Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7550, del 17-06-2015 (2015/5345)

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 59/11-AIA Catral.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7550

Data del DOGV
:   17-06-2015

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2015/5345

CVE


Data del document
:   22-05-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Catral](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de maig de 2015, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 59/11-AIA Catral. [2015/5345]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 59/11-AIA Catral.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 59/11-AIA.  
Títol: Centre de tractament de vehicles fora d'ús.  
Promotor: Francisco Gómez Alonso.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Catral.  
Localització: parcel·les 1, 2, 3, 4, 6 i 8 del polígon 2, terme municipal de Catral (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte. L'objecte del projecte és la sol·licitud d'una declaració d'interés comunitari d'acord amb la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, del Sòl no Urbanitzable, per a un projecte de centre de tractament de vehicles fora d'ús (planta d'inertització) i recuperació i venda de peces de recanvi en unes parcel·les en sòl no urbanitzable.  
  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.   
L'activitat s'exercirà en una finca rústica arrendada, composta per les parcel·les 1, 2, 3, 4, 6 i 8 del polígon industrial 2 de la localitat de Catral, a la província d'Alacant.  
La finca així constituïda està rodejada pel camí de Las Casicas, a l'oest i nord; i pel camí de servici de l'autopista Alacant-Cartagena (AP-7) al sud, i limita a l'est amb terrenys cultivats.  
La superfície escripturada corresponent a les parcel·les és de 2.2810,46 m², si bé, una vegada detreta la superfície expropiada per l'autovia AP-7 (5.258,46 m²) i la franja de sòl protegit (4.347,00 m²), la superfície resultant és de 1.3205,00 m².  
En l'interior de la finca no existix actualment cap construcció, sinó només algunes oliveres i palmeres datileres, per la qual cosa les instal·lacions seran de nova planta.  
Es pretén construir una nau, en l'interior de la qual es realitzaran les tasques de descontaminació de vehicles, s'emmagatzemaran els residus i elements perillosos i es classificaran, emmagatzemaran i comercialitzaran les peces per a recanvis. També es reserva un espai per a tasques administratives, lavabos i vestuaris.  
La nau es construirà a base d'estructura porticada, amb pilar central i pilars lligats, i jàsseres d'acer. Els tancaments seran de bloc de formigó fins una altura de 2 metres, que es completaran fins a l'altura de fatxada amb xapa grecada electrosoldada a l'estructura. La coberta també es realitzarà a base de xapa grecada.  
La nau disposa de quatre portes amb una amplària lliure mínima de 4 metres per a facilitar l'accés a les distintes zones. Així mateix, compta amb dos portes de vianants d'accés independent a la zona d'oficines i a la zona d'emmagatzematge de líquids.  
La distribució de superfícies segons usos assignats dins de la finca és la següent:  
  
Ús Superfície Percentatge  
Edificació (35x60) 2.100,00 m² 15,90 %  
Zona verda 6.603,40 m² 50,01 %  
Vial de circulació 2.443,30 m² 18,50 %  
Vehicles inertitzats 1.909,60 m² 14,46 %  
Aparcament 148,70 m² 1,13 %  
Total superfície parcel·la: 13.205,00 m² 100,00 %  
  
  
D'acord amb la documentació facilitada pel promotor, es disposarà de connexió d'aigua potable des de la xarxa municipal. A més, s'instal·larà sobre el fals sostre de lavabos i vestuaris un depòsit d'emergència de 2000 litres de capacitat, que es recarregarà amb bótes d'aigua potable.  
Les aigües residuals seran les procedents dels lavabos, que s'emmagatzemaran en dos depòsits impermeables de 4 m³ de capacitat cada un, amb estanquitat certificada, i el contingut de les quals serà arreplegat, regularment, per una empresa homologada.  
El tancament de la parcel·la consistirà en un muret a base de blocs de formigó d'1 m d'altura rematat amb tanca de fil d'aram de simple torsió de 2 m d'altura, obtenint una altura total de 3 m. No obstant això, en la zona que dóna a l'autopista, complint amb les indicacions de Foment, el tancament no tindrà muret.   
L'accés a les instal·lacions es realitzarà des del camí de Las Casicas, si bé es planteja la possibilitat de realitzar un accés addicional en el lateral oest de la parcel·la a fi de facilitar l'expedició de vehicles descontaminats amb destinació a premsa.  
Per a la integració visual de l'activitat es proposa una barrera vegetal a base de tanca de ciprers dotada amb instal·lació de goteig. A més, en la zona verda es plantaran altres espècies arbòries de fulla perenne, amb una altura que superarà almenys els 3 o 4 metres. En l'elecció de les espècies a utilitzar, el promotor s'inclina per mimoses i algun altre tipus de frondoses de ràpid creixement.  
Descripció del procés productiu.  
Les fases de què consta el procés són les següents:  
1. Recepció del vehicle. S'obri una fitxa de control, independentment de què procedisca d'usuari final o d'un centre de recepció autoritzat. Després de pesar el vehicle, s'emetrà un certificat d'entrega.  
2. Emmagatzematge del vehicle en la zona de recepció fins a la seua descontaminació.  
3. Operacions de descontaminació. Consistixen en:  
3.1. Extracció i retirada controlada dels següents residus perillosos: combustible, líquid de transmissió, oli del motor, oli del diferencial, oli de la caixa del canvi, líquid de refrigeració, líquid de frens, anticongelant, filtres d'oli i de combustible, sabates de fre amb amiant i components amb mercuri i fluids del sistema d'aire condicionat.  
  
3.2. Retirada dels components i materials que han d'anar marcats per inclouen en la seua fabricació plom, mercuri, cadmi o crom hexavalent: bateries (Pb), amortidors (Pb), soldadures de panells de circuits electrònics i altres aplicacions elèctriques, components elèctrics que continguen plom en peces matrius de vidre o ceràmica, excepte el vidre de fars i bugies d'encesa, refrigeradors d'absorció de caravanes (Cr6), llums de descàrrega i indicadors del tauler de control (Hg), bateries de vehicles elèctrics (Cd).  
3.3. Retirada dels següents residus especials: components metàl·lics que continguen coure, alumini o magnesi, sempre que estos metalls no se separen en el posterior procés de trituració, pneumàtics, catalitzadors i components plàstics de grans mides, vidres, catalitzadors i sistemes de coixí de seguretat.  
4. Catalogació i emmagatzematge de peces d'una banda, vehicles descontaminats per un altre i residus a l'espera de retirada per gestor autoritzat per un altre.  
No es preveu la instal·lació de premsa per als vehicles descontaminats en les instal·lacions objecte d'esta resolució.  
La capacitat màxima de tractament de VFVU s'estima en 1800 vehicles/any.  
Adequació de cada una de les zones:  
A) Zona de recepció, emmagatzematge i descontaminació de VFVU:  
Zona en l'interior de la nau, que ocupa una superfície de 350,00 m².  
Solera de formigó armat impermeabilitzada amb una capa d'adherència bituminosa i làmina de PVC intermèdies. La terminació de les juntes amb canaletes i trobades amb murs s'acaben amb material segellant. La solera presentarà un pendent mínim de l'1 % cap a les dos reixetes d'arreplega de lixiviats, disposades de manera que cobrisquen la totalitat dels buits dels accessos d'entrada i eixida. Les aigües així arreplegades es conduiran a sengles arquetes, de 2000 litres de capacitat cada una i amb impermeabilitat certificada, perquè les retire posteriorment un gestor de residus perillosos autoritzat.  
B) Zona d'emmagatzematge de residus perillosos. Ubicada al costat de la zona de descontaminació, també a cobert, amb accés a través d'un vestíbul d'independència entre dos portes tallafocs.  
En esta zona es disposa de contenidors d'emmagatzematge específics per a: bateries, pastilles de frens, coixins de seguretat, filtres que contenen PCB i filtres que contenen PCT.  
Així mateix, es disposa de depòsits separats per a l'emmagatzematge dels fluids següents: oli, anticongelants, líquid de frens, hidrocarburs, gasoil i gasolina. Tots els depòsits de líquids s'ubicaran en cubetes de retenció de vessaments.  
C) Zona d'emmagatzematge de peces:  
Es tracta de l'estança més àmplia de la nau, que ocupa 575,10 m². Les peces s'emmagatzemen en estants.  
En esta estança es disposarà una zona específica per a l'emmagatzematge de pneumàtics que serà d'acord amb el que disposa el Decret 2/2003, de 7 de gener, pel qual s'aprova el Reglament de producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús a la Comunitat Valenciana.  
  
D) Zona de depòsit de vehicles descontaminats:  
Esta zona disposarà d'una solera de formigó de 15 cm de grossària, dotada d'una làmina impermeabilitzant de polietilé, protegida per un geotèxtil enfront del possible punxonament.  
La superfície reservada per a esta labor és de 1909,60 m², que suposa una capacitat d'emmagatzematge de vora 500 vehicles.  
Personal:  
Per al normal exercici de l'activitat fa falta un total de 10 persones, amb la qualificació que s'especifica:  
- 1 directiu.  
- 1 tècnic.  
- 1 administratiu.  
- 5 obrers fixos.  
- 2 obrers eventuals.  
La jornada laboral es desenrotllarà en horari diürn. El centre romandrà obert 230 dies a l'any.  
Maquinària  
En l'activitat proposada s'emprarà la maquinària següent:  
- Equip d'extracció de fluids.  
- Equip de descontaminació Ecoauto SR.  
- Elevador doble tisora.  
- Compressor.  
- Assecadora.  
- Calderí vertical de 1000 litres a 10 bars.  
- Grup de pressió.  
- Llavadora calenta.  
- Transpaleta manual.  
- Carretó elevador.  
- Calfador-acumulador elèctric.  
- Bàscula de pesar vehicles.  
- Equip informàtic.  
  
Tota la maquinària funciona amb energia elèctrica a excepció del carretó elevador, que utilitza gasolina com a combustible.   
L'energia elèctrica procedirà del centre transformador a la intempèrie ubicat en una torre en la parcel·la immediata.  
Programa de vigilància ambiental.   
L'estudi d'impacte ambiental inclou un programa de vigilància ambiental que se circumscriu a l'àmbit dels residus perillosos produïts i gestionats en l'activitat.  
Tramitació administrativa  
L'expedient s'inicia el 16 de febrer de 2011 amb la remissió per part de l'Ajuntament de Catral de sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental. La sol·licitud adjunta un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental.  
  
En vista que l'expedient es troba incomplet, el 31 de març de 2011 es remet un informe a l'ajuntament on es requerix documentació administrativa i tècnica.  
El 19 d'abril de 2011 es rep la documentació demandada, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i projecte d'activitat, així com còpies dels certificats d'informació pública i de compatibilitat urbanística.  
D'altra banda, el 22 de març de 2011, per mitjà de nota de règim intern se sol·licita del Servici d'Ordenació Territorial que informe respecte al risc d'inundabilitat present en la zona en què s'ubicarà l'activitat.  
Amb data 19 d'abril de 2011 es rep en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental un primer informe PATRICOVA del Servici d'Ordenació Territorial, del qual, amb data 11 de maig, es remet una còpia a l'àrea de planificació de l'Ajuntament de Catral perquè la considere el promotor.  
El 28 de setembre de 2011, l'Ajuntament de Catral trasllada un escrit del promotor que inclou diverses consideracions en relació a l'informe PATRICOVA.  
En conseqüència, el 4 d'octubre de 2011 el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita del Servici d'Ordenació Territorial un nou informe d'acord amb la documentació aportada pel promotor.  
  
El 24 d'abril de 2012 es rep un segon informe d'inundabilitat del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge. El 22 de maig de 2012 es remet el dit informe a l'Ajuntament de Catral, perquè el promotor en prenga coneixement als efectes oportuns.  
Davant de la suposada inactivitat del promotor, el 19 de novembre de 2012, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet a l'Ajuntament de Catral advertència que si el promotor no realitza les actuacions requerides en el termini de tres mesos, es declararà la caducitat de l'expedient.  
El 23 de gener de 2013 l'Ajuntament de Catral remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, a instàncies del promotor, un informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura. El Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental, amb data 13 de febrer de 2013, dóna trasllat del dit informe el Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge, on sol·licita un nou pronunciament respecte d'això.  
El 26 de juny de 2013 es rep de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques un tercer informe del Servici d'Infraestructura Verda i Paisatge en relació al risc d'inundació.  
El 25 de març de 2014 es remet un quart informe del Servici d'Ordenació del Territori en què es conclou la no-afecció per risc d'inundabilitat de la zona en què es pretén implantar l'activitat.   
  
L'1 d'abril es requerix per mitjà de nota de règim intern al Servici d'Ordenació del Territori un aclariment sobre si en l'últim informe s'ha considerat alguna documentació addicional a la nova cartografia de zones inundables del ministeri.  
Amb data 16 de juny de 2014, el Servici d'Ordenació del Territori remet l'aclariment sol·licitat, i indica que si bé el promotor els ha enviat un estudi d'inundabilitat, este no ha sigut determinant en les seues conclusions finals.  
D'altra banda, durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental, es detecta un error en el certificat de compatibilitat urbanística de l'activitat i el 22 de juliol de 2014 es requerix l'ajuntament perquè l'esmene, a fi de completar la documentació de l'expedient.  
Finalment, el 30 de març de 2015 l'Ajuntament de Catral remet el certificat corregit.  
Tràmit d'informació pública.  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per mitjà de la inserció de l'anunci de l'edicte de l'Ajuntament de Catral en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 13, de data 21 de gener de 2010, i exposició en el tauler d'edictes de l'Ajuntament de Catral des del 21 de gener de 2010 al 20 de març de 2010.  
El certificat d'informació pública, firmat el 12 d'abril de 2011 pel secretari general de l'Ajuntament amb el vistiplau de l'alcalde, indica que no s'han presentat al·legacions respecte d'això.  
Consultes a administracions i informes rebuts.  
1. El certificat de compatibilitat urbanística municipal, firmat digitalment per l'arquitecte municipal, indica que la instal·lació es localitzarà en sòl no urbanitzable comú i que resulta d'obligada aplicació el PATRICOVA. Se certifica que l'activitat que es pretén desenrotllar és compatible amb el planejament urbanístic i ordenances municipals, supeditada a l'obtenció de la declaració d'interés comunitari amb les limitacions assenyalades.  
2. Vista la ubicació de l'activitat en zona afectada per risc d'inundació tipus 2 d'acord amb la cartografia de la vigent versió del PATRICOVA (pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana), el 22 de març de 2011 es va realitzar consulta al Servici d'Ordenació Territorial respecte d'això.  
  
A continuació es resumix la successió d'informes i documentació considerats en el procés d'avaluació:  
A) Primer informe PATRICOVA (19.04.2011).  
S'indica que:  
- Les parcel·les objecte d'actuació, efectivament estan afectades amb risc de nivell 2, (freqüència mitjana (100 anys) i calat alt (>0,8m), corresponent a la zona inundable AC25: Inundació massiva del riu Segura.  
- En sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació el PATRICOVA prohibix entre altres activitats «els depòsits d'emmagatzematge de residus i abocadors», per la qual cosa l'activitat no resulta autoritzable.  
  
- Per a la concreció del risc d'inundabilitat a una escala major és necessari elaborar i tramitar un estudi d'inundabilitat d'acord amb el que establix la normativa del PATRICOVA.  
L'informe conclou que l'emplaçament de l'activitat sol·licitada es troba afectat per risc d'inundació i que requerix l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat que concrete el risc d'inundació. Es recomana que s'estudie l'aplicació de mesures correctores i/o protectores a incorporar al projecte d'execució.  
B) Consideracions del promotor (28.09.2011).  
El titular al·lega tant les mesures preventives que s'establiran en el projecte, incloent-hi sobreelevació de la parcel·la 50 cm sobre la rasant del terreny, com que la cartografia del PATRICOVA en la que consten les parcel·les com inundables es va realitzar abans de la construcció de l'autovia, que suposa una alteració sobre això.  
C) Segon informe PATRICOVA (24.04.2012).  
L'informe es ratifica en el fet que, segons la documentació normativa del PATRICOVA l'emplaçament es troba afectat per risc d'inundació.  
  
No obstant això, i d'acord amb les al·legacions del promotor, l'informe conclou que es requerix que aquell consulte l'organisme de conca perquè, basant-se en l'estudi que es realitza en eixe moment per al sistema nacional de cartografia de zones inundables, es permeta concloure la inexistència de risc d'inundació de la parcel·la sobreelevada o es definisca el calat màxim previsible per a, si és el cas, articular mesures complementàries.  
D) Informe de la comissaria d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura (02.01.2013).  
La comissaria d'aigües comunica que s'estan desenrotllant els treballs d'elaboració del sistema nacional de cartografia de zones inundables de la demarcació del Segura, i que en uns mesos disposarà d'una cartografia de les zones inundables associades al riu Segura amb suficient detall.  
E) Tercer informe PATRICOVA (20.06.2013).  
Vist l'informe de la confederació hidrogràfica del Segura, s'incidix en la necessitat d'un estudi d'inundabilitat que aclarisca les noves condicions de les parcel·les on s'ubicarà l'activitat, amb especial rellevància sobre els fluxos i calats.  
F) Quart informe PATRICOVA (25.03.2014).  
S'establix que, d'acord amb el sistema nacional de cartografia de zones inundables, la zona d'actuació no es troba afectada per risc d'inundació. S'assenyala, així mateix, que esta cartografia preval sobre la cartografia del PATRICOVA, ja que està desenrotllada a major escala, en aplicació de l'article 15 de la normativa urbanística del PATRICOVA.  
L'informe conclou que l'activitat no es troba afectada per risc d'inundació, d'acord amb el que establixen els documents normatius del PATRICOVA.  
G) Aclariment del Servici d'Ordenació del Territori sobre el seu quart informe.  
El Servici d'Ordenació del Territori assenyala que, si bé ha rebut un estudi d'inundabilitat, este no ha sigut determinant per a l'emissió de l'informe de 25 de març de 2014, i posa a disposició del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació esmentada.  
De resultes de tot això, es conclou que l'emplaçament de l'activitat no es troba afectat per risc d'inundació.  
El Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental no ha realitzat més consultes a més de les esmentades al Servici d'Ordenació del Territori. No obstant això, s'ha considerat la cartografia SIG de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient.  
Consideracions ambientals  
1. Els principals aspectes mediambientals de la instal·lació són:  
A) Producció de residus:  
En el normal exercici de l'activitat, a més de peces i materials que es destinen al mercat de subproductes, es generen residus perillosos i no perillosos: principalment vehicles fora d'ús descontaminats, pneumàtics i els residus perillosos generats en la descontaminació.  
  
L'activitat requerirà l'obtenció dels pertinents permisos per a la instal·lació del centre autoritzat de tractament de vehicles atorgats per la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Així mateix, es requerirà que es dispose dels compromisos de retirada de residus per part de gestors autoritzats per als residus produïts en l'activitat. L'emmagatzematge de cada un dels residus fins a la seua retirada haurà de ser d'acord amb la naturalesa i perillositat d'estos.  
  
B) Afecció a la qualitat atmosfèrica:  
Les possibles afeccions a l'atmosfera derivades d'esta activitat consistirien en l'emissió de gasos i partícules i la producció de soroll.  
b.1.) Emissions de gasos derivats de l'eventual fuga en el procés d'extracció dels fluids continguts en els sistemes d'aire condicionat. Estos fluids contenen gasos fluorats d'efecte d'hivernacle i que destruïxen la capa d'ozó troposfèrica.  
En cas de realitzar-se en les instal·lacions del promotor l'extracció dels fluids dels sistemes d'aire condicionat dels vehicles, esta haurà de dur-se a terme per personal qualificat, d'acord amb el que establix el Reglament (CE) número 307/2008, de la Comissió, així com pel Reial Decret 795/2010, de 16 de juny, pel qual es regula la comercialització i manipulació de gasos fluorats i equips basats en estos, així com la certificació dels professionals que els utilitzen, i utilitzant els equips específics establits per a això. A més s'haurà de dur a terme una revisió periòdica de l'estat d'estos equips per a evitar deterioraments que suposen fugues. Seguint estes mesures, no haurien de produir-se fugues d'estos gasos.  
b.2.) Emissions de gasos de combustió: Les emissions gasoses procediran del carretó elevador, i seran les habituals de qualsevol motor després de passar pel sistema de filtres de depuració de gasos.  
Atés que només operarà un carretó elevador i que ho farà a l'aire lliure, es considera que l'emissió produïda no serà significativa. No obstant això, hauran d'aplicar-se les mesures correctores adequades per a evitar l'emissió de gasos no desitjats, com el manteniment del carretó en perfecte estat de funcionament.  
b.3.) Emissions de pols: En la fase de funcionament de l'activitat es generaran emissions de partícules per l'agranament del vent sobre la superfície de la parcel·la. No obstant això, es considera que l'emissió de partícules pulverulentes a l'atmosfera no serà significativa perquè tant la parcel·la com els accessos estan pavimentats.  
b.4.) Emissions de soroll:  
En la documentació aportada es fa referència a dos aspectes:  
- D'una banda, s'assimilen els sorolls produïts en l'activitat amb els d'altres activitats del mateix tipus indicant que tots els focus sonors s'ubiquen en l'interior de la nau i que no s'excediran els 80 dB(A). A partir d'este nivell hipotètic, es justifica que els paraments de la nau seran suficients per a amortir el nivell en l'exterior fins a complir amb la normativa.  
- D'altra banda, s'argumenta que l'emplaçament en els voltants de l'autovia suposa un soroll de fons continu pel trànsit de vehicles que supera els 70 dB(A).  
En conseqüència, el promotor justifica que les emissions sonores de l'activitat no suposaran un increment significatiu sobre la pressió sonora en la zona.  
La documentació aportada no inclou les mesures en altres instal·lacions semblants basant-se en les que se suposa un nivell d'emissió sonora de 80 dB(A) en l'interior de la nau. A més, no considera les fonts de soroll en l'exterior de la nau, principalment el trasbals del carretó elevador col·locant els vehicles descontaminats i la retirada d'estos pel gestor.  
A més, en una distància aproximada de 250 metres al nord de la ubicació del projecte, hi ha una zona classificada urbanitzable residencial, amb un xicotet nucli urbà ja instal·lat.  
Amb unes senzilles mesures relatives al correcte manteniment de la maquinària, i a evitar la càrrega i descàrrega de vehicles des d'altura excessiva, es minimitzarà el soroll produït.  
En tot cas, d'acord amb la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica, a la posada en marxa de l'activitat, i amb la periodicitat establida, haurà de realitzar-se una auditoria acústica per a comprovar que no se superen els nivells sonors assenyalats per la legislació.  
  
C) Afecció al sòl per possibles infiltracions de lixiviats. Com s'ha assenyalat, la parcel·la s'ubica en sòl no urbanitzable comú.  
L'emmagatzematge de vehicles fins al seu processament i les activitats de descontaminació es realitzaran en l'interior de la nau, en zona preparada amb solera impermeabilitzada. Les aigües d'esta zona s'arreplegaran i conduiran a dos arquetes amb impermeabilitat certificada, per a la seua posterior retirada per gestor de residus autoritzat.  
Ha d'indicar-se que la superfície disponible en la zona de recepció i inertització és molt ajustada per a permetre l'arreplega a l'interior dels vehicles a l'espera de la seua descontaminació. Si s'incrementa la capacitat de tractament del CAT, probablement siga necessari afegir una marquesina per ampliar la zona coberta en la fatxada est de la nau.  
  
L'emmagatzematge dels residus tòxics es realitzarà d'acord amb la seua naturalesa fins que els retire un gestor autoritzat. En el cas dels fluids, en depòsits adequats i en l'interior de cubetes de retenció de vessaments. Així, no es dispersarien les eventuals fugues dels contenidors, i s'evita la possibilitat d'infiltració al sòl.  
Respecte als vehicles fora de la seua vida útil descontaminats, estos s'emmagatzemaran a la intempèrie fins a la seua retirada per gestor autoritzat. Les aigües pluvials podrien arrossegar algun contaminant que encara els romanguera. No obstant això, no hi ha risc d'infiltració de lixiviats perquè la parcel·la disposa d'una solera contínua de formigó impermeabilitzada.  
No obstant això, el problema és que no està prevista l'arreplega d'estes aigües, per la qual cosa, si bé s'evita la seua infiltració en la mateixa parcel·la, no s'impedix la seua circulació per escolament, i que contaminen en altres punts.  
En conseqüència, es considera que s'ha de dotar la zona d'emmagatzematge de vehicles d'una xarxa de drenatge per a dirigir la totalitat de les aigües pluvials d'esta zona a un separador de greixos i olis. D'altra banda, és requisit exigit per l'annex II del Reial Decret 1383/2002, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil, la instal·lació d'un separador d'hidrocarburs.  
Un gestor autoritzat haurà de retirar amb la periodicitat oportuna els lots produïts en el separador. Quant a les aigües resultants d'este tractament, podran emprar-se per al reg de la barrera vegetal perimetral i la zona verda, sempre que es garantisca la qualitat adequada.  
D) Afecció al paisatge. L'edificació d'una nau en una superfície en què no hi havia cap construcció, unida a l'emmagatzematge a la intempèrie dels vehicles fora d'ús descontaminats comporta un impacte visual negatiu evident. No obstant això, la ubicació de l'activitat als voltants de l'autovia, en entorn antropitzat, fa que els valors paisatgístics de l'entorn no siguen excepcionals.  
D'altra banda, la documentació aportada assenyala que el tancament perimetral de la parcel·la aconseguirà els 3 m d'altura. A més, per a la integració visual de l'activitat es proposa una barrera de protecció visual, segons aclariments del promotor a base de tanca de ciprers dotat d'instal·lació de reg per goteig. A més, en la zona verda es plantaran altres espècies arbòries de fulla perenne, amb una altura mínima de 3-4 m.  
El promotor no concreta les espècies que s'introduiran, encara que s'inclina per mimoses i algun altre tipus de frondoses de ràpid creixement.  
A fi de fer efectiva la mesura correctora de minimització de l'impacte visual, es requerix la concreció tant de les espècies a introduir, com el marc de plantació i el manteniment a realitzar sobre estes. El dit manteniment haurà d'incloure's en el programa de vigilància ambiental.  
Així mateix, perquè les dites mesures siguen eficaces, s'ha d'evitar que l'apilament de vehicles en la parcel·la supere en altura el tancament perimetral d'esta.  
2. Comprovada la ubicació de l'activitat respecte a la informació subministrada per la cartografia disponible en la Conselleria d'Infraestructura, Territori i Medi Ambient, s'assenyala que:  
- La ubicació del projecte no afecta vies pecuàries, terreny forestal, espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altre tipus d'espai natural protegit.  
- Segons el banc de dades de biodiversitat, no consta la presència d'espècies prioritàries en les proximitats de l'emplaçament proposat per a l'activitat.  
- Encara que les parcel·les cadastrals sobre les quals es localitza l'activitat són contigus amb l'autovia AP-7, una vegada detreta la superfície expropiada per este motiu i establida la franja de protecció de la via de comunicació, es considera que la superfície final que ocuparan les instal·lacions i zona verda annexa no afecten l'esmentada autovia.  
- Si bé segons la cartografia disponible de la vigent versió del PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana), les parcel·les es troben afectades de risc d'inundació 2, s'ha consultat el Servici d'Ordenació del Territori i ha determinat que no hi ha risc d'inundació.  
  
- Finalment, segons la cartografia disponible, la ubicació del projecte no està sotmesa a cap altre risc, ni a altres afeccions territorials derivades de la proximitat d'elements naturals o infraestructures humanes.  
  
Per tot això, es conclou que de l'emplaçament proposat per a l'activitat no es derivaran afeccions significatives al medi ambient.  
  
3. El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor inclou mesures i protocols adequats. No obstant això, es considera que s'ha de completar afegint les mesures següents:  
- Comprovació de l'altura de l'emmagatzematge de vehicles.  
- Inspecció de l'estat de les cubetes de retenció de fluids.  
- Control de l'estat del separador d'hidrocarburs.  
- Inspecció del paviment de la zona d'emmagatzematge de VFU descontaminats i de les conduccions que porten al separador d'hidrocarburs.  
- Manteniment de la barrera vegetal perimetral i de la zona verda.  
4. Manteniment:  
En l'exercici de l'activitat s'ha d'establir una rutina de neteja de la nau, preferiblement en sec, per a minimitzar el consum d'aigua potable i per a evitar l'increment d'aigües residuals.  
Així mateix, ha de realitzar-se el manteniment periòdic de la maquinària d'acord amb les recomanacions dels fabricants, a fi d'optimitzar-ne el rendiment, en particular pel que fa a fugues de combustible i lubricants i emissions de sorolls. En tot cas, és preceptiu que la maquinària supere les inspeccions tècniques pertinents.  
Tant la neteja de les instal·lacions com el manteniment de la maquinària hauran d'incloure's en el programa de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 6.c.1, annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162 90/, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.  
  
L'article 15 del Decret 47/2015, de 17 d'abril, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribuïx a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la resolució següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de «centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús», promogut per Francisco Gómez Alonso, que s'ubicarà al paratge La Veleta, parcel·les 1, 2, 3, 4, 6 i 8 del polígon 2, en el terme municipal de Catral, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació aportada, així com els condicionants del punt segon de esta resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels següents condicionants:  
1. Els residus admesos en l'activitat seran exclusivament vehicles al final de la seua vida útil, corresponents al codi LER 16 01 04\* establit en l'Orde MAM/304/2002.  
2. Es complirà allò que s'ha indicat en el Reial Decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil.  
- No s'admetran vehicles sense la documentació corresponent.  
- No s'emmagatzemaran a la intempèrie, ni tan sols temporalment, vehicles que no hagen sigut descontaminats prèviament.  
3. S'instal·larà un separador d'hidrocarburs per al tractament de la totalitat de les aigües pluvials de la zona d'emmagatzematge de vehicles descontaminats. Per a això, la solera d'esta zona s'executarà amb un pendent adequat i es dissenyarà l'oportuna xarxa de drenatge per a la conducció d'estes aigües al separador d'hidrocarburs.  
Les aigües pluvials així tractades podran utilitzar-se per al reg de la zona verda de la parcel·la, sempre que es complisquen els paràmetres de qualitat adequats per a este ús.  
Un gestor autoritzat retirarà periòdicament els lots del separador d'hidrocarburs.  
4. En el termini de tres mesos des de la finalització de les obres, es remetrà a esta direcció general:  
4.1. Els certificats d'estanquitat tant del depòsit d'aigües residuals sanitàries, com de les arquetes d'arreplega d'aigües de la zona de recepció i inertització.  
4.2. Els compromisos de retirada per gestor autoritzat per a: el contingut dels depòsits d'aigües sanitàries, les arquetes d'arreplega d'aigües de la zona de recepció i inertització, i els lots produïts en el separador d'hidrocarburs.  
5. En el cas que es duga a terme la recuperació de gasos fluorats dels sistemes d'aire condicionat instal·lats en els vehicles:  
5.1. El personal que realitze la dita labor, disposarà de certificat de realització d'un curs de formació amb els continguts establits en el Reglament (CE) número 307/2008, de la Comissió. El certificat haurà sigut expedit per algun dels centres establits en el Reial Decret 795/2010, pel qual es regula la comercialització i manipulació de gasos fluorats i equips basats en estos, així com la certificació dels professionals que els utilitzen.  
5.2. L'extracció dels fluids refrigerants es realitzarà de forma controlada, utilitzant els equips específics per a això.  
6. S'observarà el que establix el Decret 2/2003, de 7 de gener, pel qual s'aprova el reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús a la Comunitat Valenciana i en el Reial Decret 1619/2005, de 30 de desembre, sobre la gestió de pneumàtics fora d'ús.  
  
7. Es complirà en tot cas el que disposa la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de Residus i Sòls Contaminats. Açò inclou:  
- L'obtenció de les preceptives autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental d'esta conselleria.  
- El maneig, emmagatzematge i la posterior entrega a gestors autoritzats seran d'acord amb la naturalesa i perillositat de cada un dels residus.  
- Es disposarà de quantitat suficient de materials absorbents adequats per a la retenció i eliminació de vessaments accidentals. Estos materials, així com el residu, s'emmagatzemaran i gestionaran d'acord amb la seua naturalesa i perillositat.  
- El promotor comptarà amb compromisos d'acceptació de residus per gestors autoritzats per als vehicles descontaminats, els pneumàtics fora d'ús i la totalitat dels residus perillosos generats en el procés de descontaminació de vehicles, indicant expressament com a punt d'arreplega les instal·lacions localitzades en les parcel·les 1, 2, 3, 4, 6 i 8 del polígon 2 de Catral. Els compromisos estaran permanentment en vigor i a disposició de l'autoritat ambiental competent.  
  
8. Es realitzarà una auditoria acústica a la posada en funcionament de l'activitat i, posteriorment, les corresponents d'acord amb la periodicitat establida en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis i en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica.  
  
Les auditories acústiques es realitzaran per un organisme de control autoritzat, fent constar els resultats en un llibre de control que estarà a disposició de l'administració competent. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, o en cas de ser més restrictives, les ordenances de l'Ajuntament de Catral, s'establiran les mesures correctores pertinents.  
A fi de minimitzar la producció de soroll, es durà a terme l'adequat manteniment de la maquinària del desballestament i els vehicles es descarregaran des de la menor altura possible.  
9. En el termini de tres mesos des de la notificació de esta resolució, es remetrà a esta direcció general un pla concretant les mesures preventives i correctores de l'impacte visual.  
Es detallarà, tant per a la tanca perimetral, com per a la zona verda de la parcel·la:  
- Espècies vegetals a introduir.  
- Marcs de plantació.  
- Manteniment: inclosa la poda, fertilització, reg, tractaments fitosanitaris i, si és el cas, altres mesures culturals.  
10. Es prohibix que l'apilament de vehicles descontaminats en la parcel·la supere en altura el tancament perimetral d'esta.  
11. En el programa de vigilància ambiental, sense perjuí de les mesures incloses, s'afegiran les següents operacions periòdiques:  
a) Neteja diària de les instal·lacions.  
b) Comprovació diària de l'altura de l'emmagatzematge de vehicles.  
  
c) Inspecció setmanal de l'estat de les cubetes de retenció de fluids.  
  
d) Control mensual de l'estat del separador d'hidrocarburs.  
e) Inspecció mensual del paviment de la zona d'emmagatzematge de VFU descontaminats i de les conduccions que porten al separador d'hidrocarburs.  
f) Manteniment de la barrera vegetal perimetral i de la zona verda d'acord amb el pla establit en el condicionant 9.  
g) Manteniment de la maquinària d'acord amb les indicacions del fabricant, a fi d'optimitzar el seu rendiment, en particular pel que fa a fugues de fluids i emissions sonores.  
12. Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental. Este registre inclourà el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles i arreplegarà igualment tota la documentació relativa a accidents, fugues o vessaments i a la seua arreplega i gestió posterior. La documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
13. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, és aplicable a esta declaració d'impacte ambiental.  
  
València, 27 d'abril de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 22 de maig de 2015.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7550, del 17-06-2015 (2015/5345)

RESOLUCIÓN de 22 de mayo de 2015, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 59/11-AIA Catral.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7550

Fecha DOGV
:   17-06-2015

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2015/5345

CVE


Fecha del documento
:   22-05-2015

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Catral](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de mayo de 2015, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 59/11-AIA Catral. [2015/5345]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 59/11-AIA Catral.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 59/11-AIA.  
Título: Centro de tratamiento de vehículos fuera de uso.  
Promotor: Francisco Gómez Alonso.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Catral.  
Localización: parcelas 1, 2, 3, 4, 6 y 8 del polígono 2, término municipal de Catral (Alicante).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto:  
El objeto del proyecto es la solicitud de una declaración de interés comunitario, de acuerdo con la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, del Suelo No Urbanizable, para un proyecto de centro de tratamiento de vehículos fuera de uso (planta de inertización) y recuperación y venta de piezas de repuesto en unas parcelas en suelo no urbanizable.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
La actividad se desarrollará en una finca rústica arrendada, compuesta por las parcelas 1, 2, 3, 4, 6 y 8 del polígono industrial 2 de la localidad de Catral, en la provincia de Alicante.  
La finca así constituida está rodeada por el camino de las casicas al oeste y norte, y por el camino de servicio de la autopista Alicante-Cartagena (AP-7) al sur, lindando al este con terrenos cultivados.  
La superficie escriturada correspondiente a las parcelas es de 22810,46 m², si bien, una vez detraída la superficie expropiada por la autovía AP-7 (5258,46 m²) y la franja de suelo protegido (4347,00 m²), la superficie resultante es de 13205,00 m².  
En el interior de la finca no existe actualmente construcción alguna, sino solo algunos olivos y palmeras datileras, por lo que las instalaciones serán de nueva planta.  
Se pretende construir una nave, en el interior de la cual se realizarán las tareas de descontaminación de vehículos, se almacenarán los residuos y elementos peligrosos y se clasificarán, almacenarán y comercializarán las piezas para repuestos. También se reserva un espacio para tareas administrativas, aseos y vestuarios.  
La nave se construirá a base de estructura porticada, con pilar central y pilares, atados y jácenas de acero. Los cerramientos serán de bloque de hormigón hasta una altura de 2 m, completándose hasta la altura de fachada con chapa grecada electrosoldada a la estructura. La cubierta también se realizará a base de chapa grecada.  
La nave dispone de 4 puertas con una anchura libre mínima de 4 m para facilitar el acceso a las distintas zonas. Asimismo, cuenta con dos puertas peatonales de acceso independiente a la zona de oficinas y a la zona de almacenamiento de líquidos.  
La distribución de superficies según usos asignados dentro de la finca es la siguiente:  
  
Uso Superficie Porcentaje  
Edificación (35x60) 2.100,00 m² 15,90 %  
Zona verde 6.603,40 m² 50,01 %  
Vial de circulación 2.443,30 m² 18,50 %  
Vehículos inertizados 1.909,60 m² 14,46 %  
Aparcamiento 148,70 m² 1,13 %  
Total superficie parcela: 13.205,00 m² 100,00 %  
  
  
De acuerdo con la documentación facilitada por el promotor, se dispondrá de acometida de agua potable desde la red municipal. Además, se instalará sobre el falso techo de aseos y vestuarios un depósito de emergencia de 2000 l de capacidad, que se recargará con cubas de agua potable.  
Las aguas residuales serán las procedentes de los aseos, que se almacenarán en dos depósitos impermeables de 4 m³ de capacidad cada uno, con estanqueidad cerficada, y cuyo contenido se recogerá, regularmente, por empresa homologada.  
El cerramiento de la parcela consistirá en un murete a base de bloques de hormigón de 1 m de altura rematado con valla de alambre de simple torsión de 2 m de altura, obteniendo una altura total de 3 m. Sin embargo, en la zona que da a la autopista, cumpliendo con las indicaciones de Fomento, el cerramiento carecerá de murete.  
El acceso a las instalaciones se realizará desde el camino de Las Casicas, si bien se plantea la posibilidad de realizar un acceso adicional en el lateral oeste de la parcela con el fin de facilitar la expedición de vehículos descontaminados con destino a prensa.  
Para la integración visual de la actividad se propone una barrera vegetal a base de seto de cipreses dotado de instalación de goteo. Además, en la zona verde se plantarán otras especies arbóreas de hoja perenne, en altura que superará al menos los 3-4 m. En la elección de las especies a utilizar, el promotor se inclina por mimosas y algún otro tipo de frondosas de rápido desarrollo.  
Descripción del proceso productivo.  
Las fases de las que consta el proceso son las siguientes:  
1. Recepción del vehículo. Se abre una ficha de control, independientemente de que proceda de usuario final o centro de recepción autorizado. Tras el pesado del vehículo se emitirá un certificado de entrega.  
2. Almacenamiento del vehículo en la zona de recepción hasta su descontaminación.  
3. Operaciones de descontaminación. Consisten en:  
3.1. Extracción y retirada controlada de los siguientes residuos peligrosos: combustible, líquido de transmisión, aceite del motor, aceite del diferencial, aceite de la caja de cambios, líquido de refrigeración, líquido de frenos, anticongelante, filtros de aceite y de combustible, zapatas de freno con amianto y componentes con mercurio y fluidos del sistema de aire acondicionado.  
3.2. Retirada de los componentes y materiales que deber ir marcados por incluir en su fabricación plomo, mercurio, cadmio o cromo hexavalente: baterías (Pb), amortiguadores (Pb), soldaduras de paneles de circuitos electrónicos y otras aplicaciones eléctricas, componentes eléctricos que contengan plomo en piezas matrices de vidrio o cerámica, excepto el vidrio de faros y bujías de encendido, refrigeradores de absorción de caravanas (Cr6), lámparas de descarga e indicadores del salpicadero (Hg), baterías de vehículos eléctricos (Cd).  
3.3. Retirada de los siguientes residuos especiales: componentes metálicos que contengan cobre, aluminio o magnesio, siempre que estos metales no se separen en el posterior proceso de trituración, neumáticos, catalizadores y componentes plásticos de gran tamaño, vidrios, catalizadores y sistemas de air-bag.  
4. Catalogación y almacenamiento de piezas por un lado, vehículos descontaminados por otro y residuos a la espera de retirada por gestor autorizado por otro.  
No se prevé la instalación de prensa para los vehículos descontaminados en las instalaciones objeto de esta resolución.  
La capacidad máxima de tratamiento de VFVU se estima en 1800 vehículos/año.  
Adecuación de cada una de las zonas:  
A) Zona de recepción, almacenamiento y descontaminación de VFVU's:  
Zona en el interior de la nave, ocupando una superficie de 350,00 m².  
Solera de hormigón armado impermeabilizada con una capa de adherencia bituminosa y lámina de PVC intermedias. La terminación de las juntas con canaletas y encuentros con muros se acaban con material sellante. La solera presentará una pendiente mínima del 1 % hacia las dos rejillas de recogida de lixiviados, dispuestas de forma que cubran la totalidad de los huecos de los accesos de entrada y salida. Las aguas así recogidas se conducirán a sendas arquetas, de 2000 litros de capacidad cada una y con impermeabilidad certificada, para su posterior retirada por gestor de residuos peligrosos autorizado.  
B) Zona de almacenamiento de residuos peligrosos. Ubicada junto a la zona de descontaminación, también a cubierto, con acceso a través de un vestíbulo de independencia entre dos puertas cortafuegos.  
En esta zona se dispone de contenedores de almacenamiento específicos para: baterías, pastillas de frenos, airbags, filtros que contienen PCB y filtros que contienen PCT.  
Asimismo, se dispone de depósitos separados para el almacenamiento de los siguientes fluidos: aceite, anticongelantes, líquido de frenos, hidrocarburos, gasoil y gasolina. Todos los depósitos de líquidos se ubicarán en cubetos de retención de derrames.  
C) Zona de almacenamiento de piezas:  
Se trata de la estancia más amplia de la nave, ocupando 575,10 m². Las piezas se almacenan en estantes.  
En esta estancia se dispondrá una zona específica para el almacenamiento de neumáticos que será acorde con lo dispuesto en el Decreto 2/2003 de 7 de enero, por el que se aprueba el Reglamento de producción, posesión y gestión de neumáticos fuera de uso en la Comunitat Valenciana.  
D) Zona de depósito de vehículos descontaminados:  
Esta zona dispondrá de una solera de hormigón de 15 cm de espesor, dotada de una lámina impermeabilizante de polietileno, protegida por un geotextil frente al posible punzonamiento.  
La superficie reservada para esta labor es de 1909,60 m², suponiendo una capacidad de almacenaje de alrededor de 500 vehículos.  
Personal:  
Para el normal desarrollo de la actividad se precisa un total de 10 personas, con la calificación que se especifica:  
- 1 directivo.  
- 1 técnico.  
- 1 administrativo.  
- 5 obreros fijos.  
- 2 obreros eventuales.  
La jornada laboral se desarrollará en horario diurno. El centro permanecerá abierto 230 días al año.  
Maquinaria  
En la actividad propuesta se empleará la siguiente maquinaria:  
- Equipo de extracción de fluidos.  
- Equipo de descontaminación Ecoauto SR.  
- Elevador doble tijera.  
- Compresor.  
- Secador.  
- Calderín vertical de 1000 litros a 10 bares.  
- Grupo de presión.  
- Lavadora caliente.  
- Traspaleta manual.  
- Carretilla elevadora.  
- Calentador-acumulador eléctrico.  
- Báscula pesa vehículos.  
- Equipo informático.  
  
Toda la maquinaria funciona con energía eléctrica a excepción de la carretilla elevadora, que utiliza gasolina como combustible.  
La energía eléctrica procederá del centro transformador a la intemperie ubicado en una torre en la parcela inmediata.  
Programa de vigilancia ambiental:  
El estudio de impacto ambiental incluye un Programa de Vigilancia Ambiental que se circunscribe al ámbito de los residuos peligrosos producidos y gestionados en la actividad.  
Tramitación administrativa  
El expediente se inicia el 16 de febrero de 2011 con la remisión por parte del Ayuntamiento de Catral de solicitud de evaluación de impacto ambiental. La solicitud adjunta un ejemplar del estudio de impacto ambiental.  
En vista de que en el expediente se halla incompleto, el 31 de marzo de 2011, se remite informe al ayuntamiento requiriendo tanto documentación administrativa como técnica.  
El 19 de abril de 2011 se recibe la documentación demandada, incluyendo estudio de impacto ambiental, documento de síntesis y proyecto de actividad, así como copias de los certificados de información pública y de compatibilidad urbanística.  
Por otra parte, el 22 de marzo de 2011, mediante nota de régimen interno se solicita del Servicio de Ordenación Territorial que informe respecto al riesgo de inundabilidad presente en la zona en que se ubicará la actividad.  
Con fecha 19 de abril de 2011 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental un primer informe PATRICOVA del Servicio de Ordenación Territorial, del que, con fecha 11 de mayo, se remite copia al área de planificación del Ayuntamiento de Catral para su consideración por el promotor.  
El 28 de septiembre de 2011 el Ayuntamiento de Catral traslada escrito del promotor que incluye diversas consideraciones en relación al informe PATRICOVA.  
En consecuencia, el 4 de octubre de 2011 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita del Servicio de Ordenación Territorial un nuevo informe de acuerdo con la documentación aportada por el promotor.  
El 24 de abril de 2012 se recibe un segundo informe de inundabilidad del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje. El 22 de mayo de 2012 se remite dicho informe al Ayuntamiento de Catral, para su conocimiento por el promotor a los efectos oportunos.  
Ante la supuesta inactividad del promotor, el 19 de noviembre de 2012, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite al Ayuntamiento de Catral advertencia de que si el promotor no realiza las actuaciones requeridas en el plazo de 3 meses, se declarará la caducidad del expediente.  
El 23 de enero de 2013 el Ayuntamiento de Catral remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, a instancias del promotor, informe de la Confederación Hidrográfica del Segura. El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, con fecha 13 de febrero de 2013, da traslado de dicho informe al Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, solicitando un nuevo pronunciamiento al respecto.  
El 26 de junio de 2013 se recibe de la Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas un tercer informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje en relación al riesgo de inundación.  
El 25 de marzo de 2014 se remite un cuarto informe del Servicio de Ordenación del Territorio en el que se concluye la no afección por riesgo de inundabilidad de la zona en que se pretende implantar la actividad.  
El 1 de abril se requiere mediante nota de régimen interno al Servicio de Ordenación del Territorio una aclaración sobre si en el último informe se ha considerado alguna documentación adicional a la nueva cartografía de zonas inundables del Ministerio.  
Con fecha 16 de junio de 2014 el Servicio de Ordenación del Territorio remite la aclaración solicitada, indicando que si bien el promotor les ha enviado un estudio de inundabilidad, este no ha sido determinante en sus conclusiones finales.  
Por otra parte, durante el proceso de evaluación de impacto ambiental, se detecta un error en el certificado de compatibilidad urbanística de la actividad y el 22 de julio de 2014 se requiere al ayuntamiento para su subsanación, al objeto de completar la documentación del expediente.  
Por último, el 30 de marzo de 2015 el Ayuntamiento de Catral remite el certificado corregido.  
Trámite de información pública.  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo mediante la inserción del anuncio del edicto del Ayuntamiento de Catral en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante núm. 13 de fecha 21 de enero de 2010, y exposición en el tablón de edictos del Ayuntamiento de Catral desde el 21 de enero de 2010 al 20 de marzo de 2010.  
El certificado de información pública, firmado el 12 de abril de 2011 por el secretario general del ayuntamiento con el visto bueno del alcalde, indica que no se han presentado alegaciones al respecto.  
Consultas a administraciones e informes recibidos.  
1. El certificado de compatibilidad urbanística municipal, firmado digitalmente por el arquitecto municipal, indica que la instalación se localizará en suelo no urbanizable común y que resulta de obligada aplicación el PATRICOVA. Se certifica que la actividad que se pretende desarrollar es compatible con el planeamiento urbanístico y ordenanzas municipales, supeditada a la obtención de la declaración de interés comunitario con las limitaciones señaladas.  
2. Vista la ubicación de la actividad en zona afectada por riesgo de inundación tipo 2 de acuerdo con la cartografía de la vigente versión del PATRICOVA (plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana), el 22 de marzo de 2011 se realizó consulta al Servicio de Ordenación Territorial al respecto.  
A continuación se resume la sucesión de informes y documentación considerados en el proceso de evaluación:  
A) Primer informe PATRICOVA (19.04.2011).  
Se indica que:  
- Las parcelas objeto de actuación, efectivamente están afectadas con riesgo de nivel 2, (frecuencia media (100 años) y calado alto (>0,8m), correspondiente a la zona inundable AC25: Inundación masiva del río Segura.  
- En suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación el PATRICOVA prohíbe entre otras actividades «los depósitos de almacenamiento de residuos y vertederos», por lo que la actividad no resulta autorizable.  
- Para la concreción del riesgo de inundabilidad a una escala mayor es necesario elaborar y tramitar un estudio de inundabilidad de acuerdo con lo establecido en la normativa del PATRICOVA.  
El informe concluye que el emplazamiento de la actividad solicitada se encuentra afectado por riesgo de inundación y que requiere la elaboración de un estudio de inundabilidad que concrete el riesgo de inundación. Se recomienda que se estudie la aplicación de medidas correctoras y/o protectoras a incorporar al proyecto de ejecución.  
B) Consideraciones del promotor (28.09.2011).  
El titular alega tanto las medidas preventivas que se establecerán en el proyecto, incluyendo sobreelevación de la parcela 50 cm sobre la rasante del terreno, como que la cartografía del PATRICOVA en la que las parcelas constan como inundables se realizó antes de la construcción de la autovía, que supone una alteración sobre la misma.  
C) Segundo informe PATRICOVA (24.04.2012).  
El informe se ratifica en que, según la documentación normativa del PATRICOVA, el emplazamiento se encuentra afectado por riesgo de inundación.  
No obstante, y de acuerdo con las alegaciones del promotor, el informe concluye que se requiere que aquel consulte al organismo de cuenca para que, en base al estudio que se realiza en ese momento para el sistema nacional de cartografía de zonas inundables, se permita concluir la inexistencia de riesgo de inundación de la parcela sobreelevada o se defina el calado máximo previsible para, en su caso, articular medidas complementarias.  
D) Informe de la comisaría de aguas de la Confederación Hidrográfica del Segura (2.01.2013).  
La comisaría de aguas comunica que se están desarrollando los trabajos de elaboración del sistema nacional de cartografía de zonas inundables de la demarcación del Segura, y que en unos meses dispondrá de una cartografía de las zonas inundables asociadas al río Segura con suficiente detalle.  
E) Tercer informe PATRICOVA (20.06.2013).  
Visto el informe de la confederación hidrográfica del Segura, se incide en la necesidad de un estudio de inundabilidad que aclare las nuevas condiciones de las parcelas donde se ubicará la actividad, con especial relevancia sobre los flujos y calados.  
F) Cuarto informe PATRICOVA (25.03.2014).  
Se establece que, de acuerdo con el sistema nacional de cartografía de zonas inundables, la zona de actuación no se encuentra afectada por riesgo de inundación. Se señala asimismo que esta cartografía prevalece sobre la cartografía del PATRICOVA puesto que está desarrollada a mayor escala, en aplicación del artículo 15 de la normativa urbanística del PATRICOVA.  
El informe concluye que la actividad no se encuentra afectada por riesgo de inundación conforme a lo establecido en los documentos normativos del PATRICOVA.  
G) Aclaración del Servicio de Ordenación del Territorio sobre su cuarto informe.  
El Servicio de Ordenación del Territorio señala que, si bien ha recibido un estudio de inundabilidad, este no ha sido determinante para la emisión del informe de 25 de marzo de 2014, y pone a disposición del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la documentación citada.  
De resultas de todo lo anterior, se concluye que el emplazamiento de la actividad no se encuentra afectado por riesgo de inundación.  
El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental no ha realizado otras consultas además de las mencionadas al Servicio de Ordenación del Territorio. No obstante, se ha considerado la cartografía SIG de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente.  
Consideraciones ambientales  
1. Los principales aspectos medioambientales de la instalación son:  
A) Producción de residuos:  
En el normal desarrollo de la actividad, además de piezas y materiales que se destinan al mercado de subproductos, se generan residuos peligrosos y no peligrosos: principalmente vehículos fuera de uso descontaminados, neumáticos y los residuos peligrosos generados en la descontaminación.  
La actividad requerirá la obtención de los pertinentes permisos para la instalación del centro autorizado de tratamiento de vehículos otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Asimismo, se requerirá que se disponga de los compromisos de retirada de residuos por parte de gestores autorizados para los residuos producidos en la actividad. El almacenamiento de cada uno de los residuos hasta su retirada deberá ser acorde con la naturaleza y peligrosidad de los mismos.  
B) Afección a la calidad atmosférica: Las posibles afecciones a la atmósfera derivadas de esta actividad consistirían en la emisión de gases y partículas y la producción de ruido.  
b.1.) Emisiones de gases derivados de la eventual fuga en el proceso de extracción de los fluidos contenidos en los sistemas de aire acondicionado. Estos fluidos contienen gases fluorados de efecto invernadero y que destruyen la capa de ozono troposférica.  
En caso de realizarse en las instalaciones del promotor la extracción de los fluidos de los sistemas de aire acondicionado de los vehículos, esta deberá llevarse a cabo por personal cualificado, de acuerdo con lo establecido en el reglamento (CE) núm. 307/2008 de la comisión, así como por el Real Decreto 795/2010, de 16 de junio, por el que se regula la comercialización y manipulación de gases fluorados y equipos basados en los mismos, así como la certificación de los profesionales que los utilizan, y utilizando los equipos específicos establecidos para ello. Además se deberá llevar a cabo una revisión periódica del estado de estos equipos para evitar deterioros que supongan fugas. Siguiendo estas medidas, no deberían de producirse fugas de estos gases.  
b.2.) Emisiones de gases de combustión: Las emisiones gaseosas procederán de la carretilla elevadora, siendo las habituales de cualquier motor tras pasar por el sistema de filtros de depuración de gases.  
Dado que solo operará una carretilla elevadora y que lo hará al aire libre, se considera que la emisión producida no será significativa. No obstante, deberán aplicarse las medidas correctoras adecuadas para evitar la emisión de gases no deseados, como el mantenimiento de la carretilla en perfecto estado de funcionamiento.  
b.3.) Emisiones de polvo: En la fase de funcionamiento de la actividad se generarán emisiones de partículas por el barrido del viento sobre la superficie de la parcela. Sin embargo, se considera que la emisión de partículas pulverulentas a la atmósfera no será significativa pues tanto la parcela como los accesos están pavimentados.  
b.4.) Emisiones de ruido: En la documentación aportada se hace referencia a dos aspectos:  
- Por una parte se asimilan los ruidos producidos en la actividad con los de otras actividades del mismo tipo indicando que todos los focos sonoros se ubican en el interior de la nave y que no se excederán los 80 dB(A). A partir de este nivel hipotético, se justifica que los paramentos de la nave serán suficientes para amortiguar el nivel en el exterior hasta cumplir con la normativa.  
- Por otra parte se argumenta que el emplazamiento en las inmediaciones de la autovía supone un ruido de fondo continuo por el tránsito de vehículos por la misma que supera los 70 dB(A).  
En consecuencia, el promotor justifica que las emisiones sonoras de la actividad no supondrán un incremento significativo sobre la presión sonora en la zona.  
La documentación aportada no incluye las medidas en otras instalaciones similares en base a las que se supone un nivel de emisión sonora de 80 dB(A) en el interior de la nave. Además, no considera las fuentes de ruido en el exterior de la nave, principalmente el trasiego de la carretilla elevadora colocando los vehículos descontaminados y la retirada de estos por el gestor.  
Además, en una distancia aproximada de 250 m al norte de la ubicación del proyecto, existe una zona clasificada urbanizable residencial, con un pequeño núcleo urbano ya instalado.  
Con unas sencillas medidas relativas al correcto mantenimiento de la maquinaria, y a evitar la carga y descarga de vehículos desde altura excesiva, se minimizará el ruido producido.  
En cualquier caso, de acuerdo con la Ley 7/2002, de protección contra la contaminación acústica, a la puesta en marcha de la actividad, y con la periodicidad establecida, deberá realizarse una auditoría acústica para comprobar que no se superan los niveles sonoros señalados por la legislación.  
C) Afección al suelo por posibles infiltraciones de lixiviados. Como se ha señalado, la parcela se ubica en suelo no urbanizable común.  
El almacenamiento de vehículos hasta su procesado y las actividades de descontaminación se realizarán en el interior de la nave, en zona acondicionada con solera impermeabilizada. Las aguas de esta zona se recogerán y conducirán a dos arquetas con impermeabilidad certificada, para su posterior retirada por gestor de residuos autorizado.  
Debe indicarse que la superficie disponible en la zona de recepción e inertización es muy ajustada para permitir el acopio en su interior de los vehículos a la espera de su descontaminación. De incrementarse la capacidad de tratamiento del CAT, probablemente sea preciso añadir una marquesina ampliando la zona cubierta en la fachada este de la nave.  
El almacenamiento de los residuos tóxicos se realizará de acuerdo con su naturaleza hasta su retirada por gestor autorizado. En el caso de los fluidos, en depósitos adecuados y en el interior de cubetos de retención de derrames. Así, eventuales fugas de los contenedores no se dispersarían, y se evita la posibilidad de infiltración al suelo.  
Respecto a los vehículos fuera de su vida útil descontaminados, estos se almacenarán a la intemperie hasta su retirada por gestor autorizado. Las aguas pluviales podrían arrastrar algún contaminante que todavía permaneciera en ellos. Sin embargo, no hay riesgo de infiltración de lixiviados pues la parcela dispone de una solera continua de hormigón impermeabilizada.  
No obstante, el problema es que no está prevista la recogida de estas aguas, por lo que, si bien se evita su infiltración en la propia parcela, no se impide su circulación por escorrentía, contaminando en otros puntos.  
  
En consecuencia, se considera que se debe dotar la zona de almacenamiento de vehículos de una red de drenaje para dirigir la totalidad de las aguas pluviales de esta zona a un separador de grasas y aceites. Por otra parte, es requisito exigido por el anexo II del Real Decreto 1383/2002, sobre gestión de vehículos al final de su vida útil, la instalación de un separador de hidrocarburos.  
Un gestor autorizado deberá retirar con la periodicidad oportuna los lodos producidos en el separador. En cuanto a las aguas resultantes de este tratamiento, podrán emplearse para el riego de la barrera vegetal perimetral y la zona verde, siempre que se garantice la calidad adecuada.  
D) Afección al paisaje: la edificación de una nave en una superficie en la que no había construcción alguna, unida al almacenamiento a la intemperie de los vehículos fuera de uso descontaminados conlleva un impacto visual negativo evidente. No obstante, la ubicación de la actividad en las inmediaciones de la autovía, en entorno antropizado, hace que los valores paisajísticos del entorno no sean excepcionales.  
Por otra parte, la documentación aportada señala que el cerramiento perimetral de la parcela alcanzará los 3 m de altura. Además, para la integración visual de la actividad se propone una barrera de protección visual, según aclaraciones del promotor a base de seto de cipreses dotado de instalación de riego por goteo. Además, en la zona verde se plantarán otras especies arbóreas de hoja perenne, con una altura mínima de 3-4 m.  
El promotor no concreta las especies que se introducirán, aunque se inclina por mimosas y algún otro tipo de frondosas de rápido crecimiento.  
Al objeto de hacer efectiva la medida correctora de minimización del impacto visual, se requiere la concreción tanto de las especies a introducir, como el marco de plantación y el mantenimiento a realizar sobre las mismas. Dicho mantenimiento deberá incluirse en el programa de vigilancia ambiental.  
Asimismo, para que dichas medidas sean eficaces se debe evitar que el apilamiento de vehículos en la parcela supere en altura el cerramiento perimetral de la misma.  
2. Comprobada la ubicación de la actividad respecto a la información suministrada por la cartografía disponible en la Consellería de Infraestructura, Territorio y Medio Ambiente, se señala que:  
- La ubicación del proyecto no afecta a vías pecuarias, terreno forestal, espacios de la Red Natura 2000, ni a ningún otro tipo de espacio natural protegido.  
- Según el banco de datos de biodiversidad, no consta la presencia de especies prioritarias en las proximidades del emplazamiento propuesto para la actividad.  
- Aunque las parcelas catastrales sobre las que se localiza la actividad son colindantes con la autovía AP-7, una vez detraída la superficie expropiada por este motivo y establecida la franja de protección de la vía de comunicación, se considera que la superficie final que ocuparán las instalaciones y zona verde aneja no afectan a la citada autovía.  
- Si bien según la cartografía disponible de la vigente versión del PATRICOVA (Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana) las parcelas se hallan afectadas de riesgo de inundación 2, consultado el Servicio de Ordenación del Territorio, se ha determinado que no existe riesgo de inundación.  
- Por último, según la cartografía disponible, la ubicación del proyecto no está sometida a ningún otro riesgo, ni a otras afecciones territoriales derivadas de la proximidad de elementos naturales o infraestructuras humanas.  
Por todo lo anterior, se concluye que del emplazamiento propuesto para la actividad no se derivarán afecciones significativas al medio ambiente.  
3. El programa de vigilancia ambiental propuesto por el promotor incluye medidas y protocolos adecuados. No obstante, se considera que se debe completar añadiendo las siguientes medidas:  
- Comprobación de la altura del almacenamiento de vehículos.  
- Inspección del estado de los cubetos de retención de fluidos.  
- Control del estado del separador de hidrocarburos.  
- Inspección del pavimento de la zona de almacenamiento de VFUs descontaminados y de las conducciones que llevan al separador de hidrocarburos.  
- Mantenimiento de la barrera vegetal perimetral y de la zona verde.  
4. Mantenimiento:  
En el desarrollo de la actividad se debe establecer una rutina de limpieza de la nave, preferiblemente en seco, para minimizar el consumo de agua potable y para evitar el incremento de aguas residuales.  
Asimismo, debe realizarse el mantenimiento periódico de la maquinaria de acuerdo con las recomendaciones de los fabricantes, al objeto de optimizar su rendimiento, en particular en lo referente a fugas de combustible y lubricantes y emisiones de ruidos. En todo caso, es preceptivo que la maquinaria supere las inspecciones técnicas pertinentes.  
Tanto la limpieza de las instalaciones como el mantenimiento de la maquinaria deberán incluirse en el programa de vigilancia ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 6.c.1, anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 15 del Decreto 47/2015, de 17 de abril, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Consellería de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso», promovido por Francisco Gómez Alonso, que se ubicará en el paraje La Veleta, parcelas 1, 2, 3, 4, 6 y 8 del polígono 2, en el término municipal de Catral, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación aportada, así como los condicionantes del punto segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Los residuos admitidos en la actividad serán exclusivamente vehículos al final de su vida útil, correspondientes al código LER 16 01 04\* establecido en la Orden MAM/304/2002.  
2. Se cumplirá lo indicado en el Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre, sobre gestión de vehículos al final de su vida útil.  
- No se admitirán vehículos sin la documentación correspondiente.  
- No se almacenarán a la intemperie, ni siquiera temporalmente, vehículos que no hayan sido descontaminados previamente.  
3. Se instalará un separador de hidrocarburos para el tratamiento de la totalidad de las aguas pluviales de la zona de almacenamiento de vehículos descontaminados. Para ello, la solera de esta zona se ejecutará con una pendiente adecuada y se diseñará la oportuna red de drenaje para la conducción de estas aguas al separador de hidrocarburos.  
Las aguas pluviales así tratadas podrán utilizarse para el riego de la zona verde de la parcela, siempre que se cumplan los parámetros de calidad adecuados para este uso.  
Un gestor autorizado retirará periódicamente los lodos del separador de hidrocarburos.  
4. En el plazo de 3 meses desde la finalización de las obras, se remitirá a esta dirección general:  
4.1. Los certificados de estanqueidad tanto del depósito de aguas residuales sanitarias, como de las arquetas de recogida de aguas de la zona de recepción e inertización.  
4.2. Los compromisos de retirada por gestor autorizado para: el contenido de los depósitos de aguas sanitarias, las arquetas de recogida de aguas de la zona de recepción e inertización, y los lodos producidos en el separador de hidrocarburos.  
5. En el caso de que se lleve a cabo la recuperación de gases fluorados de los sistemas de aire acondicionado instalados en los vehículos:  
5.1. El personal que realice dicha labor, dispondrá de certificado de realización de un curso de formación con los contenidos establecidos en el Reglamento (CE) núm. 307/2008 de la comisión. El certificado habrá sido expedido por alguno de los centros establecidos en el Real Decreto 795/2010, por el que se regula la comercialización y manipulación de gases fluorados y equipos basados en los mismos, así como la certificación de los profesionales que los utilizan.  
5.2. La extracción de los fluidos refrigerantes se realizará de forma controlada, utilizando los equipos específicos para ello.  
6. Se observará lo establecido en el Decreto 2/2003, de 7 de enero, por el que se aprueba el reglamento de la producción, posesión y gestión de neumáticos fuera de uso en la Comunitat Valenciana y en el Real Decreto 1619/2005, de 30 de diciembre, sobre la gestión de neumáticos fuera de uso.  
7. Se cumplirá en todo caso lo dispuesto en la Ley 22/2011, de 28 de julio, de Residuos y Suelos Contaminados. Esto incluye:  
- La obtención de las preceptivas autorizaciones administrativas para la gestión de residuos que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de esta consellería.  
- El manejo, almacenamiento y la posterior entrega a gestores autorizados serán conformes a la naturaleza y peligrosidad de cada uno de los residuos.  
- Se dispondrá de cantidad suficiente de materiales absorbentes adecuados para la retención y eliminación de derrames accidentales. Estos materiales, así como el residuo, se almacenarán y gestionarán conforme a su naturaleza y peligrosidad.  
- El promotor contará con compromisos de aceptación de residuos por gestores autorizados para los vehículos descontaminados, los neumáticos fuera de uso y la totalidad de los residuos peligrosos generados en el proceso de descontaminación de vehículos, indicando expresamente como punto de recogida las instalaciones localizadas en las parcelas 1, 2, 3, 4, 6 y 8 del polígono 2 de Catral. Los compromisos estarán permanentemente en vigor y a disposición de la autoridad ambiental competente.  
8. Se realizará una auditoría acústica a la puesta en funcionamiento de la actividad y, posteriormente, las correspondientes de acuerdo a la periodicidad establecida en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios y en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección Contra la Contaminación Acústica.  
Las auditorías acústicas se realizarán por un organismo de control autorizado, haciendo constar los resultados en un libro de control que estará a disposición de la administración competente. En caso de superar los niveles sonoros permitidos por la ley, o en caso de ser más restrictivas, las ordenanzas del Ayuntamiento de Catral, se establecerán las medidas correctoras pertinentes.  
Al objeto de minimizar la producción de ruido, se llevará a cabo el adecuado mantenimiento de la maquinaria del desguace y los vehículos se descargarán desde la menor altura posible.  
9. En el plazo de 3 meses desde la notificación de la presente resolución, se remitirá a esta dirección general un plan concretando las medidas preventivas y correctoras del impacto visual.  
Se detallará, tanto para el seto perimetral, como para la zona verde de la parcela:  
- Especies vegetales a introducir.  
- Marcos de plantación.  
- Mantenimiento: incluyendo, poda, fertilización, riego, tratamientos fitosanitarios y, en su caso, otras medidas culturales.  
10. Se prohíbe que el apilamiento de vehículos descontaminados en la parcela supere en altura el cerramiento perimetral de la misma.  
11. En el programa de vigilancia ambiental, sin perjuicio de las medidas incluidas, se añadirán las siguientes operaciones periódicas:  
a) Limpieza diaria de las instalaciones.  
b) Comprobación diaria de la altura del almacenamiento de vehículos.  
c) Inspección semanal del estado de los cubetos de retención de fluidos.  
d) Control mensual del estado del separador de hidrocarburos.  
e) Inspección mensual del pavimento de la zona de almacenamiento de VFUs descontaminados y de las conducciones que llevan al separador de hidrocarburos.  
f) Mantenimiento de la barrera vegetal perimetral y de la zona verde de acuerdo con el plan establecido en el condicionante 9.  
g) Mantenimiento de la maquinaria de acuerdo con las indicaciones del fabricante, al objeto de optimizar su rendimiento, en particular en lo referente a fugas de fluidos y emisiones sonoras.  
12. Se llevará un registro documentado del programa de vigilancia ambiental. Este registro incluirá el resultado de los controles y autocontroles periódicos legalmente exigibles y recogerá igualmente toda la documentación relativa a accidentes, fugas o derrames y a su recogida y gestión posterior. La documentación del programa de vigilancia ambiental estará a disposición de las autoridades competentes.  
13. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Valencia, 27 de abril de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
Valencia, 22 de mayo de 2015.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML