Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8147, del 11-10-2017 (2017/8466)

RESOLUCIÓ de 25 de setembre de 2017, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa un expedient per a declarar bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, la Vil·la Romana de Ponera, a Sagunt, i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8147

Data del DOGV
:   11-10-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/8466

CVE


Data del document
:   25-09-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 25 de setembre de 2017, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa un expedient per a declarar bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, la Vil·la Romana de Ponera, a Sagunt, i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública. [2017/8466]  
  
Vista la sol·licitud formulada per l'Ajuntament de Sagunt (València), l'informe emés pels serveis tècnics de la Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria favorable a la incoació d'expedient per a la declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, a favor de la Vil·la Romana de Ponera, en el terme municipal de Sagunt (València).   
Considerant el que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, aquesta Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, en el que és matèria de la seua competència, ha resolt:   
  
Primer  
Incoar expedient per a la declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, a favor de la Vil·la Romana de Ponera, en el terme municipal de Sagunt (València), i encomanar-ne la tramitació a la Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria.  
  
  
Segon  
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determinar els valors del bé que justifiquen la declaració, descriure el bé i les seues parts integrants per a una més perfecta identificació, així com delimitar el seu entorn de protecció, assenyalar els béns patrimonials d'índole arqueològica que hi existeixen i fixar les normes de protecció del bé i del seu entorn en els annexos que s'adjunten a aquesta resolució.   
  
Tercer  
En compliment del que s'estableix en l'article 27.3 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, notificar aquesta resolució a l'Ajuntament de Sagunt i als interessats, i fer-los saber que, de conformitat amb el que estableixen els articles 35, 36 i 62.3 en relació amb el 27.4 de la Llei, la realització de qualsevol intervenció en la zona arqueològica o en el seu entorn haurà de ser autoritzada preceptivament per la Direcció General de Cultura i Patrimoni abans de realitzar-la i d'atorgar la llicència municipal si és el cas, quan aquesta siga preceptiva, així com qualsevol canvi d'ús en l'immoble a què es refereix aquesta incoació, sense perjuí de la íntegra aplicació a l'àmbit delimitat del bé d'interés cultural del règim que, per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic, estableix el títol III de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Quart  
Aquesta incoació, d'acord amb el que estableix l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i la resta d'actes d'edificació i ús del sòl que afecten l'immoble i el seu entorn de protecció, així com de les actuacions esmentades quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden igualment suspesos els efectes de les ja atorgades, suspensió els efectes de la qual, de conformitat amb la limitació temporal continguda en l'incís segon de l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es resoldran després de la declaració.  
No obstant això, la Direcció General de Cultura i Patrimoni podrà autoritzar les actuacions mencionades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció establides en aquesta resolució, no perjudiquen manifestament els valors del bé que motiven la incoació, així com les obres que, per causa de força major o interés general, hagen de realitzar-se inajornablement.  
  
Cinqué  
D'acord amb el que preveuen l'article 83 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i l'article 27.6 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, sotmetre l'expedient incoat a tràmit d'informació pública, a fi que totes les persones que tinguen interés puguen examinar l'expedient durant el termini d'un mes a partir de la publicació d'aquesta resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. L'expedient estarà a disposició dels interessats en la Direcció General de Cultura i Patrimoni, ubicada a l'avinguda de la Constitució, núm. 284, de València.  
  
Sisé  
Que, en compliment del que disposa l'article 27.3 de la llei, es notifique aquesta resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural, dependent de l'Administració general de l'Estat, perquè hi siga anotada preventivament.  
  
Seté  
Que aquesta resolució i els annexos es publiquen en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 25 de setembre de 2017. El conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport: Vicent Marzà Ibáñez.  
  
  
  
ANNEX I  
Delimitació literal de la zona arqueològica del jaciment Vil·la Romana de Ponera, a Sagunt, (València), descripció de les seues parts integrants o consubstancials i valors patrimonials que justifiquen la declaració.  
  
1. Denominació principal: Vil·la Romana de Ponera.  
2. Localització  
Província: València.  
Comarca: Camp de Morvedre.  
Municipi: Sagunt.  
3. Delimitació literal del jaciment  
El jaciment arqueològic es troba inclòs en la carta arqueològica de la Comunitat Valenciana. Inventariat i inclòs en els estudis previs realitzats l'any 2005 per a l'actualització del catàleg de béns i espais protegits del terme municipal de Sagunt (València), com a àrea de vigilància arqueològica.  
3.1. Coordenades  
Sentit horari. Fus: 30 ETRS 89.  
UTMe: 731738.  
UTMn: 4396178.  
Altura: 72 m s. n. m.  
El jaciment s'estén entre els punts següents:  
Coordenades  
  
Punt X YY  
1 731713 4396186  
2 731729 4396152  
3 731792 4396182  
4 731780 4396212  
  
  
3.2. Referències cadastrals  
Polígon 48. Terme municipal de Sagunt (València):  
- Parcel·la 376 Referència cadastral: 46222A048003760000JS  
- Parcel·la 10 Referència cadastral: 46222A048000100000JT  
- Parcel·la 11 Referència cadastral: 46222A048001100000JF  
- Séquia (part) Referència cadastral: 9037  
  
4. Justificació de la delimitació del jaciment arqueològic declarat zona arqueològica  
Entre les parcel·les 376 i 11 (polígon 48) se situa la pars urbana d'una villa d'important entitat. En la parcel·la 10 (polígon 48), les estructures arqueològiques es troben més arrasades i desmuntades per les labors agrícoles, i queden en peu les restes que ocupaven la línia divisòria entre parcel·les, a manera de llinda i contenció de terres, així com alguna estructura murària aïllada en pitjor estat de conservació.  
L'espai excavat de la Vil·la Romana de Ponera compta amb elements constructius que conformen un conjunt edilici de grans dimensions, construït en una zona geogràfica òptima i amb diversos elements que coincideixen amb els requisits que els tractadistes i agrònoms llatins plantejaven com a indispensables per a l'erecció d'una villa, tant en l'aspecte residencial com en el funcional. Primerament, era imprescindible la fertilitat del fundus, i per a la residència del propietari calia buscar un lloc que reunira certes característiques de salubritat, orientació, proximitat a l'aigua, etc.; tal com s'esdevé en la Vil·la Romana de Ponera. Concretament es podria vincular a les villae que tenen caràcter disseminat.  
L'emplaçament del conjunt edilici pot correspondre a diferents factors, entre els quals destaquen l'escassa distància del municipium de Saguntum (1,2 km), comunicat amb ell per diversos camins (el camí Vell de Terol, que en època romana comunicava Saguntum amb l'interior d'Aragó i que es localitza a un quilòmetre a l'est del jaciment). La seua ubicació, als peus de la muntanya de Ponera, resguardava dels vents freds del nord, i així es constata que les estances principals de la villa s'orienten a l'est, més elevades, captant els vents frescos de llevant. I es troba pròxima al riu Palància i delimitada al nord i al sud per sengles ramals de la séquia Major de Sagunt (que possiblement fossilitze l'antic aqüeducte romà), que assegurava l'accés als recursos hídrics.   
  
El material arqueològic recuperat en les excavacions es compon de gran quantitat de material constructiu, fragments de columnes, molins de mà, contrapesos de torcularium, estucs, tessel·les monocromes i de pasta vítria, pigments, ceràmica d'època ibèrica, fragments ceràmics de filiació romana, ceràmica d'època medieval-islàmica, ceràmica d'època moderna-contemporània, material metàl·lic, vidre, fragments de marbre de diverses tonalitats i morfologies, objectes d'os treballat, restes òssies faunístiques, malacofauna, etc.   
La construcció edilícia perdura en un espai de temps prolongat, testificat per la presència de materials d'àmplia cronologia, així com també per la reorganització espacial dins de la villa, amb una última fase d'ocupació que es pot situar entre els segles III-V d. de C.  
  
Als voltants del jaciment i del seu entorn es troben restes ceràmiques de distintes èpoques, des de la ibèrica fins a la contemporània.  
  
5. Descripció del jaciment declarat i de les parts integrants o consubstancials, i determinació dels seus valors  
5.1. Parts integrants  
En conjunt, en la Vil·la Romana de Ponera es documenten estructures que conformen la pars urbana d'una villa, composta per un gran atri, diverses estances i zones d'abastiment i distribució d'aigua.   
  
a) Gran atri  
L'estructura interna (que pareix simètrica) de la pars urbana es distribueix a partir d'un pati central (atrium) de grans dimensions (10 x 7,50 m) al voltant del qual s'obrin diverses estances (cubiculae) que presenten un paviment d'opus signinum en tonalitat blanca amb tessel·les negres que formen agrupacions de dos a dos, alternant horitzontals i verticals. El sistema de coberta o impluvium està compost per dues línies enfrontades de quatre columnes exemptes als costats est i oest (atrium corinthum), que sostindria la coberta impluviada (impluviatum).   
  
b) Estances  
Al nord hi ha una gran estança identificada com el tablinium o triclinium, amb carreus de calcària blavosa de Sagunt i cudols, que conformen un aparell de carreuó, coberta de panells pictòrics de què queden restes residuals. El paviment de l'estança (panell musiu) està realitzat en opus signinum de tonalitat rogenca amb una composició de meandres d'esvàstiques en forma de doble T i un emblema central, tot realitzat en tessel·les blanques.  
Les altres sis estances (cubiculae), localitzades entorn del pati central, presenten una disposició simètrica entre si, amb diferents tipologies (rectangulars i/o quadrades), amb murs de tancament de pedra redona de gran format, desbastada i cara vista, a manera d'aparell de carreus de quasi un metre d'altura, sobre els quals es disposarien sòcols de tàpia. Tot el conjunt es trobaria revocat de morter, i s'hi observen restes de pintures murals.   
Dues de les estances presenten llindes d'accés en marbre amb portes de dues fulles i paviments d'opus de diversa tipologia, composicions i tonalitats.  
En el sector sud-oest es disposen altres cinc estances la funcionalitat de les quals és desconeguda. S'han localitzat pintures murals en una d'elles.  
Al sud-oest del pati (atrium) pareix localitzar-se l'accés a l'habitatge, compost per un possible corredor (fauces), flanquejat per una sèrie d'habitacions. En una d'elles es conserven restes de pintures murals en tonalitat blanca i paviment d'opus signinum roig amb tessel·les blanques.  
c) Zones d'abastiment i distribució d'aigua  
Fora de la zona habitacional, en el sector sud-oest, es documenta el sistema d'abastiment i distribució d'aigua, compost per diverses canalitzacions i desaigües de diferent morfologia, que pareix provindre d'una de les derivacions de la séquia Major de Sagunt, i que es prolongaria fins a arribar a una cisterna.  
5.2. Determinació dels seus valors  
En la villa de Ponera conflueixen diversos aspectes que confereixen singularitat al conjunt i la fan una de les villae més importants de la Comunitat Valenciana, i tal vegada del panorama peninsular, avalat per la seua entitat arquitectònica i per la presència de materials de rellevant interés. Entre els aspectes que confereixen a la Vil·la Romana de Ponera aquesta especial significació, destaquen:  
 La primerenca data de construcció, cap al canvi d'era (50 a. de C. - 50 d. de C.), que no presenta cap paral·lel en la zona de Sagunt, i escassos a la Comunitat Valenciana.  
El programa decoratiu present en les restes documentades, així com el bon estat de conservació dels paviments. Les estances principals conserven in situ paviments musius amb dibuixos de tessel·les blanques combinades amb negres en alguns casos, sobre opus signinum de tonalitat rogenca, o tessel·les negres sobre opus signinum de tonalitat blanca, que formen diferents motius. Destaca en la zona central de l'atri un element decoratiu a partir de la combinació d'opus tesellatum i opus sectile en el punt en el qual devia situar-se l'impluvium, atribuït a una possible fase constructiva posterior en què l'impluvium es converteix en font ornamental. Encara que els paviments que cobrien els sòls de la villa compten amb paral·lels peninsulars i extrapeninsulars, les composicions musives en els paviments presenten algunes combinacions diferents que poden relacionar-se amb la presència de gens itàlica, i altres paviments poden relacionar-se amb còpies locals. Alguns d'aquests mosaics sorgeixen en ciutats de ràpida romanització; el de la Vil·la Romana de Ponera pot tractar-se d'un dels sòls mes antics de la península. Així mateix, en algunes estances es conserven, també in situ, restes de les pintures parietals que les decoraven. Els murs d'algunes estances estan semiencastats en el nivell geològic, quelcom que no és molt freqüent en la península.  
  
És una villa de grans dimensions per a la qual tant els materials arqueològics com la tipologia constructiva i decorativa, junt amb la seua possible vinculació amb la xarxa cadastral romana, apunten una data de construcció entorn al canvi d'era (segona meitat segle I a. de C. - primera meitat del segle I d. de C.), la qual cosa la converteix en un important testimoni de la primerenca romanització de la ciutat de Saguntum.  
Es tractaria d'una villa d'atri corinti de grans dimensions, amb un impluvium central al voltant del qual es distribuïen les diverses estances (16) amb una disposició simètrica. Encara que en evident relació amb les cases d'atri de tradició itàlica, no encaixa totalment amb cap tipologia tancada de villa. Possiblement es tracte d'una villa de pla disseminat amb característiques molt peculiars a causa del seu emplaçament, distribuïda en diferents nivells constructius en direcció al riu Palància, així com a l'est i a l'oest. La pars rustica es trobaria a l'oest, i la fructuaria, destinada a l'emmagatzematge de la producció, estaria vinculada a un sistema de canalitzacions i distribució d'aigua per a realitzar les labors agropecuàries.  
5.3. Cronologia  
Arran de les tècniques constructives, del programa decoratiu i d'alguns materials concrets, podríem fixar-ne la construcció durant l'etapa de transició entre la República i l'Alt Imperi (50 a. de C.- 50 d. de C.), encara que es constata la presència de materials més antics en el jaciment (ceràmica ibèrica i campaniana), la cronologia dels quals es retrotrau fins als segles IV-II a. de C. Pareix presentar una dilatada ocupació en el temps, ja que la fase d'amortització s'estableix entorn dels segles IV-V d. de C., i es documenten també algunes restes de materials d'època medieval-islàmica de manera residual.  
  
  
  
ANNEX II  
Delimitació literal de l'entorn de protecció de la zona arqueològica del jaciment Vil·la Romana de Ponera i dels béns patrimonials que se situen en aquest entorn i que es relacionen i identifiquen a efectes tutelars.  
  
A) Justificació de la delimitació proposada  
L'entorn de protecció del bé d'interés cultural queda definit, tant literalment com gràficament, en els annexos adjunts que formen part d'aquesta resolució. La documentació complementària està en l'expedient. Els criteris emprats per a establir l'entorn de protecció es basen en la legislació vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana (Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià), en relació a l'establiment d'entorns mínims de protecció per a immobles situats en àmbits no urbans d'un espai comprés en una distància de 200 metres a comptar del contorn extern del bé o dels seus hipotètics vestigis, d'acord amb els criteris següents:   
  
- Topogràfics i paisatgístics, amb la inclusió de les terres, séquies i camins circumdants necessaris per a l'explotació agropecuària i pertanyents a una àmplia zona del regadiu històric al voltant de la séquia Major de Morvedre i el seu sistema de distribució d'aigües.  
- Arqueològics. L'àmbit comprén la zona excavada, el jaciment i les àrees contigües susceptibles de noves troballes relacionades amb la vil·la romana, així com el jaciment del molí de les Pintes i una possible terrisseria ibèrica.  
- Administratius. Delimitació d'un polígon irregular que forma l'entorn del jaciment arqueològic de la Vil·la Romana de Ponera i que transcorre per algunes llindes de parcel·les, camins, séquies i accidents naturals que faciliten la seua definició:  
Comprén, del polígon 1 del terme municipal de Sagunt (València), les parcel·les 42, 103, 119 i 326; del polígon 48 del mateix terme municipal, les parcel·les 2, 3, 4, 6, 8, 9, 10 (jaciment), 11 (jaciment), 12 (part), 13, 14, 15, 16, 17, 19, 113, 109, 114, 115, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 135, 227 (part), 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 238, 239, 240, 245, 246, 325, 326, 375, 376 (jaciment) i 378. Inclou també alguns camins rurals i séquies de distribució de reg per a l'explotació agropecuària i els seus cultius: 9003, 9012, 9013, 9014, 9035 (en la divisòria cadastral entre els termes municipals de Sagunt i Petrés), 9036, 9037, 9095.  
  
B) Delimitació literal de l'entorn de protecció  
Origen punt A1: X-731531, Y-4396097 (Fus: 30 ETRS 89). Intersecció de les parcel·les 1, 2 i 325 (polígon 48) i la séquia Major de Sagunt, braçal séquia de Montíber (o de Ponera) del terme municipal de Sagunt (València).   
Línia delimitadora. Sentit horari.   
Punts:   
  
Punt X Y  
A 1 731531 4396097  
2 731510 4396135  
3 731477 4396312  
4 731823 4396465  
5 731947 4396223  
6 731730 4395932  
7 731647 4395897  
8 731608 4395981  
9 731531 4395971  
10 731495 4396083  
  
  
  
Polígons  
Parcel·les. Referències cadastrals  
  
Polígon 1  
  
Parcel·les Referències cadastrals  
42 46222A001000420000JO   
103 46222A001001030000JM  
119 46222A001001190000JW  
326 46222A001003260000JM  
  
Polígon 48  
  
Parcel·les Referències cadastrals  
2 46222A048000020000JY  
3 46222A048000030000JG  
4 46222A048000040000JQ  
6 46222A048000060000JL  
8 46222A048000080000JF  
9 46222A048000090000JM  
12 46222A048000120000JM  
13 46222A048000130000JO  
14 46222A048000140000JK  
15 46222A048000150000JR  
16 46222A048000160000JD  
17 46222A048000170000JX  
19 46222A048000190000JJ  
109 46222A048001090000JI  
113 46222A048001130000JD  
114 46222A048001140000JX  
115 46222A048001150000JI  
117 46222A048001170000JE  
118 46222A048001180000JS  
119 46222A048001190000JZ  
120 46222A048001200000JE  
121 46222A048001210000JS  
122 46222A048001220000JZ  
124 46222A048001240000JH  
125 46222A048001250000JW  
126 46222A048001260000JA  
127 46222A048001270000JB  
128 46222A048001280000JY  
129 46222A048001290000JG  
130 46222A048001300000JB  
131 46222A048001310000JY  
132 46222A048001320000JG  
135 46222A048001350000JL  
227 46222A048002270000JQ  
230 46222A048002300000JQ  
231 46222A048002310000JP  
232 46222A048002320000JL  
233 46222A048002330000JT  
234 46222A048002340000JF  
235 46222A048002350000JM  
236 46222A048002360000JO  
238 46222A048002380000JR  
239 46222A048002390000JD  
240 46222A048002400000JK  
245 46222A048002450000JJ  
246 46222A048002460000JE  
325 46222A048003250000JP  
326 46222A048003260000JL  
375 46222A048003750000JE  
378 46222A048003780000JU  
Es delimita un polígon irregular format per l'entorn del jaciment arqueològic de la Vil·la Romana de Ponera que s'inicia en el punt A (1), situat en la intersecció de les parcel·les 1, 2 i 325 (polígon 48) i la séquia de Montíber (ramal de la séquia Major de Sagunt). Des d'aquest punt, la línia es dirigeix en direcció cap al nord-oest i travessa la carretera CV-324, d'accés a Petrés pel punt 2. Continua per la línia de delimitació cadastral dels termes municipals de Sagunt i Petrés vorejant la parcel·la 326 (polígon 1) fins al punt 3, situat en la intersecció de la parcel·la 326 (polígon 48) amb la parcel·la 42 (polígon 1). Es dirigeix en direcció cap a l'est per la intersecció de la parcel·la 42 (polígon 1) i les parcel·les 326, 103, 119 (polígon 48) i part de la parcel·la 109 (polígon 1) fins al punt 4. En direcció cap al sud-est, divideix la parcel·la 109 (polígon 1) i torna a travessar la carretera CV-324, d'accés a Petrés, per la intersecció entre les parcel·les 12 (que la divideix) i la 17 amb la 18 (polígon 48). Continua per les llindes de les parcel·les 17, 378, 16, 19 i 135 amb les 18 i 20 (polígon 48) pel camí rural d'accés a les propietats fins al punt 5, vorejant l'autopista del Mediterrani AP-7. A partir d'ací es dirigeix per la carretera que discorre paral·lela a la línia delimitadora d'aquesta amb l'autovia del Mediterrani en direcció cap al sud-oest fins a arribar a la intersecció de la carretera esmentada amb la parcel·la 236 (polígon 48) i la parcel·la 301 (polígon 48), punt 6, i continua en direcció cap a l'oest per les llindes de les parcel·les 232, 230 i 227 fins al punt 7, seguint el camí dels Molins, paral·lel a la séquia Major de Sagunt. Per les llindes de les parcel·les 227 (que la divideix), 109 i 111 (polígon 48), es dirigeix en direcció cap al nord-oest fins al punt 8 en la intersecció de les parcel·les 113 i 227 (polígon 48). La línia prossegueix en direcció cap a l'oest vorejant la parcel·la 113 fins al punt 9 en la intersecció d'aquesta parcel·la amb la línia cadastral divisòria entre els dos termes municipals, per a posteriorment dirigir-se cap al nord-oest seguint la línia de delimitació cadastral dels termes municipals fins al punt 10, confluència amb les parcel·les 2, 1 i la séquia de Montíber (polígon 48); segueix en direcció cap al nord-est i conclou en el punt A (1), origen del polígon.   
  
C) Béns patrimonials ubicats en l'entorn de protecció. Patrimoni arqueològic  
Dins de l'àrea de vigilància arqueològica del catàleg de béns i espais protegits del terme municipal de Sagunt (València), i concretament dins de l'entorn de protecció, es localitzarien dos béns culturals de valor arqueològic:   
C.1. El Molí de les Pintes  
Es tracta d'una estructura arquitectònica construcció hidràulica ?molí- sense datar, que, junt amb altres molins i séquies de la zona, conformen una àmplia xarxa hidràulica utilitzada durant un ampli període cronològic. Apareix ja mencionat en la cartografia del segle XIX. No s'ha estudiat arqueològicament en profunditat; pareix presentar materials medievals i altres reutilitzats d'època romana. Es localitza en la intersecció de les parcel·les 13, 14 i 15 del polígon 48.  
Fus: 30 ETRS 89   
UTMe: 731829  
UTMn: 4396227  
C.2. Terrisseria ibèrica del Molí de les Pintes. Jaciment arqueològic que la bibliografia denomina forn ibèric de Ponera o terrisseria ibèrica del molí de les Pintes.   
Es localitzaria a l'oest de la població de Sagunt, al sud de la muntanya Ponera. El llit del riu Palància discorreria al sud d'aquell. Altura aproximada: 65 m. s. n. m.  
  
  
  
ANNEX III  
Normativa de protecció de la zona arqueològica i del seu entorn  
  
Article 1. Règim de la zona arqueològica  
El jaciment arqueològic de la Vil·la Romana de Ponera, en el terme municipal de Sagunt (València), és un bé d'interés cultural, amb la categoria de zona arqueològica, i es regirà per allò que s'ha disposat per als béns immobles d'interés cultural de naturalesa arqueològica en la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, secció segona, capítol III, del títol II. Qualsevol actuació que incidisca sobre el jaciment estarà subjecta a la prèvia i preceptiva autorització de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, abans de ser realitzada i de l'atorgament de la llicència municipal, si és el cas, quan siga resulte preceptiva, sense perjuí, a més, de la íntegra aplicació a l'àmbit delimitat del règim que per a la protecció del patrimoni arqueològic estableix el títol III de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Article 2. Règim d'intervenció en l'entorn  
Tota actuació, ja siga d'índole arqueològica, paleontològica o de qualsevol altre tipus, que incidisca en l'entorn haurà de ser autoritzada expressament per la conselleria competent en matèria de cultura. Serà il·lícita tota actuació arqueològica o paleontològica que es realitze sense la corresponent autorització, o sense subjecció als termes d'aquesta, així com les obres de remoció de terra, de demolició o qualssevol altres realitzades que no compten amb la prèvia i preceptiva autorització de la conselleria competent en matèria de cultura, sense perjuí, a més, de les autoritzacions sectorials que, si és el cas, siguen pertinents.  
  
Article 3. Usos permesos  
Els usos permesos seran tots aquells històricament associats al lloc: agropecuaris i forestals, a més dels que siguen compatibles amb la investigació, la posada en valor i el gaudi del bé, i que contribuïsquen a la consecució dels fins esmentats. L'autorització particularitzada d'ús es regirà pel que disposa l'article 18 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 4. Preservació del paisatge històric i arqueològic, i dels béns que el conformen  
A fi de preservar el paisatge històric de la zona arqueològica i la integritat dels jaciments arqueològics:  
1. No s'autoritzarà cap edificació nova, siga quin siga el seu ús, excepte aquelles edificacions vinculades a la protecció i/o divulgació del jaciment.  
2. Seran autoritzables en l'àmbit protegit aquelles xicotetes edificacions de caràcter auxiliar de les labors agrícoles de dimensions dos metres per dos metres, o d'usos compatibles amb la posada en valor de la zona arqueològica.  
3. Es podran ubicar capçals de reg per goteig sempre que no sobrepassen les següents dimensions exteriors: dos metres quadrats en planta per un metre i mig en altura. L'acabament exterior haurà d'adequar-se a l'ambient rústic en què se situa, i necessitarà l'autorització de la conselleria competent en matèria d'agricultura, a més de la conselleria competent en patrimoni cultural.  
4. Els edificis existents no podran augmentar el seu volum edificat. L'acabament exterior haurà d'atindre's a l'ambient rústic en què estan situats. Tot això sense perjuí de l'aplicació de l'article 21 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, a aquests immobles.  
5. Queden expressament prohibits, com a regla general, l'abocament de residus i els moviments de terres i excavacions amb incidència paisatgística, excepte aquells moviments que siguen necessaris per a l'estudi i la conservació del jaciment. Així mateix es prohibeixen les senyalitzacions de tipus publicitari.  
6. Totes les intervencions sobre els immobles existents en l'entorn han de contemplar les cauteles arqueològiques previstes en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En tot cas, les actuacions arqueològiques hauran de ser autoritzades per la conselleria competent en matèria de cultura, d'acord amb l'article 60 de la mateixa llei.  
  
Article 5. Patrimoni arqueològic  
Per a la realització d'intervencions arqueològiques en el jaciment declarat bé d'interés cultural, es presentarà un pla director que contindrà: descripció detallada dels objectius del pla, fases d'execució i duració de cada una d'elles, així com una proposta d'àrea de reserva arqueològica del jaciment, segons el que disposa l'article 66 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, llevat que es justifique l'excepcional interés de l'actuació que es propose o s'acredite la necessària i urgent realització per a preservar els seus valors.  
  
  
  
  
ANNEX IV  
  
Documentació gràfica



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8147, del 11-10-2017 (2017/8466)

RESOLUCIÓN de 25 de septiembre de 2017, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se incoa un expediente para declarar bien de interés cultural, con la categoría de zona arqueológica, la Villa Romana de Ponera, en Sagunto, y se somete el expediente incoado a trámite de información pública.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8147

Fecha DOGV
:   11-10-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/8466

CVE


Fecha del documento
:   25-09-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 25 de septiembre de 2017, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se incoa un expediente para declarar bien de interés cultural, con la categoría de zona arqueológica, la Villa Romana de Ponera, en Sagunto, y se somete el expediente incoado a trámite de información pública. [2017/8466]  
  
Vista la solicitud formulada por el Ayuntamiento de Sagunto (Valencia), el informe emitido por los servicios técnicos de la Dirección General de Cultura y Patrimonio de esta conselleria favorable a la incoación de expediente para la declaración de bien de interés cultural, con la categoría de zona arqueológica a favor de la Villa Romana de Ponera, en el término municipal de Sagunto (València).  
Considerando lo que dispone el artículo 27 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, esta Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, en lo que es materia de su competencia, ha resuelto:  
  
Primero  
Incoar expediente para la declaración de bien de interés cultural, con la categoría de zona arqueológica, a favor de la Villa Romana de Ponera, en el término municipal de Sagunto (València), encomendando su tramitación a la Dirección General de Cultura y Patrimonio de esta conselleria.  
  
Segundo  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, determinar los valores del bien que justifican la declaración, describir el mismo y sus partes integrantes para su más perfecta identificación, así como delimitar su entorno de protección, señalar los bienes patrimoniales de índole arqueológicos existentes en el mismo y fijar las normas de protección del bien y su entorno en los anexos que se adjuntan a la presente resolución.  
  
Tercero  
En cumplimiento de lo preceptuado en el art. 27.3 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, notificar esta resolución al Ayuntamiento de Sagunto y a los interesados y hacerle saber que, de conformidad con lo que establecen los artículos 35, 36 y 62.3 en relación con el 27.4 de la ley, la realización de cualquier intervención en la zona arqueológica o en su entorno deberá ser autorizada preceptivamente por la Dirección General de Cultura y Patrimonio con carácter previo a su realización y al otorgamiento de licencia municipal en su caso, cuando esta resulte preceptiva, así como cualquier cambio de uso en el inmueble al que se refiere la presente incoación, sin perjuicio de la íntegra aplicación al ámbito delimitado del bien de interés cultural del régimen que para la salvaguarda del patrimonio arqueológico establece el título III de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Cuarto  
La presente incoación, de acuerdo con lo establecido en el art. 33 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, determina la suspensión del otorgamiento de licencias municipales de parcelación, urbanización, construcción, demolición, actividad y demás actos de edificación y uso del suelo que afecten al inmueble y su entorno de protección, así como de dichas actuaciones cuando sean llevadas a cabo directamente por las entidades locales. Quedan igualmente suspendidos los efectos de las ya otorgadas, suspensión cuyos efectos, de conformidad con la limitación temporal contenida en el inciso segundo del artículo 33 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, se resolverán tras la declaración.  
No obstante, la Dirección General de Cultura y Patrimonio podrá autorizar las actuaciones mencionadas cuando considere que, en aplicación de las normas de protección establecidas en la presente resolución, manifiestamente no perjudican los valores del bien que motivan la incoación, así como las obras que por causa de fuerza mayor o interés general hubieran de realizarse inaplazablemente.  
  
Quinto  
Conforme a lo previsto en el artículo 83 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, y en el artículo 27.6 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, someter el expediente incoado a trámite de información pública, a fin de que cuantas personas tengan interés puedan examinar el expediente durante el plazo de un mes a partir de la publicación de la presente resolución en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. El expediente estará a disposición de los interesados en la Dirección General de Cultura y Patrimonio, ubicada en la avenida de la Constitución, núm. 284, de València.  
  
Sexto  
Que en cumplimiento de lo dispuesto en el art. 27.3 de la ley se notifique la presente resolución al Registro General de Bienes de Interés Cultural dependiente de la Administración General del Estado para su anotación preventiva.  
  
Séptimo  
Que la presente resolución y los anexos se publiquen en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 25 de septiembre de 2017. El conseller de Educación, Investigación, Cultura y Deporte: Vicent Marzà Ibáñez.  
  
  
  
ANEXO I  
Delimitación literal de la zona arqueológica del yacimiento Villa Romana de Ponera, en Sagunto (València), descripción de las partes integrantes o consustanciales del mismo y valores patrimoniales que justifican la declaración.  
  
1. Denominación principal: Villa Romana de Ponera.  
2. Localización  
Provincia: Valencia  
Comarca: Camp de Morvedre  
Municipio: Sagunto  
3. Delimitación literal del yacimiento  
El yacimiento arqueológico se encuentra incluido en la carta arqueológica de la Comunitat Valenciana. Inventariado e incluido en los estudios previos realizados en el año 2005 para la actualización del catálogo de bienes y espacios protegidos del término municipal de Sagunto (València), como área de vigilancia arqueológica.  
3.1. Coordenadas  
Sentido horario. Huso: 30 ETRS 89  
UTMe: 731738  
UTMn: 4396178  
Altura: 72 m s. n. m.  
El yacimiento se extiende entre los siguientes puntos:  
Coordenadas  
  
Punto XX Y  
1 731713 4396186  
2 731729 4396152  
3 731792 4396182  
4 731780 4396212  
  
  
3.2. Referencias catastrales:  
Polígono 48. Término municipal de Sagunto (València):  
- Parcela 376 Referencia catastral: 46222A048003760000JS  
- Parcela 10 Referencia catastral: 46222A048000100000JT  
- Parcela 11 Referencia catastral: 46222A048001100000JF  
- Acequia (parte) Referencia catastral: 9037  
  
4. Justificación de la delimitación del yacimiento arqueológico declarado zona arqueológica  
Entre las parcelas 376 y 11 (polígono 48) se sitúa la pars urbana de una villa de importante entidad. En la parcela 10 (polígono 48) las estructuras arqueológicas se encuentran mas arrasadas y desmontadas por las labores agrícolas, quedando en pie los restos que ocupaban la línea divisoria entre parcelas, a modo de linde y contención de tierras, así como alguna estructura muraria aislada en peor estado de conservación.  
El espacio excavado de la Villa Romana de Ponera cuenta con elementos constructivos que conforman un conjunto edilicio de grandes dimensiones, construido en una zona geográfica óptima y con diversos elementos que coinciden con los requisitos que los tratadistas y agrónomos latinos planteaban como indispensables para la erección de una villa, tanto en el aspecto residencial como en el funcional. Primeramente era imprescindible la fertilidad del fundus, y para la residencia del propietario había que buscar un lugar que reuniese ciertas características de salubridad, orientación, proximidad al agua, etc.; tal y como sucede en la Villa Romana de Ponera. Concretamente se podría vincular a las villae que tienen carácter diseminado.  
El emplazamiento del conjunto edilicio puede corresponder a diferentes factores entre los que destacan la escasa distancia del municipium de Saguntum (1,2 km) comunicado con él por diversos caminos (el camino Vell de Terol, que en época romana comunicaba Saguntum con el interior de Aragón y que se localiza a 1 km al E del yacimiento). Su ubicación, a los pies de la montaña de Ponera, resguardaba de los vientos fríos del N, y así se constata que las estancias principales de la villa se orienten al E, mas elevadas, captando los vientos frescos de levante. Y se encuentra próxima al río Palancia y delimitada al norte y al sur por sendos ramales de la acequia Major de Sagunto (que posiblemente fosilice el antiguo acueducto romano) asegurando el acceso a los recursos hídricos.  
El material arqueológico recuperado en las excavaciones se compone de gran cantidad de material constructivo, fragmentos de columnas, molinos de mano, contrapesos de torcularium, estucos, teselas monocromas y de pasta vítrea, pigmentos, cerámica de época ibérica, fragmentos cerámicos de filiación romana, cerámica de época medieval-islámica, cerámica de época moderno-contemporánea, material metálico, vidrio, fragmentos de mármol de diversas tonalidades y morfologías, objetos de hueso trabajado, restos óseos faunísticos, malacofauna, etc.  
La construcción edilicia perdura en un espacio de tiempo prolongado, atestiguado por la presencia de materiales de amplia cronología, así como también por la reorganización espacial dentro de la propia villa, con una última fase de ocupación que se puede situar entre los siglos III-V d. de C.  
En las inmediaciones del yacimiento y de su entorno se encuentran restos cerámicos de distintas épocas, desde la ibérica hasta la contemporánea.  
5. Descripción del yacimiento declarado, de las partes integrantes o consustanciales y determinación de sus valores  
5.1. Partes integrantes   
En conjunto en la Villa Romana de Ponera se documentan estructuras que conforman la pars urbana de una villa, compuesta por un gran atrio, diversas estancias y zonas de abastecimiento y distribución de agua.   
a) Gran atrio  
La estructura interna (que parece ser simétrica) de la pars urbana se distribuye a partir de un patio central (atrium) de grandes dimensiones (10 x 7,50 m), en torno al cual se abren diversas estancias (cubiculae), presentando un pavimento de opus signinum en tonalidad blanca con teselas negras que forman agrupaciones de dos a dos, alternando horizontales y verticales. El sistema de cubierta o impluvium está compuesto por dos líneas enfrentadas de 4 columnas exentas a los lados este y oeste (atrium corinthum) que sostendría la cubierta impluviada (impluviatum).  
b) Estancias  
Al norte se encuentra una gran estancia identificada como el tablinium o triclinium, con sillares de caliza azulada de Sagunto y cantos rodados, conformando un aparejo de sillarejo, cubierta de paneles pictóricos de los que quedan restos residuales. El pavimento de la estancia (panel musivario) se encuentra realizada en opus signinum de tonalidad rojiza con una composición de meandros de esvásticas en forma de doble T y un emblema central, todo realizado en teselas blancas.  
Las restantes seis estancias (cubiculae) localizadas en torno al patio central presentan una disposición simétrica entre sí, con diferentes tipologías (rectangulares y/o cuadradas), con muros de cerramiento de piedra redonda de gran formato, desbastada y cara vista, a modo de aparejo de sillares de casi un metro de alto, sobre los cuales se dispondrían zócalos de tapial. Todo el conjunto se encontraría revocado de mortero, apreciándose restos de pinturas murales.  
Dos de las estancias presentan dinteles de acceso en mármol con puertas de dos hojas y pavimentos de opus de diversa tipología, composiciones y tonalidades.  
En el sector suroeste se disponen otras cinco estancias cuya funcionalidad es desconocida. Se han localizado pinturas murales en una de ellas.  
Al suroeste del patio (atrium) parece localizarse el acceso a la vivienda, compuesto por un posible corredor (fauces), flanqueado por una serie de habitaciones. En una de ellas se conservan restos de pinturas murales en tonalidad blanca y pavimento de opus signinum rojo con teselas blancas.  
c) Zonas de abastecimiento y distribución de agua  
Fuera de la zona habitacional, en el sector suroeste, se documenta el sistema de abastecimiento y distribución de agua, compuesto por diversas canalizaciones y desagües de diferente morfología, que parece provenir de una de las derivaciones de la acequia Major de Sagunto, y que se prolongaría hasta alcanzar una cisterna.  
5.2. Determinación de sus valores  
En la villa de Ponera confluyen varios aspectos que le confieren singularidad al conjunto, siendo una de las villae más importantes de la Comunitat Valenciana, y tal vez del panorama peninsular, avalado por su entidad arquitectónica y por la presencia de materiales de relevante interés. Entre los aspectos que le confieren a la Villa Romana de Ponera esa especial significación destacan:  
Su temprana fecha de construcción entorno al cambio de era (50 a. de C.50 d. de C.) que no presenta ningún paralelo en la zona de Sagunto y escasos en la Comunitat Valenciana.  
El programa decorativo presente en los restos documentados, así como el buen estado de conservación de los pavimentos. Las estancias principales conservan in situ pavimentos musivarios con dibujos de teselas blancas combinadas con negras en algunos casos, sobre opus signinum de tonalidad rojiza o teselas negras sobre opus signinum de tonalidad blanca, formando diferentes motivos. Destaca en la zona central del atrio, un elemento decorativo a partir de la combinación de opus tesellatum y opus sectile en el punto en el que debía situarse el impluvium, atribuido a una posible fase constructiva posterior en la que el impluvium se convierte en fuente ornamental. Aunque los pavimentos que cubrían los suelos de la villa cuentan con paralelos peninsulares y extra peninsulares, las composiciones musivarias en los pavimentos presentan algunas combinaciones diferentes que pueden relacionarse con la presencia de gens itálica y otros pavimentos pueden relacionarse con copias locales. Algunos de estos mosaicos surgen en ciudades de pronta romanización pudiendo tratarse el de la Villa Romana de Ponera de uno de los suelos mas antiguos de la península. Asimismo en algunas estancias se conservan, también in situ, restos de las pinturas parietales que decorarían las estancias. Los muros de algunas estancias se encuentran semiempotrados en el nivel geológico, algo que no es muy frecuente en la península.  
Es una villa de grandes dimensiones para la que, tanto los materiales arqueológicos como la tipología constructiva y decorativa, junto a su posible vinculación con la red catastral romana, apuntan una fecha de construcción entorno al cambio de era (2.ª mitad siglo I a. de C. 1.ª mitad del siglo I d. de C.), convirtiéndose en un importante testimonio de la temprana romanización de la ciudad de Saguntum.  
Se trataría de una villa de atrio corintio de grandes dimensiones con un impluvium central alrededor del que se distribuían las diferentes estancias (16) con una disposición simétrica. Aunque en evidente relación con las casas de atrio de tradición itálica, no encaja totalmente con ninguna tipología cerrada de villa. Posiblemente se trate de una villa de plan diseminado con características muy peculiares debido a su emplazamiento, distribuida en diferentes niveles constructivos en dirección al río Palancia, así como al este y al oeste. La pars rustica, se encontraría al oeste y la fructuaria, destinada al almacenaje de la producción, estaría vinculada con un sistema de canalizaciones y distribución de agua para realizar las labores agropecuarias.  
5.3. Cronología  
A raíz de las técnicas constructivas, el programa decorativo y algunos materiales concretos podríamos fijar su construcción durante la etapa de transición entre la República y el Alto Imperio (50 a. de C. 50 d. de C.). Aunque se constata de la presencia de materiales mas antiguos en el yacimiento (cerámica ibérica y campaniense) cuya cronología se retrotrae hasta los siglos IV-II a. de C. Parece presentar una dilatada ocupación en el tiempo ya que la fase de amortización se establece entorno a los siglos IV-V d. de C., documentándose también algunos restos de materiales de época medieval-islámica de manera residual.  
  
  
  
ANEXO II  
Delimitación literal del entorno de protección de la zona arqueológica del yacimiento Villa Romana de Ponera y de los bienes patrimoniales que se sitúan en dicho entorno que se relacionan e identifican a efectos tutelares.  
  
A) Justificación de la delimitación propuesta  
El entorno de protección del bien de interés cultural queda definido tanto literal como gráficamente en los anexos adjuntos que forman parte de la presente resolución. La documentación complementaria obra en el expediente. Los criterios empleados para establecer el entorno de protección se basan en la legislación vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, en relación al establecimiento de entornos mínimos de protección para inmuebles situados en ámbitos no urbanos de un espacio comprendido en una distancia de 200 metros, a contar desde el contorno externo del bien o de sus hipotéticos vestigios, de acuerdo con los criterios siguientes:  
- Topográficos y paisajísticos, con la inclusión de las tierras, acequias y caminos circundantes necesarios para la explotación agropecuaria y pertenecientes a una amplia zona del regadío histórico alrededor de la acequia Major de Morvedre y su sistema de distribución de aguas.  
- Arqueológicos: El ámbito comprende la propia zona excavada, el yacimiento y las áreas colindantes susceptibles de nuevos hallazgos relacionados con la villa romana, así como el yacimiento del Molí de Les Pintes y un posible alfar ibérico.  
- Administrativos: Delimitación de un polígono irregular que forma el entorno del yacimiento arqueológico de la Villa Romana de Ponera y que transcurre por algunos lindes de parcelas, caminos, acequias y accidentes naturales que facilitan su definición:  
Comprende, del polígono 1 del término municipal de Sagunto (Valencia) las parcelas 42, 103, 119 y 326; del polígono 48 del mismo término municipal las parcelas 2, 3, 4, 6, 8, 9, 10 (yacimiento), 11 (yacimiento), 12 (parte), 13, 14, 15, 16, 17, 19, 113, 109, 114, 115, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 124, 125, 126, 127, 128, 129, 130, 131, 132, 135, 227 (parte), 230, 231, 232, 233, 234, 235, 236, 238, 239, 240, 245, 246, 325, 326, 375, 376 (yacimiento) y 378. Incluye también algunos caminos rurales y acequias de distribución de riego para la explotación agropecuaria y sus cultivos: 9003, 9012, 9013, 9014, 9035 (en la divisoria catastral entre los términos municipales de Sagunto y Petrés), 9036, 9037, 9095.  
B) Delimitación literal del entorno de protección  
Origen punto A1: X-731531, Y-4396097 (Huso: 30 ETRS 89). Intersección de las parcelas 1, 2 y 325 (polígono 48) y la acequia Major de Sagunto, brazal acequia de Montíber (o de Ponera) del término municipal de Sagunto (València).  
Línea delimitadora. Sentido horario.  
Puntos:  
  
Punto X Y  
A 1 731531 4396097  
2 731510 4396135  
3 731477 4396312  
4 731823 4396465  
5 731947 4396223  
6 731730 4395932  
7 731647 4395897  
8 731608 4395981  
9 731531 4395971  
10 731495 4396083  
  
  
  
Polígonos  
Parcelas. Referencias catastrales  
  
Polígono 1  
  
Parcelas Referencias catastrales  
42 46222A001000420000JO   
103 46222A001001030000JM  
119 46222A001001190000JW  
326 46222A001003260000JM  
  
Polígono 48  
  
Parcelas Referencias catastrales  
2 46222A048000020000JY  
3 46222A048000030000JG  
4 46222A048000040000JQ  
6 46222A048000060000JL  
8 46222A048000080000JF  
9 46222A048000090000JM  
12 46222A048000120000JM  
13 46222A048000130000JO  
14 46222A048000140000JK  
15 46222A048000150000JR  
16 46222A048000160000JD  
17 46222A048000170000JX  
19 46222A048000190000JJ  
109 46222A048001090000JI  
113 46222A048001130000JD  
114 46222A048001140000JX  
115 46222A048001150000JI  
117 46222A048001170000JE  
118 46222A048001180000JS  
119 46222A048001190000JZ  
120 46222A048001200000JE  
121 46222A048001210000JS  
122 46222A048001220000JZ  
124 46222A048001240000JH  
125 46222A048001250000JW  
126 46222A048001260000JA  
127 46222A048001270000JB  
128 46222A048001280000JY  
129 46222A048001290000JG  
130 46222A048001300000JB  
131 46222A048001310000JY  
132 46222A048001320000JG  
135 46222A048001350000JL  
227 46222A048002270000JQ  
230 46222A048002300000JQ  
231 46222A048002310000JP  
232 46222A048002320000JL  
233 46222A048002330000JT  
234 46222A048002340000JF  
235 46222A048002350000JM  
236 46222A048002360000JO  
238 46222A048002380000JR  
239 46222A048002390000JD  
240 46222A048002400000JK  
245 46222A048002450000JJ  
246 46222A048002460000JE  
325 46222A048003250000JP  
326 46222A048003260000JL  
375 46222A048003750000JE  
378 46222A048003780000JU  
Se delimita un polígono irregular formado por el entorno del yacimiento arqueológico de la Villa Romana de Ponera que se inicia en el punto A (1) situado en la intersección de las parcelas 1, 2 y 325 (polígono 48) y la acequia de Montíber (ramal de la acequia Major de Sagunto). Desde este punto la línea se dirige en dirección hacia el noroeste atravesando la carretera CV-324 de acceso a Petrés por el punto 2. Sigue por línea de delimitación catastral de los términos municipales de Sagunto y Petrés bordeando la parcela 326 (polígono 1) hasta el punto 3, situado en la intersección de la parcela 326 (polígono 48) con la parcela 42 (polígono 1). Se dirige en dirección hacia el este por la intersección de la parcela 42 (polígono 1) y las parcelas 326, 103, 119 (polígono 48) y parte de la parcela 109 (polígono 1) hasta el punto 4. En dirección hacia el sureste divide la parcela 109 (polígono 1) y vuelve a atravesar la carretera CV-324 de acceso a Petrés por la intersección entre las parcelas 12 (que la divide) y la 17 con la 18 (polígono 48). Continúa por los linderos de las parcelas 17, 378, 16, 19 y 135 con las 18 y 20 (polígono 48) por el camino rural de acceso a las propiedades hasta el punto 5, en el borde con la autopista del Mediterráneo AP-7. A partir de aquí se dirige por la carretera que discurre paralela a la línea delimitadora de esta con la autovía del Mediterráneo en dirección hacia el suroeste hasta llegar a la intersección de dicha carretera con la parcela 236 (polígono 48) y la parcela 301 (polígono 48) punto 6, continuando en dirección hacia el oeste por los linderos de las parcelas 232, 230 y 227 hasta el punto 7, siguiendo el camino de Els Molins paralelo a la acequia Major de Sagunto. Por los linderos de las parcelas 227 (que la divide), 109 y 111 (polígono 48) se dirige en dirección hacia el noroeste hasta el punto 8 en la intersección de las parcelas 113 y 227 (polígono 48). La línea prosigue en dirección hacia el oeste bordeando la parcela 113 hasta en punto 9 en la intersección de esta parcela con la línea catastral divisoria entre los dos términos municipales, para posteriormente dirigirse hacia el noroeste, siguiendo la línea de delimitación catastral de los de los términos municipales hasta el punto 10, confluencia con las parcelas 2, 1 y la acequia de Montíber (Polígono 48) siguiendo en dirección hacia el noreste concluyendo en el punto A (1), origen del polígono.  
C) Bienes patrimoniales ubicados en el entorno de protección. Patrimonio arqueológico  
Dentro del área de vigilancia arqueológica del catálogo de bienes y espacios protegidos del término municipal de Sagunto (València), y concretamente dentro del entorno de protección se localizarían dos bienes culturales de valor arqueológico:  
C.1. El Molí de Les Pintes  
Se trata de una estructura arquitectónica construcción hidráulica -molino- sin datar, que, junto a otros molinos y acequias de la zona conforman una amplia red hidráulica utilizada durante un amplio periodo cronológico. Aparece ya mencionado en la cartografía del siglo XIX. No se ha practicado su estudio arqueológico en profundidad; parece presentar materiales medievales y otros reutilizados de época romana. Se localiza en la intersección de las parcelas 13, 14 y 15 del polígono 48.  
Huso: 30 ETRS 89  
UTMe: 731829  
UTMn: 4396227  
C.2. Alfar ibérico del Molí de Les Pintes. Yacimiento arqueológico que la bibliografía denomina horno ibérico de Ponera o alfar ibérico del Molí de Les Pintes.  
Se localizaría al oeste de la población de Sagunto, al sur de la montaña Ponera. El cauce del río Palancia discurriría al sur del mismo. Altura aproximada: 65 m s. n. m.  
  
  
  
ANEXO III  
Normativa de protección de la zona arqueológica y de su entorno  
  
Artículo 1. Régimen de la zona arqueológica  
El yacimiento arqueológico de la Villa Romana de Ponera, en el término municipal de Sagunto (València), es un bien de interés cultural, con la categoría de zona arqueológica, y se regirá por lo dispuesto para los bienes inmuebles de interés cultural de naturaleza arqueológica en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, en su sección segunda, capítulo III, del título II. Cualquier actuación que incida sobre el mismo estará sujeta a la previa y preceptiva autorización de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, con carácter previo a su realización y al otorgamiento de licencia municipal en su caso, cuando esta resulte preceptiva, sin perjuicio además, de la íntegra aplicación al ámbito delimitado del régimen que para la protección del patrimonio arqueológico establece el título III de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Artículo 2. Régimen de intervención en el entorno  
Toda actuación, ya sea de índole arqueológica, paleontológica o de cualquier otro tipo, que incida en el entorno deberá ser autorizada expresamente por la conselleria competente en materia de cultura. Será ilícita toda actuación arqueológica o paleontológica que se realice sin la correspondiente autorización, o sin sujeción a los términos de esta, así como las obras de remoción de tierra, de demolición o cualesquiera otras realizadas que no cuenten con la previa y preceptiva autorización de la conselleria competente en materia de cultura, sin perjuicio además de las autorizaciones sectoriales que en su caso resulten pertinentes.  
  
Artículo 3. Usos permitidos  
Los usos permitidos serán todos aquellos históricamente asociados al lugar: agropecuarios y forestales, además de los que sean compatibles con la investigación, la puesta en valor, el disfrute del bien y contribuyan a la consecución de dichos fines. La autorización particularizada de uso se regirá por lo dispuesto en el artículo 18 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Artículo 4. Preservación del paisaje histórico, arqueológico y de los bienes que lo conforman  
A fin de preservar el paisaje histórico de la zona arqueológica y la integridad de los yacimientos arqueológicos:  
1. No se autorizará edificación nueva alguna, cualquiera que sea su uso, excepto aquellas edificaciones vinculadas a la protección y/o divulgación del yacimiento.  
2. Serán autorizables en el ámbito protegido aquellas pequeñas edificaciones de carácter auxiliar de las labores agrícolas de dimensiones 2 metros por 2 metros o de usos compatibles con la puesta en valor de la zona arqueológica.  
3. Se podrán ubicar cabezales de riego por goteo siempre que no sobrepasen las siguientes dimensiones exteriores: dos metros cuadrados en planta por un metro y medio en altura. Su acabado exterior deberá adecuarse al ambiente rústico en el que se sitúa, y precisará autorización de la conselleria competente en materia de agricultura además de la de la conselleria competente en patrimonio cultural.  
4. Los edificios existentes no podrán aumentar su volumen edificado. Su acabado exterior deberá atenerse al ambiente rústico en el que están situados. Todo ello sin perjuicio de la aplicación del artículo 21 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano a estos inmuebles.  
5. Quedan expresamente prohibidos, como regla general, el vertido de residuos y los movimientos de tierras y excavaciones con incidencia paisajística, salvo aquellos movimientos que sean necesarios para el estudio y conservación del yacimiento. Asimismo se prohíben las señalizaciones de tipo publicitario.  
6. Todas las intervenciones sobre los inmuebles existentes en el entorno deben contemplar las cautelas arqueológicas previstas en el artículo 62 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano. En cualquier caso, las actuaciones arqueológicas deberán ser autorizadas por la conselleria competente en materia de cultura, de acuerdo con el art. 60 de misma ley.  
  
Artículo 5. Patrimonio arqueológico  
Para la realización de intervenciones arqueológicas en el yacimiento declarado bien de interés cultural se presentará un plan director que contendrá: descripción detallada de los objetivos del plan, fases de ejecución y duración de cada una de ellas, así como una propuesta de área de reserva arqueológica del yacimiento, según lo dispuesto en el artículo 66 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, salvo que justifique el excepcional interés de la actuación que se proponga o se acredite su necesaria y urgente realización para preservar sus valores.  
  
  
  
ANEXO IV  
  
Documentación gráfica



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML