Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8015, del 05-04-2017 (2017/2542)

RESOLUCIÓ de 2 de març de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 74/12-EAE.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8015

Data del DOGV
:   05-04-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/2542

CVE


Data del document
:   02-03-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 2 de març de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 74/12-EAE. [2017/2542]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 74/12-EAE.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: avaluació ambiental i territorial estratègica de les NNGG RN2000.  
Promotor: Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Títol: normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000: LIC - Zones d'especial conservació (ZEC) ES5223055 Serra d'en Galceran; zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) ES0000445 Planiols-Benasques.  
Municipis: Vilanova d'Alcolea, Benlloch, Cabanes, Tírig, Albocàsser, les Coves de Vinromà, la Serratella, la Serra d'en Galceran, Culla, la Torre d'en Besora i Vilar de Canes (Castelló).  
Núm. expedient: 74/2012-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada l'1 de desembre de 2016, va adoptar l'acord següent: Vista la proposta de la declaració ambiental i territorial estratègica de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran dels espais Xarxa Natura 2000, en els termes següents:  
L'objecte de la declaració ambiental i territorial estratègica és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, subjecta a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Per a això, verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació de la norma de gestió, i establirà, si és el cas, les condicions finals que s'hagen d'incorporar-hi prèviament a la seua aprovació.  
  
  
Documentació rebuda de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental  
El 25 de maig de 2016 es va rebre de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental la versió preliminar del projecte de Decret.../... del Consell pel qual es declara com a zona especial de conservació (ZEC) el lloc d'importància comunitària (LIC) Serra d'En Galceran (ES5223055) i s'aprova la norma de gestió del ZEC i de la ZEPA Planiols-Benasques (ES0000445).  
La versió preliminar del projecte de decret inclou en l'annex III la norma de gestió dels espais protegits de la Xarxa Natura 2000 esmentats anteriorment. Aquesta norma de gestió, que es correspon amb un àmbit territorial de 13.324,74 hectàrees, és la que se sotmet a avaluació ambiental i territorial estratègica.  
La documentació que acompanya a la versió preliminar del projecte de decret passa a formar part de l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica que queda configurat amb els continguts següents:  
  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial: en format paper i digital (cd)  
1. Estudi ambiental i territorial estratègic (Document per a exposició pública - maig 2015)  
2. Memòria tècnica de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran (versió abril 2016)  
3. Versió preliminar del projecte de decret del Consell (versió abril 2016)  
4. Proposta de norma de gestió dels espais XN 2000 Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran. (S'adjunta com a annex III de la versió preliminar del projecte de decret del Consell.)  
5. Primera informació pública (27 febrer 2014):  
- Anunci de la informació pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) núm. 7222, de 26 de febrer de 2014, del projecte de decret del Consell i del pla de participació pública.  
- Còpia de les consultes realitzades  
- Còpia dels informes i al·legacions rebuts  
6. Segona informació pública (6 juny 2015):  
- Anunci de la informació pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) núm. 7541, de 5 de juny de 2015, de la versió preliminar del projecte de decret (versió abril 2016), el seu pla de participació pública, memòria tècnica (versió abril 2016) i estudi ambiental i territorial estratègic (document per a exposició pública maig 2015).  
  
- Còpia de les consultes realitzades  
- Còpia dels informes i al·legacions rebuts en aquesta fase  
- Informe d'al·legacions i suggeriments rebuts durant la tramitació del projecte de decret (abril 2016).  
- Pla de participació pública (desembre 2013)  
- Certificat del resultat de l'exposició pública, de data 23 de febrer de 2016.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació del document inicial estratègic: 11.10.2012  
Emissió del document d'abast: 30.04.2015  
Fase de participació pública i consultes de la versió preliminar i EATE:  
2a exposició pública.  
Posada a disposició del públic durant 45 dies hàbils, per mitjà de publicació en el DOCV (núm. 7541, de 5 juny 2015), de la versió preliminar del projecte de decret (versió abril 2016 que inclou esborrany norma de gestió), el seu pla de participació pública, memòria tècnica (versió abril 2016) i estudi ambiental i territorial estratègic (versió maig 2015)  
   
 Inici fase de consultes: 06.06.2015  
 Finalització fase de consultes: 28.07.2015  
Informe d'al·legacions: 27.04.2016  
Certificat del resultat de l'exposició pública 10.05.2016  
Sol·licitud d'emissió declaració ambiental i territorial estratègica 25.05.2016  
  
  
Ha de tindre's en consideració, en relació amb la tramitació ambiental efectuada fins aquesta fase, el següent:  
1. El document inicial estratègic de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, presentat davant de l'òrgan ambiental, en data 11 d'octubre de 2012, va ser sotmés a avaluació ambiental d'acord amb la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de determinats plans i programes en el medi ambient.  
2. La Comissió d'Avaluació Ambiental, vista la proposta d'informe d'avaluació prèvia d'efectes significatius en el medi ambient de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, en sessió realitzada el 14 de març de 2013, acorda no sotmetre a avaluació ambiental estratègica la norma de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
  
3. A partir de l'anterior pronunciament de l'òrgan ambiental, la Direcció General del Medi Natural (ara Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental) va procedir a confeccionar la norma de gestió, la qual va ser sotmesa als tràmits procedimentals previstos en la normativa sectorial d'aplicació, entre ells l'exposició pública, a la qual ens referim com a primera exposició pública, que es va substanciar per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), 7222, de 26 de febrer de 2014, de la versió preliminar del projecte de decret i el pla de participació pública del projecte.  
  
4. L'Advocacia General de la Generalitat va qüestionar l'acord mencionat de la Comissió d'Avaluació Ambiental de 14 de març de 2013, la qual cosa va motivar un nou acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental, de data 12 de setembre de 2014, pel qual es sotmet a avaluació ambiental estratègica pel procediment ordinari la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran.  
5. Amb data 4 d'abril de 2015, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre el document d'abast de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, i deixar sense efecte l'acord anterior de data 14 de març de 2013.  
6. Tenint en consideració el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic d'aquesta norma de gestió, la Direcció General del Medi Natural (ara Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental) confecciona la documentació tècnica de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran que va ser sotmesa a exposició pública, a la qual ens referim com a segona exposició pública, per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), núm. 7541, de 5 de juny de 2015, de la versió preliminar del projecte de decret (versió abril 2016), el seu pla de participació pública, memòria tècnica (versió abril 2016) i estudi ambiental i territorial estratègic (document per a exposició pública maig 2015).  
  
Tant en la primera com en la segona exposició pública, la Direcció General del Medi Natural (ara Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental), com a òrgan promotor, remet oficis individualitzats a les administracions públiques, ajuntaments afectats i associacions afectades.  
Per tant, se sotmet a avaluació ambiental estratègica la norma de gestió, arreplegada en l'annex III del projecte de decret (versió abril 2016), amb la documentació tècnica que l'acompanya: memòria tècnica (versió abril 2016) i estudi ambiental i territorial estratègic (versió maig 2015), documents, aquests últims, que van ser sotmesos a exposició pública (2a exposició pública) per mitjà d'anunci en el DOCV núm. 7541, de 5 de juny de 2015; l'àmbit territorial comprén una superfície de 13.324,74 hectàrees.  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.1. Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP  
L'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE) (versió maig 2015), posat a disposició del públic durant la 2a exposició pública (6.06.2015), presenta, atenent el seu índex, un contingut que s'ajusta a la informació mínima requerida en l'annex VII de la LOTUP.  
De l'EATE aportat, en concret de l'apartat relatiu a l'esbós del contingut de la norma de gestió,  
a) Quan es fa referència a la zonificació establida en la norma de gestió, s'observen les següents diferències respecte al document inicial estratègic (DIE) que va servir de base per a l'emissió del document d'abast de l'EATE:  
- Es concreten els hàbitats que orienten la determinació de la proposta de zonificació.  
- En particular, per a la Zona A, que en el DIE no especificava quin hàbitat prioritari arreplegava, s'indica que correspondrà a aquelles àrees de la ZEC susceptibles d'albergar l'hàbitat prioritari 6220\* (Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea) que apareix de forma puntual en algunes zones de la ZEC, subjecte a problemes d'interpretació, tenint en compte el seu caràcter serial. Per aquesta raó, s'ha optat per no grafiar en la proposta de norma cap zona dins d'aquesta categoria de zonificació A, sense perjuí que en desplegament d'aquesta s'adopten mesures específiques per a la conservació efectiva del mencionat hàbitat prioritari 6220\* en aquelles àrees que es determinen.  
- Respecte a la Zona C, s'especifica que inclou aquelles àrees incloses en ZEPA i en ZEC que no formen part de les categories A i B (tal com arreplegava el DIE) i D.  
- S'observa, també, que es concreta en l'EATE (versió febrer 2015) la Zona D i s'inclouen en aquesta zonificació les àrees urbanes i urbanitzables, així com grans infraestructures.  
- Es corregeix la denominació de la categoria que el DIE arreplegava com a Zona 0 per la seua denominació de Zona D.  
b) Es concreten les normes d'aplicació directa distingint entre:  
  
- Actuacions que no requeriran avaluació de repercussions sobre Xarxa Natura 2000 pels motius següents:  
- Per considerar-se actuacions incompatibles, per tant, no autoritzables, amb la conservació dels hàbitats i espècies  
- Per considerar-se actuacions que no tenen afecció previsible sobre els hàbitats i espècies.  
- Actuacions que requeriran avaluació de repercussions sobre Xarxa Natura 2000.  
c) S'estableixen mesures de gestió activa que es concreten en un programa d'actuacions que té un import de 61.713 ?.  
d) En l'apartat de l'EATE en què es detallen aquells altres plans i programes territorials amb incidència en l'àmbit territorial de la norma de gestió, advertim:  
- Algunes de les dates d'aprovació dels plans i programes no es troben actualitzades, també es fa referència a normativa derogada, com el Decret 317/1997, de 24 de desembre, i el Decret 32/1999, de 3 de març (derogats per Decret 81/2013, de 21 de juny, del Consell, d'aprovació definitiva del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCV).  
- En la taula en què s'identifiquen aquells altres instruments de planificació i ordenació amb incidència directa en matèria biodiversitat, amb els quals poden solapar-se les normes de gestió, observem que falta incloure:  
- El Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, va ser aprovat per Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell.  
- Pla hidrològic de la conca del Xúquer, aprovat per Reial decret 595/2014, d'11 de juliol.  
- Pla director de l'aeroport de Castelló aprovat per Ordre FOM/2613/2006, de 13 de juliol.  
  
B.2. Continguts concordes amb el document d'abast  
En el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, emés per Acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental de data 30 d'abril de 2015, s'especifica, fonamentalment, en els apartats E) i F), la informació i documentació que ha d'aportar-se en la fase següent de la tramitació ambiental de la norma de gestió. En concret, es requereix:  
  
a) Contingut de l'EATE  
Després de l'anàlisi de l'EATE (versió maig 2015) exposat al públic es considera que el contingut és concorde amb allò que requereix l'annex VII de la LOTUP i amb allò que especifica el document d'abast.  
  
b) Consideracions tècniques que ha d'arreplegar l'EATE i la norma de gestió  
S'arreplega la informació i la identificació de pressions i amenaces sol·licitades en el document d'abast.  
En relació amb les consideracions a les normes d'aplicació directa que s'arrepleguen en el document d'abast, i vistes la normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions que arreplega l'apartat 5 de la norma de gestió proposada, cal indicar que, en general, s'arrepleguen les consideracions del document d'abast.  
  
c) Contingut de la norma de gestió  
La norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran presenta el contingut mínim requerit en l'article 47.1 de la Llei 11/1994 d'espais naturals de la Comunitat Valenciana. A més, la memòria tècnica, que acompanya la norma de gestió, complementa la informació de la norma amb la documentació següent, que no és contingut de compliment obligatori segons la Llei 11/1994:  
- Síntesi descriptiva de l'àrea i les seues característiques principals, incloent-hi l'àmbit de la norma de gestió, les característiques geogràfiques generals, característiques socioeconòmiques i nuclis de població i infraestructures.  
- Identificació de pressions, impactes i amenaces.  
d) Hàbitats naturals i espècies presents en els espais XN 2000  
Analitzats els hàbitats i espècies que es consideraven presents en aquests espais de la XN 2000 en el document inicial estratègic i els que es consideren en la proposta de norma de gestió (annex III) de la versió preliminar del projecte de decret (i en la memòria tècnica que l'acompanya) trobem les diferències següents:  
- En relació amb els hàbitats d'interés comunitaris, per comparació amb els arreplegats per a la ZEC en el DIE, observem que en la proposta de norma de gestió s'afigen els següents:  
  
HÀBITATS D'INTERÉS COMUNITARI DE L'ANNEX I DIRECTIVA HÀBITAT  
Codi espai Nom de l'espai Hàbitat interés comunitari que s'afig en la proposta NG i que no arreplegava el DIE Superfície ocupada (ha)  
ZEC ES5223050 Serra d'en Galceran 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea (\*) 140,40  
  
  
- Espècies d'avifauna de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres.  
  
De la mateixa manera, en relació amb les espècies d'aus presents en els espais XN 2000, la proposta de norma de gestió justifica que desapareixen algunes espècies d'avifauna (que sí que arreplegava, al seu dia, el DIE) i s'actualitza aquesta relació amb la incorporació de l'àguila de panxa blanca:  
  
  
- Altres espècies de flora i fauna importants per a la gestió de l'espai  
També, s'actualitza en l'esborrany de la norma de gestió les espècies de flora i fauna importants per a la gestió de l'espai. En aquest sentit, en relació amb les espècies arreplegades en el DIE, s'incorpora la següent espècie d'aus:  
  
ALTRES ESPÈCIES DE FLORA I FAUNA IMPORTANTS   
PER A LA GESTIÓ DE L'ESPAI  
Codi espai Nom de l'espai Espècie que s'afig en la proposta NG i que no arreplegava el DIE Grup taxonòmic  
ZEC ES52223055 Serra d'en Galceran A084 Circus pygargus Arpellot cendrós Aus  
  
  
Nota: en la documentació aportada, s'incorpora, en l'apartat 2.1.4. Altres espècies de flora i fauna importants per a la gestió de l'espai, de l'annex III de la proposta de projecte de decret, l'àguila de panxa blanca, la qual no reflectim en la taula anterior per ja estar indicada la seua presència en l'apartat «Espècies d'avifauna de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres».  
  
B.3. Descripció de l'alternativa triada: proposta del pla  
B.3.1. Àmbit territorial  
L'àmbit territorial que és objecte de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'En Galceran queda determinat pel conjunt del lloc d'importància comunitària (LIC) Serra d'en Galceran i la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) Planiols-Benasques, ubicats tots aquests espais en la part central de la província de Castelló. La superfície territorial de la norma de gestió comprén 13.324,74 hectàrees i afecta un total d'11 municipis. Es detallen, a continuació, els espais LIC, que són objecte de declaració com a zona d'especial conservació (ZEC), i la zona ZEPA que configuren l'àmbit territorial de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran:  
  
  
Codi Espai Xarxa Natura 2000 Municipis afectats Superfície (hi ha)  
ES5223055 ZEC Serra d'en Galceran Les Coves de Vinromà, Tírig, la Serratella, Culla, la Torre d'en Besora, Vilar de Canes, la Serra d'en Galceran, Albocàsser, Vilanova d'Alcolea. 11.319,96  
ES0000449 ZEPA Planiols-Benasques Cabanes, Benlloch, Vilanova d'Alcolea 2.004,78  
  
  
S'arreplega, en la imatge següent, l'àmbit territorial de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran.  
  
  
  
  
En la memòria tècnica que acompanya la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran es complementa la informació territorial aportant, de forma genèrica, les característiques geogràfiques, geològiques, climàtiques i hidrològiques d'aquest àmbit, a més, de la caracterització socioeconòmica, incloent-hi els usos predominants del sòl, l'estructura de la propietat, els nuclis de població i les infraestructures supramunicipals existents, com són les vies de comunicació, l'aeroport de Castelló, les infraestructures energètiques (parcel·la fotovoltaica de 3,95 ha en la Serra d'en Galceran).  
Es fa menció expressa que dins dels espais de la norma de gestió no coincideixen altres figures de protecció.  
  
Objectius  
L'objectiu de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran és l'establiment de les mesures de conservació i de les mesures necessàries per a previndre el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial, a fi de mantindre o portar-los a un estat de conservació favorable, contribuint a fer front a la pèrdua de biodiversitat donant, així, compliment a la normativa comunitària (Directives 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, i Directiva 2009/147/CE, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació de les aus silvestres), estatal (Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat), i autonòmica (Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana).  
  
Els llocs d'importància comunitària han de ser declarats com a zona especial de conservació (ZEC) de conformitat amb el que estableix l'article 4.4 de la Directiva 92/43/CEE i en l'article 42.3 de la Llei bàsica estatal 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat, així com en l'article 29 4 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Valenciana. Aquesta declaració ha d'anar acompanyada de l'aprovació de les mesures de conservació que siguen necessàries per a respondre a les exigències ecològiques dels hàbitats i les espècies que van motivar la inclusió d'aquests llocs en la Xarxa Natura 2000, perquè així s'ha establit en l'article 6.1 de la Directiva 92/43/CEE. De la mateixa manera, la Directiva d'Aus Silvestres també exigeix que en les ZEPA s'establisquen mesures de conservació dels hàbitats de les espècies que han motivat la seua declaració a fi de procurar-ne la supervivència i reproducció. Ambdues exigències han sigut arreplegades en la legislació estatal, en concret en els articles 42.3 i 45 de la Llei 42/2007 i, també en la legislació autonòmica, açò és, en els articles 14 quater 1.a) i 29 4 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
De conformitat amb la Llei 11/1994, les mesures de conservació s'han de contindre en les denominades «normes de gestió».  
Al seu torn, la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, com a instrument de planificació ambiental dels espais XN 2000, incorpora els seus propis objectius de gestió relatius als hàbitats i espècies presents en el seu àmbit territorial.  
  
B.3.2. Descripció de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran  
Una vegada descrit l'àmbit territorial objecte de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, resumim, a continuació, les determinacions contingudes en la norma referida per a aconseguir l'objectiu específic de fer front a la pèrdua de biodiversitat.  
  
B.3.2.1. Inventari de tipus d'hàbitats i espècies presents en els espais, descripció del seu estat de conservació i dels criteris utilitzats per a interpretar-lo  
- Hàbitats naturals d'interés comunitari  
La norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran identifica per a la ZEC els hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE (Directiva Hàbitats) presents en l'espai.  
- Espècies d'interés comunitari  
S'indica que no s'han identificat espècies d'interés comunitari llistades en l'annex II de la Directiva 92/43/CEE (Directiva Hàbitats) presents en l'espai.  
- Espècies d'avifauna  
La norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran arreplega la informació actualitzada de les espècies d'aus incloses en l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres presents en la ZEPA objecte d'aquesta norma. En concret, hi ha un total de 5 espècies. A més, s'afigen altres 2 espècies de l'àmbit de la ZEC Serra d'en Galceran, com són l'àguila de panxa blanca i l'arpellot cendrós.  
- Altres espècies de flora i fauna importants per a la gestió dels espais  
En alguns dels àmbits de la ZEC es dóna la presència d'altres espècies importants per a la gestió dels espais. Es tracta d'espècies que han sigut considerades amenaçades a la Comunitat Valenciana, per estar incloses en les categories «vulnerable» o «en perill d'extinció» en els llistats actualitzats dels catàlegs valencians d'espècies de fauna i flora amenaçades. S'arrepleguen, per tant, en la norma de gestió.  
  
Determinació de l'estat de conservació dels hàbitats i espècies presents en els espais i criteris de valoració  
La norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran arreplega la informació següent:  
- Sistema d'avaluació  
El sistema d'avaluació de l'estat de conservació està basat en les directrius establides per a l'avaluació dels hàbitats i espècies davall l'informe d'aplicació de les Directives Hàbitats (article 17) i Aus (article 12). En concret, tal com s'explica en la memòria tècnica, la metodologia utilitzada s'explica de manera detallada en la «Guia per a l'avaluació de l'estat de conservació dels hàbitats i espècies en Xarxa Natura 2000», que pot consultar-se en la web de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
http://www.agricultura.gva.es/ca/web/espacios-protegidos/estado-de-conservacion  
- Valoració de l'estat de conservació actual dels hàbitats naturals i espècies  
La norma de gestió resumeix, en taules, per a la ZEC i ZEPA, l'estat de conservació dels hàbitats naturals i espècies presents en el seu àmbit territorial.  
- Definició de l'estat de conservació favorable dels hàbitats i espècies  
S'assumeix que l'estat de conservació favorable dels hàbitats i espècies per als diferents espais ve definit pel manteniment o millora dels valors actuals dels paràmetres d'avaluació.  
  
b.3.2.2. Objectius de conservació i gestió  
En la proposta de norma de gestió i en la memòria tècnica de la norma de gestió s'arrepleguen els objectius de gestió referents a:  
  
- Els hàbitats d'interés comunitari de presència confirmada en aquests espais:  
- Actualitzar periòdicament la informació cartogràfica de la superfície i cobertura, així com aquells paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació dels hàbitats.  
- Mantindre o millorar la distribució, superfície, cobertura i funcions específiques de cada un dels hàbitats en el moment d'entrada en vigor de la norma de gestió. Amb caràcter general, es permetrà l'evolució natural dels tipus d'hàbitats a altres comunitats ?no necessàriament més madures- de la seua sèrie successional, sempre que aquests canvis no es deguen a alteracions provocades directament o indirectament per l'activitat humana, i sense perjuí que l'estat de conservació de determinats hàbitats exigisca una intervenció activa en un altre sentit.  
  
- Les espècies de l'annex II de la Directiva Hàbitats i de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres presents en aquests espais:  
- Actualitzar de forma periòdica la informació sobre la grandària poblacional, així com d'aquells paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació de l'espècie.  
- Mantindre o millorar la població en el moment d'entrada en vigor de la norma de gestió, sempre que aquests paràmetres permeten considerar que l'espècie es troba dins «de l'estat de conservació favorable» i que les perspectives de futur per a aquestes variables siguen bones.  
  
- Mantindre els hàbitats de les espècies per mitjà de l'eliminació dels factors que estan afectant de forma negativa el seu estat de conservació.  
- Crear noves zones d'expansió de les espècies en l'àmbit de la norma per mitjà de la restitució, restauració o creació d'hàbitats adequats per a aquestes.  
  
- Al conjunt de l'espai  
A fi d'integrar els diferents objectius específics per als hàbitats i les diferents classificacions d'espècies, els objectius de gestió per al conjunt de l'espai pretenen redimensionar els anteriors de manera que puguen establir-se prioritats en funció de les directrius següents:  
  
- Concepció en xarxa  
Contribució de cada hàbitat i/o espècie al conjunt de la Xarxa Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional i europea.  
  
- Priorització de recursos  
Les mesures de gestió activa podran iniciar-se d'acord amb un calendari de prioritats basades en el grau d'importància de les espècies en un context de recursos limitats.  
  
En aquest sentit, l'ordre de prioritat per a l'execució de mesures de gestió se centrarà sobre els hàbitats prioritaris, en cas de ser necessari, serà el següent:  
\* Hàbitats naturals d'interés comunitari que es consideren d'especial prioritat (per ordre de prioritat):  
  
Codi Hàbitat  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
8130 Despreniments mediterranis occidentals i termòfils  
8120 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica  
  
  
\* Espècies (relacionades per ordre de prioritat):  
  
Nom espècie  
Circus pygargus Arpellot cendrós  
Aquila fasciata Àguila de panxa blanca  
  
  
  
- Context econòmic, social i territorial  
L'evolució l'aplicació de la norma de gestió tindrà en compte els canvis en el context econòmic, social i territorial de l'entorn de l'espai, de manera que s'adapte, en la mesura que siga possible, a les diferents necessitats i limitacions imposades pel medi socioeconòmic. Aquesta adaptació podrà tindre lloc sempre que no siguen contràries als objectius de gestió dels hàbitats i espècies i contribuïsca a aconseguir un estat de conservació favorable d'aquests.  
  
En la mesura que les activitats tradicionals ?com l'agricultura o la ramaderia extensiva- contribuïsquen a la conservació dels espais previstos en aquesta norma i al manteniment en un estat favorable dels hàbitats i espècies presents en aquests, es prestarà una atenció preferent a aquelles mesures que, en desplegament de la norma de gestió, es dirigisquen al foment de les activitats esmentades, amb especial atenció al suport econòmic derivat de l'aplicació dels instruments financers disponibles per a la Xarxa Natura 2000.  
Finalment, es considerarà un marc d'actuació prioritari en el desplegament i aplicació de la norma la informació sobre la Xarxa Natura 2000 entre la població local així com la conscienciació sobre els objectius que persegueix i la necessària implicació i participació activa dels habitants dels espais inclosos en la Xarxa per a garantir el compliment d'aquests objectius.  
B.3.2.3 Zonificació de l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió  
L'àmbit d'aplicació de la norma de gestió se zonifica orientativament, a efectes normatius i de gestió, en quatre categories de zones (zona A, zona B, zona C i zona D).  
Zona A  
Tal com s'indica en la memòria tècnica, la Zona A orienta sobre les àrees de la ZEC en les quals consta la presència d'hàbitats naturals d'especial prioritat inclosos en l'annex I de la Directiva Hàbitats. En aquest cas, l'únic hàbitat susceptible de ser inclòs en aquesta categoria correspon al 6220\* (Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea). Es tracta, no obstant això, d'un hàbitat que apareix de manera puntual en algunes zones de la ZEC i que a més es troba subjecte a problemes d'interpretació, tenint en compte el seu caràcter serial. Per aquesta raó, s'ha optat per no grafiar en la present norma cap zona dins de la present categoria de zonificació, sense perjuí que en desplegament d'aquesta s'adopten mesures específiques per a la conservació efectiva del mencionat hàbitat 6220\* en aquelles àrees que es determinen.  
Zona B  
La Zona B orienta aquelles àrees de la ZEC en les quals consta la presència d'hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva Hàbitats.  
  
Codi Hàbitat  
3250 Rius mediterranis de cabal permanent amb Glaucium flavum  
4090 Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga  
5210 Matolls arborescents de Juniperus spp.  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
8130 Despreniments mediterranis occidentals i termòfils  
8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica  
9240 Rouredes ibèriques de Quercus faginea i Quercus canariensis  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securinegion tinctoriae)  
9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia  
  
  
Tal com arreplega l'EATE la zona B tampoc representarà de manera exclusiva la presència d'hàbitats d'interés comunitari, és possible la presència d'hàbitats prioritaris a xicoteta escala en l'àmbit d'aquesta categoria de zonificació. En aquest cas, l'aplicació dels apartats normatius previstos per a un o un altre cas ha de basar-se en la presència o no, sobre el terreny, de l'hàbitat que pertoque, independentment de la categoria de zonificació.  
  
Zona C  
Àrees incloses en ZEPA i en ZEC que no formen part de les categories A, B o D i que presenten valor com a hàbitat per a les espècies considerades en la norma de gestió.  
  
Zona D  
Comprén aquelles àrees incloses en ZEPA o ZEC que no presenten valors naturals que hagen de ser conservats a través de la Xarxa Natura 2000.  
Tal com arreplega la memòria tècnica, la superfície i contribució relativa de cada una d'aquestes categories de zonificació dins de l'espai és, orientativament, la següent:  
  
Categoria de zonificació Superfície en hectàrees De l'àmbit de les normes  
Zona A No cartografiada - -  
Zona B 7.483 56 %  
Zona C 5.429 41 %  
Zona D 414 3 %  
Superfície TOTAL àmbit NG: 13.325 100 %  
  
  
La representació cartogràfica d'aquesta zonificació s'arreplega en l'apartat 4. Zonificació de l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió. Com indica l'EATE, ha de considerar-se que la zonificació prevista en la norma representa una aproximació al tipus d'hàbitat que correspon per a cada categoria i és sobre l'hàbitat present en el medi sobre el qual s'aplicarà la normativa, els criteris o les actuacions previstes en la norma de gestió per a cada una de les categories.  
  
B.3.2.4. Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions  
La normativa d'aplicació directa té per objecte establir normes reglamentàries i administratives que responguen a les exigències ecològiques dels hàbitats i espècies que van motivar la inclusió dels espais en la Xarxa Natura 2000, així com evitar en general el deteriorament dels hàbitats i les alteracions de les espècies.  
El règim d'avaluació de repercussions té com a fi establir la regulació detallada a què es refereixen els articles 6 i 8 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, tenint en compte les característiques específiques de l'espai i les necessitats de conservació dels hàbitats i espècies que van motivar la designació per a la seua incorporació a la Xarxa Natura 2000.  
En la normativa d'aplicació directa, proposada en la norma de gestió (apartat 5), es concreta, en funció de la zonificació establida i dels hàbitats i espècies objecte de conservació, una relació d'activitats i actuacions que, clarament, són considerades incompatibles i, per tant, no subjectes al règim d'avaluació de repercussions del Decret 60/2012. Als efectes d'aquesta norma de gestió la normativa d'aplicació directa queda agrupada de la manera següent:  
a) Normes per a la protecció d'hàbitats naturals  
Les normes que s'indiquen en aquest apartat s'aplicaran a les àrees incloses en la Zona B, considerant-se les actuacions relacionades en el dit apartat com incompatibles.  
Fem l'observació que no s'arrepleguen normes específiques per a la protecció d'hàbitats prioritaris en zona A (en concret, per a l'hàbitat 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea).  
b) Normes per a la protecció d'espècies de fauna i flora.  
Les normes que s'indiquen en aquest apartat s'aplicaran a les àrees incloses en les zones B i C, mentre no estiguen relacionades directament amb mesures de gestió del lloc establides en la mateixa norma de gestió i/o siguen considerades com a tals per part de l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000.  
Pel que fa al règim d'avaluació de repercussions, la norma de gestió distingeix entre:  
a) Plans, programes i projectes que entren dins de l'àmbit d'aplicació territorial i material del Decret 60/2012, de 5 d'abril, d'avaluació de repercussions sobre els espais de la XN 2000 objecte d'aquesta norma de gestió.  
b) Plans, programes i projectes que clarament queden exclosos de l'obligació d'avaluar les seues repercussions sobre els ZEC i ZEPA d'aquesta norma de gestió.  
c) Resta de supòsits. Quedaran subjectes a avaluació detallada de les seues repercussions sobre els espais protegits de la XN 2000 objecte d'aquesta norma de gestió.  
Pel que fa a l'àmbit d'aplicació territorial, i de conformitat amb el que preveu l'article 3 del Decret 60/2012, el règim d'avaluació de repercussions s'aplicarà en les àrees següents:  
a) Tot l'àmbit de la ZEC inclosa en la present norma de gestió.  
  
b) Tot l'àmbit de la ZEPA inclosa en la present norma gestió  
c) L'àrea constituïda pel domini públic hidràulic i la zona de servitud de les conques fluvials del Riu dels Estrets ?ubicat al nord de la Serra d'Esparreguera ?i del Barranc de la Valltorta- ubicat al nord de la Serra d'en Galceran ?situada fins a 500 metres aigües amunt a comptar del límit de la ZEC.  
Així mateix, i de conformitat amb el que indica l'apartat 8 de l'annex del decret esmentat, es considerarà que entren dins del camp d'aplicació material del decret els projectes següents:  
a) La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a declaració o estimació d'impacte ambiental.  
b) L'obertura o canvi de traçat de camins i pistes rurals i forestals.  
  
c) L'obertura de noves vies d'escalada en modalitat de via ferrata.  
d) En l'àmbit de la ZEPA inclosa en la present norma de gestió, els plans tècnics d'ordenació cinegètica, quan prevegen zones d'ensinistrament de gossos en les proximitats de zones de reproducció de l'arpellot cendrós.  
e) Els plans tècnics d'ordenació forestal  
f) Els aprofitaments de forestals de fusta quan superen 10 m³ de fusta o 20 esteris de llenya o es duguen a terme entre l'1 de març i el 31 de juliol (període de reproducció de les aus).  
Arrepleguem, a continuació, la taula resum amb les normes d'aplicació directa i concreció de l'obligació d'avaluar aportada per la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran.  
  
Taula-resum. Normes d'aplicació directa i concreció de l'obligació d'avaluar  
  
ACTUACIONS NO AUTORITZABLES (EXCLOSES D'AVALUACIÓ DE REPERCUSSIONS PER INCOMPATIBILITAT AMB LA CONSERVACIÓ) ZONES  
 B C D  
L'extracció de graves quan afecte l'àmbit de l'hàbitat 3250. X   
Qualsevol actuació o activitat que implique l'eliminació de l'hàbitat 5210 o qualsevol de les seues espècies característiques, en particular Juniperus phoenicea X   
La pràctica de l'escalada en aquelles àrees que, en desplegament de la present norma i en aplicació de l'article 11 del Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació del senderisme i esports de muntanya, siguen considerades com a zones sensibles per la presència dels hàbitats 8130 (Despreniments mediterranis occidentals i termòfils) o 8210 (Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica). X   
Les que resulten incompatibles amb la classificació i qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades X X X  
Qualsevol actuació que represente una afecció directa sobre les àrees de nidificació de l'arpellot cendrós en el període comprés entre març i juliol, ambdós inclosos. X X   
  
  
  
  
ACTUACIONS QUE NO REQUERIRAN AVALUACIÓ DE REPERCUSSIONS (SENSE AFECCIÓ PREVISIBLE SOBRE HÀBITATS O ESPÈCIES) B C D  
Aquelles actuacions relacionades amb la gestió del lloc i amb els objectius de conservació dels espais Xarxa Natura 2000 presents en l'àmbit de la norma de gestió considerades com a tals per l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000. X X   
Qualsevol pla, programa, projecte o actuació que es desenvolupe en l'àmbit de la Zona D establida en la present norma de gestió, amb l'excepció de les actuacions industrials que puguen representar, per les seues característiques específiques, una emissió de contaminants gasosos o d'abocaments d'aigües residuals susceptibles d'afectar les àrees situades fora de la mencionada Zona D.  
 X  
Aquells plans, programes, projectes o activitats que s'han considerat com incompatibles en les normes d'aplicació directa de la present norma de gestió, sense perjuí del que s'indica en l'apartat corresponent respecte a la possibilitat d'autorització excepcional d'aquests  
 X X X  
Aquelles actuacions de conservació, rehabilitació, millora o manteniment de les instal·lacions i infraestructures ja existents en l'àmbit de la present norma, fins que no suposen un increment de la superfície o volum ni s'altere el seu traçat o característiques.  
 X X X  
La pràctica de l'agricultura (incloent-hi les actuacions habituals relacionades amb aquesta, com ara canvi de cultiu, anivellació i agrupació de parcel·les, mecanització, etc.) en aquells àmbits en què es produïsca aquesta pràctica a l'entrada en vigor d'aquestes normes.  
 X X X  
La pràctica de l'activitat cinegètica basant-se en la seua legislació sectorial aplicable X X X  
La ramaderia extensiva, excepte en aquelles àrees que de forma explícita s'indiquen en desplegament d'aquestes normes a fi d'evitar afeccions significatives sobre hàbitats o espècies considerades com especialment sensibles. X X X  
Les actuacions en instal·lacions ramaderes existents destinades a la seua adaptació a les diferents legislacions sectorials i que no suposen un increment de la capacitat d'explotació.  
 X X   
Les activitats i aprofitaments forestals de qualsevol naturalesa quan es duguen a terme a l'empara d'un instrument de gestió aprovat per la Generalitat Valencià i que compte amb avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l'òrgan competent. X X X  
Quan siguen desenvolupades o expressament autoritzades per l'òrgan de conca, les actuacions ordinàries de conservació de llits ?com la retirada d'elements obstructius?. així com l'eliminació d'espècies al·lòctones i les obres d'emergència.  
 X X X  
La pràctica de l'escalada o altres activitats de muntanya en aquells àmbits en què es produïsca aquesta pràctica a l'entrada en vigor de la present norma de gestió fins que no contradiga apartats anteriors d'aquestes normes X X X  
Els tractaments silvícoles per a la millora de les masses amb criteris de conservació de l'hàbitat. X X   
  
  
  
ACTUACIONS QUE REQUERIRAN AVALUACIÓ DE REPERCUSSIONS B C D  
El desbrossament no selectiu o la rompuda de terrenys ocupats a l'entrada en vigor de la present norma per vegetació natural. X X   
La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a declaració o estimació d'impacte ambiental. X X   
L'obertura o canvi de traçat de camins i pistes rurals i forestals. X X   
En l'àmbit de la ZEPA inclosa en la present norma de gestió, els plans tècnics d'ordenació cinegètica, quan prevegen zones d'ensinistrament de gossos en les proximitats de zones de reproducció de l'arpellot cendrós. X   
L'obertura de noves vies d'escalada en modalitat de via ferrata. X   
Els plans tècnics d'ordenació forestal X X   
Els aprofitaments de forestals de fusta quan superen 10 m³ de fusta o 20 esteris de llenya o es duguen a terme entre l'1 de març i el 31 de juliol (període de reproducció de les aus). X X   
Resta de supòsits compresos en l'àmbit d'aplicació material del Decret 60/2012 no indicats explícitament en els apartats anteriors.  
 X X X  
  
  
B.3.2.5. Criteris orientadors i mesures de gestió activa  
- Criteris orientadors  
En la present norma, atenent tant les característiques dels hàbitats i espècies inclosos en aquesta com la naturalesa de les activitats que es desenvolupen en el seu àmbit, no s'ha considerat necessari establir criteris orientadors generals respecte a cap d'aquestes activitats. No obstant això, i tenint en compte l'eventual afecció que sobre la ZEPA pot representar l'entrada en funcionament de l'aeroport de Castelló, no es descarta la possibilitat que en el futur siga convenient establir, de forma coordinada amb els departaments competents en aviació civil i seguretat aèria, un apartat específic respecte d'això.  
  
- Mesures de gestió activa  
Les mesures de gestió activa constitueixen el conjunt d'actuacions necessàries que han d'executar-se amb la finalitat que els hàbitats i/o espècies de les ZEC i la ZEPA, i en especial aquells que s'hagen proposat com a objectiu, mantinguen o aconseguisquen un estat de conservació favorable.  
En aquest sentit, la norma de gestió conté un conjunt de mesures, de diversa naturalesa, que poden englobar-se, de forma genèrica, en els apartats següents:  
a) Avaluació de comunitats  
1. Estudi i seguiment dels hàbitats d'interés comunitari d'especial prioritat.  
2. Seguiment de l'estat de conservació de les espècies  
b) Millora, restauració i conservació.  
Comprén un grup d'actuacions destinades a millorar l'estat de conservació de la flora i fauna, afavorir la regeneració de les zones degradades i corregir els principals impactes i amenaces, tant actuals com potencials, que succeeixen en la zona. S'han considerat les actuacions següents:  
1. Prevenció d'incendis forestals  
2. Coordinació amb els ajuntaments per a compatibilitzar l'activitat de l'escalada amb les necessitats de conservació dels hàbitats naturals i les espècies.  
c) Informació dels valors naturals per a fomentar la conservació i el desenvolupament sostenible de l'entorn  
Es considera l'actuació següent:  
1. Campanya d'informació i conscienciació ciutadana entre la població local  
  
B.3.2.6 Programa d'actuacions  
La norma de gestió presenta un programa d'actuació en què s'arreplega el conjunt de les mesures i/o actuacions de gestió directa, indicant la seua prioritat d'execució en cada zona, la font de finançament, la seua estimació econòmica, la responsabilitat sectorial de l'actuació i la previsió econòmica d'anualitats.  
El programa d'actuacions té un pressupost estimat de 60.073 euros, que resumim en la taula següent:  
  
  
  
  
B.3.2.7. Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i espècies  
L'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i espècies presents en la ZEC i ZEPA objecte de la norma de gestió es realitzarà periòdicament, coincidint en el temps amb la realització dels Informes d'aplicació previstos en l'article 17 de la Directiva Hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i en l'article 12 de la Directiva d'Aus Silvestres (Directiva 2009/147/CE).  
Es proposen dos sistemes d'indicadors: indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió, i indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
  
- Indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió  
  
Mesura de Gestió Activa Indicadors  
 Realitzacions Resultats  
1. Estudi i seguiment dels hàbitats d'interés comunitari. Nombre de treballs tècnics i científics que es realitzen per a conéixer l'estat de conservació. Superfície d'hàbitats d'interés comunitari respecte del total, sobre els quals es disposa d'informació per a realitzar el seguiment del seu estat de conservació.  
2. Estudi i seguiment de les espècies d'interés comunitari Nombre de treballs tècnics i científics que es realitzen per a conéixer l'estat de conservació Nombre d'espècies d'interés comunitari respecte del total, sobre els quals es disposa d'informació per a realitzar el seguiment del seu estat de conservació.  
3. Prevenció d'incendis forestals Pressupost per hectàrees, de les actuacions realitzades destinades a la prevenció d'incendis forestals. Superfície cremada per any en l'àmbit de la norma de gestió.  
4. Coordinació amb els ajuntaments per a compatibilitzar l'activitat de l'escalada amb les necessitats de conservació dels hàbitats naturals i les espècies Nombre de treballs executats per a identificar totes les zones d'escalada, inventari de vies d'escalada i identificació de zones sensibles per a localitzar i valorar el possible impacte Nombre de zones sensibles identificades.  
  
Nombre de zones d'escalada en l'àmbit de la norma de gestió.  
  
Nombre de zones sensibles respecte al total, de les quals es disposa d'informació per a realitzar l'avaluació i seguiment del seu estat.  
  
5. Campanya d'informació i conscienciació ciutadana entre la població local Nombre d'activitats divulgatives i publicacions elaborades Nombre de consultes efectuades a l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000 i als ajuntaments inclosos en l'àmbit de la norma sobre l'aplicació d'aquesta.  
  
  
  
- Indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats  
- Indicadors de seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
Són els mateixos indicadors (paràmetres) que s'utilitzen per a establir l'estat de conservació, en aquest cas serveixen per a valorar si l'evolució dels elements de gestió és positiva o negativa respecte a aquest «estat de conservació favorable» a mantindre o aconseguir.  
- Indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió en relació amb el seguiment.  
S'estableixen dos indicadors:  
- 1. Grau de seguiment: percentatge (%) d'espècies i hàbitats per a les quals s'ha avaluat l'estat de conservació als 6 anys.  
- 2. Grau d'avanç en objectius de conservació: percentatge (%) d'espècies i hàbitats que:  
a) Mantenen l'estat de conservació  
b) Milloren l'estat de conservació  
c) Empitjoren l'estat de conservació  
  
A aquest efecte, el llindar per a quantificar un canvi en l'estat de conservació es defineix com el pas d'una categoria a una altra, de manera que en la figura següent, qualsevol canvi de categoria de dreta a esquerra és una millora i un empitjorament en el sentit contrari:  
  
Favorable Desfavorable-inadequat Desfavorable-dolent  
Empitjora l'estat de conservació  
Millora l'estat de conservació  
  
  
El canvi de la categoria desconegut a qualsevol altra categoria no es considera com una millora o empitjorament de l'estat de conservació, encara que si un avanç en el grau de coneixement de l'espècie o l'hàbitat. De la mateixa manera, el pas d'un estat de conservació conegut a la categoria desconegut, implica només un retrocés en el grau de coneixement.  
  
B.3.3. Infraestructura verda  
Conforme s'assenyala en la directriu 38 de l'ETCV, es defineixen allí els espais que integren la infraestructura verda, així com els elements que garanteixen la connectivitat territorial i funcional entre aquests.  
De conformitat amb aquesta directriu 38 de l'ETCV, els espais que constitueixen la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana, declarats d'acord amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i biodiversitat, constitueixen espais que integren la infraestructura verda.  
  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Antecedents  
Tenint en consideració la tramitació sectorial i ambiental duta a terme, fins ara, en relació amb la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, descrita en l'apartat A) Anàlisi del procés d'avaluació d'aquest document, i atés que, com indica l'informe d'al·legacions, «per raons d'operativitat, s'ha optat per incloure en el present informe els resultats dels dos períodes d'exposició pública», és per això que l'avaluació del resultat de les consultes es realitza basant-se en els documents i informes que són objecte del mencionat informe d'al·legacions, de data 27 d'abril de 2016.  
  
C.2) Fase de posada a disposició del públic i consulta a administracions en la 1a exposició pública (27 febrer 2014)  
La 1a informació pública es realitza per mitjà d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), núm. 7222, de 26 de febrer de 2014, i en aquesta queden exposats, per un termini de 45 dies hàbils, a partir de l'endemà de la publicació, els documents de la versió preliminar del projecte de decret i el pla de participació.  
Durant la 1a exposició pública (DOCV 7222, 26.02.2014) es van rebre un total de 17 contestacions i/o al·legacions com a resultat de les consultes realitzades pel promotor (Direcció General del Medi Natural), del pla de participació pública i de l'anunci d'informació pública en el DOCV, de les quals 13 corresponen a informes rebuts de distintes administracions consultades i 4 a al·legacions d'ajuntaments.  
  
Tots els informes i al·legacions rebudes en aquesta fase que realitzaven observacions o consideracions als documents exposats al públic van ser degudament contestades de forma motivada per la Direcció General del Medi Natural.  
Resumim, en la taula següent, la relació de consultes realitzades i escrits de contestació rebuts:  
  
  
  
  
  
  
  
C.3) Fase de posada a disposició del públic i consulta a administracions en la 2a exposició publica (27 març 2015)  
Complint la tramitació ambiental, arreplegada en el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, emés en data 30 d'abril de 2015, cal realitzar l'exposició pública de l'estudi ambiental i territorial estratègic i de la versió preliminar de les normes de gestió.  
  
La 2a informació pública es realitza per mitjà d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) núm. 7541, de 5 de juny de 2015, i queden exposats, per un termini de 45 dies hàbils, a partir de l'endemà de la publicació, els documents de la versió preliminar del projecte de decret, que inclou la norma de gestió, l'estudi ambiental i territorial estratègic, la memòria tècnica i el pla de participació.  
  
Durant la 2a exposició pública (DOCV 5 juny de 2015) es van rebre un total de 12 contestacions i/o al·legacions com a resultat de les consultes realitzades pel promotor (Direcció del Medi Natural), del pla de participació pública i de l'anunci d'informació pública en el DOCV, de les quals 9 corresponen a informes rebuts de distints organismes de l'administració autonòmica consultats; 1 a al·legació de l'Administració local (Ajuntament de Cabanes) i 1 al·legació d'associació (Federació d'esports de muntanya i escalada de la CV).  
Tots els informes i al·legacions rebuts després de la segona exposició al públic i consultes que realitzaven observacions o consideracions als documents exposats van ser degudament contestades de forma motivada per la Direcció General del Medi Natural.  
Resumim, en la taula següent, la relació de consultes realitzades i escrits de contestació rebuts:  
  
  
  
  
C.4) Modificacions introduïdes en els documents de la norma de gestió com a conseqüència de la informació pública i consultes  
Com A resultat del procés d'informació pública i consultes s'introdueixen diverses modificacions als documents exposats que s'incorporen tant a la memòria tècnica com en la norma de gestió (annex III del projecte de decret). Entre les principals modificacions introduïdes, es destaquen:  
1. Es corregeixen diversos errors tipogràfics i toponímics detectats. Se substitueix la denominació de la zona 0 per la de «Zona D».  
2. Es modifica el preàmbul del projecte de decret a fi d'incorporar-hi una consideració específica sobre la rellevància de la conservació dels espais de la XN 2000.  
3. S'ha incorporat a l'apartat corresponent de la memòria tècnica la cartografia de zones afectades per incendis forestals, així com diverses referències legals relatives a les normes de seguretat en prevenció d'incendis (Decret 7/2004, de 23 de gener) i als plans de prevenció d'incendis.  
4. S'ha incorporat a l'apartat corresponent de la memòria tècnica la informació disponible sobre les forests d'utilitat pública afectades.  
  
5. Es modifica l'apartat de la memòria tècnica corresponent als objectius de conservació a fi d'incloure en l'apartat 3.1.1. un objectiu relatiu a la millora de les poblacions de les espècies amb avaluació global com d'estat de conservació desfavorable. S'afig a l'apartat 3.1.2. una referència a l'evolució natural dels hàbitats sense perjuí que l'estat de conservació de determinats hàbitats exigisca una intervenció activa en un altre sentit. Igualment, s'incorpora a l'apartat 3.3 una menció explícita a la contribució de les activitats tradicionals a la conservació de l'espai i una referència explícita a la informació i conscienciació ciutadana entre la població local.  
  
6. Es modifica el títol dels apartats denominats «Directrius de gestió activa», que passen a denominar-se «Criteris orientadors». S'incorporen als apartats esmentats comentaris i matisacions a partir d'allò que s'ha indicat en les al·legacions que fan referència a aquests.  
7. Es modifica l'apartat corresponent a la normativa d'aplicació directa i es reestructura el seu contingut.  
8. A partir dels suggeriments i al·legacions presentades, s'han introduït modificacions específiques respecte als aspectes següents:  
  
1. S'incorporen a l'apartat 6.2.1, com a subjectes a avaluació de repercussions, les actuacions següents:  
?La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a declaració o estimació d'impacte ambiental.  
?Les activitats silvícoles i els eventuals aprofitaments que no es duguen a terme com a desenrotllament d'un instrument de gestió aprovat.  
2. S'exclouen del mencionat règim d'avaluació de repercussions, entre altres, les actuacions següents:  
?Les actuacions ordinàries de conservació de llits ?com la retirada d'elements obstructius- així com l'eliminació d'espècies al·lòctones i les obres d'emergència, quan siguen desenvolupades per l'òrgan de conca.  
?El manteniment o reparació de camins i pistes rurals i forestals quan no implique ampliació o canvi de traçat.  
?Les activitats i aprofitaments forestals de qualsevol naturalesa quan es duguen a terme a l'empara d'un instrument de gestió aprovat per la Generalitat Valencià i que compte amb avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l'òrgan competent.  
  
?La pràctica de l'agricultura (incloent-hi les actuacions habituals relacionades amb aquesta, com ara canvi de cultiu en superfícies inferiors a una hectàrea, anivellació i agrupació de parcel·les, mecanització, etc.) en aquells àmbits en què es produïsca aquesta pràctica a l'entrada en vigor de la present norma.  
?La ramaderia extensiva, excepte en aquelles àrees que de forma explícita s'indiquen en desplegament d'aquestes normes a fi d'evitar afeccions significatives sobre hàbitats o espècies considerades com especialment sensibles.  
?Les actuacions de manteniment d'infraestructures existents.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació de la norma de gestió  
La norma de gestió es desenvolupa de conformitat amb la legislació comunitària, estatal i autonòmica d'aplicació, anteriorment referida, i permet integrar les consideracions ambientals, en concret, a través de les mesures de conservació i de les mesures necessàries per a previndre el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial, promovent un desenvolupament sostenible, harmonitzant, a més, les seues previsions i determinacions amb els usos preexistents en el dit territori, tot això amb l'objectiu de fer front a la pèrdua de biodiversitat.  
Les normes d'aplicació directa que s'estableixen en la present norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran no modificaran de manera significativa les regulacions establides en altres instruments de planificació ambiental presents en aquest àmbit. D'altra banda, la norma de gestió respecta la planificació urbanística pel que fa als sòls urbans i urbanitzables classificats en el seu àmbit, fet que queda patent en incloure aquestes àrees en la denominada Zona D.  
  
En relació amb els possibles efectes sobre la planificació territorial i sobre la planificació sectorial implicada, cal recordar que la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals de la Comunitat Valenciana (art. 47 quater) indica que les normes de gestió «són vinculants tant per a les administracions públiques com per als particulars, prevalen sobre el planejament territorial i urbanístic i sobre qualsevol altre instrument sectorial d'ordenació o gestió de recursos naturals».  
  
Tenint en consideració l'anterior, cal indicar que tots els espais sobre els quals s'aplica aquesta norma de gestió s'ubiquen en sòl no urbanitzable sobre el qual, a més, com indicàvem, i així arreplega la documentació tècnica que acompanya la norma de gestió, hi ha altres planificacions sectorials i ambientals que la norma de gestió arreplega i considera.  
En relació amb els possibles efectes previsibles sobre elements estratègics del territori, cal tindre en compte que la Xarxa Natura 2000, i els distints espais que la conformen, ja són, en si mateixos, un element estratègic del territori, fonamental de la infraestructura verda prevista en el Decret 1/2001, de 13 de gener, del Consell, pel qual s'aprova l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV, directrius 37, 38 i 39) i que també arreplega el títol I de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Per això, la norma de gestió tindrà efectes positius sobre els elements estratègics del territori i contribuirà a complir a l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
Respecte als efectes ambientals previsibles de la norma de gestió sobre la biodiversitat, la fauna i la flora són positius, ja que es tracta d'un instrument d'ordenació orientat a la conservació dels hàbitats i espècies que han determinat la seua inclusió en els espais de la xarxa Natura 2000 i a l'establiment de les mesures necessàries per a previndre el deteriorament i les alteracions dels dits hàbitats i espècies a fi de mantindre'ls o portar-los a un estat de conservació favorable.  
De la mateixa manera es consideren positius els efectes sobre el paisatge que tindrà l'aplicació de la norma de gestió, ja que sent els espais de la Xarxa Natura 2000 recursos paisatgístics, de conformitat amb la legislació protectora del paisatge, la mateixa norma de gestió pot ser considerada com un instrument que contribuirà a fixar els objectius de qualitat paisatgística per a aquests espais.  
La consideració de les normes d'aplicació directa, així com dels criteris orientadors, que s'estableixen en la norma de gestió tindran efectes positius en relació amb els factors climàtics i, en especial, sobre el problema del canvi climàtic, atés que augmentaran la capacitat de resiliència del territori, açò és, la seua capacitat d'adaptació a aquest problema.  
  
De la mateixa manera, també poden considerar-se positius, en general, els efectes sobre la terra, l'aigua i l'aire, atés que la norma de gestió promou un ús racional d'aquests dirigit a la seua millora i conservació en bon estat, en l'àmbit dels espais de la Xarxa Natura 2000.  
  
Es consideren positius els efectes sobre la població, en la mesura que contribuiran a garantir la seguretat jurídica a l'hora de desenvolupar les seues actuacions en el marc de la Xarxa Natura 2000 i possibilitaran l'arribada de recursos financers en el marc de les polítiques comunitàries, estatals i autonòmiques de caràcter agrari i regional.   
En aquest sentit, s'estima adequada la proposta de normes d'aplicació directa de la present norma de gestió, ja que pretén posar èmfasi en aquelles actuacions que poden tindre major incidència sobre els hàbitats i espècies de flora i/o fauna d'interés comunitari presents en aquests espais de la Xarxa Natura 2000. S'observa un esforç important per mantindre aquelles actuacions i activitats realitzades tradicionalment (relacionades fonamentalment amb l'agricultura, la ramaderia, la gestió forestal, els serveis silvícoles i activitats cinegètiques) que en les condicions que estableix la norma de gestió contribueixen o col·laboren a l'objectiu de previndre el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 en aquest àmbit territorial, a fi de mantindre'ls o portar-los a un estat de conservació favorable.  
  
La proposta de norma de gestió es mostra conciliadora amb les activitats lúdiques, en particular, amb la pràctica de l'escalada, que realitzen de forma tradicional en aquests àmbits. No obstant això, no es fa referència específica a la resta d'activitats relacionades amb l'ús públic del medi en grups organitzats, incloent-hi competicions esportives o altres esdeveniments esportius, lúdics o culturals, que entenem estaran subjectes al règim general d'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000.  
Cal indicar que la norma de gestió es mostra respectuosa, amb aquelles activitats de conservació, rehabilitació, millora o manteniment de les instal·lacions i de les infraestructures existents. Pot considerar-se, per tant, que són proporcionades les restriccions que estableix aquesta norma de gestió derivant cap al règim d'avaluació de repercussions l'esforç d'anàlisi i consideració de la gran majoria de les activitats i actuacions que es pretenguen implantar o ampliar en l'àmbit de la norma.  
  
Per tot l'anterior, es considera que la proposta de norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, és adequada per a assolir els objectius de conservació que persegueix per als espais de la Xarxa Natura 2000 inclosos en el seu àmbit territorial i la tramitació duta a terme s'ajusta als requeriments de l'avaluació ambiental estratègica.  
  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació de la norma de gestió.  
En l'apartat 8, règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i espècies, de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran (annex III del projecte de decret) es proposen dos sistemes d'indicadors per al seguiment: d'una banda els indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió i, d'altra banda, els indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
  
L'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i espècies presents en la ZEC i ZEPA objecte de la present norma de gestió es realitzarà periòdicament, coincidint en el temps amb la realització dels informes d'aplicació previstos en la Directiva Hàbitats (Directiva 92/43/CEE).  
  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que disposa l'art. 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que s'han exposat, es proposa donar la conformitat a la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran presentada per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, la qual s'haurà d'acompanyar d'aquest document, així com s'hauran d'incorporar a la norma de gestió, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
1. Corregir en l'apartat 2.3 de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), que acompanya la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, les referències errònies als plans i programes territorials sectorials que es troben derogats o aprovats i vigents en les zones de la Xarxa Natura 2000 d'aquesta norma de gestió. En concret les referències al Pla integral de residus, Patricova i al Pla hidrològic de la conca del Xúquer. Ha d'indicar-se:  
Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCV) aprovat per Decret 81/2013, de 21 de juny, del Consell. Ordre de 4 d'octubre de 2001, del conseller de Medi Ambient, per la qual s'aprova el Pla zonal de residus de la Zona I (DOGV 4115, 26.10.2001).  
Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana aprovat per Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell.  
Pla hidrològic del Xúquer aprovat pel Reial decret 1/2016, de 8 de gener.  
  
2. Encara que l'esborrany de projecte de decret, l'EATE i la memòria tècnica justifiquen la innecessarietat de cartografiar la categoria de zonificació denominada Zona A, en la qual s'arreplega l'hàbitat prioritari 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea, en les normes d'aplicació directa sí que ha de fer-se referència concreta a la Zona A. En particular, hauran de concretar-se normes específiques per a la seua protecció, i arreplegar-se en la taula resum amb les normes d'aplicació directa i la concreció de l'obligació d'avaluar aportada per la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran. Com a mínim hauran de considerar-se les mateixes actuacions que no són compatibles en zona B.  
En aquest sentit, seria convenient incloure en la cartografia de zonificació algun signe indicatiu de l'existència o presència de l'hàbitat 6220\* Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea, com sí que apareix arreplegat, amb caràcter orientatiu, en la cartografia de la memòria tècnica aportada, i adjuntar-hi, si és el cas, una cartografia de detall de la seua localització i extensió.  
En cas de considerar que les formacions presents de l'hàbitat 6220\* són poc significatives i/o irrellevants als efectes de la zonificació, s'hauria d'optar per indicar expressament que no hi ha Zona A en l'àmbit de la norma de gestió, de manera que no siga necessari concretar normes d'aplicació directa i concreció de l'obligació d'avaluar respecte d'aquesta categoria de zonificació.  
  
3. Encara que en l'àmbit de la ZEPA no s'ha arreplegat l'existència de la zonificació amb la categoria de Zona B, caldria reconsiderar i analitzar si convé introduir en aquesta categoria que sí que es considera com a actuació que requerirà avaluació de repercussions l'arreplegada per a la zona C amb el text «En l'àmbit de la ZEPA inclosa en la present norma de gestió, els plans tècnics d'ordenació cinegètica, quan contemplen zones d'ensinistrament de gossos en les proximitats de zones de reproducció de l'arpellot cendrós». Així mateix, caldria reconsiderar si aquesta norma és d'aplicació exclusiva en l'àmbit de la ZEPA o hauria d'ampliar-se a l'àmbit territorial de la norma de gestió, ja que l'hàbitat 5330 (Matolls termomediterranis i preestèpics), sobre el qual es realitza la cria de l'arpellot cendrós, representa entorn del 13,2 % de la superfície de la ZEC.  
  
4. Substituir, en la redacció definitiva, entre les activitats que se subjecten a avaluació de repercussions, la referència a «La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a declaració o estimació d'impacte ambiental» per la següent redacció «La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a procediment d'avaluació ambiental, d'acord amb la legislació vigent».  
  
5. Proposar per a la mesura de gestió activa núm. 5 (9. Campanya d'informació i conscienciació ciutadana entre la població local) indicadors de resultat, com pot ser:  
5.a) % de la població que coneix la norma de gestió  
5.b) % de participació en les activitats divulgatives  
La declaració ambiental i territorial estratègica conté les determinacions finals de caràcter ambiental que han d'incorporar-se a la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran, sense perjuí de qualssevol altres que s'establisquen en els informes i/o autoritzacions que li siguen aplicables. La declaració ambiental i territorial estratègica és preceptiva i determinant i ha de ser tinguda en compte immediatament abans de l'aprovació definitiva. La declaració ambiental i territorial estratègica ha de figurar com a document integrant de la documentació definitiva de la norma de gestió.  
Respecte als plans i programes que puguen implementar-se en l'àmbit de la norma de gestió no s'eximeix del seu sotmetiment al tràmit d'avaluació ambiental, si així està previst en la normativa en matèria d'avaluació ambiental d'aplicació. De la mateixa manera, aquells projectes, actuacions i activitats que es pretenguen desenvolupar en aquest àmbit, fins i tot respectant les condicions establides en aquesta norma de gestió, no s'eximeixen tampoc del seu sotmetiment al tràmit d'avaluació ambiental, si així està previst en la normativa en matèria d'avaluació ambiental d'aplicació.  
Conforme a l'art. 56 de la LOTUP (Llei 5/2014, de 25 de juliol) una vegada aprovada definitivament la norma de gestió avaluada, l'òrgan promotor posarà disposició de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, com a òrgan ambiental, i de les altres administracions públiques afectades i del públic la documentació següent:  
  
a) Còpia de la norma de gestió aprovada  
b) Una declaració expressiva que resumisca els aspectes següents:  
1) De quina manera s'han integrat en la norma de gestió els aspectes ambientals i territorials  
2) Com s'han pres en consideració l'estudi ambiental i territorial estratègic, la declaració ambiental i territorial estratègica i el resultat de les consultes, discrepàncies i al·legacions.  
c) Un resum no tècnic sobre la documentació continguda en els punts a) i b)  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i es posarà a disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació de la norma de gestió en el termini màxim de dos anys des de la publicació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 10.3 del Decret 135/2011, de 30 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament dels òrgans territorials, d'avaluació ambiental i urbanístics de la Generalitat.  
  
Vist el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica de la norma de gestió Planiols-Benasques i Serra d'en Galceran dels espais Xarxa Natura 2000; s'hauran d'incorporar al Programa les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
La qual cosa es notifica perquè en prenguen coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 1 de desembre de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 2 de març de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8015, del 05-04-2017 (2017/2542)

RESOLUCIÓN de 2 de marzo de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 74/12-EAE.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8015

Fecha DOGV
:   05-04-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/2542

CVE


Fecha del documento
:   02-03-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 2 de marzo de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 74/12-EAE. [2017/2542]  
De conformidad con el artículo 54.8 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración ambiental y territorial estratégica, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 74/12-EAE.  
  
«Declaración ambiental y territorial estratégica  
Trámite: evaluación ambiental y territorial estratégica de las NNGG RN2000.  
Promotor: Dirección General del Medio Natural y de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Título: Normas de gestión de los espacios de la Red Natura 2000: LIC - Zonas de Especial Conservación (ZEC) ES5223055, Serra d'en Galceran; Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPA) ES0000445 Planiols-Benasques.  
Municipios: Vilanova d'Alcolea, Benlloch, Cabanes, Tírig, Albocàsser, Les Coves de Vinromà, la Serratella, la Serra d'en Galceran, Culla, la Torre d'en Besora y Vilar de Canes (Castellón).  
Núm. expediente: 74/2012-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 1 de diciembre de 2016, adoptó el siguiente acuerdo: Vista la propuesta de la declaración ambiental y territorial estratégica de la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran de los espacios Red Natura 2000, en los siguientes términos:  
El objeto de la declaración ambiental y territorial estratégica es valorar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de la Norma de gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran sujeta a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme a la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación de la Norma de Gestión, estableciendo, en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en la misma previamente a su aprobación.  
  
Documentación recibida de la dirección general del medio natural y evalución ambiental  
El 25 de mayo de 2016 se recibió de la Dirección General del Medio Natural y Evaluación Ambiental la versión preliminar del Proyecto de Decreto.../..., del Consell, por el que se declara como zona especial de conservacion (ZEC) el lugar de importancia comunitaria (LIC) Serra d'en Galceran (ES5223055) y se aprueba la norma de gestión de tal ZEC y de la ZEPA Planiols-Benasques (ES0000445).  
La versión preliminar del proyecto de decreto incluye en su anexo III la norma de gestión de los espacios protegidos de la Red Natura 2000 relacionados anteriormente. Esta norma de gestión, que se corresponde con un ámbito territorial de 13.324,74 hectáreas, es la que se somete a Evaluación Ambiental y Territorial Estratégica.  
La documentación que acompaña a la versión preliminar del proyecto de decreto pasa a formar parte del expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica que queda configurado con los siguientes contenidos:  
Expediente de evaluación ambiental y territorial: en formato papel y digital (cd)  
1. Estudio ambiental y territorial estratégico (Documento para exposición pública - Mayo 2015)  
2. Memoria técnica de la norma de gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran (versión abril 2016)  
3. Versión preliminar del proyecto de decreto del Consell (versión abril 2016)  
4. Propuesta de norma de gestión de los espacios RN 2000 Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran. (Se adjunta como anexo III de la versión preliminar del Proyecto de Decreto del Consell).  
5. Primera información pública (27 febrero 2014):  
- Anuncio de la información pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) núm. 7222, de 26 de febrero de 2014, del proyecto de Decreto del Consell y del Plan de Participación Pública.  
- Copia de las consultas realizadas  
- Copia de los informes y alegaciones recibidos  
6. Segunda información pública (6 junio 2015):  
- Anuncio de la información pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) núm. 7541, de 5 de junio de 2015, de la versión preliminar del proyecto de decreto (versión abril 2016), su plan de participación pública, memoria técnica (versión abril 2016) y estudio ambiental y territorial estratégico (documento para exposición pública mayo 2015).  
- Copia de las consultas realizadas  
- Copia de los informes y alegaciones recibidos en esta fase  
- Informe de alegaciones y sugerencias recibidas durante la tramitación del proyecto de decreto (abril 2016).  
- Plan de participación pública (diciembre 2013)  
- Certificado del resultado de la exposición pública, de fecha 23 de febrero de 2016.  
  
A) Análisis del proceso de evaluación  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación del Documento Inicial Estratégico: 11.10.2012  
Emisión del Documento de Alcance: 30.04.2015  
Fase de Participación Pública y Consultas de la Versión Preliminar y EATE:  
2.ª Exposición Pública.  
Puesta a disposición del público durante 45 días hábiles, mediante publicación en el DOCV (núm. 7541, de 5 junio 2015), de la versión preliminar del Proyecto de Decreto (versión abril 2016 que incluye borrador Norma de Gestión), su Plan de Participación Pública, Memoria Técnica (versión abril 2016) y Estudio Ambiental y Territorial Estratégico (versión mayo 2015)   
 Inicio Fase de consultas: 06.06.2015  
 Finalización Fase de consultas: 28.07.2015  
Informe de alegaciones: 27.04.2016  
Certificado del resultado de la exposición pública 10.05.2016  
Solicitud de emisión declaración ambiental y territorial estratégica 25.05.2016  
  
  
Debe tenerse en consideración, en relación con la tramitación ambiental efectuada hasta esta fase, lo siguiente:  
1. El Documento Inicial Estratégico de la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran, presentado ante el órgano ambiental, en fecha 11 de octubre de 2012, fue sometido a evaluación ambiental de acuerdo con la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de determinados planes y programas en el medio ambiente.  
2. La Comisión de Evaluación Ambiental, vista la propuesta de informe de evaluación previa de efectos significativos en el medio ambiente de la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran, en sesión celebrada el 14 de marzo de 2013, acuerda no someter a evaluación ambiental estratégica la Norma de Gestión de los espacios de la Red Natura 2000 Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente.  
  
3. A partir del anterior pronunciamiento del órgano ambiental, la Dirección General del Medio Natural (ahora Dirección General del Medio Natural y Evaluación Ambiental) procedió a confeccionar la Norma de Gestión, la cual fue sometida a los trámites procedimentales previstos en la normativa sectorial de aplicación, entre ellos la exposición pública, a la que nos referimos como primera exposición pública, que se sustanció mediante anuncio publicado en el el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), 7222, de 26 de febrero de 2014, de la versión preliminar del proyecto de Decreto y el Plan de Participación Pública del Proyecto.  
4. La Abogacía General de la Generalitat cuestionó el mencionado Acuerdo de la Comisión de Evaluación Ambiental de 14 de marzo de 2013, lo que motivó un nuevo Acuerdo de la Comisión de Evaluación Ambiental, de fecha 12 de septiembre de 2014, por el que se somete a evaluación ambiental estratégica por el procedimiento ordinario la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran.  
5. Con fecha 4 de abril de 2015, la Comisión de Evaluación Ambiental acuerda emitir el Documento de Alcance de la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran, dejando sin efecto el anterior acuerdo de fecha 14 de marzo de 2013.  
6. Teniendo en consideración el Documento de Alcance del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico de esta Norma de Gestión, se confecciona por la Dirección General del Medio Natural (ahora Dirección General del Medio Natural y Evaluación Ambiental) la documentación técnica de la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran que fue sometida a exposición pública, a la que nos referimos como segunda exposición pública, mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), núm. 7541, de 5 de junio de 2015, de la versión preliminar del Proyecto de Decreto (versión abril 2016), su Plan de Participación Pública, Memoria Técnica (versión abril 2016) y Estudio Ambiental y Territorial Estratégico (documento para exposición pública mayo 2015).  
Tanto en la primera como en la segunda exposición pública, la Dirección General del Medio Natural (ahora Dirección General del Medio Natural y Evaluación Ambiental), como órgano promotor, remite oficios individualizados a las administraciones públicas, ayuntamientos afectadas y asociaciones afectadas.  
Por tanto, se somete a evaluación ambiental estratégica la Norma de Gestión, recogida en el anexo III del Proyecto de Decreto (versión abril 2016), con la documentación técnica que la acompaña: Memoria Técnica (versión abril 2016) y Estudio Ambiental y Territorial Estratégicos (versión mayo 2015), documentos, estos últimos, que fueron sometidos a exposición pública (2.ª exposición pública) mediante anuncio en el DOCV núm. 7541, de 5 de junio de 2015; alcanzando el ámbito territorial una superficie de 13.324,74 hectáreas.  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico  
B.1. Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP  
El Estudio Ambiental y Territorial Estratégico (EATE (versión mayo 2015)), puesto a disposición del público durante la 2.ª Exposición Pública (6.06.2015), presenta, atendiendo a su índice, un contenido que se ajusta a la información mínima requerida en el Anexo VII de la LOTUP.  
Del EATE aportado, en concreto del apartado relativo al esbozo del contenido de la Norma de Gestión,  
a) Cuando se hace referencia a la zonificación establecida en la Norma de Gestión, se observan las siguientes diferencias con respecto al Documento Inicial Estratégico (DIE) que sirvió de base para la emisión del Documento de Alcance del EATE:  
- Se concretan los hábitats que orientan la determinación de la propuesta de zonificación.  
- En particular, para la Zona A, que en el DIE no especificaba qué habitat prioritario recogía, se indica que corresponderá a aquellas áreas de la ZEC susceptibles de albergar el hábitat prioritario 6220\* (Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea) que aparece de forma puntual en algunas zonas de la ZEC, sujeto a problemas de interpretación, teniendo en cuenta su carácter serial. Por esta razón, se ha optado por no grafiar en la propuesta de Norma ninguna zona dentro de esta categoría de zonifiación A, sin perjuicio de que en desarrollo de la misma se adopten medidas específicas para la conservación efectiva del mencionado hábitat prioritario 6220\* en aquellas áreeas que se determinen.  
- Respecto a la Zona C, se especifica que incluye aquellas áreas incluidas en ZEPA y en ZEC que no forman parte de las categorías A y B (tal como recogía el DIE) y D.  
- Se observa, también, que se concreta en el EATE (versión febrero 2015) la Zona D, incluyendo en dicha zonificación las áreas urbanas y urbanizables, así como grandes infraestructuras.  
- Se corrige la denominación de la categoría que el DIE recogía como Zona 0 por su denominación de Zona D.  
b) Se concretan las normas de aplicación directa distinguiendo entre:  
- Actuaciones que no requerirán Evaluación de Repercusiones sobre Red Natura 2000 por los siguientes motivos:  
- Por considerarse actuaciones incompatibles, por tanto, no autorizables, con la conservación de los hábitats y especies  
- Por considerarse actuaciones que no tiene afección previsible sobre los hábitats y especies.  
- Actuaciones que requerirán Evaluación de Repercusiones sobre Red Natura 2000.  
c) Se establecen medidas de gestión activa que se concretan en un programa de actuaciones que alcanza un importe de 61.713 ?.  
d) En el apartado del EATE en el que se relacionan aquellos otros planes y programas territoriales con incidencia en el ámbito territorial de la Norma de Gestión, advertimos:  
- Algunas de las fechas de aprobación de dichos planes y programas no se encuentran actualizadas, así también, se hace referencia a normativa derogada, como el Decreto 317/1997, de 24 de diciembre, y el Decreto 32/1999, de 3 de marzo (derogados por Decreto 81/2013, de 21 de junio, del Consell, de aprobación definitiva del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana (PIRCV).  
- En la tabla en la que se identifican aquellos otros instrumentos de planificación y ordenación con incidencia directa en materia biodiversidad, con los que pueden solaparse las normas de gestión, observamos que falta incluir:  
- El Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana, fue aprobado por Decreto 201/2015, de 29 de octubre, del Consell.  
- Plan hidrológico de la Cuenca del Júcar, aprobado por Real decreto 595/2014, de 11 de julio.  
- Plan director del Aeropuerto de Castellón aprobado por Orden FOM/2613/2006, de 13 de julio.  
  
B.2. Contenidos acordes con el documento de alcance  
En el documento de alcance del estudio ambiental y territorial Estratégico de la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran, emitido por Acuerdo de la Comisión de Evaluación Ambiental de fecha 30 de abril de 2015, se especifica, fundamentalmente, en su apartado E) y F), la información y documentación que debe aportarse en la siguiente fase de la tramitación ambiental de la Norma de Gestión. En concreto, se requiere:  
a) Contenido del EATE  
Tras el análisis del EATE (versión mayo 2015) expuesto al público se considera que el contenido es acorde, tanto con lo requerido por el Anexo VII de la LOTUP como por lo especificado en el Documento de Alcance.  
b) Consideraciones técnicas que debe recoger el EATE y la Norma de Gestión  
Se recoge la información y la identificación de presiones y amenazas solicitadas en el Documento de Alcance.  
En relación con las consideraciones a las Normas de aplicación directa que se recogen en el Documento de Alcance, y vistas la Normativa de aplicación directa y régimen de evaluación de repercusiones que recoge el apartado 5 de la Norma de Gestión propuesta, cabe indicar que, en general, se recogen las consideraciones del Documento de Alcance.  
c) Contenido de la Norma de Gestión  
La Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran presenta el contenido mínimo requerido en el artículo 47 .1 de la Ley 11/1994 de Espacios Naturales de la Comunitat Valenciana. Además, la Memoria Técnica, que acompaña a la Norma de Gestión, complementa la información de la norma con la siguiente documentación, que no es contenido de obligado cumplimiento según la Ley 11/1994:  
- Síntesis descriptiva del área y sus características principales, incluyendo el ámbito de la norma de gestión, las características geográficas generales, características socioeconómicas y núcleos de población e infraestructuras.  
- Identificación de presiones, impactos y amenazas.  
d) Hábitats naturales y especies presentes en los espacios RN 2000  
Analizados los hábitats y especies que se consideraban presentes en estos espacios de la RN 2000 en el Documento Inicial Estratégico y los que se consideran en la propuesta de Norma de Gestión (anexo III) de la versión preliminar del Proyecto de Decreto (y en la memoria técnica que lo acompaña) encontramos las siguientes diferencias:  
- En relación con los hábitats de interés comunitarios, por comparación con los recogidos para la ZEC en el DIE, observamos que en la propuesta de Norma de Gestión se añaden los siguientes:  
  
HÁBITATS DE INTERÉS COMUNITARIO DEL ANEXO I DIRECTIVA HÁBITAT  
Código Espacio Nombre del espacio Hábitat interés comunitario que se añade en la propuesta NNGG y que no recogía el DIE Superficie ocupada (ha)  
ZEC ES5223050 Serra d'en Galceran 6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales de Thero-Brachypodietea (\*) 140,40  
  
  
- Especies de avifauna del Anexo I de la Directiva de Aves Silvestres.  
Del mismo modo, en relación con las especies de aves presentes en los espacios RN 2000, la propuesta de Norma de Gestión justifica que desaparecen algunas especies de avifauna (que sí recogía, en su día, el DIE) y se actualiza dicha relación con la incorporación del águila azor perdicera:  
  
  
- Otras especies de flora y fauna importantes para la gestión del espacio  
También, se actualiza en el borrador de la Norma de Gestión las especies de flora y fauna importantes para la gestión del espacio. En ese sentido, en relación con las especies recogidas en el DIE, se incorpora la siguiente especie de aves:  
  
OTRAS ESPECIES DE FLORA Y FAUNA IMPORTANTES   
PARA LA GESTIÓN DEL ESPACIO  
Código Espacio Nombre del espacio Especie que se añade en la propuesta NNGG y que no recogía el DIE Grupo taxonómico  
ZEC ES52223055 Serra d'en Galceran A084 Circus pygargus Aguilucho cenizo Aves  
  
  
Nota: en la documentación aportada, se incorpora, en el apartado 2.1.4. Otras especies de flora y fauna importantes para la gestión del espacio, del Anexo III de la propuesta de Proyecto de Decreto», el águila-azor perdicera, la cual no reflejamos en la tabla anterior por ya estar indicada su presencia en el apartado «Especies de avifauna del Anexo I de la Directiva de Aves Silvestres».  
  
B.3. Descripción de la alternativa elegida: propuesta del plan  
B.3.1. ÁmbitoTerritorial  
El ámbito territorial que es objeto de la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran queda determinado por el conjunto del Lugar de Importancia Comunitaria (LIC) Serra d'en Galceran y la Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) Planiols-Benasques, ubicados todos estos espacios en la parte central de la provincia de Castellón. La superficie territorial de la Norma de Gestión alcanza 13.324,74 hectáreas, afectando un total de 11 municipios. Se relacionan, a continuación, los espacios LIC, que son objeto de declaración como Zona de Especial Conservación (ZEC), y la zona ZEPA que configuran el ámbito territorial de la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran:  
  
Código Espacio Red Natura 2000 Municipios afectados Superficie (ha)  
ES5223055 ZEC Serra d'en Galceran les Coves de Vinromà, Tírig, la Serratella, Culla, la Torre d'en Besora, Vilar de Canes, la Serra d'en Galceran, Albocàsser, Vilanova d'Alcolea. 11.319,96  
ES0000449 ZEPA Planiols-Benasques Cabanes, Benlloch, Vilanova d'Alcolea 2.004,78  
  
  
Se recoge, en la siguiente imagen, el ámbito territorial de la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran.  
  
  
  
  
En la Memoria Técnica que acompaña a la Norma de Gestión «Planiols-Benasques y Serrad'en Galceran» se complementa la información territorial aportando, de forma genérica, las características geográficas, geológicas, climáticas e hidrológicas de este ámbito, además, de la caracterización socioeconómica, incluyendo los usos predominantes del suelo, la estructura de la propiedad, los núcleos de población y las infraestructuras supramunicipales existentes, como son las vías de comunicación, el aeropuerto de Castellón, las infraestructuras energéticas (parcela fotovoltaica de 3,95 ha en la Serra d'en Galceran).  
Se hace mención expresa, de que dentro de los espacios de la Norma de Gestión no coinciden otras figuras de protección.  
  
Objetivos  
El objetivo de la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran es el establecimiento de las medidas de conservación y de las medidas necesarias para prevenir el deterioro y las alteraciones de los hábitats y especies de los espacios de la Red Natura 2000 de su ámbito territorial, con el fin de mantenerlos o llevarlos a un estado de conservación favorable, contribuyendo a hacer frente a la pérdida de biodiversidad dando, así, cumplimiento a la normativa comunitaria (Directivas 92/43/CEE, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, y Directiva 2009/147/CE, de 30 de noviembre de 2009, relativa a la conservación de las aves silvestres), estatal (Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad) y autonómica (Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana).  
Los Lugares de Importancia Comunitaria deben ser declarados como Zona Especial de Conservación (ZEC), de conformidad con lo establecido en el artículo 4.4 de la Directiva 92/43/CEE y en el artículo 42.3 de la Ley básica estatal 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, así como en el artículo 29 4 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Dicha declaración debe ir acompañada de la aprobación de las medidas de conservación que sean necesarias para responder a las exigencias ecológicas de los hábitats y las especies que motivaron la inclusión de estos lugares en la Red Natura 2000, pues así se ha establecido en el artículo 6.1 de la Directiva 92/43/CEE. De igual modo, la Directiva de Aves Silvestres también exige que en las ZEPA se establezcan medidas de conservación de los hábitats de las especies que han motivado su declaración al objeto de procurar su supervivencia y su reproducción. Ambas exigencias han sido recogidas en la legislación estatal, en concreto en los artículos 42.3 y 45 de la Ley 42/2007 y, también en la legislación autonómica, esto es, en los artículos 14 quater 1.a) y 29 4 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre.  
De conformidad con la Ley 11/1994, las medidas de conservación deben contenerse en las denominadas «Normas de gestión».  
A su vez, la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran, como instrumento de planificación ambiental de los espacios RN 2000, incorpora sus propios objetivos de gestión relativos a los hábitats y especies presentes en su ámbito territorial.  
  
B.3.2. Descripción de la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran  
Descrito el ámbito territorial objeto de la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran resumimos, a continuación, las determinaciones contenidas en la referida Norma para alcanzar el objetivo específico de hacer frente a la pérdida de biodiversidad.  
  
B.3.2.1. Inventario de tipos de hábitats y especies presentes en los espacios, descripción de su estado de conservación y de los criterios utilizados para interpretarlo  
- Hábitats naturales de interés comunitario  
La Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran identifica para la ZEC los hábitats de interés comunitario del Anexo I de la Directiva 92/43/CEE (Directiva Hábitats) presentes en el espacio.  
- Especies de interés comunitario  
Se indica que no se han identificado especies de interés comunitario listadas en el Anexo II de la Directiva 92/43/CEE (Directiva Hábitats) presentes en el espacio.  
- Especies de avifauna  
La Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran recoge la información actualizada de las especies de aves incluidas en el Anexo I de la Directiva de Aves Silvestres presentes en la ZEPA objeto de esta Norma. En concreto, existen un total de 5 especies. Además, se añaden otras 2 especies del ámbito de la ZEC Serra d'en Galceran, como son el águila-azor perdicera y el aguilucho cenicero.  
- Otras especies de flora y fauna importantes para la gestión del espacios  
En algunos de los ámbitos de la ZEC se da la presencia de otras especies importantes para la gestión de los espacios. Se trata de especies que han sido consideradas como amenazadas en la Comunitat Valenciana, por estar incluidas en las categorías «vulnerable» o «en peligro de extinción» en los listados actualizados de los catálogos valencianos de especies de fauna y flora amenazadas. Se recogen, por tanto, en la Norma de Gestión.  
Determinación del estado de conservación de los hábitats y especies presentes en los espacios y criterios de valoración  
La Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran recoge la siguiente información:  
- Sistema de evaluación  
El sistema de evaluación del estado de conservación está basado en las directrices establecidas para la evaluación de los hábitats y especies bajo el informe de aplicación de las Directivas Hábitats (art. 17) y Aves (art. 12). En concreto, tal como se explica en la Memoria Técnica, la metodología utilizada se explica de manera detallada en la «Guía para la Evaluación del Estado de Conservación de los Hábitats y Especies en Red Natura 2000», que puede consultarse en la web de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural:  
http://www.agricultura.gva.es/ca/web/espacios-protegidos/estado-de-conservacion  
- Valoración del estado de conservación actual de los hábitats naturales y especies  
La Norma de Gestión resume, en tablas, para la ZEC y ZEPA, el estado de conservación de los hábitats naturales y especies presentes en su ámbito territorial.  
- Definición del estado de conservación favorable de los hábitats y especies  
Se asume que el Estado de Conservación Favorable de los Hábitats y Especies para los diferentes espacios viene definido por el mantenimiento o mejora de los valores actuales de los parámetros de evaluación.  
b.3.2.2. Objetivos de conservación y gestión  
En la propuesta de Norma de Gestión y en la Memoria Técnica de la Norma de Gestión se recogen los objetivos de gestión referentes a:  
  
- Los hábitats de interés comunitario de presencia confirmada en estos espacios:  
- Actualizar periódicamente la información cartográfica de la superficie y cobertura, así como aquellos parámetros que permitan calcular los diferentes índices de los bloques de evaluación del estado de conservación de los hábitats.  
- Mantener o mejorar la distribución, superficie, cobertura y funciones específicas de cada uno de los hábitats en el momento de entrada en vigor de la Norma de Gestión. Con carácter general, se permitirá la evolución natural de los tipos de hábitats a otras comunidades ?no necesariamente más maduras- de su serie sucesional, siempre que estos cambios no se deban a alteraciones provocadas directa o indirectamente por la actividad humana, y sin perjuicio de que el estado de conservación de determinados hábitats exija una intervención activa en otro sentido.  
  
- Las especies del Anexo II de la Directiva Hábitats y del Anexo I de la Directiva de Aves silvestres presentes en estos espacios:  
- Actualizar de forma periódica la información sobre el tamaño poblacional, así como de aquellos parámetros que permitan calcular los diferentes índices de los bloques de evaluación del estado de conservación de la especie.  
- Mantener o mejorar la población en el momento de entrada en vigor de la Norma de Gestión, siempre que estos parámetros permitan considerar que la especie se encuentra dentro del «estado de conservación favorable» y que las perspectivas de futuro para estas variables sean buenas.  
- Mantener los hábitats de las especies mediante la eliminación de los factores que están afectando de forma negativa a su estado de conservación.  
- Crear nuevas zonas de expansión de las especies en el ámbito de la norma mediante la restitución, restauración o creación de hábitats adecuados para las mismas.  
  
- Al conjunto del espacio  
Con objeto de integrar los diferentes objetivos específicos para los hábitats y las diferentes clasificaciones de especies, los objetivos de gestión para el conjunto del espacio pretenden redimensionar los anteriores de forma que puedan establecerse prioridades en función de las siguientes directrices:  
- Concepción en red  
Contribución de cada hábitat y/o especie al conjunto de la Red Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional y europea.  
- Priorización de recursos  
Las medidas de gestión activa podrán iniciarse de acuerdo con un calendario de prioridades basadas en el grado de importancia de las especies en un contexto de recursos limitados.  
  
En este sentido, el orden de prioridad para la ejecución de medidas de gestión se centrará sobre los hábitats prioritarios, en caso de ser necesario, será el siguiente:  
\* Hábitats naturales de interés comunitario que se consideran de especial prioridad (por orden de prioridad):  
  
Código Hábitat  
5210 Matorrales arborescentes de Juniperus spp.  
5330 Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos  
8130 Desprendimientos mediterráneos occidentales y termófilos  
8120 Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica  
  
  
\* Especies (relacionadas por orden de prioridad):  
  
Nombre especie  
Circus pygargus Aguilucho cenicero  
Aquila fasciata Águila-azor perdicera  
  
  
  
- Contexto económico, social y territorial  
La evolución de la aplicación de la norma de gestión tendrá en cuenta los cambios en el contexto económico, social y territorial del entorno del espacio, de forma que se adapte, en la medida de lo posible, a las diferentes necesidades y limitaciones impuestas por el medio socioeconómico. Esta adaptación podrá tener lugar siempre y cuando no sean contrarias a los objetivos de gestión de los hábitats y especies y contribuya a alcanzar un estado de conservación favorable de los mismos.  
En la medida que las actividades tradicionales ?como la agricultura o la ganadería extensiva- contribuyan a la conservación de los espacios contemplados en la presente norma y al mantenimiento en un estado favorable de los hábitats y especies presentes en los mismos, se prestará una atención preferente a aquellas medidas que, en desarrollo de la Norma de Gestión, se dirijan al fomento de dichas actividades, con especial atención al apoyo económico derivado de la aplicación de los instrumentos financieros disponibles para la red Natura 2000.  
Por último, se considerará un marco de actuación prioritario en el desarrollo y aplicación de la norma la información sobre la Red Natura 2000 entre la población local así como la concienciación sobre los objetivos que persigue y la necesaria implicación y participación activa de los habitantes de los espacios incluidos en la Red para garantizar el cumplimiento de dichos objetivos.  
B.3.2.3 Zonificación del ámbito de aplicación de la Norma de Gestión  
El ámbito de aplicación de la norma de gestión se zonifica orientativamente, a efectos normativos y de gestión, en cuatro categorías de zonas (Zona A, Zona B, Zona C y Zona D).  
Zona A  
Tal como se indica en la Memoria Técnica, la Zona A orienta sobre las áreas de la ZEC en las que consta la presencia de hábitats naturales de especial prioridad incluidos en el Anexo I de la Directiva Hábitats. En este caso, el único hábitat susceptible de ser incluido en esta categoría corresponde al 6220\* (Zonas subestépicas de gramíneas y anuales de Thero-Brachypodietea). Se trata, sin embargo, de un hábitat que aparece de manera puntual en algunas zonas de la ZEC y que además se encuentra sujeto a problemas de interpretación, teniendo en cuenta su carácter serial. Por esta razón, se ha optado por no grafiar en la presente norma ninguna zona dentro de la presente categoría de zonificación, sin perjuicio de que en desarrollo de la misma se adopten medidas específicas para la conservación efectiva del mencionado hábitat 6220\* en aquellas áreas que se determinen.  
Zona B  
La Zona B orienta aquellas áreas de la ZEC en las que consta la presencia de hábitats de interés comunitario del Anexo I de la Directiva Hábitats.  
  
Código Hábitat  
3250 Ríos mediterráneos de caudal permanente con Glaucium flavum  
4090 Brezales oromediterráneos endémicos con aliaga  
5210 Matorrales arborescentes de Juniperus spp.  
5330 Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos  
8130 Desprendimientos mediterráneos occidentales y termófilos  
8210 Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica  
9240 Robledales ibéricos de Quercus faginea y Quercus canariensis  
92D0 Galerías y matorrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea y Securinegion tinctoriae)  
9340 Encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia  
  
  
Tal como recoge el EATE la zona B tampoco representará de manera exclusiva la presencia de hábitats de interés comunitario, siendo posible la presencia de hábitats prioritarios a pequeña escala en el ámbito de esta categoría de zonificación. En este caso, la aplicación de los apartados normativos previstos para uno u otro caso debe basarse en la presencia o no, sobre el terreno, del hábitat que corresponda, independientemente de la categoría de zonificación.  
  
Zona C  
Áreas incluidas en ZEPA y en ZEC que no forman parte de las categorías A, B o D y que presentan valor como hábitat para las especies consideradas en la Norma de Gestión.  
  
Zona D  
Comprende aquellas áreas incluidas en ZEPA o ZEC que no presentan valores naturales que deban ser conservados a través de la Red Natura 2000.  
Tal como recoge la Memoria Técnica, la superficie y contribución relativa de cada una de estas categorías de zonificación dentro del espacio es, orientativamente, la siguiente:  
  
Categoría de zonificación Superficie en hectáreas % del ámbito de las normas  
Zona A No cartografiada - -  
Zona B 7.483 56 %  
Zona C 5.429 41 %  
Zona D 414 3 %  
Superficie total ámbito NNGG: 13.325 100 %  
  
  
La representación cartográfica de esta zonificación se recoge en el apartado 4. Zonificación del ámbito de aplicación de la Norma de Gestión. Como indica el EATE, debe considerarse que la zonificación prevista en la norma representa una aproximación al tipo de hábitat que corresponde para cada categoría y es sobre el hábitat presente en el medio sobre el que se aplicará la normativa, los criterios o las actuaciones previstas en la norma de gestión para cada una de las categorías.  
  
B.3.2.4. Normativa de aplicación directa y régimen de evaluación de repercusiones  
La normativa de aplicación directa tiene por objeto establecer normas reglamentarias y administrativas que respondan a las exigencias ecológicas de los hábitats y especies que motivaron la inclusión de los espacios en la Red Natura 2000, así como evitar en general el deterioro de los hábitats y las alteraciones de las especies.  
El régimen de evaluación de repercusiones tiene como fin establecer la regulación detallada a que se refieren los artículos 6 y 8 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el que se regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar a la Red Natura 2000, teniendo en cuenta las características específicas del espacio y las necesidades de conservación de los hábitats y especies que motivaron la designación del mismo para su incorporación a la Red Natura 2000.  
En la normativa de aplicación directa, propuesta en la Norma de Gestión (apartado 5), se concreta, en función de la zonificación establecida y de los hábitats y especies objeto de conservación, una relación de actividades y actuaciones que, claramente, son consideradas incompatibles y, por tanto, no sujetas al régimen de evaluación de repercusiones del Decreto 60/2012. A los efectos de esta Norma de Gestión la normativa de aplicación directa queda agrupada de la siguiente manera:  
a) Normas para la protección de hábitats naturales  
Las normas que se indican en este apartado se aplicarán a las áreas incluidas en la Zona B, considerándose las actuaciones relacionadas en dicho apartado como incompatibles.  
Hacemos la observación de que no se recogen normas específicas para la protección de hábitats prioritarios en zona A. (en concreto, para el hábitat 6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales de Thero-Brachypodietea).  
b) Normas para la protección de especies de fauna y flora.  
Las normas que se indican en este apartado se aplicarán a las áreas incluidas en las Zonas B y C, en tanto que no estén relacionadas directamente con medidas de gestión del lugar establecidas en la propia Norma de Gestión y/o sean consideradas como tales por parte del órgano gestor de la Red Natura 2000.  
Por lo que respecta al régimen de evaluación de repercusiones, la Norma de Gestión distingue entre:  
a) Planes, programas y proyectos que entran dentro del ámbito de aplicación territorial y material del Decreto 60/2012, de 5 de abril, de evaluación de repercusiones sobre los espacios de la RN 2000 objeto de esta Norma de Gestión.  
b) Planes, programas y proyectos que claramente quedan excluidos de la obligación de evaluar sus repercusiones sobre los ZEC's y ZEPA's de esta Norma de Gestión.  
c) Resto de supuestos. Quedarán sujetos a evaluación detallada de sus repercusiones sobre los espacios protegidos de la RN 2000 objeto de esta Norma de Gestión.  
En lo que respecta al ámbito de aplicación territorial, y de conformidad con lo previsto en el artículo 3 del Decreto 60/2012, el régimen de evaluación de repercusiones se aplicará en las siguientes áreas:  
a) Todo el ámbito de la ZEC incluida en la presente norma de gestión.  
b) Todo el ámbito de la ZEPA incluida en la presente norma gestión  
c) El área constituida por el dominio público hidráulico y la zona de servidumbre de las cuencas fluviales del Riu dels Estrets - ubicado al norte de la Serra d- Esparreguera ?y del Barranc de la Valltorta- ubicado al norte de la Serra d'en Galceran - situada hasta 500 metros aguas arriba a contar desde el límite de la ZEC.  
Asimismo, y de conformidad con lo indicado en el apartado 8 del anexo del citado decreto se considerará que entran dentro del campo de aplicación material del citado decreto, los siguientes proyectos:  
a) La construcción de líneas eléctricas cuando no estén sometidas a declaración o estimación de impacto ambiental.  
b) La apertura o cambio de trazado de caminos y pistas rurales y forestales.  
c) La apertura de nuevas vías de escalada en modalidad de via ferrata.  
d) En el ámbito de la ZEPA incluida en la presente norma de gestión, los Planes Técnicos de Ordenación Cinegética, cuando contemplen zonas de adiestramiento de perros en las proximidades de zonas de reproducción del aguilucho cenizo.  
e) Los Planes Técnicos de Ordenación forestal  
f) Los aprovechamientos de forestales de madera cuando superen 10 m³ de madera o 20 estéreos de leña o se lleven a cabo entre el 1 de marzo y el 31 de julio (periodo de reproducción de las aves).  
Recogemos, a continuación, la tabla resumen con las normas de aplicación directa y concreción de la obligación de evaluar aportada por la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran.  
  
Tabla-resumen. Normas de aplicación directa y concreción de la obligación de evaluar  
  
ACTUACIONES NO AUTORIZABLES (EXCLUIDAS DE EVALUACIÓN DE REPERCUSIONES POR INCOMPATIBILIDAD CON LA CONSERVACIÓN) ZONAS  
 B C D  
La extracción de gravas cuando afecte al ámbito del hábitat 3250. X   
Cualquier actuación o actividad que implique la eliminación del hábitat 5210 o cualquiera de sus especies características, en particular Juniperus phoenicea X   
La práctica de la escalada en aquellas áreas que, en desarrollo de la presente norma y en aplicación del artículo 11 del Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell de la Generalitat, de regulación del senderismo y deportes de montaña, sean consideradas como zonas sensibles por la presencia de los hábitats 8130 (Desprendimientos mediterráneos occidentales y termófilos) o 8210 (Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica). X   
Las que resulten incompatibles con la clasificación y calificación urbanística de los suelos incluidos en las categorías de zonificación indicadas X X X  
Cualquier actuación que represente una afección directa sobre las áreas de nidificación del aguilucho cenizo en el periodo comprendido entre marzo y julio, ambos inclusive. X X   
  
  
  
  
ACTUACIONES QUE NO REQUERIRÁN EVALUACIÓN DE REPERCUSIONES (SIN AFECCIÓN PREVISIBLE SOBRE HÁBITATS O ESPECIES) B C D  
Aquellas actuaciones relacionadas con la gestión del lugar y con los objetivos de conservación de los espacios Red Natura 2000 presentes en el ámbito de la norma de gestión consideradas como tales por el órgano gestor de la Red Natura 2000. X X   
Cualquier plan, programa, proyecto o actuación que se desarrolle en el ámbito de la Zona D establecida en la presente norma de gestión, con la excepción de las actuaciones industriales que puedan representar, por sus características específicas, una emisión de contaminantes gaseosos o de vertidos de aguas residuales susceptibles de afectar las áreas situadas fuera de la mencionada Zona D. X  
Aquellos planes, programas, proyectos o actividades que se han considerado como incompatibles en las normas de aplicación directa de la presente norma de gestión, sin perjuicio de lo que se indica en el apartado correspondiente respecto a la posibilidad de autorización excepcional de los mismos X X X  
Aquellas actuaciones de conservación, rehabilitación, mejora o mantenimiento de las instalaciones e infraestructuras ya existentes en el ámbito de la presente norma, en tanto que no supongan un incremento de la superficie o volumen ni se altere el trazado o características de las mismas. X X X  
La práctica de la agricultura (incluyendo en la misma las actuaciones habituales relacionadas con la misma, como cambio de cultivo, nivelación y agrupación de parcelas, mecanización, etc.) en aquellos ámbitos en que se viniera produciendo dicha práctica a la entrada en vigor de las presentes normas. X X X  
La práctica de la actividad cinegética en base a su legislación sectorial aplicable X X X  
La ganadería extensiva, excepto en aquellas áreas que de forma explícita se indiquen en desarrollo de estas normas con el fin de evitar afecciones significativas sobre hábitats o especies consideradas como especialmente sensibles. X X X  
Las actuaciones en instalaciones ganaderas existentes destinadas a su adaptación a las diferentes legislaciones sectoriales y que no supongan un incremento de la capacidad de explotación. X X   
Las actividades y aprovechamientos forestales de cualquier naturaleza cuando se lleven a cabo al amparo de un instrumento de gestión aprobado por la Generalitat Valenciana y que cuente con evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000 emitida por el órgano competente. X X X  
Cuando sean desarrolladas o expresamente autorizadas por el órgano de cuenca, las actuaciones ordinarias de conservación de cauces ?como la retirada de elementos obstructivos?. así como la eliminación de especies alóctonas y las obras de emergencia. X X X  
La práctica de la escalada u otras actividades de montaña en aquellos ámbitos que se viniera produciendo dicha práctica a la entrada en vigor de la presente norma de gestión en tanto que no contradiga apartados anteriores de estas normas X X X  
Los tratamientos silvícolas para la mejora de las masas con criterios de conservación del hábitat. X X   
  
  
  
ACTUACIONES QUE REQUERIRÁN EVALUACIÓN DE REPERCUSIONES B C D  
El desbroce no selectivo o la roturación de terrenos ocupados a la entrada en vigor de la presente norma por vegetación natural. X X   
La construcción de líneas eléctricas cuando no estén sometidas a declaración o estimación de impacto ambiental. X X   
La apertura o cambio de trazado de caminos y pistas rurales y forestales. X X   
En el ámbito de la ZEPA incluida en la presente norma de gestión, los Planes Técnicos de Ordenación Cinegética, cuando contemplen zonas de adiestramiento de perros en las proximidades de zonas de reproducción del aguilucho cenizo. X   
La apertura de nuevas vías de escalada en modalidad de via ferrata. X   
Los Planes Técnicos de Ordenación forestal X X   
Los aprovechamientos de forestales de madera cuando superen 10 m³ de madera o 20 estéreos de leña o se lleven a cabo entre el 1 de marzo y el 31 de julio (periodo de reproducción de las aves). X X   
Resto de supuestos comprendidos en el ámbito de aplicación material del Decreto 60/2012 no indicados explícitamente en los aparados anteriores. X X X  
  
  
B.3.2.5. Criterios orientadores y medidas de gestión activa  
- Criterios orientadores  
En la presente norma, atendiendo tanto a las características de los hábitats y especies incluidos en la misma como a la naturaleza de las actividades que se desarrollan en su ámbito, no se ha considerado necesario establecer criterios orientadores generales respecto a ninguna de dichas actividades. Sin embargo, y teniendo en cuenta la eventual afección que sobre la ZEPA puede representar la entrada en funcionamiento del Aeropuerto de Castelló, no se descarta la posibilidad de que en el futuro sea conveniente establecer, de forma coordinada con los departamentos competentes en Aviación Civil y Seguridad Aérea, un apartado específico al respecto.  
- Medidas de gestión activa  
Las medidas de gestión activa constituyen el conjunto de actuaciones necesarias que deben ejecutarse con la finalidad de que los hábitats y/o especies de las ZEC y la ZEPA, y en especial aquellos que se hayan propuesto como objetivo, mantengan o alcancen un estado de conservación favorable.  
En este sentido, la Norma de Gestión contiene un conjunto de medidas, de diversa naturaleza, que pueden englobarse, de forma genérica, en los siguientes apartados:  
a) Evaluación de comunidades  
1. Estudio y seguimiento de los hábitats de interés comunitario de especial prioridad.  
2. Seguimiento del estado de conservación de las especies  
b) Mejora, restauración y conservación.  
Comprende un grupo de actuaciones destinadas a mejorar el estado de conservación de la flora y fauna, favorecer la regeneración de las zonas degradadas y corregir los principales impactos y amenazas, tanto actuales como potenciales, que suceden en la zona. Se han considerado las siguientes actuaciones:  
1. Prevención de incendios forestales  
2. Coordinación con los ayuntamientos para compatibilizar la actividad de la escalada con las necesidades de conservación de los hábitats naturales y las especies.  
c) Información de los valores naturales para fomentar la conservación y el desarrollo sostenible del entorno  
Se considera la siguiente actuación:  
1. Campaña de información y concienciación ciudadana entre la población local  
  
B.3.2.6. Programa de actuaciones  
La Norma de Gestión presenta un programa de actuación en el que se recoge el conjunto de las medidas y/o actuaciones de gestión directa, indicando su prioridad de ejecución en cada zona, la fuente de financiación, su estimación económica, la responsabilidad sectorial de la actuación y la previsión económica de anualidades.  
El programa de actuaciones alcanza un presupuesto estimado de 60.073 euros, que resumimos en la tabla siguiente:  
  
  
  
  
  
  
B.3.2.7. Régimen de evaluación de los resultados de las medidas de conservación sobre los hábitats y especies  
La evaluación de los resultados de las medidas de conservación (normativa y criterios y medidas de gestión activa) sobre los hábitats y especies presentes en la ZEC y ZEPA objeto de la norma de gestión se realizará periódicamente, coincidiendo en el tiempo con la realización de los Informes de aplicación previstos en el artículo 17 de la Directiva Hábitats (Directiva 92/43/CEE) y en el artículo 12 de la Directiva de Aves Silvestres (Directiva 2009/147/CE).  
Se proponen dos sistemas de indicadores: indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la norma de gestión, e indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.  
- Indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la Norma de Gestión  
  
Medida de Gestión Activa Indicadores  
 Realizaciones Resultados  
1. Estudio y seguimiento de los hábitats de interés comunitario. Número de trabajos técnicos y científicos que se realizan para conocer el estado de conservación. Superficie de hábitats de interés comunitario respecto del total, sobre los que se dispone de información para realizar el seguimiento de su estado de conservación.  
2. Estudio y seguimiento de las especies de interés comunitario Número de trabajos técnicos y científicos que se realizan para conocer el estado de conservación Número de especies de interés comunitario respecto del total, sobre los que se dispone de información para realizar el seguimiento de su estado de conservación.  
3. Prevención de incendios forestales Presupuesto por hectáreas, de las actuaciones realizadas destinadas a la prevención de incendios forestales. Superficie quemada por año en el ámbito de la Norma de Gestión.  
4. Coordinación con los Ayuntamientos para compatibilizar la actividad de la escalada con las necesidades de conservación de los hábitats naturales y las especies Número de trabajos ejecutados para identificar todas las zonas de escalada, inventario de vías de escalada e identificación de zonas sensibles para localizar y valorar el posible impacto Número de zonas sensibles identificadas.  
  
Número de zonas de escalada en el ámbito de la norma de gestión.  
  
Número de zonas sensibles respecto al total, de las que se dispone de información para realizar la evaluación y seguimiento de su estado.  
5. Campaña de información y concienciación ciudadana entre la población local Número de actividades divulgativas y publicaciones elaboradas Número de consultas efectuadas al órgano gestor de la red Natura 2000 y a los ayuntamientos incluidos en el ámbito de la norma sobre la aplicación de la misma.  
  
  
  
- Indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats  
- Indicadores de seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.  
Son los mismos indicadores (parámetros) que se utilizan para establecer el estado de conservación, sirviendo en este caso para valorar si la evolución de los elementos de gestión es positiva o negativa con respecto a este «estado de conservación favorable» a mantener o alcanzar.  
- Indicadores para cuantificar el progreso de la norma de gestión en relación con el seguimiento.  
Se establecen dos indicadores:  
- 1. Grado de seguimiento: porcentaje (%) de especies y hábitats para las que se ha evaluado el estado de conservación a los 6 años.  
- 2. Grado de avance en objetivos de conservación: porcentaje (%) de especies y hábitats que:  
a) Mantienen el estado de conservación  
b) Mejoran el estado de conservación  
c) Empeoran el estado de conservación  
  
A este efecto, el umbral para cuantificar un cambio en el estado de conservación se define como el paso de una categoría a otra, de forma que en la siguiente figura, cualquier cambio de categoría de derecha a izquierda es una mejora y un empeoramiento en el sentido contrario:  
  
Favorable Desfavorable-inadecuado Desfavorable-malo  
 Empeora el estado de conservación  
 Mejora el estado de conservación  
  
  
El cambio de la categoría desconocido a cualquier otra categoría no se considera como una mejora o empeoramiento del estado de conservación, aunque si un avance en el grado de conocimiento de la especie o el hábitat. De igual forma, el paso de un estado de conservación conocido a la categoría desconocido, implica solo un retroceso en el grado de conocimiento.  
  
B.3.3. Infraestructura Verde  
Conforme se señala en la directriz 38 de la ETCV se definen allí los espacios que integran la Infraestructura Verde así como los elementos que garantizan la conectividad territorial y funcional entre ellos.  
  
De conformidad con dicha directriz 38 de la ETCV, los espacios que constituyen la Red Natura 2000 en la Comunitat Valenciana, declarados conforme a la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y Biodiversidad, constituyen espacios que integran la Infraestructura Verde.  
  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
C.1) Antecedentes  
Teniendo en consideración la tramitación sectorial y ambiental llevada a cabo, hasta este momento, en relación con la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran, descrita en el apartado A) Análisis del Proceso de Evaluación del presente documento, y dado que, tal como indica el Informe de Alegaciones «por razones de operatividad, se ha optado por incluir en el presente informe los resultados de los dos periodos de exposición pública», es por lo que la evaluación del resultado de las consultas se realiza en base a los documentos e informes que son objeto del mencionado Informe de Alegaciones, de fecha 27 de abril de 2016.  
C.2) Fase de puesta a disposición del público y consulta a administraciones en la 1.º exposición pública (27 febrero 2014)  
La 1.ª Información Publica se realiza mediante anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), núm. 7222, de 26 de febrero de 2014, y en ella quedan expuestos, por un plazo de 45 días hábiles, a partir del día siguiente de la publicación, los documentos de la versión preliminar del Proyecto de Decreto y el Plan de Participación.  
Durante la 1.ª exposición pública (DOCV 7222, 26.02.2014) se recibieron un total de 17 contestaciones y/o alegaciones como resultado de las consultas realizadas por el promotor (Dirección General del Medio Natural), del Plan de Participación Pública y del anuncio de información pública en el DOCV. De ellas, 13 corresponden a informes recibidos de distintas administraciones consultadas y 4 a alegaciones de Ayuntamientos.  
Todos los informes y alegaciones recibidas en esta fase que realizaban observaciones o consideraciones a los documentos expuestos al público fueron debidamente contestadas de forma motivada por la Dirección General del Medio Natural.  
Resumimos, en la tabla siguiente, la relación de consultas realizadas y escritos de contestación recibidos:  
  
  
  
  
  
  
  
C.3) Fase de puesta a disposición del público y consulta a administraciones en la 2.º exposición publica (27 marzo 2015)  
Dando cumplimiento a la tramitación ambiental, recogida en el Documento de Alcance del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico de la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran emitido en fecha 30 de abril de 2015, es necesario realizar la exposición pública del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico y de la Versión Preliminar de las Normas de Gestión.  
La 2.ª Información Publica se realiza mediante anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) núm. 7541, de 5 de junio de 2015, y en ella quedan expuestos, por un plazo de 45 días hábiles, a partir del día siguiente de la publicación, los documentos de la versión preliminar del Proyecto de Decreto, que incluye la Norma de Gestión, el Estudio Ambiental y Territorial Estratégico, la Memoria Técnica y el Plan de Participación.  
Durante la 2.ª exposición pública (DOCV 5 junio de 2015) se recibieron un total de 12 contestaciones y/o alegaciones como resultado de las consultas realizadas por el promotor (Dirección del Medio Natural), del Plan de Participación Pública y del anuncio de información pública en el DOCV. De ellas, 9 corresponden a informes recibidos de distintos organismos de la administración autonómica consultados; 1 a alegación de la administración local (Ayuntamiento de Cabanes) y 1 alegación de asociación (Federación de deportes de montaña y escalada de la CV)  
Todos los informes y alegaciones recibidas tras la segunda exposición al público y consultas que realizaban observaciones o consideraciones a los documentos expuestos fueron debidamente contestadas de forma motivada por la Dirección General del Medio Natural.  
Resumimos, en la tabla siguiente, la relación de consultas realizadas y escritos de contestación recibidos:  
  
C.4) Modificaciones introducidas en los documentos de la norma de gestión como consecuencia de la información pública y consultas  
Como resultado del proceso de información pública y consultas se introducen diversas modificaciones a los documentos expuestos que se incorporan tanto a la Memoria Técnica como en la Norma de Gestión (Anexo III del Proyecto de Decreto). Entre las principales modificaciones introducidas, se destacan:  
1. Se corrigen diversos errores tipográficos y toponímicos detectados. Se sustituye la denominación de la zona 0 por la de «Zona D».  
2. Se modifica el preámbulo del Proyecto de Decreto con el fin de incorporar una consideración específica sobre la relevancia de la conservación de los espacios de la RN 2000.  
3. Se ha incorporado al apartado correspondiente de la Memoria Técnica la cartografía de zonas afectadas por incendios forestales, así como diversas referencias legales relativas a las normas de seguridad en prevención de incendios (Decreto 7/2004, de 23 de enero) y a los Planes de Prevención de Incendios.  
4. Se ha incorporado al apartado correspondiente de la Memoria Técnica la información disponible sobre los Montes de Utilidad Pública afectados.  
5. Se modifica el apartado de la Memoria Técnica correspondiente a los objetivos de conservación con el fin de incluir en el apartado 3.1.1. un objetivo relativo a la mejora de las poblaciones de las especies con evaluación global como de estado de conservación desfavorable. Se añade al apartado 3.1.2. una referencia a la evolución natural de los hábitats sin perjuicio de que el estado de conservación de determinados hábitats exija una intervención activa en otro sentido. Igualmente, se incorpora al apartado 3.3 una mención explícita a la contribución de las actividades tradicionales a la conservación del espacio y una referencia explícita a la información y concienciación ciudadana entre la población local.  
6. Se modifica el título de los apartados denominados «Directrices de Gestión activa», que pasan a denominarse «Criterios orientadores». Se incorporan a dichos apartados comentarios y matizaciones a partir de lo indicado en las alegaciones que hacen referencia a los mismos.  
7. Se modifica el apartado correspondiente a la normativa de aplicación directa, reestructurando su contenido.  
8. A partir de las sugerencias y alegaciones presentadas, se han introducido modificaciones específicas respecto a los siguientes aspectos:  
1. Se incorporan al apartado 6.2.1, como sujetos a evaluación de repercusiones, las siguientes actuaciones:  
- La construcción de líneas eléctricas cuando no estén sometidas a declaración o estimación de impacto ambiental.  
- Las actividades selvícolas y los eventuales aprovechamientos que no se lleven a cabo como desarrollo de un instrumento de gestión aprobado.  
2. Se excluyen del mencionado régimen de evaluación de repercusiones, entre otras, las siguientes actuaciones:  
- Las actuaciones ordinarias de conservación de cauces - como la retirada de elementos obstructivos - así como la eliminación de especies alóctonas y las obras de emergencia, cuando sean desarrolladas por el órgano de cuenca.  
- El mantenimiento o reparación de caminos y pistas rurales y forestales cuando no implique ampliación o cambio de trazado.  
- Las actividades y aprovechamientos forestales de cualquier naturaleza cuando se lleven a cabo al amparo de un instrumento de gestión aprobado por la Generalitat Valenciana y que cuente con evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000 emitida por el órgano competente.  
- La práctica de la agricultura (incluyendo en la misma las actuaciones habituales relacionadas con la misma, como cambio de cultivo en superficies inferiores a una hectárea, nivelación y agrupación de parcelas, mecanización, etc.) en aquellos ámbitos en que se viniera produciendo dicha práctica a la entrada en vigor de la presente norma.  
- La ganadería extensiva, excepto en aquellas áreas que de forma explícita se indiquen en desarrollo de estas normas con el fin de evitar afecciones significativas sobre hábitats o especies consideradas como especialmente sensibles.  
- Las actuaciones de mantenimiento de infraestructuras existentes.  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación de la norma de gestión  
La Norma de Gestión se desarrolla de conformidad con la legislación comunitaria, estatal y autonómica de aplicación, anteriormente referida, y permite integrar las consideraciones ambientales, en concreto, a través de las medidas de conservación y de las medidas necesarias para prevenir el deterioro y las alteraciones de los hábitats y especies de los espacios de la Red Natura 2000 de su ámbito territorial, promoviendo un desarrollo sostenible, armonizándo, además, sus previsiones y determinaciones con los usos preexistentes en dicho territorio, todo ello con el objetivo de hacer frente a la pérdida de biodiversidad.  
Las normas de aplicación directa que se establecen en la presente Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran no van a modificar de manera significativa las regulaciones establecidas en otros instrumentos de planificación ambiental presentes en este ámbito. Por otra parte, la Norma de Gestión respeta la planificación urbanística en lo referente a los suelos urbanos y urbanizables clasificados en su ámbito, hecho que queda patente al incluir dichas áreas en la denominada Zona D.  
En relación con los posibles efectos sobre la planificación territorial y sobre la planificación sectorial implicada, cabe recordar que la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de espacios naturales de la Comunitat Valenciana (art. 47 quáter) indica que las normas de gestión «son vinculantes tanto para las administraciones públicas como para los particulares, prevaleciendo sobre el planeamiento territorial y urbanístico y sobre cualquier otro instrumento sectorial de ordenación o gestión de recursos naturales».  
Teniendo en consideración lo anterior, cabe indicar que todos los espacios sobre los que se aplica esta Norma de Gestión se ubican en suelo no urbanizable sobre el que, además, como indicábamos, y así recoge la documentación técnica que acompaña la Norma de Gestión, existen otras planificaciones sectoriales y ambientales que la Norma de Gestión recoge y considera.  
En relación con los posibles efectos previsibles sobre elementos estratégicos del territorio, hay que tener en cuenta que la Red Natura 2000, y los distintos espacios que la conforman, ya son, en sí mismos, un elemento estratégico del territorio, fundamental de la Infraestructura Verde prevista en el Decreto 1/2001, de 13 de enero, del Consell, por el que se aprueba la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV, directrices 37, 38 y 39) y que también recoge el Título I de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Por ello, la Norma de Gestión tendrá efectos positivos sobre los elementos estratégicos del territorio, contribuyendo a dar cumplimiento a la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana.   
Respecto a los efectos ambientales previsibles de la Norma de Gestión sobre la biodiversidad, la fauna y la flora son positivos ya que se trata de un instrumento de ordenación orientado a la conservación de los hábitats y especies que han determinado su inclusión en los espacios de la red Natura 2000 y al establecimiento de las medidas necesarias para prevenir el deterioro y las alteraciones de dichos hábitats y especies con el fin de mantenerlos o llevarlos a un estado de conservación favorable.  
De igual modo se consideran positivos los efectos sobre el paisaje que tendrá la aplicación de la Norma de Gestión, puesto que siendo los espacios de la Red Natura 2000 recursos paisajísticos, de conformidad con la legislación protectora del paisaje, la propia Norma de Gestión puede ser considerada como un instrumento que contribuirá a fijar los objetivos de calidad paisajística para dichos espacios.  
La consideración de las normas de aplicación directa, así como de los criterios orientadores, que se establecen en la Norma de Gestión tendrán efectos positivos en relación con los factores climáticos y, en especial, sobre el problema del cambio climático, dado que aumentarán la capacidad de resiliencia del territorio, esto es, su capacidad de adaptación a este problema.  
De igual modo, también pueden considerarse como positivos, en general, los efectos sobre la tierra, el agua y el aire, dado que la Norma de Gestión promueve un uso racional de los mismos dirigido a su mejora y conservación en buen estado, en el ámbito de los espacios de la Red Natura 2000.  
Se consideran positivos los efectos sobre la población, en la medida que contribuirán a garantizar la seguridad jurídica a la hora de desarrollar sus actuaciones en el marco de la Red Natura 2000 y posibilitarán la llegada de recursos financieros en el marco de las políticas comunitarias, estatales y autonómicas de carácter agrario y regional.  
En este sentido, se estima adecuada la propuesta de normas de aplicación directa de la presente Norma de Gestión, por cuanto pretende poner énfasis en aquellas actuaciones que pueden tener mayor incidencia sobe los hábitats y especies de flora y/o fauna de interés comunitario presentes en estos espacios de la Red Natura 2000. Se observa un esfuerzo importante por mantener aquellas actuaciones y actividades realizadas tradicionalmente (relacionadas fundamentalmente con la agricultura, la ganadería, la gestión forestal, los servicios selvícolas y actividades cinegéticas) que en las condiciones que establece la Norma de Gestión contribuyen o colaboran al objetivo de prevenir el deterioro y las alteraciones de los hábitats y especies de los espacios de la Red Natura 2000 en este ámbito territorial, con el fin de mantenerlos o llevarlos a un estado de conservación favorable.  
La propuesta de Norma de Gestión se muestra conciliadora con las actividades lúdicas, en particular, con la práctica de la escalada, que vienen realizándose de forma tradicional en estos ámbitos. No obstante, no se hace referencia específica al resto de actividades relacionadas con el uso público del medio en grupos organizados, incluyendo competiciones deportivas u otros eventos deportivos, lúdicos o culturales, que entendemos estarán sujetas al régimen general de evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000.  
Cabe indicar que la Norma de Gestión se muestra respetuosa, con aquellas actividades de conservación, rehabilitación, mejora o mantenimiento de las instalaciones y de las infraestructuras existentes. Puede considerarse, por tanto, que son proporcionadas las restricciones que establece esta Norma de Gestión derivando hacia el régimen de evaluación de repercusiones el esfuerzo de análisis y consideración de la gran mayoría de las actividades y actuaciones que se pretendan implantar o ampliar en el ámbito de la Norma.  
Por todo lo anterior, se considera que la propuesta de Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran, es adecuada para alcanzar los objetivos de conservación que persigue para los espacios de la Red Natura 2000 incluidos en su ámbito territorial y la tramitación llevada a cabo se ajusta a los requerimientos de la evaluación ambiental estratégica.  
  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación de la norma de gestión.  
En el apartado 8. Régimen de evaluación de los resultados de las medidas de conservación sobre los hábitats y especies de la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran (Anexo III del Proyecto de Decreto) se proponen dos sistemas de indicadores para el seguimiento: por una parte los indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la norma de gestión y, por otra parte, los indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.  
La evaluación de los resultados de las medidas de conservación (normativa y criterios y medidas de gestión activa) sobre los hábitats y especies presentes en la ZEC y ZEPA objeto de la presente Norma de Gestión se realizará periódicamente, coincidiendo en el tiempo con la realización de los Informes de aplicación previstos en la Directiva Hábitats (Directiva 92/43/CEE).  
  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales.  
De conformidad con lo dispuesto en el art. 54 de la LOTUP, de acuerdo con los fundamentos que se han expuesto, se propone dar la conformidad a la propuesta de declaración ambiental y territorial estratégica de la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran presentada por la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, la cual se deberá acompañar del presente documento, así como incorporar a la Norma de Gestión, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:  
1. Corregir en el apartado 2.3 del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico (EATE) que acompaña a la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran las referencias erróneas a los planes y programas territoriales sectoriales que se encuentran derogados o aprobados y vigentes en las zonas de la Red Natura 2000 de esta Norma de Gestión. En concreto las referencias al Plan Integral de Residuos, Patricova y al Plan Hidrológico de la Cuenca del Júcar. Debe indicarse:  
Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana (PIRCV) aprobado por Decreto 81/2013, de 21 de junio, del Consell. Orden de 4 de octubre de 2001, del conseller de Medio Ambiente, por la que se aprueba el Plan Zonal de residuos de la Zona I (DOGV 4115, 26.10.2001).  
Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana aprobado por Decreto 201/2015, de 29 de octubre, del Consell.  
Plan Hidrológico del Júcar aprobado por el Real Decreto 1/2016, de 8 de enero.  
  
2. Aunque el borrador de Proyecto de Decreto, el EATE y la Memoria Técnica justifican la innecesariedad de cartografiar la categoría de zonificación denominada Zona A, en la que se recoge el hábitat prioritario 6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales de Thero-Brachypodietea, en las Normas de aplicación directa sí debe hacerse referencia concreta a la Zona A. En particular, deberán concretarse normas específicas para la protección del mismo, recogiéndose en la tabla resumen con las normas de aplicación directa y concreción de la obligación de evaluar aportada por la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran. Como mínimo habrán de considerarse las mismas actuaciones que no son compatibles en zona B.  
En este sentido, sería conveniente incluir en la cartografía de zonificación algún signo indicativo de la existencia o presencia del hábitat 6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales de Thero-Brachypodietea, tal como sí aparece recogida, con carácter orientativo, en la cartografía de la Memoria Técnica aportada, adjuntando, en su caso, una cartografía de detalle de su localización y extensión.  
En caso de considerar que las formaciones presentes del habitat 6220\* son poco significativas y/o irrelevantes a efectos de la zonificación, se debería optar por indicar expresamente que no existe Zona A en el ámbito de las Norma de Gestión, de forma que no sea necesario concretar normas de aplicación directa y concrección de la obligación de evaluar con respeto a esta categoría de zonificación.  
  
3. Aunque en el ámbito de la ZEPA no se ha recogido la existencia de la zonificación con la categoría de Zona B, cabría reconsiderar y analizar si conviene introducir en dicha categoría que sí que se considera como actuación que requerirá evaluación de repercusiones la recogida para la zona C con el texto «En el ámbito de la ZEPA incluida en la presente norma de gestión, los Planes Técnicos de Ordenación Cinegética, cuando contemplen zonas de adiestramiento de perros en las proximidades de zonas de reproducción del aguilucho cenizo». Asimismo, reconsiderar si esta norma es de aplicación exclusiva en el ámbito de la ZEPA o debería ampliarse al ámbito territorial de la Norma de Gestión puesto que el hábitat 5330 (Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos), sobre el que se realiza la cría del aguilucho cenizo, representa en torno al 13,2 % de la superficie de la ZEC.  
  
4. Sustituir, en la redacción definitiva, entre las actividades que se sujetan a evaluación de repercusiones, la referencia a «La construcción de líneas eléctricas cuando no estén sometidas a declaración o estimación de impacto ambiental» por la siguiente redacción «La construcción de líneas eléctricas cuando no estén sometidas a procedimiento de evaluación ambiental, de acuerdo con la legislación vigente».  
  
5. Proponer para la Medida de Gestión Activa núm. 5 (9. Campaña de información y concienciación ciudadana entre la población local) indicadores de resultado, como puede ser:  
5.a) % de la población que conoce la Norma de Gestión  
5.b) % de participación en las actividades divulgativas  
La declaración ambiental y territorial estratégica contiene las determinaciones finales de carácter ambiental que deben incorporarse a la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran, sin perjuicio de cualesquiera otras que se establezcan en los informes y/o autorizaciones que le sean de aplicación. La declaración ambiental y territorial estratégica es preceptiva y determinante y debe ser tenida en cuenta inmediatamente antes de la aprobación definitiva. La declaración ambiental y territorial estratégica debe figurar como documento integrante de la documentación definitiva de dicha Norma de Gestión.  
Respecto a los planes y programas que puedan implementarse en el ámbito de la Norma de Gestión no se exime de su sometimiento al trámite de evaluación ambiental si así está previsto en la normativa en materia de evaluación ambiental de aplicación. Del mismo modo, aquellos proyectos, actuaciones y actividades que se pretendan desarrollar en este ámbito, que aún respetando las condiciones establecidas en esta Norma de Gestión, no se eximen, tampoco, de su sometimiento al trámite de evaluación ambiental si así está previsto en la normativa en materia de evaluación ambiental de aplicación.  
Conforme al art. 56 de la LOTUP (Ley 5/2014, de 25 de julio) una vez aprobado definitivamente la Norma de Gestión evaluada, el órgano promotor pondrá disposición de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, como órgano ambiental, y de las demás administraciones Públicas afectadas y del público la siguiente documentación:  
a) Copia de la Norma de Gestión aprobada  
b) Una declaración expresiva que resuma los siguientes aspectos:  
1) De qué manera se han integrado en dicha Norma de Gestión los aspectos ambientales y territoriales  
2) Cómo se han tomado en consideración el estudio ambiental y territorial estratégico, la declaración ambiental y territorial estratégica y el resultado de las consultas, discrepancias y alegaciones.  
c) Un resumen no técnico sobre la documentación contenida en los puntos a) y b)  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y se pondrá a disposición del público en la página web de la Conselleria.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación de la Norma de Gestión en el plazo máximo de dos años desde su publicación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 10.3 del Decreto 135/2011, de 30 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de los Órganos Territoriales, de Evaluación Ambiental y Urbanísticos de la Generalitat.  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: Emitir la declaración ambiental y territorial estratégica de la Norma de Gestión Planiols-Benasques y Serra d'en Galceran de los Espacios Red Natura 2000, debiendo incorporarse al Programa las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de Régimen Jurídico del Sector Público.  
  
Valencia, 1 de diciembre de 2016.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 2 de marzo de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML