Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9760, del 05-01-2024 (2023/12649)

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de la planta solar fotovoltaica FV Mediterráneo II, als termes municipals d'Agost, Monforte del Cid i Alacant. 32 - 022. TM. Expedient: (3294347) 143/2023/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9760

Data del DOGV
:   05-01-2024

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2023/12649

CVE


Data del document
:   10-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte de la planta solar fotovoltaica FV Mediterráneo II, als termes municipals d'Agost, Monforte del Cid i Alacant. 32 - 022. TM. Expedient: (3294347) 143/2023/AIA. [2023/12649]  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (3294347) 143/2023/AIA.  
Títol: Planta solar fotovoltaica FV Mediterráneo II.  
Promotor: Desarrollos Fotovoltaicos Ibéricos 40, SLU.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. de l'òrgan substantiu: ATALFE/2021/80.  
Localització: termes municipals d'Agost i Monforte del Cid (Alacant). 32 - 022. TM.  
1. Objecte i descripció del projecte  
L'empresa Desarrollos Fotovoltaicos Ibéricos 40, SLU, promou un projecte de construcció i operació de la planta solar fotovoltaica Mediterráneo II, als termes municipals d'Agost i Monforte del Cid (Alacant).  
  
La planta se situa al sud de la línia ferroviària L/330 - La Encina - Alacant Terminal. Els panells s'agrupen formant diverses illes connectades entre si, i es distribuïxen al nord i al sud del camí de Sant Vicent.  
  
El projecte preveu una potència nominal d'inversors de 32,9 MW, en què la potència de pic és de 39,155 MWp. El conjunt de tots els inversors està limitat a la potència del permís d'accés i connexió de 28,52 MW, a través d'un PPC independent.  
La planta solar estarà constituïda per mòduls solars del tipus Mono-Si bifacial (silici monocristal·lí), instal·lats sobre seguidors solars a un eix, integrats en estructures metàl·liques fixades al terreny mitjançant el sistema de perfils clavats. Els seguidors solars orientaran els mòduls per a minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, de manera que augmentaran el seu rendiment en comparació amb els sistemes estàtics. Es projecta una distància entre eixos de files de 12 m. Els panells es connectaran en sèrie i s'agruparan en inversors strings per a l'augment de tensió posterior en els centres de transformació, des de 0,80 kV fins a 33 kV. El cablejat de baixa tensió entre els mòduls i inversors es disposarà enterrat. La instal·lació comptarà amb 8 centres de transformació repartits per tota la planta.  
  
La superfície total de les parcel·les vinculades és de 90,85 ha i l'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures és de 57,66 ha.  
  
  
En calcular la relació entre la producció de la planta (en MWp) i la superfície ocupada per la instal·lació (en ha), s'obté un coeficient de 0,7 MW/ha ocupada.  
L'evacuació de l'energia produïda per la planta es farà de manera conjunta amb cinc projectes més que es troben en tramitació en parcel·les circumdants, FV Mediterráneo I (ATALFE/2021/81), FV Mediterráneo III (ATALFE/2021/79), FV Mediterráneo IV (ATALFE/2021/83), FV Mediterráneo V (ATALFE/2021/84) i FV Mediterráneo VI (ATALFE/2021/85). Estes plantes compartiran la SET Mediterráneo 33/220 kV, des de la qual s'elevarà la tensió a 220 kV per a evacuar l'energia mitjançant una línia aerosubterrània d'evacuació comuna fins a la subestació col·lectora El Palmeral 220 kV (SC El Palmeral), que està compartida amb una altra planta, la PSF Lucinala. Des d'este punt discorrerà una línia aerosubterrània de 220 kV i comuna per a les set plantes fins a la subestació El Palmeral 220 kV, propietat de Red Eléctrica de España (REE). Tant la SET Mediterráneo 33/220 kV com la línia d'evacuació comuna s'inclouen en l'expedient FV Mediterráneo I (ATALFE/2021/81).  
La infraestructura d'evacuació des dels panells fins a la SET Mediterráneo 33/220 kV es constituïx mitjançant dues línies soterrades d'alta tensió de 33 kV de 2.301,61 m i 1.668,62 m de longitud.  
Els accessos a les instal·lacions estan en camins de titularitat pública annexos a la planta solar. A estos camins s'accedix des de la pedania de Monforte del Cid i la carretera CV-825. Com que la planta es dividix en diferents àrees tancades, cada una té el seu accés (identificats en el projecte).  
La fase d'execució del projecte comprén un condicionament previ del terreny mitjançant el buidatge i el desbrossament de totes les àrees on se situen els panells, el moviment de terres per a dur a terme anivellaments en el terreny i, posteriorment, instal·lar els panells, fer l'obertura de rases per al cablejat, crear els vials per a l'accés als diferents punts de la planta amb un ample mínim de 4 metres, així com dur a terme el desenvolupament d'una xarxa de drenatge dels camins i perimetral a la instal·lació amb la finalitat de canalitzar l'aigua per a minimitzar-ne l'impacte. Així mateix, s'instal·larà un tancat perimetral, sistemes de comunicació i monitoratge, caixes de seccionament i huit centres de transformació de tipus prefabricat.  
Una vegada finalitze la vida útil de la planta fotovoltaica, es procedirà a desmantellar-la i a restaurar el terreny, evitant en la mesura que siga possible el moviment de terres, i es retirarà qualsevol estructura, fonamentació o altres elements permanents.  
2. Tramitació administrativa  
De conformitat amb l'annex VI (part B, epígraf n) de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el fraccionament de projectes és el mecanisme artificiós de divisió d'un projecte amb l'objectiu d'evitar l'avaluació d'impacte ambiental ordinària en el cas que les magnituds superen els llindars establits en l'annex I. Les característiques d'este projecte determinen que constituïx, per si mateix, un supòsit d'avaluació ambiental ordinària. El Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (òrgan substantiu) ha admés a tràmit l'expedient per a autoritzar-lo, per la qual cosa correspon a este òrgan ambiental l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, de conformitat amb la legislació autonòmica i en concordança amb l'article 11 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
a) Antecedents i contingut de l'expedient.  
En data 21 de setembre de 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant va traslladar a este òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte de la planta solar fotovoltaica Mediterráneo II, promoguda per Desarrollos Fotovoltaicos Ibéricos 40, SLU (ATALFE/2021/80). Esta s'acompanya de:  
  
- Projecte d'execució de la planta solar fotovoltaica i les infraestructures d'evacuació (febrer 2023).  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Documentació complementària: projecte d'intervenció arqueològica, estudi d'integració paisatgística i pla de desmantellament, entre altres.  
En dates 26, 27 i 29 de setembre de 2023, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines aporta nova documentació a l'expedient: informe favorable condicionat del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, informe favorable condicionat del Servei de Gestió Territorial i informes favorables condicionats de la Direcció General de Medi Natural. Així mateix, es remeten les al·legacions fetes pel promotor als informes esmentats.  
En dates 6 i 10 d'octubre de 2023, l'òrgan substantiu (STIEM) remet nova documentació a l'expedient, un comunicat del Servei de Gestió Territorial i un nou informe de la DG de Medi Natural i Animal.  
  
b) Informació pública i al·legacions.  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va informar públicament sobre l'expedient corresponent al projecte presentat mitjançant un anunci en el BOP núm. 58, en data de 23 de març de 2023, i en el DOGV núm. 9569, en data de 5 d'abril de 2023.  
Durant el període d'exposició pública es van presentar al·legacions per part de diverses associacions i particulars, a les quals el promotor va respondre dins del termini i en la forma corresponent.  
Les al·legacions presentades, en general, fan referència al rebuig social generat pels projectes fotovoltaics, pel fet de no dur-los a terme de forma controlada, ordenada i consensuada amb el territori, de manera que se supera el 3 % de l'ocupació del sòl no urbanitzable comú al terme municipal de Monforte del Cid. Als termes municipals on es desenvolupa el projecte, hi ha un total de 17 projectes que han d'avaluar-se conjuntament, considerant els efectes sinèrgics i acumulatius d'estos (fragmentació de projectes). Així mateix, es fa referència a la fragmentació del territori en trencar la connexió ecològica entre el Paisatge Protegit de la Serra del Maigmó i la Serra del Sit i el sector septentrional Paratge Natural Municipal de la Serra de les Àguiles i Sant Pasqual. L'estudi d'integració paisatgística no incorpora simulacions visuals del paisatge resultant després de la implantació de les 17 centrals solars projectades. No es complixen els criteris definits en els articles 8 i 10 del Decret llei 14/2020, atés que els projectes se situen dins del paisatge de rellevància regional PRR 30 Vinyes d'Alacant i ocupen sòl amb una alta capacitat agrològica (classe B). La central afecta zones amb risc d'erosió potencial alt (0,4 ha) o amb risc de lliscament mitjà (1,9 ha) en l'entorn immediat dels traçats ferroviaris d'alta velocitat i de Rodalia. Dels recintes tancats, 17 ha estan afectades per perillositat geomorfològica, segons el PATRICOVA. Els al·legadors sol·liciten que es tinguen en compte altres alternatives a la infraestructura d'evacuació, de més de 20 km de longitud (en aeri), ja que la línia elèctrica projectada impacta en el paisatge, travessa dues àrees prioritàries de protecció de l'avifauna davant de la col·lisió i l'electrocució i afecta dos corredors de la infraestructura verda regional. S'indica la presència d'espècies protegides en el traçat de la línia d'evacuació (mussol reial i àguila reial) i hàbitat de vegetació gipsícola ibèrica.  
  
El promotor contesta a les al·legacions presentades, i indica que per a l'elecció de l'emplaçament s'han tingut en compte criteris ambientals, territorials, urbanístics i paisatgístics compatibles amb el seu desenvolupament. Recorda la importància d'aconseguir els objectius d'implantació de renovables a causa de la urgència climàtica i que el projecte complix les determinacions regulades en el Decret llei 14/2020 i que se situa en una àrea de sensibilitat baixa segons l'índex de sensibilitat ambiental (MITECO). En la redacció del projecte, s'ha tingut en compte un paquet de mesures d'integració i compensació paisatgístiques i ambientals com, per exemple, la protecció de l'avifauna amb dispositius per a evitar que col·lisionen, la minimització del sòl segellat i la implantació de la restitució de sòl agrícola, entre altres.  
c) Consultes a les administracions i als informes rebuts.  
Simultàniament al període d'informació pública, es va formular una consulta i petició d'informes per part de l'òrgan substantiu a les administracions públiques afectades amb competències mediambientals i entitats interessades. S'han considerat els informes següents i les autoritzacions que formen part de l'expedient remés per l'òrgan substantiu:  
  
  
Organisme Data informes de resposta Sentit dels informes  
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible. Servei de Planificació. 06.04.2023 Desfavorable  
Ajuntament de Monforte del Cid. 03.05.2023 Desfavorable  
Ajuntament d'Agost. 09.05.2023 Desfavorable  
Direcció general competent en medi natural. (1) 09.06.2023  
(2) 28.07.2023  
(3) 06.10.2023 (1) Favorable condicionat  
(2) Favorable condicionat  
(3) Favorable condicionat  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge. Servei de Gestió Territorial. 07.06.2023 Viable condicionat a la planta solar i viable a la línia d'evacuació.  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge. Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. 21.09.2023 Favorable condicionat  
  
  
- Informe desfavorable del Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible, amb data de 6 d'abril de 2023, a l'itinerari proposat per a accedir a la planta, pel fet d'observar un encreuament a nivell amb la carretera CV-831, en el PK 4+210, el qual afecta negativament la seguretat viària de la carretera. Es proposa un itinerari alternatiu.  
- Informe de l'Ajuntament de Monforte del Cid, amb data de 3 de maig 2023, en què mostra la seua disconformitat al projecte i exposa que s'ha sol·licitat l'execució de plantes fotovoltaiques al municipi i que se supera àmpliament el 3 % que s'esmenta en l'apartat 7 de l'article 7 del TRLOTUP, per la qual cosa es concep com a excessiva la concessió de l'autorització d'implantació una vegada depassat este límit. També manifesta un possible fraccionament del projecte respecte als projectes FV Mediterráneo I, III, IV, V i VI, amb la finalitat d'eludir la tramitació estatal.  
- Informe de l'Ajuntament d'Agost, amb data de 9 de maig 2023, en el qual mostra la seua oposició al projecte per l'ocupació de sòls d'alta capacitat agrològica i la disconformitat respecte a l'incompliment dels criteris generals de localització establits en el Decret llei 14/2020. També informa de la suspensió de llicències per la redacció de la modificació puntual per a la zonificació de sòl no urbanitzable per a la implantació d'energies renovables, i manifesta un possible fraccionament del projecte respecte als projectes FV Mediterráneo I, III, IV, V i VI, per tal d'eludir la tramitació estatal.  
  
- Informes favorables de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, amb dates de 9 de juny i 28 de juliol de 2023, condicionats a l'adopció de mesures relatives a la minimització de l'erosió del sòl i l'alteració geomorfològica del terreny, així com l'adopció de mesures compensatòries respecte a la pèrdua d'hàbitat de les espècies de fauna. Requerix estudis complementaris d'avifauna i un estudi de sinergies en un radi de 5 km. El promotor remet els estudis esmentats i accepta el condicionat en els escrits presentats en resposta als informes, amb dates de 26 d'agost i 25 de setembre de 2023.  
  
- Informe favorable condicionat del Servei de Gestió Territorial, amb data de 7 de juliol de 2023.  
- Informe favorable condicionat del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, amb data de 21 de setembre de 2023.  
3. Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la utilització d'estes constituïx una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle, per a complir l'Acord de París i el marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.  
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, pretén aconseguir a Espanya, en 2050, la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.  
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, i plantegen com a objectiu la consecució dels 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
Actualment, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir estos objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les corresponents mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen implicar, és una prioritat en el context energètic per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
Anàlisi d'alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental s'analitzen cinc alternatives pel que fa a la ubicació del projecte, entre les quals s'inclou l'alternativa zero (la no execució del projecte), i s'hi descriu únicament l'alternativa seleccionada. Es descarta l'alternativa zero degut al no aprofitament de fonts d'energia renovables necessàries per a la disminució de gasos d'efecte d'hivernacle i la consecució dels objectius estatals i europeus de transició ecològica cap a energies netes. S'hi analitza la resta de les alternatives tenint en compte consideracions intrínseques del projecte i mediambientals, i finalment se selecciona l'alternativa 4 pel fet d'implicar afeccions ambientals i paisatgístiques menors que la resta, fonamentalment pel que fa a l'ocupació de sòls forestals, a la substitució de masses vegetals, a la distància a recursos paisatgístics d'interés i a la distància a la SET i a les infraestructures d'evacuació.  
  
Una vegada consultat el visor cartogràfic de l'IDEV, l'alternativa seleccionada es localitza sobre sòl classificat com a no urbanitzable comú forestal, segons el PGOU de Monforte del Cid. Cal destacar que esta es troba en una zona agrícola situada al sud de la línia ferroviària d'alta velocitat Madrid-Alacant i al nord del Paratge Natural Municipal denominat Serra de les Àguiles i Sant Pasqual. Les línies elèctriques d'interconnexió travessen, de manera subterrània, dos trams classificats com a sòl urbanitzable protegit per carreteres.  
Afeccions espais protegits  
La planta solar fotovoltaica es localitza fora de l'àmbit d'espais naturals protegits i espais protegits de la Xarxa Natura 2000, dels quals els més pròxims són la ZEPA del Maigmó i les serres de la Foia de Castalla, a 6 km de distància, i el Paratge Natural Municipal de la Serra de les Àguiles i Sant Pasqual, a 800 m.  
De conformitat amb l'informe de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, no s'observen afeccions a cap hàbitat d'interés comunitari o protegit de l'annex IV del Decret 70/2009.  
Flora i fauna  
La planta solar fotovoltaica es troba en un entorn climàtic semiàrid, amb escassa productivitat bioclimàtica i gran dificultat per a la proliferació de boscos estables o formacions vegetals de grandària inferior. Es tracta d'una zona en la qual la pluviometria i les característiques del sòl suposen que la pèrdua irreversible de formacions vegetals siga difícilment reparable.  
Segons l'EsIA, entre la vegetació que hi ha en la zona destaca la presència de cultius de vinya i espècies no cultivades de tipus arbori i arbustiu, entre les quals destaquen el pi blanc, la garrofera, el romer, l'espart, el ginebre, el llentiscle, les estepes, les esparregueres, les mimoses, el canyar, etc.  
Els informes emesos per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental indiquen que una part de la superfície on se situa la planta (zones tancades al nord-oest) es troba sobre zones considerades com a terreny forestal segons la definició de la Llei forestal valenciana (article 2.d de la Llei 3/1993), ja que es tracta de terrenys agrícoles abandonats que han adquirit signes inequívocs del seu estat forestal, pel fet d'haver-hi una cobertura d'espècies forestals arbòries o arbustives per damunt del 30 % de fracció de cabuda a cobert, aplicat, com a màxim, a escala de subparcel·la cadastral. Estos terrenys forestals no apareixen cartografiats en la cartografia de l'IDEV segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, sinó que s'identifiquen mitjançant una avaluació del terreny segons la cartografia de l'ocupació del sòl de la Comunitat Valenciana (COSCV). L'informe de la DGMN indica que la instal·lació d'estructures fotovoltaiques no ha d'implicar el canvi de la condició forestal d'esta, per la qual cosa en les zones afectades per terreny forestal s'haurà de respectar la vegetació que hi ha. Així mateix, haurà de complir-se el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, que caldrà observar en l'execució d'obres i treballs que es fan en terreny forestal o en els seus voltants, en l'annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
El projecte preveu el desbrossament i l'eliminació de les espècies vegetals durant la fase d'execució, així com una adaptació orogràfica de les zones amb pendents més elevats per a la col·locació dels seguidors solars. Per este motiu, l'informe de la DG de Medi Natural i Animal assenyala que no podrà fer-se cap alteració geomorfològica del terreny, ni moviments de terra lleus per a la instal·lació dels seguidors, de manera que s'hauran de respectar tots els bancals. El tractament del matoll existent no comportarà arrancar-lo, perquè d'esta manera continue fent la seua funció de subjecció del sòl i frene l'erosió.  
No obstant això, el promotor planteja mesures compensatòries enfocades a la preservació dels terrenys forestals com la reforestació d'una superfície similar a l'afectada amb espècies associades al matoll o l'herbassar xerotermòfil mediterrani (arços, barrelles o cards, entre altres) i l'abalisament d'exemplars arboris i espècies protegides sota qualsevol tipus d'instrument de conservació. En tot cas, l'aplicació d'estes mesures haurà de fer-se amb la supervisió de l'autoritat competent de manera que s'assegure l'eficàcia de les mesures plantejades.  
  
L'EsIA (apartat 7.2) valora el risc potencial d'incendi forestal i conclou que, a causa de la presència de parcel·les amb vegetació arbustiva i subarbustiva en un entorn d'alta vulnerabilitat i perillositat, hi ha zones puntuals amb un risc alt, i es prendran mesures correctores i preventives en el transcurs de les obres i el disseny de la instal·lació, encaminades a la reducció del risc d'incendi. En qualsevol cas, s'haurà de complir el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que es duguen a terme en terreny forestal o al voltant d'estos, segons l'annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
No es preveu cap afecció de la planta solar fotovoltaica i la línia d'evacuació sobre arbres monumentals ni sobre espècies de flora protegida. No obstant això, segons l'informe de la DGMN, en la zona s'observa la presència de l'espècie Limonium thiniense, la qual es troba vigilada de conformitat amb l'annex III del Decret 70/2009, de 22 de maig. Caldrà seguir el que s'establix en els articles 13 i 14 relatiu a la protecció d'este tàxon i a l'alçament excepcional de les prohibicions. Prèviament a l'inici de les obres, es farà una prospecció botànica amb la finalitat d'identificar individus assistents d'este tàxon per a preservar-los i protegir-los de l'obra, o en cas de translocació, per a informar el Servei de Vida Silvestre.  
El promotor ha presentat un estudi de fauna conjunt de les FV Mediterráneo I - VI fet a partir de mostrejos de caracterització in situ en l'àmbit d'actuació amb la finalitat de conéixer la distribució d'aus rapaces, estepàries i altres grups de fauna (mamífers, rèptils i amfibis). Hi destaca la presència d'aus estepàries, algunes d'estes inventariades en instruments de protecció de fauna com el sebel·lí (Burhinus oedicnemus) o el gaig blau (Coracias garrulus), així com aus rapaces com ara l'àguila cuabarrada (Aquila fasciata) i l'arpella occidental (Circus aeruginosus), els dos en perill d'extinció de conformitat amb l'Ordre 2/2022, de 16 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual s'actualitzen els llistats valencians d'espècies protegides de flora i fauna. Així mateix, hi destaca la presència de nius d'àguila reial, xoriguers, falcons, mussols, quiròpters i aus aquàtiques (gavines d'albufera, corriols i corbs de mar, entre altres).  
En relació amb l'FV Mediterráneo II, l'estudi de fauna assenyala: l'observació d'un dormidor de sebel·lí comú sobre una de les parcel·les i a escassos metres de la futura LSAT; la presència del gaig blau sobre el límit nord-est de la futura implantació; albiraments d'arpelles sobrevolant els canyissars o algunes de les basses que hi ha a menys de 60 m de les implantacions FV Mediterráneo II, III i V; un niu de garsa situat en una torre elèctrica i reutilitzat per una parella de xoriguers vulgars, localitzat a 15 m al nord de les parcel·les de la implantació FV Mediterráneo II, a la Venta d'Agost.  
El dormidor de sebel·lí i el niu de xoriguer se situen pròxims o sobre les parcel·les situades al sud del camí de Sant Vicent, i coincidixen amb les zones no admissibles des del punt de vista de la infraestructura verda i el paisatge.  
L'informe emés per la DG de Medi Natural i Animal assenyala que, en relació amb la presència de sebel·lí, caldrà considerar una parada biològica d'abril a juny. Addicionalment, pel fet que el projecte es troba en un hàbitat potencial per a l'espècie rossarda rogenca, caldrà dur a terme abans de l'inici de les obres i en una època marcada per l'autoritat competent, un estudi específic per a descartar-ne la presència. En el cas que se n'observe algun exemplar, es comunicarà a l'autoritat competent perquè l'avalue i estime les mesures oportunes.  
De conformitat amb l'estudi de fauna aportat, després de l'aplicació de mesures correctores i compensatòries, es minimitzaran els impactes ocasionats sobre la fauna. Entre estes mesures destaquen: el manteniment de la coberta vegetal davall de les plaques solars sempre que no afecte el rendiment de la instal·lació, la no utilització de productes fitosanitaris, la implementació de programes de seguiment per a determinades espècies d'avifauna i la instal·lació d'un tancat permeable a la fauna, així com salvaocells i caixes de niu. En tot cas, s'aplicaran mesures perquè l'estructura edàfica del sòl es mantinga, de manera que faça possible la infiltració d'aigua, i la proliferació d'espècies vegetatives i faunístiques.  
Segons la Resolució del 31 d'agost de 2020, del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental, Monforte del Cid i Agost es troben en la llista de municipis afectats per la sobrepoblació de conills, per la qual cosa no s'implantaran mesures que afavorisquen el desenvolupament d'estos en l'àmbit projectat.  
Sòls i residus  
Per a l'execució de la planta es preveu un condicionament previ del terreny mitjançant el buidatge i el desbrossament de la vegetació de les zones previstes per a la instal·lació, la compactació del terreny i els moviments de terra per a anivellar-la; l'obertura de rases per al cablejat; la construcció de vials interiors i d'accés, així com el desenvolupament d'una xarxa de drenatge amb la finalitat de canalitzar l'aigua i minimitzar-ne l'impacte. Així mateix, s'instal·larà un tancat perimetral cinegètic i huit centres de transformació de tipus prefabricats.  
La implantació de la central es fa quasi íntegrament sobre sòl d'alta capacitat agrològica. En este sentit, el Servei de Gestió Territorial assenyala que, encara que la implantació sobre este tipus de sòls ha de minimitzar-se, tenint en compte els condicionants territorials concurrents en les parcel·les objecte d'estudi, la instal·lació al terme municipal de Monforte del Cid resulta viable.  
La zona presenta, fonamentalment, vulnerabilitat baixa d'aqüífers i es troba en una àrea de permeabilitat del sòl alta, amb dues xicotetes zones de molt alta permeabilitat i una altra zona de baixa permeabilitat. L'estat quantitatiu de la massa d'aigua subterrània és bo. El subsol on es localitza la instal·lació se situa en àrees que cal millorar per a la recàrrega estratègica d'aqüífers, en què l'àrea coincident, amb molt baixa permeabilitat, és poc interessant per a la recàrrega d'aqüífers.  
De conformitat amb els informes emesos per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, la major part de la planta se situa sobre terrenys amb erosió potencial moderada amb presència de bancals en totes les àrees tancades. Els bancals suporten el sòl i regulen l'escolament, de manera que són una part essencial en el suport del sòl. L'afecció a estos no és acceptable, ja que la seua protecció és molt rellevant, atés que la planta es troba sobre una zona de clima semiàrid i molt vulnerable davant de qualsevol desestabilització, per la qual cosa es considera que hauran de respectar-se els abancalaments. No obstant això, segons el visor cartogràfic de l'IDEV i, en concret, la sèrie temàtica de la COPUT, la planta està situada sobre una zona amb erosió potencial molt baixa (0-7 tm/ha/any) i de poc pendent.  
Com a mesures preventives i correctores per a evitar una afecció significativa sobre el sòl, l'EsIA preveu, entre altres, la utilització dels camins existents per a evitar l'obertura de nous vials; la minimització del moviment de terres així com la reutilització dels sobrants en la mateixa obra o en els emplaçaments pròxims; la delimitació de zones específiques per al moviment de maquinària, per tal d'evitar una compactació del terreny excessiva; la impermeabilització de les zones destinades al manteniment de la maquinària; l'emmagatzematge dels residus generats segons la seua naturalesa i l'apilament en un lloc destinat a esta finalitat, i la vigilància i el seguiment del correcte emmagatzematge i de la gestió dels residus. Així mateix, es preveu que la disposició dels panells solars acompanyarà les corbes de nivell i la fixació al terreny de la seua estructura de suport es farà mitjançant clavament, la qual cosa minimitzarà el moviment de terres i el segellament del terreny.  
La generació de residus té més entitat en la fase de construcció. Els residus generats en esta fase es lliuraran al gestor autoritzat i es gestionaran conforme a la normativa aplicable, especialment els perillosos.  
  
Després dels informes emesos per la Direcció General de Medi Natural, el promotor reconfigura el projecte amb l'objectiu de no afectar cap bancal que hi haja a l'interior de la planta. Els seguidors admetran un pendent màxim del 17 %, per la qual cosa s'adaptaran sense necessitat de moviments de terres excessius, i es faran únicament amb caràcter excepcional per a l'anivellament del terreny, en la implantació dels equips principals. Les caixes d'agrupació i inversors s'instal·laran fora dels talussos i dels bancals. S'aplicaran mesures correctores per a evitar l'erosió dels sòls, com ara afavorir la colonització de vegetació herbàcia davall de la superfície dels mòduls durant la fase de funcionament.  
  
La regeneració de l'espai, una vegada desmantellada la instal·lació i retirats tots els residus generats, respectarà la forma i l'aspecte originals del terreny i els usos actuals per a facilitar la integració paisatgística de les zones ocupades i la revegetació amb espècies autòctones. L'EsIA inclou un pla de restitució i millora del sòl agrícola en tot l'àmbit afectat per la instal·lació que preveu: el subsolat, la restitució del sòl vegetal, les millores edàfiques i adobaments.  
Règim hidràulic  
De conformitat amb la cartografia del PATRICOVA, la planta fotovoltaica es troba afectada per perillositat d'inundació de caràcter geomorfològic, al nord i al centre per vessaments i al sud per llits, prenent com a referència el camí de Sant Vicent.  
El Servei de Gestió Territorial estima que l'afecció al nord i al centre de la planta, després de l'anàlisi dels diferents perfils transversals, la topografia i les diferents actuacions antròpiques dutes a terme en la zona, incidixen disminuint el risc d'inundabilitat i es determina que l'afecció per perill d'inundabilitat és poc rellevant per a la implantació de la planta. Respecte a l'afecció per perillositat geomorfològica en la zona sud, a falta d'un estudi d'inundabilitat que justifique l'escassa incidència del risc d'inundació en relació amb l'activitat que s'hi implantarà, o, si és el cas, les mesures correctores que cal implantar i la no afecció d'estes a tercers, s'hauran de retirar els panells de la zona afectada.  
El promotor va aportar un estudi d'inundabilitat en resposta a l'informe de l'SGT. D'acord amb el comunicat remés per l'SGT a este òrgan ambiental, este estudi s'ha remés a l'organisme de conca per a l'emissió d'un informe.  
No obstant això, cal destacar que els panells de la zona sud coincidixen amb les zones no admissibles des del punt de vista de la infraestructura verda i del paisatge.  
Respecte a la línia d'evacuació, es considera que l'afecció per risc d'inundació no és rellevant perquè esta es troba soterrada íntegrament.  
En la zona d'actuació es detecta la presència de diversos llits fluvials, dels quals els més pròxims a la planta són el barranc de la Mama, a una distància d'uns 750 m per la part oest, i la rambla de l'Alabastre, a aproximadament 30 m de la zona est. Addicionalment, cal destacar que el corredor fluvial més pròxim a la instal·lació és la rambla de Pepió, que s'hi troba a uns 4,5 km.  
Contaminació atmosfèrica  
Segons l'EsIA, es preveu l'afecció sobre l'atmosfera durant la fase de construcció per l'emissió de gasos, pols, sorolls i vibracions deguts principalment al trànsit de la maquinària intervinent i al moviment de terres. Amb l'objectiu de minimitzar este impacte, es proposen mesures correctores com ara la limitació de la velocitat dels vehicles, el reg de vials, l'aplicació de mesures de protecció en les zones d'emmagatzematge de materials pulverulents, les inspeccions relatives al manteniment de la maquinària i el control del soroll que garantisca el compliment dels nivells sonors permesos legalment.  
Durant la fase de funcionament, no es preveu un impacte significatiu sobre l'atmosfera. No obstant això, com a mesura correctora es proposa dur a terme controls de nivells de soroll i camps electromagnètics generats pel funcionament de les instal·lacions. L'EsIA no especifica si hi haurà il·luminació exterior en la instal·lació. En el cas que n'hi haja, s'adequarà per a mantindre les condicions naturals i minimitzar la incidència fora del perímetre tancat. L'enllumenat exterior es dirigirà cap al sòl, per a la qual cosa s'utilitzarà un disseny que projecte la llum per davall del pla horitzontal.  
Patrimoni cultural  
Una vegada consultades les bases del Servei de Patrimoni Cultural Valencià, no s'han identificat, en l'àmbit afectat per l'actuació i el seu entorn més pròxim (200 m), elements del patrimoni cultural inventariats, de manera que el més pròxim és la Lloma Redona, situada a 3 km de la planta.  
El promotor ha elaborat un projecte d'intervenció arqueològica amb la finalitat d'obtindre l'autorització per a la prospecció i la posterior redacció de l'estudi d'impacte patrimonial del projecte de la planta solar i les seues línies d'interconnexió.  
No consta entre la documentació aportada cap pronunciament de l'organisme competent en matèria de patrimoni cultural.  
No hi ha afecció directa a vies pecuàries, ja que l'assagador del Palau està a 400 m de la planta.  
Paisatge  
L'àmbit territorial on es projecta l'FV Mediterráneo II està situat al sud de la línia ferroviària L/330 - La Encina - Alacant Terminal, que confronta a esta, i que suposa una barrera visual en algun dels trams (sobreelevats).  
La planta fotovoltaica queda inclosa dins de la delimitació del paisatge de rellevància regional (PRR-30 Vinyes d'Alacant). En este mateix àmbit han sigut avaluades altres plantes fotovoltaiques, de manera que s'ha generat un efecte acumulatiu sobre el PRR-30-Vinyes d'Alacant, així com un efecte barrera entre els paisatges incorporats al PRR, i una saturació de la unitat de paisatge visual. De conformitat amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, amb data de 21 de setembre de 2023, a l'efecte del manteniment de la continuïtat del PRR-30, s'ha de mantindre lliure de plantes fotovoltaiques la planícia agrícola situada al nord de l'accident topogràfic de la serra de les Àguiles fins al camí de Sant Vicent. Per este motiu, els recintes que ocupen esta àrea no són admissibles des del punt de vista de la infraestructura verda i del paisatge; per tant, cal eliminar les parcel·les 48, 50, 117, 118 i 9014 del polígon 9 del terme municipal de Monforte del Cid i la parcel·la 6 del polígon 42 del terme municipal d'Agost.  
L'informe del SIVP analitza únicament els recintes situats en les parcel·les 113, 114 i 115 del polígon 8 del terme municipal de Monforte del Cid i la parcel·la 8 del polígon 42 del terme municipal d'Agost. Respecte a estos recintes viables, tot i que la distribució dels panells no entra en conflicte amb la morfologia del terreny, s'hauran d'adaptar a la topografia i als talussos que hi ha a l'interior de les parcel·les. En l'informe es definixen mesures d'integració paisatgística que completen les que hi ha en l'estudi d'integració paisatgística, entre les quals destaquen la manutenció o la introducció d'arbratge agrícola en les zones entre els recintes i el camí de Sant Vicent, i entre els recintes i la zona del ferrocarril, de manera que s'integre l'actuació i se'n minimitze la visibilitat. A més, seran aplicables altres mesures, com ara:  
- Els panells es distribuiran de manera que s'adapten a la topografia existent i caldrà justificar-ho per mitjà de seccions esquemàtiques.  
- En les construccions i instal·lacions annexes s'utilitzaran materials i recobriments amb colors i textures que n'afavorisquen la integració (marrons clars, ocres o terrosos).  
- L'acabat en l'execució dels vials es farà amb tons concordes als colors de l'entorn.  
- L'arbrat agrícola que no es veja afectat per la implantació de panells es mantindrà, i es pararà molta atenció als localitzats en el perímetre dels recintes i les zones d'afecció.  
Pel que fa a l'afecció sobre el paisatge, tant la fase de construcció de la instal·lació com d'explotació suposaran un impacte negatiu sobre el territori, el paisatge i la infraestructura verda. El promotor ha elaborat un estudi d'integració paisatgística en el qual valora de manera individualitzada l'afecció del projecte, i proposa mesures genèriques i específiques d'integració paisatgística, com ara: la instal·lació d'un tancat cinegètic, la minimització de la superfície segellada, la preservació de la vegetació natural davall dels panells durant l'explotació i l'aplicació d'un pla de restitució de sòl agrícola després de la vida útil de la central.  
  
Addicionalment, el promotor haurà d'aportar la justificació i els resultats del procés de participació pública, de manera que esmene les deficiències de l'estudi d'integració paisatgística relatives a la definició de les unitats i els recursos paisatgístics, així com la correcció del pla de desmantellament en els termes exposats en l'informe emés per l'organisme competent.  
Efectes sinèrgics  
El projecte inclou l'estudi dels efectes sinèrgics de les plantes solars fotovoltaiques Mediterráneo I-VI, al voltant de 5 km del conjunt d'estes i de la infraestructura comuna d'evacuació. En l'àmbit d'estudi de les centrals fotovoltaiques, estan en funcionament, autoritzades o en tràmit 38 plantes.  
Entre les autoritzades (6) i les que es troben en funcionament (1) es preveu una ocupació de l'àmbit de 129 ha. Les plantes PF Mediterráneo I a VI sumen una ocupació de 398 ha, i les restants, 24 en tramitació, suposen en conjunt una ocupació de 662 ha en els termes municipals de Monforte del Cid i Agost. Un total de 1.190 ha en l'àmbit de 5 km estudiat, és a dir, un 3,20 % de la zona. En relació amb el conjunt de plantes fotovoltaiques denominades Mediterráneo, la configuració final resultarà en una afecció territorial inferior a la considerada inicialment, en establir-se, en totes estes, les condicions de limitació de l'ocupació.  
  
En l'anàlisi de sinergies presentada es conclou que no hi ha impactes de caràcter sever o crític, i únicament es requerixen mesures preventives, correctores o compensatòries, com és el cas de l'afecció als hàbitats d'interés comunitari prioritari (sense que hi haja afecció a estos en la planta analitzada), mesures contra la col·lisió d'avifauna, i es donen per bones amb caràcter general les mesures exposades en l'EsIA.  
  
Segons les estimacions de l'Ajuntament d'Agost, l'acumulació de projectes implica una ocupació territorial de fins a 450 ha d'SNUC, al voltant de l'11 % del total d'SNUC del municipi, de les quals, segons estima el mateix ajuntament, 130 ha són d'alt valor agrològic.  
La proximitat entre estos projectes (separats per uns centenars de metres o fins i tot en parcel·les confrontants) genera un efecte acumulatiu global, de manera que s'aprecien com a una única planta fotovoltaica, la qual cosa faria que el paisatge característic identificat en el PRR es desvirtuara d'una manera significativa per la transformació i desaparició de gran part d'este paisatge, i pel fraccionament transversal i, per tant, caldria valorar la possible substitució d'un paisatge agrícola, identificat com d'alt valor, per un paisatge industrial.  
Tal com s'indica en l'Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, amb la finalitat de mantindre el caràcter i les condicions de visibilitat dels paisatges de més valor, i tal com estipula l'art. 8.c.1 del TRLOTUP, cal mantindre lliure de plantes la planícia agrícola al nord de l'accident topogràfic de la serra de les Àguiles fins al camí de Sant Vicent.  
Com a mesura correctora a la fragmentació del territori provocada per l'alta densitat de plantes, l'informe de la DG de Medi Natural proposa l'execució de corredors de vegetació dins de les plantes solars, diferenciant-les a manera d'illes de panells solars (de superfície inferior o igual a 10 ha i distàncies entre si de 6 metres), que permeten crear un espai en mosaic que afavorisca la circulació de la fauna i el manteniment d'un ecosistema naturalitzat.  
Riscos i vulnerabilitat  
S'inclou en l'EsIA, una descripció dels efectes adversos del projecte en el medi ambient a conseqüència de la vulnerabilitat del projecte davant d'accidents greus i catàstrofes rellevants. Per a fer-ho, s'analitzen una sèrie de processos d'incidència en la vulnerabilitat com: risc sísmic, incendis forestals, solsides, erosió, inundacions, capacitat agrícola d'ús del sòl, residus i emissions perillosos i accidents de mercaderies perilloses.  
Esta anàlisi determina que hi ha zones puntuals de la instal·lació amb risc alt d'incendi forestal, per la presència de vegetació arbustiva i subarbustiva en un entorn d'alta vulnerabilitat i perillositat. S'aplicaran mesures preventives durant l'execució dels treballs i les obres de manera reglamentària, així com un sistema integrat de gestió d'incendis forestals.  
En relació amb el risc d'inundació, s'aplicaran els preceptes de l'estudi d'inundabilitat validat per l'òrgan competent, en què es considere el risc com a escàs i, pel que fa a l'erosionabilitat del sòl, este es considera un risc tolerable després de l'aplicació de mesures com ara la conservació de la vegetació en zones aptes davall dels seguidors solars o la minimització de la remoció de sòl.  
Respecte al risc de lliscament i solsida, es determina una molt baixa vulnerabilitat i exposició a este, amb l'excepció de la franja coincident amb els talussos de la infraestructura ferroviària en la zona septentrional, que presenta un risc superior, però que no es veurà afectada pel projecte.  
Addicionalment, es fa saber que Monforte del Cid es troba entre els municipis amb risc alt d'accidents de mercaderies perilloses per carretera i ferrocarril. Este risc fa estricta referència a l'existència d'usos residencials en una banda de 500 metres de les vies incloses en l'esmentat apartat 4.3 del Pla especial davant del risc d'accidents de mercaderies perilloses per carretera o ferrocarril de la Comunitat Valenciana, un aspecte que no es dona en la localització del projecte.  
  
Pla de vigilància ambiental  
El Pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment en el qual es comprove que les obres es fan d'acord amb el projecte i que s'assegure el compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la DIA. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus i abocaments d'oli, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals, tant en la fase d'implantació com en la de funcionament. En el projecte es recull el pressupost per al PVA.  
  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte constituïx un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 3.g).  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
De conformitat amb l'article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques, i transports, ports i aeroports.  
L'article 9.1 del Decret 147/2023, de 5 de setembre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori, atribuïx a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència en avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, inclosos els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
  
Per tot el que s'ha esmentat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
  
Primer  
Formular esta declaració d'impacte ambiental considerant acceptable el projecte de planta solar fotovoltaica Mediterráneo II de 39,155 MWp i línia d'evacuació promogut per Desarrollos Fotovoltaicos Ibéricos 40, SLU, en els termes municipals d'Agost i Monforte del Cid (Alacant), en el qual s'establixen les condicions ambientals, incloses les mesures preventives, correctores i compensatòries, que resulten de l'avaluació ambiental practicada i s'exposen a continuació, en què s'ha de desenvolupar el projecte per a l'adequada protecció del medi ambient i els recursos naturals, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables. L'abast d'esta resolució es referix a les parcel·les reflectides en l'anunci d'informació pública del projecte, publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, número 9569, amb data de 5 d'abril de 2023.  
  
Atenent els antecedents i fonaments de dret exposats, es resolen les condicions del projecte i les mesures preventives, correctores i compensatòries dels efectes adversos sobre el medi ambient, que s'establixen en els termes següents:  
i) Condicions generals:  
1- L'avaluació ambiental de la línia d'evacuació conjunta a 220kV i de la SET Mediterráneo 33/220 kV s'abordarà en el si del tràmit de l'expedient ATALFE/2023/81, de manera que queda condicionada la viabilitat ambiental del projecte objecte d'esta resolució al que la DIA de l'esmentat expedient determine.  
2- En les parcel·les 48, 50, 117, 118 i 9014 del polígon 9 del terme municipal de Monforte del Cid i la parcel·la 6 del polígon 42 del terme municipal d'Agost, no s'instal·laran panells fotovoltaics ni cap element aeri de la infraestructura d'evacuació que interferisca en la continuïtat del PRR-30 Vinyes d'Alacant, de conformitat amb l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
3- El promotor haurà de complir totes les mesures preventives i correctores previstes en l'EsIA, el projecte tècnic i més documentació que obre en l'expedient, i les acceptades després de la informació pública, o contingudes en la informació complementària aportada a l'expedient, sempre que no contradiguen el que s'establix en esta resolució.  
  
4- Es recorda el compliment de tota la legislació rellevant que li siga aplicable i que afecte els elements del medi recollits en esta resolució.  
5- En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, esta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A este efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
ii) Condicions relatives a mesures preventives, correctores i compensatòries per als impactes més significatius.  
6- S'hauran d'incorporar al disseny del projecte el condicionat i les mesures correctores establides en els informes dels òrgans competents en matèria d'ordenació del territori i paisatge, i en matèria de medi natural, que s'exposen en el cos d'esta declaració. Estes mesures i condicions s'hauran d'incorporar al projecte d'execució en la memòria, els plans i el pressupost, per a l'execució real i efectiva i verificades en fases posteriors de la tramitació per l'òrgan substantiu, abans de l'autorització de l'explotació.  
7- Per a reduir l'erosió hídrica de la pluja i mantindre l'estrat en condicions adequades per a una bona infiltració, es respectarà la topografia dels bancals existents, se segellarà la mínima superfície de terreny possible, es mantindrà la vegetació que hi ha en les zones no ocupades pels mòduls i es plantarà vegetació anàloga a la que hi ha amb inclusió d'espècies arbustives i arbòries, sense ús d'herbicides. S'aplicaran mesures correctores per a evitar l'erosió dels sòls nus.  
  
8- Es respectarà la zona de flux preferent dels llits que hi ha en l'entorn de l'àmbit del projecte i, si és el cas, s'obtindrà abans de l'execució de l'obra l'autorització preceptiva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'ocupació de les seues zones de policia, de conformitat amb l'article 9.d del Reglament del domini públic hidràulic.  
  
9- La disposició de les estructures fotovoltaiques haurà de respectar les condicions topogràfiques de les parcel·les, de manera que la planta s'adapte als pendents del terreny, es minimitze el moviment de terres i es respecte una superfície amb abancalaments conforme al paisatge agrícola preexistent.  
10- Tenint en compte la presència de sòl forestal ordinari en l'àmbit d'actuació, durant les obres i l'explotació, s'haurà de complir el que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que caldrà observar en l'execució d'obres i treballs que es duguen a terme en terreny forestal o en els seus voltants: annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Una vegada finalitzades les obres, es procedirà a la neteja de la zona i a la reposició de les afeccions generades.  
11- Per a poder compensar les pèrdues en la qualitat/quantitat de l'hàbitat en l'espai vital de l'àguila reial, hauran de mantindre's, tant com siga possible, els cultius que hi ha en totes les zones de les parcel·les cadastrals que no s'utilitzen per a la disposició dels panells solars, a més, s'hauran d'adquirir o arrendar parcel·les que es troben abandonades o degradades per a netejar-les de fems i per al manteniment de la vegetació que hi haja. Esta esmena d'afeccions es faria en una proporció de com a mínim el 25 % de la superfície afectada per la planta.  
12- Es complirà el condicionat de l'informe definitiu de l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural, el qual haurà d'obtindre's prèviament a l'inici de l'execució del projecte. Es farà un seguiment arqueològic intensiu de les obres. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de paralitzar les obres i posar el fet en coneixement de l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació d'estes, de conformitat amb el que es preveu en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
13- No s'instal·larà enllumenat exterior en la planta fotovoltaica, a excepció dels sistemes requerits per la normativa vigent i de dispositius d'il·luminació imprescindibles davant de situacions de risc. En tot cas, hauran d'incorporar-se criteris d'il·luminació sostenible amb els quals es reduïsca el consum energètic i es minimitze la contaminació lumínica nocturna de les instal·lacions.  
14- Abans de l'inici dels treballs de construcció de la planta solar fotovoltaica, es durà a terme una prospecció prèvia per a detectar la presència de nidificació de les espècies prioritàries identificades en l'àmbit de l'actuació, de manera que es requerirà la presència dels agents mediambientals de la zona.  
15- Es durà a terme una prospecció botànica abans de l'inici dels treballs per a identificar els exemplars que hi ha de Limonium thiniense, per tal de preservar-los i protegir-los o per a informar el servei competent en vida silvestre en cas de requerir-ne la translocació.  
16- Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fuites d'olis i combustibles procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat s'establiran les zones de recollida de residus i no s'apilaran en zones amb pendents elevats i perill d'inundació.  
17- L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o per la concessió de l'organisme de conca.  
18- L'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà el promotor a desmantellar-la en els termes definits en el pla aportat.  
iii) Condicions al Pla de vigilància ambiental  
19- Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
20- Caldrà definir un pla de seguiment específic de l'avifauna durant la vida útil de la instal·lació. En concret, s'analitzarà l'ús de l'espai per les aus rapaces i estepàries protegides que hi ha en la zona, parant atenció a les espècies catalogades per instruments de protecció, i es remetran els resultats del seguiment amb la periodicitat que s'acorde amb l'òrgan competent en matèria de biodiversitat.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Esta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre en compte, degudament, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 10 d'octubre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9760, del 05-01-2024 (2023/12649)

RESOLUCIÓN de 10 de octubre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del proyecto planta solar fotovoltaica FV Mediterráneo II, en los términos municipales de Agost, Monforte del Cid y Alicante. 32 - 022. TM. Expediente: (3294347) 143/2023/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9760

Fecha DOGV
:   05-01-2024

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2023/12649

CVE


Fecha del documento
:   10-10-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de octubre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula declaración de impacto ambiental del proyecto planta solar fotovoltaica FV Mediterráneo II, en los términos municipales de Agost, Monforte del Cid y Alicante. 32 - 022. TM. Expediente: (3294347) 143/2023/AIA. [2023/12649]  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (3294347) 143/2023/AIA  
Título: Planta solar fotovoltaica FV Mediterráneo II.  
Promotor: Desarrollos Fotovoltaicos Ibéricos 40, SLU.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria, energía y minas de Alicante.  
Ref. órgano sustantivo: ATALFE/2021/80.  
Localización: términos municipales Agost y Monforte del Cid (Alicante). 32 - 022. TM.  
1. Objeto y descripción del proyecto.  
La empresa Desarrollos Fotovoltaicos Ibéricos 40, SLU, promueve un proyecto de construcción y operación de la planta solar fotovoltaica Mediterráneo II, en los términos municipales de Agost y Monforte del Cid (Alicante).  
La planta se ubica al sur de la línea ferroviaria L/330-La Encina-Alicante terminal. Los paneles se agrupan formando varias islas conectadas entre sí, y se distribuyen al norte y al sur del Camino de San Vicente.  
El proyecto contempla una potencia nominal de inversores de 32,9 MW, siendo la potencia pico de 39,155 MWp. El conjunto de todos los inversores está limitado a la potencia del permiso de acceso y conexión de 28,52 MW, a través de un PPC independiente.  
La planta solar estará constituida por módulos solares del tipo Si-mono bifacial (silicio monocristalino), instalados sobre seguidores solares a 1 eje, integrados en estructuras metálicas fijadas al terreno mediante el sistema de perfiles hincado. Los seguidores solares orientarán los módulos para minimizar el ángulo de incidencia entre los rayos solares y la superficie de los módulos durante el día, aumentando así su rendimiento en comparación con los sistemas estáticos. Se proyecta una distancia entre ejes de filas de 12 m. Los paneles se conectarán en serie y se agruparán en inversores de strings para su posterior aumento de tensión en los centros de transformación desde 0,80 kV hasta 33 kV. El cableado de baja tensión entre los módulos e inversores se dispondrá enterrado. La instalación contará con 8 centros de transformación repartidos por toda la planta.  
La superficie total de las parcelas vinculadas es de 90,85 ha y el área de la superficie ocupada asociada al perímetro envolvente de todos los equipos e infraestructuras es de 57,66 ha.  
  
  
Calculando la relación entre la producción de la planta (en MWp) y la superficie ocupada por la instalación (en ha), se obtiene un coeficiente de 0,7 MW/ha ocupada.  
La evacuación de la energía producida por la planta se realizará de forma conjunta con otros cinco proyectos más que se encuentran en tramitación en parcelas circundantes, FV Mediterráneo I (ATALFE/2021/81), FV Mediterráneo III (ATALFE/2021/79), FV Mediterráneo IV (ATALFE/2021/83), FV Mediterráneo V (ATALFE/2021/84) y FV Mediterráneo VI (ATALFE/2021/85). Estas plantas compartirán la SET Mediterráneo 33/220 kV desde la cual se elevará la tensión a 220 kV para evacuar la energía mediante línea aéreo-subterránea de evacuación común hasta la subestación colectora El Palmeral 220 kV (SC El Palmeral), compartida esta con otra planta, la PSF Lucinala. Desde este punto discurrirá una línea aéreo-subterránea de 220 kV y común para las siete plantas hasta la subestación El Palmeral 220 kV, propiedad de Red Eléctrica de España (REE). Tanto la SET Mediterráneo 33/220 kV como la línea de evacuación común se incluyen en el expediente FV Mediterráneo I (ATALFE/2021/81).  
La infraestructura de evacuación desde los paneles hasta la SET Mediterráneo 33/220 kV se constituye mediante dos líneas soterradas de alta tensión de 33 kV de 2.301,61 m y 1.668,62 m de longitud.  
Los accesos a las instalaciones se realizan por caminos de titularidad pública anexos a la planta solar. A estos caminos se accede desde la pedanía de Monforte del Cid y la carretera CV-825. Dado que la planta se divide en distintas áreas valladas, cada una tiene su acceso (identificados en el proyecto).  
La fase de ejecución del proyecto comprende un acondicionamiento previo del terreno mediante despeje y desbroce de todas las áreas donde se ubiquen los paneles, movimiento de tierras para realizar nivelaciones en el terreno y posteriormente, instalar los paneles, apertura de zanjas para el cableado, creación de viales para el acceso a los distintos puntos de la planta con un ancho mínimo de 4 metros, así como el desarrollo de una red de drenaje de los caminos y perimetral a la instalación con el fin de canalizar el agua minimizando su impacto. Asimismo, se instalará un vallado perimetral, sistemas de comunicación y monitorización, cajas de seccionamiento y ocho centros de transformación de tipo prefabricado.  
  
Finalizada la vida útil de la planta fotovoltaica, se procederá a su desmantelamiento y restauración del terreno, evitando en lo posible el movimiento de tierras y retirando cualquier estructura, cimentación u otro elemento permanente.  
2. Tramitación administrativa.  
De conformidad con el anexo VI (parte B, epígrafe n) de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el fraccionamiento de proyectos es el mecanismo artificioso de división de un proyecto con el objetivo de evitar la evaluación de impacto ambiental ordinaria en el caso de que las magnitudes superen los umbrales establecidos en el anexo I. Las características propias del presente proyecto determinan que constituye, por sí mismo, un supuesto de evaluación ambiental ordinaria. El Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante (órgano sustantivo) ha admitido a trámite el expediente para su autorización, por lo que corresponde a este órgano ambiental la evaluación de impacto ambiental del proyecto, de conformidad con la legislación autonómica y en concordancia con el artículo 11 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
a) Antecedentes y contenido del expediente.  
En fecha 21 de septiembre de 2023, el Servicio Territorial de Energía, Industria y Minas de Alicante dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto de la planta solar fotovoltaica Mediterráneo II, promovida por Desarrollos Fotovoltaicos Ibéricos 40, SLU, (ATALFE/2021/80). La misma se acompaña de:  
- Proyecto de ejecución de la planta solar fotovoltaica e infraestructuras de evacuación (febrero 2023).  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Documentación complementaria: proyecto de intervención arqueológica, estudio de integración paisajística, plan de desmantelamiento, entre otros.  
En fechas 26, 27 y 29 de septiembre de 2023, el Servicio Territorial de Energía, Industria y Minas aporta nueva documentación al expediente: informe favorable condicionado del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, informe favorable condicionado del Servicio de Gestión Territorial e informes favorables condicionados de la Dirección General de Medio Natural. Asimismo, se remiten las alegaciones realizadas por el promotor a los citados informes.  
En fechas 6 y 10 de octubre de 2023, el órgano sustantivo (STIEM) remite nueva documentación al expediente, comunicado del Servicio de Gestión Territorial y nuevo informe de la DG de Medio Natural y Animal.  
b) Información pública y alegaciones.  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente correspondiente al proyecto presentado mediante anuncio en el BOP núm. 58 de fecha 23 de marzo de 2023 y en el DOGV núm. 9569 de fecha 5 de abril de 2023.  
Durante el período de exposición pública se presentaron alegaciones por parte de diversas asociaciones y particulares, a las que el promotor dio respuesta, en tiempo y forma.  
Las alegaciones presentadas, en general, hacen referencia al rechazo social generado por los proyectos fotovoltaicos, al no llevarse a cabo de forma controlada, ordenada y consensuada con el territorio, superándose el 3 % de la ocupación del suelo no urbanizable común en el término municipal de Monforte del Cid. En los términos municipales donde se desarrolla el proyecto, hay un total de 17 proyectos que deben evaluarse conjuntamente, considerando los efectos sinérgicos y acumulativos de estos (fragmentación de proyectos). Asimismo, se hace referencia a la fragmentación del territorio, al romper la conexión ecológica entre el Paisaje Protegido de la Serra del Maigmó y Serra del Sit y el sector septentrional Paraje Natural Municipal de la Serra de les Àguiles i Sant Pasqual. El estudio de integración paisajística no incorpora simulaciones visuales del paisaje resultante tras la implantación de las 17 centrales solares proyectadas. Se incumplen los criterios definidos en los artículos 8 y 10 del Decreto ley 14/2020, dado que los proyectos se ubican dentro del paisaje de relevancia regional PRR 30 Viñedos de Alicante y ocupan suelo con elevada capacidad agrológica (clase B). La central afecta a zonas con riesgo de erosión potencial alto (0,4 ha) o con riesgo de deslizamiento medio (1,9 ha) en el entorno inmediato de los trazados ferroviarios de alta velocidad y de Cercanías. 17 ha de los recintos vallados están afectados por peligrosidad geomorfológica según PATRICOVA. Los alegantes solicitan que se tengan en cuenta otras alternativas a la infraestructura de evacuación, de más de 20 km de longitud (en aéreo), dado que el tendido eléctrico proyectado impacta en el paisaje, atraviesa dos áreas prioritarias de protección de la avifauna frente a la colisión y la electrocución y afecta a dos corredores de la infraestructura verde regional. Se indica la presencia de especies protegidas en el trazado de la línea de evacuación (búho real, águila real) y hábitat de vegetación gipsícola ibérica.  
El promotor da contestación a las alegaciones presentadas, e indica que para la elección del emplazamiento se han tenido en cuenta criterios ambientales, territoriales, urbanísticos y paisajísticos compatibles con su desarrollo. Recuerda la importancia de alcanzar los objetivos de implantación de renovables debido a la urgencia climática y que el proyecto cumple las determinaciones reguladas en el Decreto ley14/2020 y que se sitúa en un área de sensibilidad baja según el índice de sensibilidad ambiental (MITECO). En la redacción del proyecto, se han tenido en cuenta un paquete de medidas de integración y compensación paisajísticas y ambientales como por ejemplo protección de la avifauna con dispositivos anticolisión, minimización del suelo sellado, implantación de restitución de suelo agrícola, entre otros.  
c) Consultas a administraciones e informes recibidos.  
Simultáneamente al período de información pública, se formuló consulta y petición de informes por parte del órgano sustantivo a las administraciones públicas afectadas con competencias medioambientales y entidades interesadas. Se han considerado los siguientes informes y autorizaciones que forman parte del expediente remitido por el órgano sustantivo:  
  
Organismo Fecha informes respuesta Sentido informes  
Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible. Servicio de Planificación. 06.04.2023 Desfavorable  
Ayuntamiento de Monforte del Cid. 03.05.2023 Desfavorable  
Ayuntamiento de Agost. 09.05.2023 Desfavorable  
Dirección general competente en medio natural. (1) 09.06.2023  
(2) 28.07.2023  
(3) 06.10.2023 (1) Favorable condicionado  
(2) Favorable condicionado  
(3) Favorable condicionado  
Dirección General de Política territorial y Paisaje. Servicio de Gestión Territorial. 07.06.2023 Viable condicionado a la planta solar y viable a la línea de evacuación.  
Dirección General de Política territorial y Paisaje. Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje. 21.09.2023 Favorable condicionado  
  
  
- Informe desfavorable del Servicio de Planificación de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad Sostenible, de fecha 6 de abril de 2023, al itinerario propuesto para acceder a la planta, al observar un cruzamiento a nivel con la carretera CV-831, en el PK 4+210, el cual afecta negativamente a la seguridad vial de la carretera. Se propone itinerario alternativo.  
- Informe del Ayuntamiento de Monforte del Cid, de fecha 3 de mayo 2023, donde muestra su disconformidad al proyecto y expone que han sido solicitadas la ejecución de plantas fotovoltaicas en el municipio superando ampliamente el 3 % que se menciona en el apartado 7 del artículo 7 del TRLOTUP, por lo que se antoja excesiva la concesión de la autorización de implantación una vez rebasado este límite. También manifiesta un posible fraccionamiento del proyecto con respecto a los proyectos FV Mediterráneo I, III, IV, V y VI con objeto de eludir la tramitación estatal.  
- Informe del Ayuntamiento de Agost, de fecha 9 de mayo 2023, donde muestra su oposición al proyecto por la ocupación de suelos de elevada capacidad agrológica y la no conformidad respecto del incumplimiento de los criterios generales de localización establecidos en el Decreto ley 14/2020. También informa de la suspensión de licencias por redacción de modificación puntual para la zonificación de suelo no urbanizable para la implantación de energías renovables y manifiesta un posible fraccionamiento del proyecto con respecto a los proyectos FV Mediterráneo I, III, IV, V y VI con objeto de eludir la tramitación estatal.  
- Informes favorables de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, de fechas 9 de junio y 28 de julio de 2023, condicionados a la adopción de medidas relativas a la minimización de la erosión del suelo y la alteración geomorfológica del terreno, así como la adopción de medidas compensatorias respecto a la pérdida de hábitat de las especies de fauna. Requieren estudios complementarios de avifauna y estudio de sinergias de radio 5 km. El promotor remite los citados estudios y acepta el condicionado en los escritos presentados en respuesta a los informes, de fechas 26 de agosto y 25 de septiembre de 2023.  
- Informe favorable condicionado del Servicio de Gestión Territorial, de fecha 7 de julio de 2023.  
- Informe favorable condicionado del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de fecha 21 de septiembre de 2023.  
3. Consideraciones ambientales.  
La promoción de las energías renovables es uno de los objetivos de la política energética de la Unión Europea, ya que su utilización constituye una parte importante del paquete de medidas necesarias para reducir las emisiones de gases de efecto invernadero y para cumplir el Acuerdo de París y el marco de la Unión en materia de clima y energía para 2030.  
El Plan nacional integrado de energía y clima (PNIEC) 2021-2030, en coherencia con las estrategias de la Ley 7/2021, de 20 de mayo, de cambio climático y transición energética, persigue alcanzar en España en 2050 la neutralidad climática, en coherencia con los objetivos de la Unión Europea, y la transición hacia un sistema eléctrico descarbonizado, lo cual implica una incorporación importante y sostenida de fuentes renovables.  
El Plan de energía sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 y la Estrategia valenciana de cambio climático y energía 2030 de la Generalitat, recogen los objetivos y estrategias de la Unión Europea y del Estado español, planteando como objetivo el alcanzar 2.500 MW de potencia instalada en centrales fotovoltaicas en el año 2030.  
En la actualidad, la potencia instalada en la Comunitat Valenciana está lejos de cumplir estos objetivos (se sitúa por debajo de los 500 MW), por lo que la implantación de plantas solares, con las debidas medidas de mitigación de la afección ambiental que puedan conllevar, es una prioridad en el contexto energético, para el cumplimiento de los objetivos de descarbonización, reducción de emisiones de gases de efecto invernadero y mitigación del cambio climático, diversificación de las fuentes de suministro, fomento de la seguridad del abastecimiento energético y disminución de la dependencia energética de otros territorios.  
Análisis de alternativas  
En el estudio de impacto ambiental se analizan cinco alternativas en cuanto a la ubicación del proyecto, incluyendo la alternativa cero (no ejecución del proyecto), describiéndose únicamente la alternativa seleccionada. Se descarta la alternativa cero debido al no aprovechamiento de fuentes de energía renovables necesarias para la disminución de gases de efecto invernadero y la consecución de los objetivos estatales y europeos de transición ecológica hacia energías limpias. Se analizan el resto de las alternativas teniendo en cuenta consideraciones intrínsecas del proyecto y medioambientales y finalmente se selecciona la alternativa 4 por implicar menores afecciones ambientales y paisajísticas que el resto, fundamentalmente en lo relativo a la ocupación de suelos forestales, a la sustitución de masas vegetales, a la distancia a recursos paisajísticos de interés y a la distancia a la SET e infraestructuras de evacuación.  
Consultado el visor cartográfico de IDEV, la alternativa seleccionada se localiza sobre suelo clasificado como no urbanizable común forestal según el PGOU de Monforte del Cid. Destacar que se encuentra en una zona agrícola situada al sur de la línea ferroviaria de alta velocidad Madrid-Alicante y al norte del Paraje Natural Municipal denominado Serra de les Àguiles i Sant Pasqual. Las líneas eléctricas de interconexión atraviesan en subterráneo dos tramos clasificados como suelo urbanizable protegido por carreteras.  
Afecciones espacios protegidos  
La planta solar fotovoltaica se localiza fuera del ámbito de espacios naturales protegidos y espacios protegidos de la Red Natura 2000, siendo los más cercanos la ZEPA de Maigmó i Serres de la Foia de Castalla situada a 6 km y el Paraje Natural Municipal de Serra de les Àguiles i Sant Pasqual a 800 m.  
Conforme al informe de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, no se observan afecciones a ningún hábitat de interés comunitario o protegido del anexo IV del Decreto 70/2009.  
Flora y fauna  
La planta solar fotovoltaica se encuentra en un entorno climático semiárido, con escasa productividad bioclimática y gran dificultad para la proliferación de bosques estables o formaciones vegetales de menor tallaje. Se trata de una zona cuya pluviometría y características del suelo suponen que la pérdida irreversible de formaciones vegetales sea muy difícilmente reparable.  
Conforme el EsIA entre la vegetación existente en el ámbito destaca la presencia de cultivos de vid y especies no cultivadas de tipo arbóreo y arbustivo entre las que destacan el pino carrasco, algarrobos, romero, esparto, enebros, lenticos, jaras, esparragueras, mimosas, cañas, etc.  
  
Los informes emitidos por la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, indican que parte de la superficie donde se ubica la planta (zonas valladas al noroeste) se encuentra sobre zonas consideradas como terreno forestal según la definición de la Ley forestal valenciana (art. 2.d de la Ley 3/1993), al tratarse de terrenos agrícolas abandonados que han adquirido signos inequívocos de su estado forestal, al haber una cobertura de especies forestales arbóreas o arbustivas por encima del 30 % de fracción de cabida cubierta, aplicado, como máximo, a escala de subparcela catastral. Estos terrenos forestales no aparecen cartografiados en la cartografía IDEV según el Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana, sino que se identifican mediante una evaluación del terreno según la cartografía de la ocupación del suelo de la Comunidad Valenciana (COSCV). El informe de la DGMN indica que la instalación de estructuras fotovoltaicas no debe conllevar el cambio de su condición forestal, por lo que en las zonas afectadas por terreno forestal se deberá respetar la vegetación existente. Asimismo, deberá cumplirse lo dispuesto en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, anexo IX del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
El proyecto contempla el desbroce y eliminación de las especies vegetales durante la fase de ejecución, así como una adaptación orográfica de las zonas con pendientes más elevadas para la colocación de los seguidores solares. Al respecto, el informe de DG de Medio Natural y Animal señala que no podrá realizarse ninguna alteración geomorfológica del terreno, ni leves movimientos de tierra para la instalación de los seguidores, debiendo respetarse todos los bancales. El tratamiento del matorral existente no conllevará su arranque, para que siga realizando su función de sujeción del suelo, frenando la erosión.  
No obstante, el promotor plantea medidas compensatorias enfocadas a la preservación de los terrenos forestales como la reforestación de una superficie similar a la afectada con especies asociadas a matorral o herbazal xerotermófilo mediterráneo (espinos, barrillas o cardos entre otros) y el balizamiento de ejemplares arbóreos y especies protegidas bajo cualquier tipo de instrumento de conservación. En todo caso, la aplicación de estas medidas deberá realizarse bajo la supervisión de la autoridad competente de forma que se asegure la eficacia de las medidas planteadas.  
El EsIA (apartado 7.2) valora el potencial riesgo de incendio forestal concluyendo que, debido a la presencia de parcelas con vegetación arbustiva y subarbustiva en un entorno de alta vulnerabilidad y peligrosidad, existen zonas puntuales con alto riesgo, y se tomarán medidas correctoras y preventivas en el transcurso de las obras y diseño de la instalación, encaminadas a la reducción del riesgo de incendio. En cualquier caso, se deberá cumplir lo dispuesto en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, anexo IX del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
No se prevé ninguna afección de la planta solar fotovoltaica y línea de evacuación sobre árboles monumentales ni sobre especies de flora protegida. No obstante, según el informe de la DGMN, se observa en la zona presencia de la especie Limonium thiniense, la cual se encuentra vigilada de conformidad con el anexo III del Decreto 70/2009, de 22 de mayo. Se deberá seguir lo establecido en los artículos 13 y 14 relativo a la protección de dicho taxón y al levantamiento excepcional de las prohibiciones. De forma previa al inicio de las obras, se realizará una prospección botánica con el fin de identificar individuos asistentes de dicho taxón para preservarlos y protegerlos de la obra, o en caso de traslocación informar al Servicio de Vida Silvestre.  
El promotor ha presentado un estudio de fauna conjunto de las FV Mediterránea I - VI realizado a partir de muestreos de caracterización in situ en el ámbito de actuación con el fin de conocer la distribución de aves rapaces, esteparias y otros grupos de fauna (mamíferos, reptiles y anfibios). Destaca la presencia de aves esteparias, algunas de ellas inventariadas en instrumentos de protección de fauna como el alcaraván común (Burhinus oedicnemus) o la carraca europea (Caracias garrulus), así como aves rapaces como el águila perdicera (Aquila fasciata) y el aguilucho lagunero occidental (Circus aeruginosus), ambos en peligro de extinción de conformidad con la Orden 2/2022, de 16 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la que se actualizan los listados valencianos de especies protegidas de flora y fauna. Asimismo, destaca la presencia de nidos de águila real, cernícalos, halcones, búhos, quirópteros y aves acuáticas (charranes, chorlitejos y cormoranes entre otros).  
En relación con la FV Mediterráneo II, el estudio de fauna señala: observación de un dormidero de alcaraván común sobre una de las parcelas y a escasos metros de la futura LSAT; presencia de la carraca europea sobre el límite noreste de la futura implantación; avistamientos de aguilucho lagunero, sobrevolando los carrizales o algunas de las balsas existentes a menos de 60 m de las implantaciones FV Mediterráneo II, III y V; un nido de urraca situado en una torre eléctrica y reutilizado por una pareja de cernícalo vulgar, localizado a 15 m al norte de las parcelas de la implantación FV Mediterráneo II, en la Venta d'Agost.  
El dormidero de alcaraván y el nido de cernícalo se sitúan próximos o sobre las parcelas situadas al sur del camino de San Vicente, coincidentes con las zonas no admisibles desde el punto de vista de la infraestructura verde y paisaje.  
El informe emitido por la DG de Medio Natural y Animal señala que, en relación con la presencia de alcaraván, se deberá considerar una parada biológica de abril a junio. Adicionalmente, debido a que el proyecto se encuentra en un hábitat potencial de la especie alzacola rojizo, deberá realizarse previo al inicio de las obras y en una época marcada por la autoridad competente, un estudio específico para descartar su presencia. En caso de que se observe algún ejemplar, se comunicará a la autoridad competente para que lo evalúe y estime medidas oportunas.  
Conforme el estudio de fauna aportado, tras la aplicación de medidas correctoras y compensatorias, se minimizarán los impactos ocasionados sobre la fauna. Entre esas medidas destacan: el mantenimiento de la cubierta vegetal debajo de las placas solares siempre y cuando no afecte al rendimiento de la instalación, la no utilización de productos fitosanitarios, la implementación de programas de seguimiento para determinadas especies de avifauna y la instalación de un vallado permeable a la fauna, salvapájaros y cajas nido. En todo caso, se aplicarán medidas para que la estructura edáfica del suelo se mantenga, haciendo posible la infiltración de agua, la proliferación de especies vegetativas y faunísticas.  
Según la Resolución del 31 de agosto de 2020, del director general del Medio Natural y Evaluación ambiental, Monforte del Cid y Agost se encuentran en la lista de municipios afectados por sobrepoblación de conejos, por lo que no se implantarán medidas que favorezcan su desarrollo en el ámbito proyectado.  
Suelos y residuos  
Para la ejecución de la planta se prevé un acondicionamiento previo del terreno mediante despeje y desbroce de la vegetación de las zonas previstas para la instalación, compactación del terreno y movimientos de tierra para su nivelación; apertura de zanjas para el cableado; construcción de viales interiores y de acceso, así como el desarrollo de una red de drenaje con el fin de canalizar el agua, minimizando su impacto. Asimismo, se instalará un vallado perimetral cinegético y ocho centros de transformación de tipo prefabricado.  
La implantación de la central se realiza prácticamente en su totalidad sobre suelo de elevada capacidad agrológica. En ese sentido, el Servicio de Gestión Territorial señala que, aunque la implantación sobre este tipo de suelos debe minimizarse, vistos los condicionantes territoriales concurrentes en las parcelas objeto de estudio, la instalación en el término municipal del Monforte del Cid resulta viable.  
La zona presenta, fundamentalmente, vulnerabilidad baja de acuíferos y se encuentra en un área de permeabilidad del suelo alta, con dos pequeñas zonas de muy alta permeabilidad y otra zona de baja. El estado cuantitativo de la masa de agua subterránea es bueno. El subsuelo donde se localiza la instalación se sitúa en áreas a mejorar para la recarga estratégica de acuíferos, siendo el área coincidente con muy baja permeabilidad, de escaso interés para la recarga de acuíferos.  
De conformidad con los informes emitidos por la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, la mayoría de la planta se sitúa sobre terrenos con erosión potencial moderada con presencia de abancalamientos en todas las áreas valladas. Los bancales soportan el suelo y regulan la escorrentía, siendo una parte esencial en el soporte suelo. La afección a estos no es aceptable, siendo su protección de gran relevancia, dado que la planta se encuentra sobre una zona de clima semiárido y muy vulnerable frente a cualquier desestabilización, por lo que considera que deberán respetarse los abancalamientos. No obstante, consultado el visor cartográfico de IDEV, en concreto, la serie temática de la COPUT, la planta se encuentra ubicada sobre una zona con erosión potencial muy baja (0-7 tm/ha/año) y de escasa pendiente.  
Como medidas preventivas y correctoras para evitar una afección significativa sobre el suelo, el EsIA contempla, entre otras, la utilización de caminos existentes, evitando la apertura de nuevos viales; minimización del movimiento de tierras así como la reutilización de los sobrantes en la propia obra o emplazamientos cercanos; delimitación de zonas específicas para el movimiento de maquinaria, evitando una excesiva compactación del terreno; impermeabilización de las zonas destinadas al mantenimiento de la maquinaria; almacenamiento de los residuos generados según su naturaleza y acopio en un lugar destinado a tal fin; y vigilancia y seguimiento del correcto almacenamiento y gestión de los residuos. Asimismo, se prevé que la disposición de las placas solares acompañará las curvas de nivel y la fijación al terreno de su estructura soporte se realizará mediante hincado, lo cual minimizará el movimiento de tierras y sellado del terreno.  
La generación de residuos tiene mayor entidad en la fase de construcción. Los residuos generados en esta fase serán entregados a gestor autorizado, y serán gestionados conforme a la normativa aplicable, especialmente los peligrosos.  
Tras los informes emitidos por la Dirección General de Medio Natural el promotor reconfigura el proyecto con el objetivo de no afectar a ningún bancal existente en el interior de la planta. Los seguidores admitirán una pendiente máxima de 17 %, por lo que se adaptarán sin necesidad de movimientos de tierras excesivos, realizándose únicamente con carácter excepcional para la nivelación del terreno, en la implantación de los equipos principales. Las cajas de agrupación e inversores se instalarán fuera de los taludes y de los bancales. Se aplicarán medidas correctoras para evitar la erosión de los suelos tales como favorecer la colonización de vegetación herbácea bajo la superficie de los módulos durante la fase de funcionamiento.  
La regeneración del espacio, una vez desmantelada la instalación y retirados todos los residuos generados, respetará la forma y aspecto originales del terreno y los usos actuales, facilitando la integración paisajística de las zonas ocupadas y la revegetación con especies autóctonas. El EsIA incluye un plan de restitución y mejora del suelo agrícola en todo el ámbito afectado por la instalación que contempla: el subsolado y restitución del suelo vegetal, mejoras edáficas y abonados.  
Régimen hidráulico  
De conformidad con la cartografía del PATRICOVA, la planta fotovoltaica se encuentra afectada por peligrosidad de inundación de carácter geomorfológico, al norte y centro por derrames y al sur por cauces, tomando como referencia el camino de San Vicente.  
El Servicio de Gestión Territorial estima que la afección en el norte y centro de la planta, tras el análisis de los diferentes perfiles transversales, la topografía y las diferentes actuaciones antrópicas realizadas en la zona, inciden disminuyendo el riesgo de inundabilidad y se determina que la afección por peligrosidad de inundabilidad es poco relevante para la implantación de la planta. Respecto a la afección por peligrosidad geomorfológica en la zona sur, a falta de un estudio de inundabilidad que justifique la escasa incidencia del riesgo de inundación en relación con la actividad a implantar, o en su caso, las medidas correctoras a implantar y su no afección a terceros, se deberán retirar los paneles de la zona afectada.  
El promotor aportó estudio de inundabilidad en respuesta al informe del SGT. Acorde al comunicado remitido por el SGT a este órgano ambiental, dicho estudio ha sido remitido al organismo de cuenca para la emisión de informe.  
No obstante, destacar que los paneles de la zona sur coinciden con las zonas no admisibles desde el punto de vista de la infraestructura verde y paisaje.  
Respecto a la línea de evacuación, se considera que la afección por riesgo de inundación no es relevante al ser soterrada en su totalidad.  
En la zona de actuación se detecta la presencia de varios cauces fluviales, siendo los más próximos a la planta los denominados Barranc de la Mama, a una distancia de unos 750 m por la parte oeste, y Rambla de l'Alabastre, a aproximadamente 30 m de la zona este. Adicionalmente, destacar que el corredor fluvial más próximo a la instalación es la Rambla de Pepió, encontrándose a unos 4,5 km de esta.  
Contaminación atmosférica  
Según el EsIA, se prevé afección sobre la atmósfera durante la fase de construcción por la emisión de gases, polvo, ruidos y vibraciones debido principalmente al tráfico de la maquinaria interviniente y al movimiento de tierras. Con el objeto de minimizar este impacto se proponen medidas correctoras tales como la limitación de la velocidad de los vehículos, riego de viales, aplicación de medidas de protección en las zonas de almacenamiento de materiales pulverulentos, inspecciones relativas al mantenimiento de la maquinaria y control del ruido que garantice el cumplimiento de los niveles sonoros permitidos legalmente.  
Durante la fase de funcionamiento, no se prevé un impacto significativo sobre la atmósfera. No obstante, como medida correctora se propone la realización de controles de niveles de ruido y campos electromagnéticos generados por el funcionamiento de las instalaciones. El EsIA no especifica si existirá iluminación exterior en la instalación. De existir, se adecuará para mantener las condiciones naturales y minimizar la incidencia fuera del perímetro vallado. El alumbrado exterior irá dirigido hacia el suelo, utilizando un diseño que proyecte la luz por debajo del plano horizontal.  
Patrimonio cultural  
Consultadas las bases del Servicio de Patrimonio Cultural Valenciano no se han identificado en el ámbito afectado por la actuación y su entorno más próximo (200 m), elementos del patrimonio cultural inventariados, siendo el más próximo La Lloma Redona, situada a 3 km de la planta.  
El promotor ha elaborado un proyecto de intervención arqueológica con el objeto de obtener autorización para la prospección y posterior redacción del estudio de impacto patrimonial del proyecto de la planta solar y sus líneas de interconexión.  
No consta entre la documentación aportada pronunciamiento del organismo competente en materia de patrimonio cultural.  
No existe afección directa a vías pecuarias, estando Assagador del Palau a 400 m de la planta.  
Paisaje  
El ámbito territorial donde se proyecta la FV Mediterráneo II se encuentra situado al sur de la línea ferroviaria L/330-La Encina-Alicante Terminal, siendo colindante a esta, suponiendo una barrera visual en alguno de los tramos (sobreelevados).  
La planta fotovoltaica queda incluida dentro de la delimitación del paisaje de relevancia regional (PRR-30 Viñedos de Alicante). En este mismo ámbito han sido evaluadas otras plantas fotovoltaicas, generándose un efecto acumulativo sobre el PRR-30-Viñedos de Alicante, así como un efecto barrera entre los paisajes incorporados al PRR, y una saturación de la unidad de paisaje visual. Conforme el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de fecha 21 de septiembre de 2023, a efectos del mantenimiento de la continuidad del PRR-30, se debe mantener libre de plantas fotovoltaicas la planicie agrícola situada al norte del accidente topográfico de la Sierra de las Águilas hasta el Camino San Vicente. Por ello, los recintos que ocupan dicha área no son admisibles desde el punto de vista de la infraestructura verde y el paisaje, debiendo eliminarse, por tanto, las parcelas 48, 50, 117, 118 y 9014 del polígono 9 del término municipal de Monforte del Cid y la parcela 6 del polígono 42 del término municipal de Agost.  
El informe del SIVP analiza únicamente los recintos ubicados en las parcelas 113, 114 y 115 del polígono 8 del término municipal Monforte del Cid y la parcela 8 del polígono 42 del término municipal de Agost. Respecto a estos recintos viables, a pesar de que la distribución de los paneles no entra en conflicto con la morfología del terreno, se deberán adaptar a la topografía y a los taludes existentes en el interior de las parcelas. En el informe se definen medidas de integración paisajística que completan a las existentes en el estudio de integración paisajística, destacando la manutención o introducción de arbolado agrícola en las zonas entre los recintos y el Camino de San Vicente, y entre los recintos y la zona de ferrocarril, de forma que se integre la actuación y se minimice su visibilidad. Además, serán de aplicación otras medidas tales como:  
- Los paneles se distribuirán de forma que se adapten a la topografía existente, debiendo justificarse por medio de secciones esquemáticas.  
- En las construcciones e instalaciones anexas se utilizarán materiales y recubrimientos con colores y texturas que favorezcan su integración (marrones claros, ocres o terrosos).  
- El acabado en la ejecución de los viales se realizará con tonos acordes a los colores del entorno.  
- El arbolado agrícola que no se vea afectado por la implantación de paneles se mantendrá, teniendo especial atención con los localizados en el perímetro de los recintos y zonas de afección.  
En cuanto a la afección sobre el paisaje, tanto la fase de construcción de la instalación como de explotación, supondrán un impacto negativo sobre el territorio, el paisaje y la infraestructura verde. El promotor ha elaborado un estudio de integración paisajística donde valora de forma individualizada la afección del proyecto, y propone medidas genéricas y específicas de integración paisajística, tales como: instalación de un vallado cinegético, minimización de la superficie sellada, preservación de la vegetación natural bajo los paneles durante la explotación o la aplicación de un Plan de restitución de suelo agrícola tras la vida útil de la central.  
Adicionalmente, el promotor deberá aportar la justificación y los resultados del proceso de participación pública, subsanando las deficiencias del estudio de integración paisajística relativas a la definición de las unidades y recursos paisajísticos, así como la corrección del plan de desmantelamiento en los términos expuestos por el informe emitido por el organismo competente.  
Efectos sinérgicos  
El proyecto incluye estudio de los efectos sinérgicos de las plantas solares fotovoltaicas Mediterráneo I-VI, en el entorno de 5 km del conjunto de estas e infraestructura común de evacuación. En el ámbito de estudio de las centrales fotovoltaicas están en funcionamiento, autorizadas o en trámite 38 plantas.  
Entre las autorizadas (6) y las que se encuentran en funcionamiento (1) se prevé una ocupación del ámbito de 129 ha. Las plantas PF Mediterráneo I a VI suman una ocupación de 398 ha, y las restantes 24 en tramitación suponen en conjunto una ocupación de 662 ha en los términos municipales de Monforte del Cid y Agost. Un total de 1.190 ha en el ámbito de 5 km estudiado, un 3,20 % de la zona. En relación con el conjunto de plantas fotovoltaicas denominadas Mediterráneo, la configuración final resultará en una afección territorial menor a la inicialmente considerada, al establecerse en todas ellas condiciones de limitación de la ocupación.  
En el análisis de sinergias presentado se concluye que no existen impactos de carácter severo o crítico, y únicamente se requieren medidas preventivas, correctoras o compensatorias, como es el caso de la afección a los hábitats de interés comunitario prioritario (no habiendo afección a estos en la planta analizada), medidas contra la colisión de avifauna, dando por buenas con carácter general las medidas expuestas en el EsIA.  
Según estimaciones del Ayuntamiento de Agost la acumulación de proyectos conlleva una ocupación territorial de hasta 450 ha de SNUC, entorno al 11 % del total de SNUC del municipio, de los cuales según estima el propio ayuntamiento 130 ha son de alto valor agrológico.  
La proximidad entre esos proyectos (separados por unos cientos de metros o incluso en parcelas colindantes) genera un efecto acumulativo global, apreciándose como una única planta fotovoltaica, lo que haría que el paisaje característico identificado en el PRR quedara desvirtuado de una manera significativa por la transformación y desaparición de gran parte de este paisaje, y por el fraccionamiento transversal, debiendo valorar la posible sustitución de un paisaje agrícola, identificado como de alto valor, por un paisaje industrial.  
Tal y como se indica el Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje con el fin de mantener el carácter y las condiciones de visibilidad de los paisajes de mayor valor, tal y como estipula el artículo 8.c.1 del TRLOTUP, se debe mantener libre de plantas la planicie agrícola al norte del accidente topográfico de la Sierra de las Águilas hasta el Camino de San Vicente.  
Como medida correctora a la fragmentación del territorio provocada por la alta densidad de plantas, el informe de la DG de Medio Natural propone la ejecución de corredores de vegetación dentro de las plantas solares, diferenciándolas a modo de islas de paneles solares (de superficie inferior o igual a 10 ha y distancias entre las mismas de 6 metros), que permitan crear un espacio en mosaico que favorezca la circulación de la fauna y el mantenimiento de un ecosistema naturalizado.  
Riesgos y vulnerabilidad  
Se incluye en el EsIA, una descripción de los efectos adversos del proyecto en el medio ambiente como consecuencia de la vulnerabilidad del proyecto ante accidentes graves y/o catástrofes relevantes. Para ello se analizan una serie de procesos de incidencia en la vulnerabilidad como: riesgo sísmico, incendios forestales, desprendimientos, erosión, inundaciones, capacidad agrícola de uso del suelo, residuos o emisiones peligrosas y accidentes de mercancías peligrosas.  
Dicho análisis determina que existen zonas puntuales de la instalación con riesgo alto de incendio forestal, por la presencia de vegetación arbustiva y subarbustiva en un entorno de alta vulnerabilidad y peligrosidad. Se aplicarán medidas preventivas durante la ejecución de los trabajos y las obras de forma reglamentaria, así como un sistema integrado de gestión de incendios forestales.  
En relación con el riesgo de inundación, se aplicarán los preceptos del estudio de inundabilidad validado por el órgano competente, considerándose el riesgo como escaso y, en cuanto a la erosionabilidad del suelo, se considera un riesgo tolerable tras la aplicación de medidas como la conservación de la vegetación en zonas aptas bajo los seguidores solares o la minimización de la remoción de suelo.  
En cuanto al riesgo de deslizamiento y desprendimiento se determina una muy baja vulnerabilidad y exposición ante este riesgo, con la excepción de la franja coincidente con los taludes de la infraestructura ferroviaria en la zona septentrional que presenta un riesgo superior, pero que no se verá afectada por el proyecto.  
Adicionalmente, se cita que Monforte del Cid se encuentra entre los municipios con riesgo alto de accidentes de mercancías peligrosas por carretera y ferrocarril. Dicho riesgo hace estricta referencia a la existencia de usos residenciales en una banda de 500 metros de las vías incluidas en el citado apartado 4.3 del Plan especial ante el riesgo de accidentes de mercancías peligrosas por carretera o ferrocarril de la Comunitat Valenciana, aspecto que no se da en la localización del proyecto.  
Plan de vigilancia ambiental  
El plan de vigilancia ambiental propone la implantación de un plan de seguimiento en el cual, se compruebe que las obras se realizan de acuerdo con el proyecto y que se asegure del cumplimiento de la normativa ambiental, así como las medidas preventivas, correctoras y los requisitos establecidos en la DIA. Adicionalmente, la información recogida en el programa se plasmará en informes periódicos (informes de estado, de control de residuos y vertidos de aceite, etc.) y extraordinarios puntuales en caso de sucesos excepcionales tanto en la fase de implantación como la de funcionamiento. Se recoge presupuesto en el proyecto para el PVA.  
4. Consideraciones jurídicas.  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el anexo I (grupo 3.g).  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
De conformidad con el artículo 10 del Decreto 10/2023, de 19 de julio, del president de la Generalitat, por el que se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones, se asignan a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio las competencias en materia de medio ambiente, caza, recursos hídricos, bienestar animal, urbanismo y vertebración del territorio, obras públicas, y transportes, puertos y aeropuertos.  
El artículo 9.1 del Decreto 147/2023, de 5 de septiembre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio, atribuye a la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, la competencia en evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.  
  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
  
  
Primero  
Formular la presente declaración de impacto ambiental considerando aceptable el proyecto de planta solar fotovoltaica Mediterráneo II de 39,155 MWp y línea de evacuación promovido por Desarrollos Fotovoltaicos Ibéricos 40, SLU, en los términos municipales de Agost y Monforte del Cid (Alicante), en la que se establecen las condiciones ambientales, incluidas las medidas preventivas, correctoras y compensatorias, que resultan de la evaluación ambiental practicada y se exponen a continuación, en las que se debe desarrollar el proyecto para la adecuada protección del medio ambiente y los recursos naturales, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación. El alcance de esta resolución se refiere a las parcelas reflejadas en el anuncio de información pública del proyecto realizado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9569 en fecha 5 de abril de 2023.  
Atendiendo a los antecedentes y fundamentos de derecho expuestos se resuelve las condiciones del proyecto y medidas preventivas, correctoras y compensatorias de los efectos adversos sobre el medio ambiente, que se establecen en los siguientes términos:  
i) Condiciones generales:  
1- La evaluación ambiental de la línea de evacuación conjunta a 220kV y de la SET Mediterráneo 33/220 kV, se abordará en el seno del trámite del expediente ATALFE/2023/81, quedando condicionada la viabilidad ambiental del proyecto objeto de la presente resolución a lo que la DIA del mencionado expediente determine.  
2- En las parcelas 48, 50, 117, 118 y 9014 del polígono 9 del término municipal de Monforte del Cid y la parcela 6 del polígono 42 del término municipal de Agost, no se instalarán paneles fotovoltaicos ni ningún elemento aéreo de la infraestructura de evacuación que interfiera en la continuidad del PRR-30 Viñedos de Alicante, de conformidad con el informe emitido por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
3- El promotor deberá cumplir todas las medidas preventivas y correctoras contempladas en el EsIA, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y las aceptadas tras la información pública, o contenidas en la información complementaria aportada al expediente, en tanto no contradigan lo establecido en la presente resolución.  
4- Se recuerda el cumplimiento de toda la legislación relevante que le sea de aplicación, y que afecte a los elementos del medio recogidos en la presente resolución.  
5- En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
ii) Condiciones relativas a medidas preventivas, correctoras y compensatorias para los impactos más significativos.  
6- Se deberán incorporar al diseño del proyecto el condicionado y medidas correctoras establecidas en los informes de los órganos competentes en materia de ordenación del territorio y paisaje, y en materia de medio natural y que se exponen en el cuerpo de la presente declaración. Estas medidas y condiciones se deberán incorporar al proyecto de ejecución en la memoria, planos y presupuesto, para su ejecución real y efectiva y verificadas en fases posteriores de la tramitación por el órgano sustantivo, previo a la autorización de la explotación.  
7- Para reducir la erosión hídrica de la lluvia y mantener el estrato en condiciones adecuadas para una buena infiltración, se respetará la topografía de los bancales existentes, se sellará la menor superficie de terreno posible, se mantendrá la vegetación existente en las zonas no ocupadas por los módulos y se plantará vegetación análoga a la existente con inclusión de especies arbustivas y arbóreas, sin empleo de herbicidas. Se aplicarán medidas correctoras para evitar la erosión de los suelos desnudos.  
8- Se respetará la zona de flujo preferente de los cauces presentes alrededor del ámbito del proyecto y, en su caso, se obtendrá antes de la ejecución de la obra, la preceptiva autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar por la ocupación de sus zonas de policía, de conformidad con el artículo 9.d del Reglamento del dominio público hidráulico.  
9- La disposición de las estructuras fotovoltaicas deberá respetar las condiciones topográficas de las parcelas de forma que la planta se adapte a las pendientes del terreno minimizando el movimiento de tierras, respetando una superficie con abancalamientos conforme al paisaje agrícola preexistente.  
10- Dada la presencia de suelo forestal ordinario en el ámbito de actuación, durante las obras y la explotación, se deberá cumplir lo dispuesto en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, anexo IX del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana. Finalizadas las obras, se procederá a la limpieza de la zona y reposición de las afecciones generadas.  
11- Para poder compensar las pérdidas en la calidad/cantidad del hábitat de campeo del águila real, deberán mantenerse los cultivos existentes en todas aquellas zonas posibles de las parcelas catastrales que no se utilicen para la disposición de los paneles solares, además de adquirir o arrendar parcelas que se encuentren abandonadas y/o degradadas para su limpieza de basuras y mantenimiento de la vegetación existente. Esta subsanación de afecciones se realizaría en una proporción de al menos el 25 % de la superficie afectada por la planta.  
12- Se dará cumplimiento al condicionado del informe definitivo del órgano competente en materia de patrimonio cultural, el cual deberá obtenerse previo al inicio de la ejecución del proyecto. Se realizará un seguimiento arqueológico intensivo de las obras. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que paralizar las obras y poner el hecho en conocimiento del órgano competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
13- No se instalará alumbrado exterior en la planta fotovoltaica, a excepción de los sistemas que vengan requeridos por la normativa vigente y de dispositivos de iluminación imprescindibles frente a situaciones de riesgo. En todo caso deberá incorporar criterios de iluminación sostenible con los que se reduzca el consumo energético y se minimice la contaminación lumínica nocturna de las instalaciones.  
14- Previo al inicio de los trabajos de construcción de la planta solar fotovoltaica se realizará una prospección previa para detectar la presencia de nidificación de las especies prioritarias identificadas en el ámbito de la actuación, requiriéndose la presencia de los agentes medioambientales de la zona.  
15- Se llevará a cabo una prospección botánica previa al inicio de los trabajos para identificar los ejemplares existentes de Limonium thiniense, al objeto de preservarlos y protegerlos o informar al servicio competente en vida silvestre en caso de requerir su traslocación.  
16- Se dispondrá de zonas impermeabilizadas y de un sistema de recogida de posibles fugas de aceites y combustibles, procedentes de la maquinaria y de las estructuras que se generen durante la ejecución de la obra. Los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante un gestor autorizado, estableciéndose las zonas de recogida de residuos, y no haciéndose acopio en zonas con pendientes elevadas y peligrosidad de inundación.  
17- El uso de agua en la planta quedará condicionado a que se disponga de suministro por una empresa autorizada o concesión del organismo de cuenca.  
18- La emisión de la autorización administrativa de cierre definitivo de la central obligará al promotor al desmantelamiento de la misma en los términos definidos en el plan aportado.  
iii) Condiciones al Plan de vigilancia ambiental  
19- Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
20- Deberá definirse un plan de seguimiento especifico de la avifauna durante la vida útil de la instalación. En concreto se analizará el uso del espacio por las aves rapaces y esteparias protegidas presentes en la zona, haciendo hincapié en las especies catalogadas por instrumentos de protección y remitiendo los resultados del seguimiento con la periodicidad que se acuerde con el órgano competente en materia de biodiversidad.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 10 de octubre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML