Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5419, del 02-01-2007 (2006/15297)

DECRET 190/2006, de 22 de desembre, del Consell, pelqual es declara Bé d'Interés Cultural, amb la categoria deMonument, l'Aqüeducte de Morella, en la província deCastelló.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5419

Data del DOGV
:   02-01-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2006/15297

CVE


Data del document
:   22-12-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura, Educació i Esport

Tipus de document
:   Decret

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * [Morella](javascript:void(0))
    * [monument](javascript:void(0))
    * [protecció del patrimoni](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [ben cultural](javascript:void(0))

L'article 49.1.5.ª de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana,
establix la competència exclusiva de la Generalitat en matèria
de patrimoni històric, artístic, monumental, arquitèctonic, arqueològic
i científic. Així mateix, l'article 26.2 de Llei 4/1998, de la Generalitat,
d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, disposa que la declaració
d'un bé d'interés cultural es farà per decret del Consell, a proposta
de la conselleria competent en matèria de cultura. Tot això sense perjuí
de les competències que l'article 6 de la Llei 16/1985, de 25 de juny,
del Patrimoni Històric Espanyol, reserva a l'administració general de
l'Estat.
Per Resolució de data 4 de maig de 2005, la Direcció General de
Patrimoni Cultural Valencià, de la Conselleria de Cultura, Educació i
Esport, va acordar tenir per incoat expedient per a la declaració de Bé
d'Interés Cultural, amb la categoria de Monument, a favor de l'Aqüeducte
de Morella, en la província de Castelló.
L'esmentada Resolució amb els seus annexos, va ser comunicada
als interessats en l'expedient, als quals es va concedir tràmit d'audiència.
En compliment del que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11
de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, han emés
un informe favorable a la declaració la Reial Acadèmia de Belles Arts
de Sant Carles, el Consell Valencià de Cultura i la Universitat Jaume I
de Castelló.
L'expedient va ser sotmés a informació pública pel termini d'un
mes i s'han demanat els informes exigits per l'article 49 bis de la Llei
de Govern Valencià.
En virtut del que s'exposa i d'acord amb el que establix la normativa
mencionada, a proposta del conseller de Cultura, Educació i
Esport i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 22
de desembre de 2006,
DECRETE
Article 1
Es declara Bé d'Interés Cultural, amb la categoria de Monument,
l'Aqüeducte de Morella, en la província de Castelló.
Article 2
L'entorn de protecció afectat per la declaració de bé d'interés cultural,
així com el règim de protecció, queda definit en els annexos
que formen part del present decret. La documentació complementària
consta en l'expedient corresponent.
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
La present declaració s'inscriurà en la secció 1ª de l'Inventari
General del Patrimoni Cultural Valencià.
DISPOSICIÓ FINAL
El present decret es publicarà en el Boletín Oficial del Estado i
entrarà en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de
la Generalitat.
Valencia, 22 de desembre de 2006.
El president de la Generalitat,
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
El conseller de Cultura, Educació i Esport,
ALEJANDRO FONT DE MORA TURÓN
ANNEX I
Dades sobre el bé objecte de la declaració
1. Denominació:
Aqüeducte de Morella o séquia Reial.
2. Descripció:
2.1. Immoble objecte de la declaració:
Segons Grau Monserrat i Segura Barreda:
"Un autèntic monument d'enginyeria (?). Va ser construït per
conduir l'aigua des de la font de Vinatxos, i després de l'Aljub, a
Morella (?). La primera part de l'aqüeducte té el nom d'arcs de la
Pedrera, i la segona part s'anomena arcs de Santa Llúcia, i es comunicaven
per "canonades", conductes d'obra de pedra i morter d'un metre
i mig d'alt i un metre d'ample".
- Cronologia
En 1273, Jaume I va donar el brollador de la font de Vinatxos per
a l'abastiment d'aigua a la ciutat de Morella, que fins aleshores només
comptava amb la d'Avellanar i la del Romeu, i amb la bassa del Poll i
la bassa del Prat, dins del nucli urbà.
En 1315, Jaume II va autoritzar al Consell de Morella construir un
aqüeducte que portara l'aigua de la font de Vinatxos fins al pla de Sant
Llàtzer (o de Santa Llúcia).
En 1338, es va construir la successió actual d'arcs i en 1359 es va
aconseguir que l'aigua arribara al pla del Sol (hui Font Vella).
Al llarg de la història, l'aqüeducte ha hagut de ser reparat diverses
vegades. En 1391 van caure alguns arcs pròxims a l'ermita de Santa
Llúcia, que van ser reparats per Guillem Palma. En 1421 es van destinar
algunes quantitats econòmiques per a les obres dels arcs de la
Pedrera. I en 1739, de nou, es van fer obres de reforç de murs. Encara
en 1845 l'Ajuntament de Morella apel·lava a la reconstrucció dels
trams caiguts.
A mitjan segle xx, es modernitza la canalització introduint un tub
de polietilé al túnel per a evitar les pèrdues d'aigua. L'ús d'esta canalització
per al reg agrícola és conegut fins als anys 60.
En 1992 els moviments de terres de l'obra de la nova carretera
destruïxen un gran tram de canalització soterrada, i es perd qualsevol
rastre de l'inici de l'aqüeducte.
- Descripció
Es tracta d'un aqüeducte que permetia l'arribada d'aigua des de
l'aqüífer de la font de Vinatxos a la plaça de la Font, al nucli urbà de
Morella, on es localitza l'aljub.
Al llarg del recorregut de l'aqüeducte la solució estructural es va
adaptant a la topografia. Així, on les corbes de nivell ho permeten,
l'obra recolza directament sobre el terreny, i es crea una gran canalització
de maçoneria que són els túnels. Per contra, quan és necessari
salvar una vall s'alcen grans estructures d'arcs sobre les quals continua
la canalització. Són obres lineals d'arcs de mig punt i ogivals, fets de
maçoneria i carreus, que tenen l'alçària que possibilita que l'aigua discórrega.
Hi ha dos trams d'arcs, el de la Pedrera i el de Santa Llúcia.
Una vegada al nucli urbà, l'aigua arriba a l'aljub en la plaça de la
Font.
3. Parts integrants:
- Font de Vinatxos: és el punt de captació d'aigua de l'aqüífer, i
actualment és un abeurador per a bestiar.
- Túnels: trams soterrats compostos per dos parets de maçoneria
paral·leles, cobertes per una volta de mig canó, per l'interior de la qual
discorria l'aigua sobre una filera de canals de pedra tallada. No se'n
conserven tots els trams.
- Arcs de Santa Llúcia: compost per dos sèries superposades
d'arcs ogivals, té una longitud de 120 m., un gruix d'1 m. i una alçària
de 14,50 m. Estan fets de carreus i maçoneria.
- Arcs de la Pedrera: compost per dos sèries superposades d'arcs
(els del cos inferior són ogivals i els del superior, de mig punt), té una
longitud de 140 m., un gruix d'1 m i una alçària de 13 m. Realitzats
amb carreus i maçoneria.
- Aljub: depòsit de grans dimensions i fatxada monumental, sobre
el qual es troba la plaça Vella, que conserva el paviment medieval de
pedra enrastellada. De la fatxada de l'aljub ix una canella que abocava
l'aigua als abeuradors, que es troben molt deteriorats.
4. Delimitació de l'entorn afectat:
· Justificació: el criteri general seguit per a la delimitació de l'entorn
de protecció consistix a incloure dins de la seua àrea els elements
següents:
- Parcel·les que limiten directament amb la que ocupa el Bé d'Interés
Cultural, de manera que el pot efectar, tant visualment com físicament,
qualsevol intervenció que es realitze sobre estes.
- Parcel·les que donen al mateix espai públic que el Bé d'Interés
Cultural, i que constituïxen l'entorn visual i ambiental immediat, en el
qual qualsevol intervenció que es faça puga suposar una alteració de
les condicions de percepció del bé o del caràcter de l'espai urbà.
- Espais públics en contacte directe amb el Bé d'Interés Cultural, i
les parcel·les enumerades anteriorment i que constituïxen part del seu
ambient immediat.
- Edificacions o qualsevol element del paisatge que, encara que no
tenen una situació d'immediatesa amb el Bé d'Interés Cultural, n'afecten
de manera fonamental la percepció.
· Línia delimitadora: es definix un entorn de protecció per a cada
un dels diferents trams que componen l'aqüeducte:
- Tram 1: Font de Vinatxos i arrancada fins a l'encreuament amb
la carretera
No s'han trobat vestigis de l'aqüeducte en este tram, però es marca
un entorn de protecció en esta àrea per la possible existència de restes
soterrades. L'entorn de protecció comprén la carretera nacional N-232
i les parcel·les 1, 2 i 15 del polígon 14.
- Tram 2: Túnel fins als arcs de la Pedrera
Les restes trobades en este tram no són contínues ni homogènies,
ja que diferixen segons el tipus de terreny sobre el qual recolzen (en
alguns punts s'aprofita la roca natural com a paret delimitadora de la
conducció). L'entorn de protecció engloba la carretera nacional N-232
i les parcel·les 7 i 8 del polígon 71.
- Tram 3: Arcs de la Pedrera
L'entorn de protecció d'este tram queda delimitat per l'antic camí
de vianants a Xiva, l'antic camí a Aragó (CV-117) i els límits de la
parcel·les 9 i 21 del polígon 71, i la parcel·la 1 del polígon 64.
- Tram 4: Túnel entre arcs
En este tram l'aqüeducte es troba molt deteriorat principalment
per la falta de protecció del seu entorn. Este queda delimitat per l'antic
camí a Aragó (CV-117) i els límits de les parcel·les 1, 3 i 79 del
polígon 64, comprén també la franja de la parcel·la 10 del polígon 71
que queda entre l'antic camí a Aragó i la línia recta que unix el punt
d'intersecció de l'antic camí a Xiva i els límits de les parcel·les 71-10
i 71-21, amb el punt d'intersecció del límit de la parcel·la 71-10 i les
parcel·les 71-11 i 71-23.
- Tram 5: Arcs de Santa Llúcia
L'entorn de protecció d'este tram queda delimitat per la línia que
partix del punt d'intersecció de les parcel·les 71-12 i 71-11amb el camí
a Aragó (CV-117), seguix pel límit oest de la parcel·la 64-3 i límits
nord i oest de la parcel·la 65-13, fins a la intersecció amb l'encreuament
de la parcel·la 65-12 i el camí, creua en línia recta fins a l'encreuament
de les parcel·les 65-17 i 65-18 amb el camí, continua en línia
recta fins al vèrtex que formen els límits de les parcel·les 65-17, 65-19
i 65-20, recorre els límits de la parcel·la 65-19 fins a la carretera. Pel
costat est recorre els límits de les parcel·les 7, 8, 16, 78, 100, 103, 104,
110 i 111 del polígon 64, així com per l'antic camí de Sant Miquel, i
per tant integra la parcel·la 18 del polígon 64.
- Tram 6: Túnel fins a l'entrada al nucli urbà
No s'han trobat vestigis de l'aqüeducte en este tram, però es marca
un entorn de protecció en esta àrea per la possible existència de res-
tes soterrades. L'entorn de protecció queda delimitat per la carretera,
l'antic camí de Sant Miquel i els límits de les parcel·les 19 i 80 del
polígon 64.
- Tram 7: Túnel fins a l'aljub
Quedaran incloses en l'entorn de protecció d'este tram les parcelles
3 i 4 de l'illa 56.092, així com el tram de l'avinguda de Vilafranca
que queda enfront d'estes parcel·les.
- Tram 8: Aljub i el seu entorn
Quedaran incloses en l'entorn de protecció les parcel·les que
donen a la plaça de la Font, és a dir, les parcel·les 7, 8, 9 i 10 de l'illa
55.098, així com les parcel·les 1, 2, 3, 4, 5 i 6 de l'illa 55.084 i les
parcel·les 2 i 3 de l'illa 55.075.
5. Normativa de protecció de l'aqüeducte de Morella i el seu
entorn:
Monument:
Article 1
Caldrà ajustar-se al que disposa la secció 2n., Règim dels béns
immobles d'interés cultural, del capítol III, títol II, de la Llei 4/1998,
d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, aplicable
a la categoria de monument.
Article 2
Els usos permesos seran tots els que siguen compatibles amb la
posada en valor i gaudi patrimonial del bé i que contribuïsquen a la
consecució d'estos fins. L'autorització particularitzada d'ús es regirà
segons el que ha disposat l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny,
de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.
Entorn de protecció:
Article 3
De conformitat amb el que disposa l'article 35 de la Llei 4/1998,
d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, qualsevol
intervenció que pretenga abordar-se en l'entorn de protecció del
monument requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent
en matèria de cultura. Esta autorització s'emetrà d'acord amb els criteris
establits en la present normativa i, en el que no s'hi preveu, per
mitjà de l'aplicació directa dels criteris previstos en l'article de l'esmentada
llei.
Totes les intervencions requeriran, per al seu tràmit d'autorització,
la definició precisa del seu abast, amb la documentació tècnica que per
la seua especificitat els corresponga, i amb la ubicació parcel·lària i
el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de la partida i la
seua transcendència patrimonial.
Article 4
Sense perjuí del que disposa l'article anterior, per mitjà d'un sospesat
informe tècnic municipal, es podrà derivar la no-necessitat de
tràmit d'autorització previ en actuacions que se situen fora del present
marc normatiu per falta de transcendència patrimonial, com seria el
cas de les intervencions dirigides a la mera conservació i reparació
d'elements no pertorbadors.
En estos casos, l'ajuntament comunicarà a la conselleria competent
en matèria de cultura, en el termini de 10 dies, la concessió de
llicència municipal, i adjuntarà, com a mínim, l'informe tècnic que es
menciona en l'apartat anterior, un pla d'ubicació i el suport fotogràfic
que permeta constatar la situació de la partida i la seua falta de transcendència
patrimonial.
Article 5
La contravenció del que preveuen els articles anteriors determinarà
la responsabilitat de l'ajuntament en els termes establits en l'article 37
de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
Criteris d'intervenció:
Article 6
Totes les actuacions que puguen tindre incidència sobre la correcta
percepció i la dignitat en l'observació de l'escena o del paisatge
del monument i el seu entorn, com seria el cas de les actuacions de
replantacions o arbratge, assignació d'ús i ocupacions dels terrenys,
implantació de rètols, instal·lacions, sitges, dipòsits, arreplegaments,
reurbanitzacions en sòl urbà, o qualssevol altres d'estil i conseqüències
semblants, hauran de sotmetre's a l'autorització de la conselleria competent
en matèria de cultura, que resoldrà d'acord amb les determinacions
de la Llei i els criteris de percepció i dignitat abans al·ludits.
Queda proscrita la introducció d'anuncis o publicitat exterior que,
en qualsevol de les seues accepcions, irrompa en el dit entorn paisatgístic,
excepte la d'activitats culturals o esdeveniments festius que,
de manera ocasional, reversible i per temps limitat, sol·licite i obtinga
autorització expressa.
Article 7
El sòl classificat com no urbanitzable o urbanitzable pel Pla General
d'Ordenació Urbana de Morella (aprovat definitivament en data 8
de juny de 1994) mantindrà el caràcter rústic que el caracteritza, prohibint-
se l'abocament de residus i la nova edificació, els moviments
de terres i excavacions, excepte les requerides per al seu estudi i conservació.
Les edificacions existents no podran augmentar el seu volum
construït.
Article 8
Esta normativa té caràcter transitori fins a l'aprovació del preceptiu
pla especial de protecció previst en l'article 34.2 de la Llei 4/1998,
d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià, per als
entorns de protecció dels monuments.
Article 9
En qualsevol intervenció que afecte el subsòl de l'immoble o el
seu entorn de protecció, serà d'aplicació el règim tutelar establit en
l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni
Cultural Valencià, per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic.
Article 10
La parcel·la cadastral número 3 del polígon 64 i la número 13 del
polígon 65, si són objecte d'una reclassificació urbanística de sòl, hauran
de ser objecte de plantacions d'arbres de gran port, que servisquen
de fons paisatgístic al tram dels arcs de Santa Llúcia des de la ciutat.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5419, del 02-01-2007 (2006/15297)

DECRETO 190/2006, de 22 de diciembre, del Consell, por el que se declara Bien de Interés Cultural, con la categoría de Monumento, el Acueducto de Morella, en la provincia de Castellón.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5419

Fecha DOGV
:   02-01-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2006/15297

CVE


Fecha del documento
:   22-12-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Decreto

Corrección de errores

 Descriptores 

:   * [Morella](javascript:void(0))
    * [monumento](javascript:void(0))
    * [protección del patrimonio](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [bien cultural](javascript:void(0))

El artículo 49.1.5.ª del Estatut d'Autonomia de la Comunitat
Valenciana, establece la competencia exclusiva de la Generalitat en
materia de patrimonio histórico, artístico, monumental, arquitectónico,
arqueológico y científico. Asimismo, el artículo 26.2 de Ley 4/1998,
de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano,
dispone que la declaración de un Bien de Interés Cultural se hará
mediante Decreto del Consell, a propuesta de la Conselleria competente
en materia de cultura. Todo ello sin perjuicio de las competencias
que el artículo 6 de la Ley 16/1985, de 25 de junio, del Patrimonio
Histórico Español, reserva a la administración General del Estado.
Mediante Resolución de 4 de mayo de 2005, la Dirección General
de Patrimonio Cultural Valenciano, de la Conselleria de Cultura, Educación
y Deporte, acordó tener por incoado expediente para la declaración
de Bien de Interés Cultural, con la categoría de Monumento, a
favor del Acueducto de Morella, en la provincia de Castellón.
Dicha Resolución, con sus anexos, fue comunicada a los interesados
en el expediente, a los que se concedió trámite de audiencia.
En cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 27 de la Ley
4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural
Valenciano, han emitido informe favorable a la declaración la Real
Academia de Bellas Artes de San Carlos, el Consell Valencià de Cultura
y la Universitat Jaume I de Castellón.
El expediente fue sometido a información pública por el plazo de
un mes y se han recabado los informes exigidos por el artículo 49 bis
de la Ley de Gobierno Valenciano.
En virtud de lo expuesto y de acuerdo con lo establecido en la normativa
referenciada, a propuesta del conseller de Cultura, Educación y
Deporte y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 22 de
diciembre de 2006,
DECRETO
Artículo 1
Se declara Bien de Interés Cultural, con la categoría de Monumento,
el Acueducto de Morella, en la provincia de Castellón.
Artículo 2
El entorno de protección afectado por la declaración de Bien de
Interés Cultural, así como el régimen de protección, queda definido en
los anexos adjuntos, que forman parte del presente Decreto. La documentación
complementaria obra en el expediente de su razón.
DISPOSICIÓN ADICIONAL
La presente declaración se inscribirá en la Sección 1ª del Inventario
General del Patrimonio Cultural Valenciano.
DISPOSICIÓN FINAL
El presente Decreto se publicará en el Boletín Oficial del Estado y
entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial
de la Generalitat.
Valencia, 22 de diciembre de 2006.
El president de la Generalitat,
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
El conseller de Cultura, Educación y Deporte,
ALEJANDRO FONT DE MORA TURÓN
ANEXO I
Datos sobre el bien objeto de la declaración
1. Denominación:
Acueducto de Morella o Acequia Real.
2. Descripción:
2.1. Inmueble objeto de la declaración:
Según Grau Monserrat y Segura Barreda:
"Un auténtico monumento de ingeniería (?) Fue construido para
conducir el agua desde la Fuente de Vinachos, y después del Aljibe, a
Morella (?) La primera parte del acueducto tiene el nombre de Arcos
de la Pedrera, y la segunda parte se llama Arcos de Santa Lucía, y se
comunicaban por "canonades", conductos de obra de piedra y mortero
de un metro y medio de altura y un metro de ancho".
- Cronología
En 1273, Jaime I donó el manantial de la Fuente de Vinachos para
el abastecimiento de agua a la ciudad de Morella, que hasta entonces
solo contaba con la de Avellanar y la del Romeo, y con la Bassa del
Poll y la Bassa del Prat dentro del núcleo urbano.
En 1315, Jaime II autorizó al Consell de Morella a construir un
acueducto que llevase el agua de la Fuente de Vinachos hasta el llano
de San Lázaro (ó de Santa Lucía).
En 1338, se construyó la sucesión actual de arcos, y en 1359 se
consiguió que el agua llegase al Plà del Sol (hoy Font Vella).
A lo largo de la Historia, el acueducto ha tenido que ser reparado
en diversas ocasiones. En 1391 cayeron algunos arcos próximos a la
ermita de Santa Lucía, que fueron reparados por Guillem Palma. En
1421 se destinaron algunas cantidades económicas para las obras de
los Arcos de la Pedrera. Y en 1739, de nuevo, se hicieron obras de
refuerzo de muros. Todavía en 1845 el Ayuntamiento de Morella apelaba
a la reconstrucción de los tramos caídos.
A mediados del siglo XX, se moderniza la canalización introduciendo
un tubo de polietileno en el túnel para evitar las pérdidas de
agua. El uso de esta canalización para el riego agrícola es conocido
hasta los años 60.
En 1992, los movimientos de tierras de la obra de la nueva carretera
destruyen un gran tramo de canalización enterrada, perdiéndose
cualquier rastro del inicio del acueducto.
- Descripción
Se trata de un acueducto que permitía la llegada de agua desde el
acuífero de la fuente de Vinachos a la plaza de La Font, en el núcleo
urbano de Morella, donde se localiza el aljibe.
A lo largo del recorrido del acueducto la solución estructural se
va adaptando a la topografía. Así, donde las curvas de nivel lo permiten,
la obra se apoya directamente sobre el terreno, creando una gran
canalización de mampostería que son los túneles. Por el contrario,
cuando es necesario salvar un valle se levantan grandes estructuras
de arcos sobre las que continua la canalización. Son obras lineales de
arcos de medio punto y ojivales, realizados con mampostería y sillares,
que dan la altura que posibilita el discurrir del agua. Existen dos
tramos de arcos, el de La Pedrera y el de Santa Lucía.
Una vez en el núcleo urbano, el agua llega al aljibe en la Plaza de
La Font.
3. Partes integrantes:
- Fuente de Vinachos: es el punto de captación de agua del acuífero,
y que actualmente es un abrevadero para ganado.
- Túneles: tramos enterrados compuestos por dos paredes de mampostería
paralelas, cubiertas por una bóveda de medio cañón, por cuyo
interior discurría el agua sobre una hilera de canales de piedra tallada.
No se conservan todos los tramos.
- Arcos de Santa Lucía: compuesto por dos series superpuestas de
arcos ojivales, tiene una longitud de 120m., un espesor de 1m y una
altura de 14'50m. Realizados en sillería y mampostería.
- Arcos de la Pedrera: compuesto por dos series superpuestas de
arcos (los del cuerpo inferior son ojivales, y los del superior de medio
punto), tiene una longitud de 140m., un espesor de 1m y una altura de
13m. Realizados en sillería y mampostería.
- Aljibe: depósito de grandes dimensiones y fachada monumental,
sobre el que se encuentra la Plaça Vella, que conseva el pavimento
medieval de piedra enrastrillada. De la fachada del aljibe sale un caño
que vertía el agua a los abrevaderos, que se encuentran muy deteriorados.
4. Delimitación del entorno afectado:
· Justificación: el criterio general seguido para la delimitación del
entorno de protección consiste en incluir dentro de su área los siguientes
elementos:
- Parcelas que limitan directamente con la que ocupa el Bien de
Interés Cultura, pudiendo afectar al mismo, tanto visual como físicamente,
cualquier intervención que se realice sobre ellas.
- Parcelas recayentes al mismo espacio público que el Bien de
Interés Cultura y que constituyen el entorno visual y ambiental inmediato,
y en el que cualquier intervención que se realice pueda suponer
una alteración de las condiciones de percepción del mismo o del carácter
del espacio urbano.
- Espacios públicos en contacto directo con el Bien de Interés Cultura
y las parcelas enumeradas anteriormente y que constituyen parte
de su ambiente inmediato.
- Edificaciones o cualquier elemento del paisaje que, aún no teniendo
una situación de inmediatez con el Bien de Interés Cultura, afecten
de forma fundamental a la percepción del mismo.
· Línea delimitadora: se define un entorno de protección para cada
uno de los diferentes tramos que componen el acueducto:
- Tramo 1: Fuente de Vinachos y arranque hasta cruce con la carretera
No se han encontrado vestigios del acueducto en este tramo, no
obstante se marca un entorno de protección en esta área por la posible
existencia de restos enterrados. El entorno de protección abarca la
Carretera Nacional N-232 y las parcelas 1, 2 y 15 del polígono 14.
- Tramo 2: túnel hasta los Arcos de la Pedrera
Los restos hallados en este tramo no son continuos ni homogéneos,
ya que difieren según el tipo de terreno sobre el que se apoya (en
algunos puntos se aprovecha la roca natural como pared delimitadora
de la conducción). El entorno de protección engloba la carretera nacional
N-232 así como las parcelas 7 y 8 del polígono 71.
- Tramo 3: Arcos de la Pedrera
El entorno de protección de este tramo queda delimitado por el
antiguo camino peatonal a Chiva, el antiguo camino a Aragón (CV-
117) y los límites de la parcelas 9 y 21 del polígono 71, y la parcela 1
del polígono 64.
- Tramo 4: túnel entre arcos.
En este tramo el acueducto se encuentra muy deteriorado debido
principalmente a la falta de protección de su entorno. Este queda
delimitado por el antiguo camino a Aragón (CV-117) y los límites de
las parcelas 1, 3 y 79 del polígono 64, abarcando también la franja
de la parcela 10 del polígono 71 que queda entre el antiguo camino
a Aragón y la línea recta que une el punto de intersección del antiguo
camino a Chiva y los límites de las parcelas 71-10 y 71-21, con
el punto de intersección del límite de la parcela 71-10 y las parcelas
71-11 y 71-23.
- Tramo 5: Arcos de Santa Lucía
El entorno de protección de este tramo queda delimitado por la
línea que parte del punto de intersección de las parcelas 71-12 y 71-
11con el camino a Aragón (CV-117), sigue por el linde oeste de la parcela
64-3 y lindes norte y oeste de la parcela 65-13, hasta la intersección
con el encuentro de la parcela 65-12 y el camino, cruza en línea
recta hasta el encuentro de las parcelas 65-17 y 65-18 con el camino,
continua en línea recta hasta el vértice que forman los límites de las
parcelas 65-17, 65-19 y 65-20, recorre los límites de la parcela 65-19
hasta la carretera. Por el lado Este recorre los límites de las parcelas 7,
8, 16, 78, 100, 103, 104, 110 y 111 del polígono 64, así como por el
antiguo camino de Sant Miquel, integrando por lo tanto la parcela 18
del polígono 64.
- Tramo 6: túnel hasta entrada en el casco urbano
No se han encontrado vestigios del acueducto en este tramo, no
obstante se marca un entorno de protección en esta área por la posible
existencia de restos enterrados. El entorno de protección queda delimitado
por la carretera, el antiguo camino de Sant Miquel y los límites de
las parcelas 19 y 80 del polígono 64.
- Tramo 7: túnel hasta el aljibe
Quedarán incluidas en el entorno de protección de este tramo las
parcelas 3 y 4 de la manzana 56092, así como el tramo de la avenida
de Vilafranca que queda frente a estas parcelas.
- Tramo 8: Aljibe y su entorno
Quedarán incluidas en el entorno de protección las parcelas recayentes
a la Plaza de la Font, es decir, las parcelas 7, 8, 9 y 10 de la
manzana 55098, así como las parcelas 1, 2, 3, 4, 5 y 6 de la manzana
55084 y las parcelas 2 y 3 de la manzana 55075.
5. Normativa de protección del Acueducto de Morella y su entorno:
Monumento:
Artículo 1
Se atenderá a lo dispuesto en la Sección 2ª, Régimen de los bienes
inmuebles de interés cultural, del capítulo III, título II, de la Ley
4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural
Valenciano, aplicable a la categoría de Monumento.
Artículo 2
Los usos permitidos serán todos aquellos que sean compatibles
con la puesta en valor y disfrute patrimonial del bien y contribuyan a
la consecución de dichos fines. La autorización particularizada de uso
se regirá según lo dispuesto por el artículo 18 de la Ley 4/1998, de 11
de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano.
Entorno de protección:
Artículo 3
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 35 de la Ley
4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural
Valenciano, cualquier intervención que pretenda abordarse en el entorno
de protección del Monumento requerirá la previa autorización de
la Conselleria competente en materia de cultura. Esta autorización se
emitirá conforme a los criterios establecidos en la presente normativa
y, en lo no contemplado en la misma, mediante la aplicación directa de
los criterios contemplados en el artículo de la citada Ley.
Todas las intervenciones requerirán, para su trámite autorizatorio,
la definición precisa de su alcance, con la documentación técnica que
por su especificidad les corresponda, y con la ubicación parcelaria y el
apoyo fotográfico que permita constatar la situación de la partida y su
trascendencia patrimonial.
Artículo 4
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo anterior, mediante sopesado
informe técnico municipal se podrá derivar la no necesidad de
trámite autorizatorio previo en actuaciones que se sitúen fuera del presente
marco normativo por falta de trascendencia patrimonial, como
sería el caso de las obras e instalaciones dirigidas a la mera conservación
y reparación de elementos no perturbadores.
En estos casos, el Ayuntamiento comunicará a la Conselleria competente
en materia de cultura, en el plazo de 10 días, la concesión de
licencia municipal, adjuntando como mínimo el informe técnico que
se menciona en el apartado anterior, un plano de ubicación y el apoyo
fotográfico que permita constatar la situación de la partida y su falta
de trascendencia patrimonial.
Artículo 5
La contravención de lo previsto en los artículos anteriores determinará
la responsabilidad del Ayuntamiento en los términos establecidos
en el artículo 37 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat,
del Patrimonio Cultural Valenciano.
Criterios de intervención:
Artículo 6
Todas las actuaciones que puedan tener incidencia sobre la correcta
percepción y la dignidad en el aprecio de la escena o paisaje del
Monumento y su entorno, como sería el caso de las actuaciones de
replantación o arbolado, asignación de uso y ocupaciones de los terrenos,
implantación de rótulos, instalaciones, silos, depósitos, acopios,
reurbanizaciones en suelo urbano, o cualesquiera otros de similar
corte y consecuencias, deberán someterse a la autorización de la Conselleria
competente en materia de cultura, que resolverá con arreglo a
las determinaciones de la Ley y los criterios de percepción y dignidad
antes aludidos.
Queda proscrita la introducción de anuncios o publicidad exterior
que, en cualquiera de sus acepciones, irrumpa en dicho entorno paisajístico,
salvo la de actividades culturales o eventos festivos que, de
manera ocasional, reversible y por tiempo limitado, solicite y obtenga
autorización expresa.
Artículo 7
El suelo clasificado como no urbanizable o urbanizable por el Plan
General de Ordenación Urbana de Morella (aprobado definitivamente
en fecha 8 de junio de 1994), mantendrá el carácter rústico que lo
caracteriza, prohibiéndose el vertido de residuos y la nueva edificación,
los movimientos de tierras y excavaciones, salvo las requeridas
para su estudio y conservación. Las edificaciones existentes no podrán
aumentar su volumen construido.
Artículo 8
Esta normativa tiene carácter transitorio hasta la aprobación del
preceptivo Plan Especial de Protección, previsto en el artículo 34.2 de
la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural
Valenciano, para los entornos de protección de los Monumentos.
Artículo 9
En cualquier intervención que afecte al subsuelo del inmueble o
su entorno de protección, resultará de aplicación el régimen tutelar
establecido en el artículo 62 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la
Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano, para la salvaguarda
del patrimonio arqueológico.
Artículo 10
Las parcelas catastrales números 3 del polígono 64 y 13 del polígono
65, si son objeto de una reclasificación urbanística de suelo
deberán ser objeto de plantaciones de árboles de gran porte, que sirvan
de fondo paisajístico al tramo de los arcos de Santa Lucía desde
la ciudad.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML