Incluye las áreas en las que se desarrollan carrascales claros de solana, matorrales y pinares.
2. Los campos de cultivo abandonados y las áreas degradadas actualmente existentes dentro del ámbito de afección de esta categoría estarán, asimismo, sujetos a las normas particulares correspondientes a la Zona de Protección Ecológica, promoviéndose la restitución de la vegetación autóctona.
3. En estos espacios resulta imprescindible limitar la realización de actividades constructivas y transformadoras del medio, a excepción de aquellas estrictamente necesarias para su mantenimiento.
Artículo 62. Localización geográfica
El espacio ocupado básicamente por la vertiente suroccidental de la sierra y el extremo nororiental del Parque forman la zona de uso moderado B. Todos estos espacios quedan debidamente señalados y delimitados en el plano de ordenación.
Artículo 63. Usos permitidos
1. Son usos permitidos, con carácter general, todas aquellas actividades o actuaciones tendentes a la recuperación, regeneración o restauración de los ecosistemas más representativos (bosque mixto mediterráneo, carrascal con fresno y carrascal), incluyendo la repoblación con especies autóctonas características de este medio, los aprovechamientos productivos tradicionales y un uso público sostenible como algunas actividades de estancia, actividades educativas, deportivas y recreativas de bajo impacto.
2. Sin perjuicio de los usos permitidos establecidos en el anexo III del PORN, quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
a) Las adecuaciones naturalísticas y recreativas con sus equipamientos e infraestructuras de apoyo en aquellas zonas que determine el Plan de Ordenación de Uso Público, tales como la señalización de senderos y miradores.
b) Instalación de infraestructuras y adecuaciones científicas, naturalísticas y didáctico-ecológicas, las cuales deberán contar con la autorización del órgano competente en espacios naturales protegidos.
c) Las actuaciones de carácter infraestructural que ineludiblemente deban localizarse en estos espacios y que no resulten incompatibles con los objetivos de protección de este Plan Rector, estando a lo dispuesto en el artículo 39 de estas normas.
d) El aprovechamiento forestal del pinar y especies autóctonas en terrenos particulares, de acuerdo con las especificaciones que se establezcan en el Plan de Ordenación Forestal. En tanto este Plan no esté aprobado, se cumplirán las siguientes condiciones:
- La extracción de recursos maderables se realizará siempre por el método de entresaca, no pudiendo suponer una reducción superior al 20% del número de ejemplares arbóreos (tanto por ciento referido a parcelas menores o iguales a 400 m² y siempre que estas parcelas tengan una cobertura arbórea mayor del 75%)
- El número máximo de pies arbóreos con posibilidad de corte para aprovechamiento doméstico será de 10 para Pinus halepensis con DHB (diámetro a la altura del pecho) siempre inferior a 30 cm, indefinido para Ailanthus altissima, Acer negundo, Robinia pseudoaccacia y Gleditschia triacanthos, y de 10 para Populus eurocanadiensis con DHB siempre inferior a 30 cm.
- Los aclareos de masas forestales en monte sólo podrán afectar a un estrato comprendido entre 0 y 3 m del nivel del suelo, excepto la limpieza de ramas completamente muertas.
- La extracción de pies de Pinus halepensis habrá de acompañarse de siembra o plantaciones de frondosas en el área afectada, o bien de Pinus halepensis si se estimara falta de condiciones ecológicas suficientes para las frondosas en dicha área
- El Plan de Ordenación Forestal podrá modificar estos condicionantes si así se estimara conveniente, en cuyo caso prevalecerán las determinaciones en él propuestas.
e) El pastoreo debidamente autorizados fuera de las zonas en regeneración vegetal o afectadas por incendios en un plazo superior a cinco años.
f) El tránsito y las paradas para explicaciones y observación del medio para actividades educativas y visitas guiadas.
g) El senderismo y excursionismo.
h) Las actividades de investigación.
i) Los itinerarios ecuestres y el cicloturismo por las vías autorizadas.
j) En las edificaciones, masías e instalaciones existentes en el momento de la entrada en vigor de este Plan que se hallen ligadas a actividades autorizadas destinadas al uso actual y tradicional, únicamente se autorizarán las obras de acondicionamiento y restauración de edificaciones preexistentes y las obras de ampliación o modificación en los términos señalados en el artículo 59 del PORN.
k) En los campos de cultivo se permite la recuperación de cultivos abandonados en los términos señalados en el artículo 26.2 del PRUG y aquellas actividades directamente relacionadas con la explotación agraria. En estos espacios deberán ser mantenidas sus características fisiográficas, adoptándose las medidas necesarias que garanticen la estabilidad de los suelos, dado el riesgo erosivo existente en algunas zonas del parque.
l) Actividades de conservación del medio en fincas públicas o privadas en los términos considerados en el artículo 35 de estas normas.
m) Actividades deportivas incluidas en el artículo 45 del presente Plan.
Artículo 64. Usos prohibidos
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, cualquier uso o actividad que comporte impacto visual, acústico, lumínico, degradación medioambiental o disminución de la cubierta vegetal, tales como las actividades extractivas, vertederos, escombreras y actividades deportivas a motor que puedan comportar degradación del medio natural.
2. Quedan específicamente prohibidos los usos establecidos en el anexo III del PORN.
SECCIÓN 4ª
ZONA DE USO COMPATIBLE
Artículo 65. Caracterización
1. Constituyen esta categoría aquellos espacios de marcada singularidad paisajística en los que se desarrollan matorrales y los aprovechamientos productivos tradicionales, centrados en los cultivos agrícolas.
2. Los campos de cultivo abandonados y las áreas degradadas actualmente existentes dentro del ámbito de afección de esta categoría estarán, asimismo, sujetas a las normas particulares correspondientes a la Zona de Protección Paisajística, promoviéndose el mantenimiento de la actividad agrícola tradicional.
3. En estos espacios resulta imprescindible limitar la realización de actividades constructivas y transformadoras del medio, a excepción de aquellas estrictamente necesarias para el mantenimiento del aprovechamiento agrario y de las actividades permitidas establecidas en el anexo III del PORN, que resultan compatibles con la preservación de sus características y valores protegidos.
Artículo 66. Localización geográfica
El espacio ocupado por campos de cultivo y matorral y algunas áreas cultivadas enclavadas en la Zona de Protección Ecológica ocupan la zona de uso compatible C. Todos estos espacios quedan debidamente señalados y delimitados en el plano de ordenación.
Artículo 67. Usos permitidos
1. Son usos permitidos, con carácter general, los aprovechamientos productivos tradicionales y un uso público sostenible como algunas actividades de estancia, actividades educativas, recreativas y deportivas.
2. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
a) Las adecuaciones naturalísticas y recreativas con sus equipamientos e infraestructuras de apoyo, tales como la señalización de senderos y miradores.
b) Instalación de infraestructuras y adecuaciones científicas, naturalísticas y didáctico-ecológicas, las cuales deberán contar con la autorización del órgano competente en espacios naturales protegidos.
c) Las actuaciones de carácter infraestructural que ineludiblemente deban localizarse en estos espacios y que no resulten incompatibles con los objetivos de protección de este Plan Rector, estando a lo dispuesto en el artículo 39 de estas normas.
d) El pastoreo de ganado lanar debidamente autorizado fuera de las zonas en regeneración vegetal o afectadas por incendios en un plazo superior a cinco años.
e) El tránsito y las paradas para explicaciones y observación del medio para actividades educativas y visitas guiadas.
f) El senderismo y excursionismo.
g) Las actividades de investigación y educativas.
h) Los itinerarios ecuestres por vías autorizadas.
i) Las edificaciones, masías e instalaciones existentes en el momento de la entrada en vigor de este Plan que se hallen ligadas a la actividad agraria, están destinadas al uso actual y tradicional. Únicamente se autorizarán las obras de acondicionamiento y restauración de edificaciones preexistentes y las obras de ampliación o modificación en los términos señalados en el artículo 59 del PORN.
j) En los campos de cultivo se permiten aquellas actividades directamente relacionadas con la explotación agraria. En estos espacios deberán ser mantenidas sus características fisiográficas, adoptándose las medidas necesarias que garanticen la estabilidad de los suelos, dado el riesgo erosivo existente en algunas zonas del parque.
Artículo 68. Usos prohibidos
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, cualquier uso o actividad que comporte impacto visual, acústico, lumínico, degradación medioambiental o disminución de la cubierta vegetal, tales como las actividades extractivas, vertederos, escombreras y actividades deportivas que puedan comportar degradación del medio natural.
2. Quedan específicamente prohibidos los usos establecidos en el anexo III del PORN.
SECCIÓN 5ª
ÁREA DE AMORTIGUACIÓN DE IMPACTOS
Artículo 69. Caracterización
Corresponde con las cinco subunidades del área de amortiguación de impactos tal y como se definieron en el PORN.
Artículo 70. Usos permitidos y prohibidos
Los usos permitidos y prohibidos son los descritos en el anexo III del PORN.
SECCIÓN 6ª
ZONA DE USO PÚBLICO
Artículo 71. Caracterización
Se incluyen aquí aquellos espacios que, por su especial localización, cumplen o pueden cumplir un destacado papel como áreas de ocio, esparcimiento y servicios del Parque Natural. Suelen presentar un elevado índice de ocupación y utilización pública tradicional, y algunos de ellos comportan los mismos valores paisajísticos que los espacios de interés a los que se encuentran asociados. También se incluyen aquí algunos espacios degradados de difícil recuperación que, sin embargo, presentan una buena disponibilidad para la ubicación de actividades recreativas o de carácter naturalístico.
Artículo 72. Localización geográfica
1. Estos espacios, cuya finalidad básica es limitar la dispersión del uso público y recreativo actualmente existente en el parque, se concentran en unidades o áreas específicas, delimitadas y definidas en el plano de ordenación y que corresponden principalmente con las áreas recreativas, senderos, los itinerarios y caminos.
2. El Plan de Ordenación de Uso Público del Parque Natural podrá proponer nuevos espacios de uso público y recreativo que deberán localizarse prioritariamente en aquellas áreas infradotadas del Parque Natural, teniendo en cuenta los ya existentes y preferentemente las zonas recreativas deberán situarse en zonas de borde forestal, cerca de las vías de comunicación y, siempre que sea posible, de poblaciones, cuidando de no alterar el equilibrio natural y con medidas de prevención de incendios en las zonas y su área de influencia. En cualquier caso, las zonas de alta capacidad deben situarse en la franja perimetral de la sierra, evitando zonas de acogida masivas en el interior. En el entorno de estas instalaciones se podrán acondicionar itinerarios o senderos que permitan acceder a lugares de interés para el visitante (restos históricos, vistas panorámicas, fuentes, etc.), y deberán estar detalladamente delimitados en el citado Plan, e implicará la aplicación a su ámbito específico de la normativa particular que se indica en este Plan.
Artículo 73. Usos permitidos
1. Con carácter general, se permiten los usos turístico-recreativos con fines naturalísticos, usos educativos y usos científico-ecológicos.
2. Estos usos deberán apoyarse sobre edificaciones existentes, primándose su ubicación en aquellos edificios de carácter tradicional existentes en el Parque.
3. La instalación de infraestructuras de carácter turístico-recreativo requerirá la autorización del órgano competente en materia de espacios naturales, previo informe favorable del director-conservador.
4. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
a) Instalaciones o equipamientos tales como centro de interpretación, aula de naturaleza, construcciones para servicios de guardería del Parque y servicios de bomberos, con la autorización del órgano competente en materia de espacios naturales.
b) Adecuaciones para aparcamientos. Estos habrán de ser no pavimentados con materiales asfálticos, cemento o materiales de fábrica, debiendo en todo caso ir provistos de arbolado. El establecimiento de una cobertura o vuelo artificial sobre los aparcamientos (cañizos, tejados, sombrados, etc.) sólo se podrá realizar mediante elementos naturales o blandos, fácilmente desmontables.
c) Adecuación para sanitarios, duchas, aseos, comedores y otros servicios públicos de edificaciones existentes.
d) Equipamiento de áreas de esparcimiento con mobiliario básico de apoyo.
e) El tránsito y las paradas para explicaciones y observación del medio para actividades educativas y visitas guiadas.
f) El senderismo y excursionismo y las paradas para picnic, especialmente en los puntos de estancia y áreas recreativas.
g) Las actividades científicas y educativos.
h) Los itinerarios ecuestres por vías autorizadas.
Artículo 74. Limitaciones en la Zona de Uso Público
1. En general, quedan prohibidos los usos que comporten una degradación ambiental o paisajística de estos espacios y/o dificulten la realización de los usos preferentes.
2. El aparcamiento de vehículos no extralimitará las zonas establecidas a tal efecto.
3. Quedan especialmente prohibidos:
a) La construcción o instalación de obras relacionadas con la explotación de los recursos vivos.
b) Las construcciones residenciales, discotecas, instalaciones deportivas, comercios, almacenes y cualquier otra que no haya sido permitida expresamente.
c) Usos y actividades que comporten un notable impacto paisajístico o ecológico, como la circulación con quads.
d) La instalación de soportes de publicidad u otros elementos análogos, excepto aquellos indicadores de actividades, establecimientos y lugares que por su tamaño, diseño y colocación estén adecuados a la estructura paisajística del espacio, así como los de carácter institucional que se consideren necesarios para la correcta gestión del parque, las señalizaciones propias de las carreteras, las fincas particulares del parque, los cuales, en todos los casos, se atendrán a las normas que se establezcan de diseño e instalación.
e) La construcción de viviendas de nueva planta de cualquier tipo.
f) La utilización de fuego mediante hornillos, hogueras, barbacoas, etc., fuera de las áreas especialmente habilitadas para ello.
SECCIÓN 7ª
ÁREAS SOMETIDAS A PLAN ESPECIAL
Artículo 75. Caracterización
1. Corresponden a aquellos enclaves con características singulares por su uso, y su delimitación será la incluida en el plano de ordenación del presente PRUG, tendrán la consideración urbanística de suelo no urbanizable protegido.
2. Se incluyen en esta categoría las zonas incluidas en el ámbito del presente PRUG, donde se han producido asentamientos y concentración de viviendas ajenas a un proceso correcto de urbanización con unas densidades superiores a 1,3 viviendas por hectárea, con la consiguiente carencia de infraestructuras básicas, saneamiento principalmente, y la evidente repercusión negativa sobre el espacio, dichas zonas, son las siguientes:
- Zona P.E.1, conocida como Blai-Giner, en el término municipal de Alcoy, situada en la área de protección ecológica con una superficie aproximada de 12 ha y una densidad de 1,77 viviendas por hectárea, y se caracteriza por ser viviendas de 2ª residencia.
- Zona P.E.2, se subdivide en dos sectores conocidos como Benifarraig o Mas de Nones, en el término municipal de Bocairent, situados en la área de protección ecológica con una superficie aproximada de 7 y 9 hectáreas y una densidad de 1,84 y 1,9 viviendas por hectárea, respectivamente, se caracteriza por ser viviendas de 2ª residencia.
- Zona P.E.3, conocida como Mingol-La Mina, en el término municipal de Bocairent, situada en la zona de protección paisajística, con una superficie aproximada de 12 hectáreas y una densidad de 1,33 viviendas por hectárea y se caracteriza por ser viviendas aisladas asociadas a actividad agrícola.
- Zona P.E.4, conocida como Ansarins, en el término municipal de Bocairent, situada en la zona de protección paisajística, con una superficie aproximada de 22 hectáreas y una densidad de 1,34 viviendas por hectárea y se caracteriza por ser viviendas aisladas asociada a actividad agrícola.
- Zona P.E.5, conocida como La Plana, en el término municipal de Cocentaina, situada en el área agrícola del Área de amortiguación de impactos.
3. La figura de planeamiento considerada como más adecuada para la consecución de los objetivos expuestos, conforme a lo establecido en la legislación sectorial es el Plan Especial, para lo que entre otros aspectos se prevé como objeto proteger el paisaje y el medio natural y la integración y funcionalidad de las dotaciones e infraestructuras concretando su funcionamiento.
4. Los planes especiales a los que se refiere el punto anterior deberán ser redactados en el plazo de dos años desde la entrada en vigor del presente documento, por los ayuntamientos implicados. El procedimiento de formulación de los citados planes deberá garantizar la adecuada participación de los propietarios afectados, e incluirá en todo caso informe favorable del órgano competente en espacios naturales protegidos previo a su aprobación definitiva.
5. Los planes especiales adoptarán las medidas necesarias para minimizar su impacto territorial con la implantación de infraestructuras y servicios que garanticen la mínima afección al medio ambiente, en particular, el alcantarillado o sistema de depuración de vertidos de toda índole y la recogida regular de residuos sólidos. No alterándose la calificación ni la clasificación de suelo en la totalidad de los sectores afectados por esta categoría de zonificación, una vez formalizado el Plan Especial.
ANEXO II
DESCRIPCIÓN DE LA REVISIÓN DE LA DELIMITACIÓN
PROPUESTA PARA EL PARC NATURAL
DE LA SERRA DE MARIOLA.
La descripción de la revisión de la delimitación del Parc Natural de la Serra de Mariola se inicia en el término municipal de Bocairent, en el punto de coordenadas UTM (1) 703.966, 4.289.704, cerca de la Senda de Castalla. Desde este punto y en el sentido de las agujas del reloj, la descripción es la siguiente:
En el término municipal de Bocairent:
Desde el punto de inicio se dirige en línea recta en dirección N hasta el punto de coordenadas UTM (2) 703.975, 4.289.800, desde donde se dirige al punto de coordenadas UTM (3) 703.993, 4.289.832 y al punto UTM (4) 704.056, 4.290.049, en el que intersecta la Senda de Castalla a la altura de la Casa Alta Vella. Desde aquí sigue por la curva de nivel de 730 metros en dirección NE, hasta llegar al punto de coordenadas UTM (5) 704.950, 4.290.415. Desde este punto sigue en línea recta a los puntos de coordenadas UTM (6) 704.977, 4.290.355 y (7) 705.006, 4.290.379 donde vuelve a tomar la curva de nivel de 730 m. Sigue por esta curva de nivel hasta llegar al punto de coordenadas UTM (8) 705.686, 4.290.771, donde la abandona para dirigirse en dirección NE hacia el punto de coordenadas UTM (9) 705.943, 4.290.919, donde vuelva a tomar la curva de nivel de 730 m. Sigue por esta curva de nivel hasta el punto de coordenadas UTM (10) 706.212, 4.291.035 donde intersecta un camino que llega hasta las cercanías de la Casa del Jaquero. Toma este camino a mano izquierda durante unos 130 metros, hasta llegar a cruzar con una pequeña vaguada en el punto de coordenadas de UTM (11) 706.259, 4.291.097. Desde este punto se dirige en línea recta dirección NE hasta la Casa de la Baixada, en el punto de coordenadas UTM (12) 706.385, 4.291.199. En este punto toma la curva de nivel de 710 m por la que continúa hasta llegar a la carretera CV - 794 entre Bocairent y Alcoy. Sigue por la carretera en dirección a Bocairent durante unos 200 metros hasta llegar a la curva de nivel de 710 m en el punto de coordenadas UTM (13) 706.495, 4.291.558. Continúa siguiendo la curva de nivel de 710 m hasta que llega a un camino que lleva a los Masos de les Ombries, en el punto de coordenadas UTM (14) 706.778, 4.291.731. Desde aquí en línea recta dirección NE hasta llegar al punto de coordenadas UTM (15) 706.899, 4.291.810, donde toma la curva de nivel de 700 metros. Continúa siguiendo esta curva de nivel hasta llegar al punto de coordenadas UTM (16) 707.312, 4.291.947. Desde aquí continúa en línea recta dirección SO hasta llegar a la curva de nivel de 710 m en el punto de coordenadas UTM (17)707.332, 4.291.937 Sigue unos metros por la curva de nivel de 710 m hasta llegar al punto de coordenadas UTM (18) 707.405, 4.291.934, desde donde se dirige a un pequeño barranco en el punto UTM (19) 707.411, 4.291.954. Desde este punto se dirige en línea recta dirección NE hasta llegar al Camí de les Aques donde toma la curva de nivel de 700 metros, avanza siguiendo la curva de nivel de 700 metros hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (20) 708.293, 4.292.517 en la partida dels Teulars. Desde aquí se dirige en línea recta dirección S hasta el punto de coordenadas UTM (21) 708.294, 4.292.501 desde donde se dirige hacia el barranco del Canyaet siguiendo aproximadamente la forma del terreno entre las curvas de nivel de 690 y 700 m hasta que en el punto de coordenadas UTM (22) 708.463, 4.292.730 toma la curva de nivel de 690 m. Sigue por la curva de nivel de 690 metros hasta el punto de coordenadas UTM (23) 708.801, 4.292.733, donde intersecta el Barranco del Canyaret. Avanza desde aquí entre las curvas de nivel de 690 y 700 metros, hasta llegar al punto de coordenadas UTM (24) 709.005, 4.293.109, desde donde se dirige en línea recta dirección NO hasta intersectar con el camí del Carrascalet. Continúa por este camino durante unos 30 metros en dirección NW hasta alcanzar la curva de nivel de 680 metros. Toma la curva de nivel de 680 metros hasta que alcanza un camino agrícola por el que continúa. Por este camino llega a la intersección con el Barranco de l'Alboret. Continúa aguas abajo por este barranco hasta llegar a la curva de nivel de 650 metros. Sigue por esta curva de nivel hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (25) 709.545, 4.293.676. Desde aquí sigue avanzando entre las curvas de nivel 640 y 660 metros hasta llegar a una vaguada en el punto de coordenadas UTM (26) 710.113, 4.293.728. Desde este punto se dirige en línea recta dirección SE hasta alcanzar la curva de nivel de 670 metros. Sigue por esta curva de nivel hasta llegar al punto de coordenadas UTM (27) 710.602, 4.293.626. Desde aquí, sigue un recorrido marcado por los siguientes puntos, en la zona del Figueral, hasta alcanzar el límite de término entre Bocairent y Alfafara, en el Barranco de Malagana:
UTM (28) 710.651, 4.293.632
UTM (29) 710.664, 4.293.644
UTM (30) 710.673, 4.293.685
El suelo urbanizable de la Urbanización Pinatell se excluye del ámbito del Parque Natural, ya que se considera dentro de la unidad de zonificación denominada Áreas Urbanas. Igualmente el Área Recreativa del Cámping Les Fonts de Mariola y el Área Recreativa de la Font de Mariola, también quedan excluidas del ámbito del Parque Natural.
En el término municipal de Alfafara:
Partiendo del punto donde el límite del Parque Natural corta la línea que separa los términos municipales de Bocairent y Alfafara:
Sigue en línea recta hacia el E hasta el punto de coordenadas UTM (31) 711.261, 4.293.630, donde la pista forestal existente llega a unos campos de cultivo situados por debajo de ella. Continúa por esta pista en dirección N primero y E después, hasta que cruza con la pista que desciende a la Casa del Bardalet. Sigue por la nueva pista, en sentido contrario a la Casa del Bardalet, ascendiendo hasta la curva de nivel 750 metros. Continúa por la curva de nivel hacia el E, hasta que cruza con el camino procedente del Área Recreativa de la Font del Tarragó. Desciende por este camino hacia el N hasta alcanzar la curva de nivel de 710 metros, la cual sigue hacia el E hasta llegar al punto de coordenadas UTM (32) 712.470, 4.293.850. Desde este punto va en línea recta hasta el punto de coordenadas UTM (33) 712.504, 4.293.990, situado sobre la pista que une la Font del Tarragó con el Racó de la Font (o Cova de la Font). Continúa en línea recta hasta el punto de coordenadas UTM (34) 712.447, 4.294.020 situado sobre la pista no asfaltada que une el Albergue de la Font del Tarragó con el núcleo urbano de Alfafara. Continúa por esta pista hacia Alfafara, hasta el punto donde cambia de dirección NE a NO al encontrarse con un pequeño barranco, en el punto de coordenadas UTM (35) 712.578, 4.294.150. De aquí sigue en línea recta hasta el punto de coordenadas UTM (36) 712.789, 4.294.180, donde del camino existente entre la Font del Tarragó y el Racó de la Font parte otro camino que desciende a Alfafara. Continúa por el camino de la Font del Tarragó al Racó de la Font, ascendiendo hasta la curva de nivel 710 metros. Sigue por la curva de nivel 710 metros hacia el NE, hasta alcanzar una pista por la que desciende, entre bancales de olivos, hasta la carretera rural que une Alfafara con Agres. Sigue por esta carretera en dirección Agres hasta alcanzar el límite de término municipal. Asciende por la línea que separa los términos municipales de Alfafara y Agres hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (37) 714.267, 4.294.710. Se excluye del ámbito del Parque Natural el Área Recreativa de la Font de Tarragó.
En el término municipal de Agres:
Desde el punto anterior, el límite del parque en el término de Agres sigue como se describe a continuación.
En línea recta dirección NE hasta los puntos de coordenadas UTM (38) 714.517, 4.294.832 y (39) 714.570, 4.294.833. Desde el punto de coordenadas UTM (39) avanza rodeando la loma de Montblanc, entre las curvas de nivel de 750 y 780 metros, hasta llegar al barranco de Montblanc, en el punto de coordenadas UTM (40) 714.813, 4.294.864. Desde aquí rodea el Área Recreativa del Molí Mató por los puntos de coordenadas UTM (41) 714.726, 4.294.820, (42) 714.741, 4.294.761, (43) 714.787, 4.294.779 y (44) 714.781, 4.294.800, donde toma un camino que lleva a la zona del Refugi Zamorano. Sigue este camino durante unos 330 metros, hasta llegar al punto de coordenadas UTM (45) 715.067, 4.294.855. En este punto, abandona el camino y se dirige hacia el punto de coordenadas UTM (46) 715.074, 4.294.810 y (47) 715.106, 4.294.783, donde intersecta con otro camino que sigue en dirección NE hasta enlazar con otro camino que lleva al Racó del Teix. En este punto de intersección, toma este último camino a mano izquierda, en dirección al casco urbano de Agres, hasta que al cabo de unos 400 metros, llega al punto de coordenadas UTM (48) 715.180, 4.295.075, casi en el barranco del Garbí. Desde aquí se dirige al punto de coordenadas UTM (49) 715.358, 4.294.976, donde toma un camino que llega a Agres. Sigue este camino hasta que llega al núcleo urbano y una vez aquí, toma una pista a mano derecha que en dirección S llega al Santuari de la Mare de Deu d'Agres. Sigue por esta pista hasta alcanzar un barranco en el punto de coordenadas UTM (50) 715.893, 4.295.024. Desde aquí rodea el Área Recreativa del Santuari de la Mare de Deu d'Agres dejándola fuera del parque, y se dirige en línea recta hacia los puntos de coordenadas UTM (51) 715.913, 4.294.994, (52) 715.890, 4.294.952 y (53) 716.065, 4.294.958. En este último punto toma la curva de nivel de 850 m. y sigue por esta curva de nivel unos metros hasta llegar al punto de coordenadas UTM (54) 716.091, 4.294.984. Desde aquí avanza, en dirección N, hasta el punto de coordenadas UTM (55) 716.106, 4.295.060 para llegar después, tomando la dirección E, al barranco de l'Assut. Desde aquí desciende por el barranco hasta alcanzar la curva de nivel de 750 m. Sigue por la curva de nivel de 750 m en dirección N hasta llegar al punto de coordenadas UTM (56) 715.973, 4.295.252, desde donde enlaza, avanzando en dirección N, con un camino al S del casco urbano. Continúa por este camino dirigiéndose hacia la zona de la Primera Jordana y la Cova del Pilar hasta que intersecta con una senda en la Mola, en el punto de coordenadas UTM (57) 717.320, 4.295.816. Toma esta senda a mano derecha hasta llegar al punto de coordenadas UTM (58) 717.592, 4.295.843. Desde aquí se dirige en línea recta a una zona abancalada en el punto de coordenadas UTM (59) 717.656, 4.295.913, para llegar después, avanzando en dirección E a un barranco en el punto de coordenadas UTM (60) 717.862, 4.295.938. Desciende entonces pasando por los puntos de coordenadas UTM (61) 717.864, 4.296.068, (62) 717.893, 4.296.154, (63) 717.968, 4.296.223 y (64) 718.105, 4.296.250, llegando en este último punto a la curva de nivel de 630 m. Sigue avanzando por la curva de nivel de 630 m hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (65) 718.165, 4.296.278. Desde este punto se dirige en línea recta dirección NE a la curva de nivel de 620 m en el punto de coordenadas UTM (66) 718.213, 4.296.312. Continúa avanzando por esta curva de nivel hasta llegar al punto de coordenadas UTM (67) 718.399, 4.296.331, desde este punto se dirige hacia el S para alcanzar un camino agrícola en el punto de coordenadas UTM (68) 718.434, 4.296.180. Avanza por este camino unos 100 metros hasta que se ve interrumpido y desde aquí se dirige al N hasta llegar al punto de coordenadas UTM (69) 718.524, 4.296.280 donde toma una pista forestal que discurre siguiendo aproximadamente la curva de nivel de 610 metros. Llega por este camino al límite del término municipal entre Agres y Muro de Alcoy y desciende por este límite hacia el N hasta llegar a la vía del ferrocarril Xàtiva - Alcoy.
Se excluyen del ámbito del Parque Natural las Áreas Recreativas del Molí Mató y del Santuari de la Mare de Deu d'Agres.
En el término municipal de Muro de Alcoy:
En este término el límite del parque es la vía de ferrocarril Xàtiva - Alcoy. En el punto donde la vía llega al barranco de la Querola, el límite asciende por un camino agrícola en dirección SO, hasta alcanzar la curva de nivel 570 metros, por la que continúa hacia el SO, al alcanzar la línea que separa los términos de Muro de Alcoy y Cocentaina, el límite asciende siguiendo dicha línea hasta llegar al punto de coordenadas UTM (70) 720.502, 4.293.276. El Área Recreativa de la Querola, queda excluida del ámbito del Parque Natural.
En el término municipal de Cocentaina:
Desde el punto de coordenadas UTM (70) 720.502, 4.293.276, en la línea de límite de término entre Muro de Alcoy y Cocentaina, se dirige en línea recta al punto de coordenadas UTM (71) 720.644, 4.293.218, donde toma la curva de nivel de 600 m. Continúa por esta curva de nivel hasta llegar a una senda, en el punto de coordenadas UTM (72) 720.766, 4.293.089. Desde este punto se dirige en línea recta en dirección SE hasta llegar a intersectar con el barranco de Fontanelles, en la curva de nivel 580 metros. Sigue avanzando por la curva de nivel hasta que llega a un camino, en el punto de coordenadas UTM (73) 720.917, 4.292.954. Desde aquí se dirige en línea recta al punto de coordenadas UTM (74) 720.968, 4.292.932, donde vuelve a tomar el camino anterior citado. Sigue por este camino dirección SE hasta llegar al barranco de la Penya. Toma el barranco aguas arriba hasta alcanzar la curva de nivel de 580 metros, en este punto abandona el barranco para dirigirse, en línea recta, dirección SO primero, hasta el punto de coordenadas UTM (75) 721.089, 4.292.536 y en dirección SE después, hasta llegar al punto de coordenadas UTM (76) 721.144, 4.292.501, donde alcanza la curva de nivel de 630 metros. Continúa por esta curva de nivel unos metros, hasta llegar al punto de coordenadas UTM (77) 721.315, 4.292.368, desde donde se dirige en línea recta, dirección E hasta intersectar con un camino que a mano derecha lleva al casco urbano de Cocentaina. Sigue por este camino en dirección a Cocentaina y toma el desvío a la Ermita de San Cristóbal. En el punto de coordenadas UTM (78) 721.633, 4.292.271, abandona el camino para rodear la zona de la ermita, que queda fuera del ámbito del parque. De este modo llega al punto de coordenadas UTM (79) 721.787, 4.292.242, donde toma el trazado de un pequeño barranco que cruza la línea de ferrocarril Xàtiva - Alcoy. Una vez en la línea de ferrocarril, continúa su recorrido en dirección Alcoy. Entre las bocas del túnel existente antes del apeadero de Santa Bárbara, el límite es la curva de nivel 520 metros. Entre las bocas del túnel existente después del apeadero de Santa Bárbara (en dirección a Alcoy), el límite son los dos segmentos de línea recta que unen las bocas del túnel con el cruce de la carretera asfaltada que sube desde Cocentaina a Santa Bárbara, con la pista de acceso a la ermita. En el siguiente túnel, es la línea que une las bocas del túnel. En el punto de coordenadas UTM aproximadas (80) 721.641, 4.289.760, donde la vía alcanza el polígono de suelo no urbanizable RG, definido en el planeamiento urbanístico vigente de Cocentaina, situado al oeste de la vía, en la partida de Gormaig, el límite bordea dicho polígono dejando fuera de parque la zona urbanizada del Gormaig. También queda fuera un pequeño enclavado de suelo no urbanizable RG situado al otro lado del barranco que delimita el mencionado polígono por el norte. Desde aquí el límite continúa, coincidiendo con el borde del suelo urbanizable programado y del suelo urbano de Gormaig, que quedan fuera del Parque Natural. Aproximadamente, desde el punto de coordenadas UTM (81) 721.547, 4.289.585, se dirige en línea recta a los puntos de coordenadas UTM (82) 721.245, 4.289.387, (83) 721.226, 4.289.409 y (84) 721.201, 4.289.391, para dirigirse desde este punto hacia el O, rodeando una zona cultivada, hasta intersectar, en el punto de coordenadas UTM (85) 720.729, 4.289.401, con un camino que a mano izquierda se dirige a la partida dels Talecons. Desde este punto gira en dirección S y avanza hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (86) 720.751, 4.289.261, donde toma un camino a mano izquierda, que transcurre siguiendo la forma del terreno y cruza el barranco de Capenal. Sigue por este camino hasta que después de cruzar el barranco, llega a una intersección con un camino que da acceso a la urbanización de la zona. Desde este cruce, se dirige al punto de coordenadas (87) 719.998, 4.289.046, discurriendo entre las curvas de nivel de 610 y 630 metros, desde donde se dirige en línea recta dirección S a la línea de separación de los términos municipales de Cocentaina y Alcoy. Una vez en este punto, al ámbito del parque asciende en dirección NO hasta alcanzar la cota 675 m, alrededor del punto de coordenadas UTM (88) 719.602, 4.289.393.
Las canteras en explotación y sus industrias anejas existentes en el término municipal de Cocentaina se han inscrito en el interior de dos áreas extractivas enclavadas dentro del Parque Natural, y se excluyen de este ámbito. Los límites de éstas son:
Áreas de Actividades extractivas de la cantera de l'Escaleta: el límite N es la curva de nivel de 940 m, el límite S la curva de nivel de 800 m, el límite oriental es el barranco situado inmediatamente al E de la cantera y el occidental es el tercer barranco existente hacia el O de la cantera.
Áreas de Actividades Extractivas de la cantera Alberri: partiendo del punto de coordenadas UTM 720.860, 4.291.070, el límite desciende en línea recta hacia el N hasta el fondo del primer barranco que se encuentra. Sigue por el fondo del barranco en sentido descendente hasta la carretera asfaltada que da acceso al Mas de la Penya. Continúa por esta carretera hacia las plantas de hormigón. Al llegar al cruce con la carretera que baja de la cantera de l'Escaleta continúa por ésta durante unos 100 metros, descendiendo hasta el punto donde parte a la izquierda el linde de unos campos de cultivo situados al N de la explanada de almacenaje de áridos y pegados a ella. Sigue por este linde que luego coincide con un camino que desciende hasta la vía del ferrocarril Xàtiva - Alcoy donde existe un pequeño puente que cruza la vía. Desde aquí bordea en dirección SO los campos de cultivo existentes inmediatamente al S del puente, para después continuar por un camino que desemboca en la carretera que baja desde la cantera de l'Escaleta. Sube por esta carretera unos 100 metros y sigue por la pista que aparece a mano izquierda, ascendiendo hasta la cota 600 metros. Continúa por la curva de nivel de 600 metros hacia el O hasta llegar a las plataformas de la planta de hormigón. Bordea estas plataformas en el sentido de las agujas del reloj hasta llegar a la carretera de la cantera de l'Escaleta, por donde continúa ascendiendo hasta alcanzar la cota 650 metros. Sigue por la curva de nivel 650 m hacia la derecha de la carretera hasta alcanzar el punto inicial de esta descripción.
Se excluyen del ámbito del Parque Natural las Áreas Recreativas de San Cristòfol, Les Foietes y Santa Bàrbara.
En el término municipal de Alcoy:
Desde el punto anterior, sigue por la curva de nivel de 675 metros hacia el SO hasta llegar a la carretera de Alcoy al Preventori en la curva de acceso al barranc del Cint. Continúa por dicha carretera hacia el Preventori, hasta que en el punto de coordenadas UTM (89) 718.310, 4.286.892 situado entre el túnel existente y el Preventori, la abandona. Desde este punto avanza en dirección OSO hasta alcanzar, en el punto de coordenadas UTM (90) 718.215, 4.286.864, a la altura del Preventori en la margen derecha de la carretera, una pequeña senda en la cota 760 m, que lleva a una caseta en la partida de Riquer. Sigue la curva de nivel de 760 m hasta llegar al punto de coordenadas UTM (91) 718.013, 4.286.899, desde donde se dirige en línea recta, en dirección NO hasta el punto de coordenadas UTM (92) 717.977, 4.286.965, donde intersecta la curva de nivel de 770 m. Desde este punto asciende en dirección NNO hasta alcanzar la curva de nivel de 790 m. Sigue aproximadamente esta curva de nivel durante unos metros, hasta llegar al punto de coordenadas UTM (93) 717.935, 4.287.120, desde donde se dirige en línea recta a la cota 800 metros. Toma la curva de nivel de 800 m durante unos 30 m, hasta llegar al punto de coordenadas UTM (94) 717.893, 4.287.127, y desciende en dirección SE hasta llegar a la curva de nivel de 780 m en el punto de coordenadas UTM (95) 717.928, 4.287.014. Sigue por esta curva de nivel hasta llegar al punto de coordenadas UTM (96) 717.707, 4.286.709. Desde aquí avanza unos 15 metros en dirección SO hasta llegar a un punto en el que intersectan una senda y un pequeño barranco. Sigue por el barranco pasando por los puntos de coordenadas UTM (97) 717.655, 4.286.782 y (98) 717.558, 4.286.831, hasta que llega al punto de coordenadas UTM (99) 717.531, 4.286.932, donde lo abandona. Desde este punto se dirige a una calle que en dirección SO limita la zona urbanizada en El Baradello de Moia. Sigue esta calle que tras unos 50 € 60 m realiza un giro de 90º al NO. Toma el primer desvío a la izquierda y continúa por esta nueva calle hasta su final, donde enlaza con un camino que rodea la loma existente entre el Baradello de Moia y el Baradello de Merita, que es una zona cultivada. En el punto de coordenadas UTM (100) 717.013, 4.286.911, se corta el camino y el límite del parque avanza en línea recta, dirección SO, hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (101) 716.893, 4.286.789, desde donde se dirige al punto de coordenadas UTM (102) 716.629, 4.286.706, para intersectar en este punto la curva de nivel de 800 m. Sigue por la curva de nivel de 800 m hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (103) 716.146, 4.286.840 en el Baradello Gelat. Desde este punto, rodea la zona urbanizada del Sargent. Primero se dirige al N hasta el punto de coordenadas UTM (104) 716.129, 4.287.554 alrededor de la cota 800 metros, desde donde avanza en dirección NO hasta el punto de coordenadas UTM (105) 715.952, 4.287.658 donde alcanza la cota 850 m. Se dirige entonces al punto de coordenadas UTM (106) 715.814, 4.287.687 donde alcanza la cota 830 metros y al punto de coordenadas UTM (107) 715.592, 4.287.910 donde vuelve a alcanzar la cota 850 m. Continúa avanzando hasta llegar al punto de coordenadas UTM (108) 715.496, 4.288.088 y desde aquí avanza en línea recta, dirección N hasta el punto de coordenadas UTM (109) 715.478, 4.288.448 entre las curvas de nivel 910 y 920 metros. Desde este punto se dirige al SO en línea recta hasta el punto de coordenadas UTM (110) 714.962, 4.288.158 para descender luego según la línea de máxima pendiente, pasando por los puntos de coordenadas UTM (111) 714.925, 4.288.092, (112) 714.913, 4.287.985, (113) 714.835, 4.287.855 y (114) 714.825, 4.287.794, hasta alcanzar en el punto de coordenadas UTM (115) 714.774, 4.287.676 la carretera CV-794. Sigue por esta carretera en dirección al Baradello Gelat hasta llegar al punto de coordenadas UTM (116) 714.999, 4.287.186. Desde este punto se dirige al SO para enlazar con la pista que une la cantera dels Comellars con la Font del Patos, en el punto de coordenadas UTM (117) 714.454, 4.286.898, por la que avanza en dirección a la Font del Patos durante unos 100 metros, hasta llegar a una intersección. Desde esta intersección de caminos se dirige al N pasando por los puntos de coordenadas UTM (118) 714.363, 4.286.975, (119) 714.360, 4.287.070, (120) 714.340, 4.287.196, (121) 714.329, 4.287.282 y (122) 714.202, 4.287.362, donde vuelve a tomar la pista durante unos 60 metros, hasta llegar al primer desvío. En este cruce toma la vía de la izquierda durante unos 170 m y desde el punto de coordenadas UTM (123) 714.176, 4.287.176 avanza en dirección SO entre las cotas 840 y 860 m hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (124) 714.008, 4.286.918. Desde aquí se dirige al punto de coordenadas UTM (125) 713.723, 4.286.736 en la curva de nivel de 800 m, por cuyo trazado continúa, hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (126) 713.091, 4.286, 504. Desde este punto, avanza unos metros en dirección O para enlazar con un camino cuyo trazado sigue durante unos 150 m hasta llegar a una intersección en la que lo abandona. El límite sigue avanzando entonces según la forma del terreno entre las cotas 820 y 830 metros y tras cruzar un pequeño barranco, enlaza con la curva de nivel de 850 m. Sigue avanzando por esta curva de nivel hasta que llega a una pequeña vaguada cerca del Corralet, en el punto de coordenadas UTM (127) 710.564, 4.285.673. Sigue el trazado de la vaguada aguas arriba hasta alcanzar la cota 870 m. Desde este punto avanza entre las curvas de nivel de 870 y 880 m, hasta llegar al punto de coordenadas UTM (128) 710.397, 4.285.551, desde donde bordea la zona urbanizada hasta llegar al punto de coordenadas UTM (129) 710.861, 4.284.699. Desde este punto bordea una zona boscosa siguiendo un trazado definido aproximadamente por los puntos de coordenadas UTM:
(130) 710.845, 4.284.668
(131) 710.619, 4.284.719
(132) 710.624, 4.284.622
(133) 710.524, 4.284.618
(134) 710.445, 4.284.757
(135) 710.282, 4.284.799
(136) 710.146, 4.285.023
(137) 710.061, 4.285.019
(138)710.039, 4.285.075
Desde este último punto, avanza según la forma del terreno entre las curvas de nivel de 870 y 880 m hasta que alcanza la carretera CV-795, en el punto de coordenadas UTM (139) 708.875, 4.284.366. Aquí toma el trazado de la carretera en dirección a Banyeres de Mariola hasta que llega al límite entre los términos municipales de Banyeres y Alcoy.
Se excluye del ámbito del parque la zona del Área Recreativa del Preventori, por lo que el ámbito del parque queda dividido en dos polígonos: el anterior descrito y un pequeño polígono que incluye dentro del ámbito del parque la zona de El Castellar. Los límites de este segundo polígono son los que se describen a continuación (en el sentido de las agujas de reloj):
Desde el punto de coordenadas UTM (140) 718.029, 4.286.801, que se sitúa sobre un camino al O del Preventori, sigue el trazado de este camino en dirección SO durante unos 225 m, para abandonarlo después y dirigirse a los puntos de coordenadas UTM:
(141) 718.038, 4.286.541
(142) 718.000, 4.286.511
(143) 717.950, 4.286.408
(144) 717.770, 4.286.180
(145) 717.680, 4.285.830
(146) 717.420, 4.285.580
(147) 717.310, 4.285.260
(148) 717.240, 4.285.260
(149) 717.190, 4.285.370
(150) 717.070, 4.285.350
Estando este último punto situado en la carretera CV-795. Desde aquí bordea la zona urbanizada de El Salt dirigiéndose al punto de coordenadas UTM (151) 716.916, 4.285.535 y continuando después por la curva de nivel de 800 m hasta llegar al punto de coordenadas UTM (152) 716.584, 4.285.386. Desde este punto desciende por la línea de máxima pendiente hasta llegar al margen de la carretera CV-795. Avanza en paralelo a esta carretera hasta llegar, antes del Molí de Payàs, al punto de coordenadas UTM (153) 716.289, 4.285.267 donde toma la curva de nivel de 750 m. Sigue según la curva de nivel hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (154) 716.196, 4.285.499, desde donde se dirige al NE para enlazar con la carretera CV-796. Toma la carretera en dirección al Preventori hasta que una vez pasado el Mas de Nuyo la abandona en el punto de coordenadas UTM (155) 716.287, 4.285.843. Desde aquí se dirige al punto de coordenadas UTM (156) 716.508, 4.286.071 y avanza entre las curvas de nivel de 800 y 820 m, hasta llegar al punto de coordenadas UTM (157) 717.048, 4.286.271, desde donde sigue por la curva de nivel de 820 m. Sigue por esta curva de nivel bordeando una zona cultivada, hasta que después de cruzar un camino, abandona la curva de nivel y sigue bordeando la zona cultivada, llegando al punto de coordenadas UTM (158) 717.374, 4.286.507. Desde aquí sigue avanzando en paralelo a la carretera CV-796, hasta llegar al punto en el que se ha iniciado esta descripción.
Se excluyen del ámbito del parque el Área Recreativa del Preventori, tal y como se ha dicho anteriormente y el área de actividades extractivas de la cantera de Els Comellars, cuyos límites se definen a continuación:
Partiendo del punto de coordenadas UTM (159) 713.554, 4.287.829, sigue la curva de nivel de 920 m hacia el NE hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (160) 713.780, 4.288.020. Desde aquí desciende por el fondo del barranco existente hasta llegar al punto de coordenadas UTM (161) 713.770, 4.287.790. Desde aquí, el límite sigue los segmentos de línea recta que unen sucesivamente los puntos que tienen las siguientes coordenadas UTM:
(162) 713.870, 4.287.560
(163) 714.030, 4.287.610
(164) 714.090, 4.287.570
(165) 714.100, 4.287.440
(166) 714.160, 4.287.420
(167) 714.200, 4.287.360
El último punto se sitúa sobre la pista de acceso a la cantera. El límite continúa por dicha pista en dirección a la cantera hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (168) 713.879, 4.287.408, desde donde, dejando la pista principal, continúa por otra pista que también lleva a la cantera, siguiendo primero dirección O y luego NO. El límite deja la pista para bordear la cantera por el O y asciende hasta alcanzar el punto de origen en la cota 920 m.
En el término municipal de Banyeres de Mariola:
Desde el término municipal de Alcoy, y después de atravesar un corto tramo por el término municipal de Bocairent, el límite sigue el trazado de la carretera CV-795, hasta llegar al cruce con la carretera que da acceso a la urbanización La Pedrera, situado entre la Font del Sapo y el núcleo urbano de Banyeres de Mariola. En este cruce, toma la carretera que lleva hasta la urbanización y avanza según su trazado hasta llegar al punto de coordenadas UTM (169) 704.201, 4.287.455. Desde aquí se dirige al SE hasta alcanzar la curva de nivel de 860 m en el punto de coordenadas UTM (170) 704.227, 4.287.429, para seguir rodeando la urbanización entre las cotas 840 y 860. Al llegar al punto de coordenadas UTM (171) 704.740, 4.287.834, a la altura del polideportivo, se dirige en línea recta hacia el SE, hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (172) 704.795, 4.287.733 y el punto de coordenadas UTM (173) 704.856, 4.287.831, hacia el NE. El límite rodea entonces una zona agrícola, siguiendo aproximadamente la forma del terreno, entre las cotas 830 y 840 m. Desde el punto de coordenadas UTM (174) 705.023, 4.287.967, en el que alcanza la curva de nivel de 830 metros, continúa por ella durante unos 80 m de distancia, hasta llegar al punto de coordenadas UTM (175) 705.088, 4.287.955, girando en este punto en dirección N para alcanzar el Camí de l'Aguilella. Toma este camino en dirección al casco urbano de Banyeres hasta llegar al primer desvío en el que toma la vía de la derecha. Sigue por este camino a lo largo de unos 230 m hasta llegar, alrededor de la cota 870 m, a un desvío en el que parte a mano izquierda una pequeña senda que el límite toma hasta que vuelve a intersectar con el camino. Sigue por el camino nuevamente en dirección O hasta alcanzar la curva de nivel de 870 m, por la que continúa hasta llegar al punto de coordenadas UTM (176) 704.398, 4.288.980. Desde este punto avanza en dirección NO hasta enlazar con un camino que comunica con el Assagador de Sant Jordi. Sigue el trazado de este camino, que lleva a los restos de un poblado ibérico, en dirección N, hasta que alrededor del punto de coordenadas UTM (177) 704.409, 4.289.429 lo abandona para rodear el poblado siguiendo la curva de nivel de 820 m. Finalmente, el límite de parque sigue la curva de nivel de 820 m hasta que alcanza la línea de división de término entre Banyeres de Mariola y Bocairent, por la que continúa en dirección O hasta alcanzar el punto en el que se ha iniciado esta descripción.
ANEXO III
DELIMITACIÓN GRÁFICA
El plano de ordenación del PRUG del Parc Natural de la Serra de Mariola figura a continuación:



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI