Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8511, del 22-03-2019 (2019/2155)

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 91/16-AIA Teresa.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8511

Data del DOGV
:   22-03-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2155

CVE


Data del document
:   20-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Teresa](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 91/16-AIA Teresa. [2019/2155]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 91/16-AIA Teresa.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 091/16-AIA.  
Títol: Legalització d'explotació porcina d'engreix existent amb capacitat per a 2.200 porcs.  
Promotor: Manuel Gabriel Gil Clavel.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Teresa.  
Localització: parcel·les 275 i 277, del polígon 1, del terme municipal de Teresa (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte.  
El peticionari sol·licita la llicència ambiental per a la legalització d'una explotació porcina d'engreix existent amb capacitat per a 2.200 porcs, que compleix les disposicions reglamentàries i adopta les mesures de seguretat i higiene preceptives.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Emplaçament.  
L'explotació està situada a uns 800 m al nord-est del municipi de Teresa, en el polígon 1, parcel·les 275 i 277, amb una superfície total de 23.027,00 m².  
Accessos.  
Des de Teresa, l'accés a les instal·lacions es realitza prenent la CV-235 (Teresa-Viver). A 1.800 m aproximadament de la població de Teresa cal desviar-se a l'esquerra, prenent el camí en direcció oest. A 350 m està l'explotació.  
Classificació de l'activitat i procés productiu.  
Es tracta d'una explotació porcina intensiva en règim integrat dedicada a la producció de carn de porc per al consum, que alberga 2.200 places. Es classifica zootècnicament en explotació d'engreix segons el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines. La càrrega ramadera és de 264 UGM. El número d'explotació ramadera és ES121100000005.  
  
Els garrins entren en la granja amb 18-20 kg i s'engreixen fins als 90-100 kg de pes. El cicle dura uns 4 mesos i es realitzen 2,5 cicles anuals. Entre dos cicles es realitza el buit sanitari necessari, on es netegen a fons les naus i parcs, i es posen al punt totes les instal·lacions de l'explotació. Periòdicament es buiden les fosses de dejeccions, i els corredors es netegen diàriament.  
L'administració de medicació, vacunes i antiparàsits, sempre dictaminats per un tècnic competent, han de ser incorporats al pinso o a l'aigua de beure, o aplicats en forma injectable.  
Les dejeccions s'han de recollir mitjançant fosses impermeabilitzades situades sota els animals amb un cert pendent (aproximadament de l'1 %). Després del seu emmagatzematge, el purí és retirat per un gestor autoritzat i inscrit en el Registre Sandach.  
La gestió de cadàvers, decomisos i subproductes pecuaris de l'explotació la realitzarà el propietari a través d'un contracte d'assegurança de recollida per part d'una empresa autoritzada segons la legislació vigent.  
Descripció de les construccions  
L'explotació ramadera està formada per dues parcel·les cadastrals, amb dues naus ramaderes, una nau d'ús com a llatzeret, una nau magatzem, una bassa d'aigua i una bassa de purins.  
- Nau ramadera 1: nau en planta rectangular amb una longitud de 84,00 m i una amplària de 13,05 m, quedant-hi una superfície coberta de 1.096,20 m². Disposa de dues xicotetes construccions annexes en les façanes est i oest. En l'annex est se situa el grup electrogen i en l'oest l'oficina.  
La nau té com a accés dues portes d'1,00 x 2,00 m. En les parets laterals es disposa d'un total de 42 finestres seguides, 21 en cada lateral, de 3,00 x 1,40 m.  
La nau disposa de dos corredors centrals d'1,00 m per a alimentació i 80 departaments per a ventrades d'engreix de 4,00 x 2,10 m. En aquests departaments hi ha menjadores prefabricades de formigó.  
El sòl dels departaments té un pendent del 3 % que facilita l'evacuació de líquids cap a un canal de dejeccions cobert amb plaques de formigó amb ranures. Es disposa de dos canals de dejeccions de 84,00 m x 0,90 m x 1 m i un de 84,00 m x 2 m x 1 m, amb una capacitat total de 319,2 m³.  
Les parets de la nau són de bloc de formigó. La coberta és a dos vessants i a base de plaques de fibrociment. La solera es realitzarà amb formigó HM-25/B/20/IIa de 12,5 cm de grossària, armada amb un mallat electrosoldat d'acer B 500-T en quadrícula de 30 x 20 cm i redons Ø 5 en totes dues direccions.  
- Nau ramadera 2: nau de planta rectangular amb una longitud de 70,00 m i una amplària de 13,25 m, quedant-hi una superfície coberta de 927,50 m².  
La nau té com a accés tres portes d'1,00 x 2,00 m. En les parets laterals es disposa d'un total de 28 finestres seguides de 3,00 x 1,20 m.  
  
La nau disposa de dos corredors centrals d'1,00 m per a alimentació i 90 departaments per a ventrades d'engreix de 3,00 x 2,25 m. En aquests departaments hi ha menjadores de tipus holandés i abeuradors tipus xupló.  
El sòl dels departaments té un pendent del 3 % que facilita l'evacuació de líquids cap a un canal de dejeccions cobert amb plaques de formigó amb ranures. Es disposa de quatre canals de dejeccions de 70 m x 1,9 m x 1 m, amb una capacitat total de 532 m³.  
Les parets de la nau són de bloc de formigó. La coberta és a dos vessants i a base de plaques de fibrociment. La solera es realitzarà amb formigó HM-25/B/20/IIa de 12,5 cm de grossària, armada amb un mallat electrosoldat d'acer B 500-T en quadrícula de 30 x 20 cm i redons Ø 5 en totes dues direccions.  
- Llatzeret: de planta rectangular, amb una longitud de 27,40 m i una amplària de 5,07 m. Té un annex contigu ensostrat amb grans obertures de 22,90 m de longitud i 3,40 m d'amplària, quedant-hi una superfície coberta total de 216,78 m².  
Té com a accés una porta de 0,85 x 2,00 m. En la façana nord es disposa d'un total de sis finestres seguides de 2,00 x 1,00 m. L'annex contigu disposa de cinc obertures de 4,10 m x 1,59 m, i de dues obertures d'1,50 m x 1,00 m.  
El llatzeret disposa d'un corredor lateral de 0,80-0,85 m per a alimentació i 10 departaments per als animals malalts de 3,60 m x 2,13 m amb els seus respectius parcs ensostrats de 3,40 x 2,15 m. A més de tres departaments de 3,52 m x 1,20 m.  
El sòl dels departaments té un pendent del 3 % que facilita l'evacuació de líquids cap a un canal de dejeccions d'1,50 m d'amplària per 1,00 m de profunditat, cobert amb plaques de formigó amb ranures. Es disposa d'un canal de dejeccions de 3,85 m i un altre de 24 m que recorren la nau, amb una capacitat total de 41,775 m³.  
Les parets de la nau són de bloc de formigó. La coberta és a dos vessants i a base de plaques de fibrociment. La solera es realitzarà amb formigó HM-25/B/20/IIa de 12,5 cm de grossària, armada amb un mallat electrosoldat d'acer B 500-T en quadrícula de 30 x 20 cm i redons Ø 5 en totes dues direccions.  
- Nau magatzem: la nau magatzem és de planta rectangular amb una longitud de 15,10 m i una amplària de 14,30 m, quedant-hi una superfície coberta de 215,93 m². El paviment és de formigó amb mallat i remolinat.  
- Bassa d'aigua: de planta quasi rectangular amb una longitud màxima de 10,30 m i mínima de 6,50 m, i una amplària màxima de 9,07 m i mínima de 2,40 m, amb una superfície de 69,47 m². Disposa d'una altura total d'1,95 m i lliure d'1,65 m. Té una capacitat d'emmagatzematge de 114,62 m³.  
- Bassa de purins: la bassa de purins és de planta rectangular, amb una longitud de 59,86 m i una amplària de 10,60 m, amb una superfície de 634,52 m². Disposa d'una altura total d'1,25 m i lliure d'1,00 m. Té una capacitat d'emmagatzematge de 590,00 m³. La bassa està formada per murs de formigó armat de 30 cm de grossària. Presenta una solera de formigó armat de cantell de 10 cm, amb capa de formigó de neteja de 5 cm, i capa de balast compactat de 10 cm. La bassa està tancada en tot el seu perímetre.  
Descripció de les instal·lacions  
- Instal·lacions sanitàries i de seguretat:  
Es disposa de mitjans per a l'observació i segrest d'animals malalts o sospitosos d'estar malalts. Aquests animals se situaran en gàbies separades i independents per a procedir als tractaments sanitaris que siguen necessaris.  
Es disposa de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient tal com s'indica en l'apartat corresponent. Els animals morts en l'explotació seran transportats fins al punt de recollida municipal i posteriorment recollits i gestionats per una empresa autoritzada a aquest efecte.  
Les construccions i els equips no són perjudicials per als animals i sobre elles es pot realitzar una neteja, desinfecció, desinsectació i desratització eficaces. El disseny compleix el que s'estableix en el Reial decret 348/2000, relatiu a la protecció d'animals en les explotacions ramaderes. Les instal·lacions disposen de materials de fàcil neteja i desinfecció en compliment de l'article 55b de la Llei 6/2003, de 4 març, de la Generalitat Valenciana, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.  
  
Es disposa de clos perimetral de l'explotació, compost per piquetes de ferro i malla de ferro galvanitzat de simple torsió d'1,70 m d'altura.  
  
S'assegurarà la correcta desinfecció de vehicles i calçat de persones, a l'entrada i a l'eixida de l'explotació, mitjançant una motxilla fumigadora manual, utilitzant el tipus de desinfectant indicat per l'empresa integradora.  
Hi ha paviment en totes les naus i magatzems a base de formigó en massa hidròfob, per a evitar possibles filtracions de líquids al subsol.  
  
Totes les finestres disposen de tela metàl·lica per a evitar possibles entrades de vectors transmissors de malaltia com ara ocells o d'altres.  
S'instal·laran pediluvis desinfectants en les entrades de les naus per a evitar la proliferació de possibles malalties o contaminació.  
  
- Subministrament elèctric: l'explotació disposarà de subministrament elèctric a través d'un grup electrogen de 12 kVA.  
- Il·luminació: la il·luminació serà suficient durant les hores de sol, període en què normalment es fan les tasques en l'explotació. No obstant això, les naus estaran dotades d'il·luminació artificial mitjançant bombetes de baix consum i tubs fluorescents per a facilitar els treballs en els moments en què la llum solar no siga suficient.  
- Alimentació: l'alimentació es basa en racions equilibrades de pinso compost sec granulat adaptat a la fase de creixement en què està l'animal. El pinso s'emmagatzema en sitges: dues sitges de xapa de polièster de 12.000 kg cadascuna en la nau 1, dues sitges de xapa d'acer galvanitzat de 12.000 kg cadascuna en la nau 2, i una sitja de xapa d'acer galvanitzat de 8.000 kg en el llatzeret. El repartiment de l'alimentació es realitza automàticament mitjançant dues línies de menjadores en cada nau, amb el sistema de caragol sense fi, situat en un tub de PVC suspés amb tubs baixants i tremuges menjadores prefabricades de formigó en la nau 1, i tremuja holandesa en la nau 2.  
- Distribució d'aigua: l'aigua utilitzada en l'explotació procedeix de la xarxa municipal d'aigua potable del municipi de Teresa, a través de l'empresa Aquagest Levante, SA. L'aigua s'emmagatzema en un depòsit d'obra amb una capacitat de 114,62 m³ i es distribueix a través d'una xarxa de tubs de polietilé mitjançant línies generals i derivacions. Per a la distribució de l'aigua de beure, es disposen quatre línies longitudinals al llarg de cada nau amb abeuradors en cassoleta.  
- Ventilació: en les naus, la ventilació es farà a través de finestrals i obertures zenitals existents en les edificacions.  
- Descripció del sistema d'emmagatzematge de purins.  
Les dejeccions produïdes en l'explotació ramadera s'emmagatzemaran en les canalitzacions internes existents sota les naus i en la bassa externa. En total, es disposa d'un volum d'emmagatzematge de 1.483 m³.  
Maquinària i altres mitjans.  
- Una bomba per a impulsar l'aigua fins als depòsits d'1 CV de potència.  
- Dos motors de 0,75 CV + dos motors d'1 CV per a accionar les línies de menjadores.  
  
Tramitació administrativa  
En data 29 de juny de 2016, la Diputació de Castelló remet una sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental per part de l'Ajuntament de Teresa, per a la legalització d'una explotació porcina en les parcel·les 275-277, del polígon 1, del terme municipal de Teresa (Castelló). Acompanya aquesta sol·licitud la documentació següent: estudi d'impacte ambiental i document de síntesi de l'EIA.  
  
En data 25 de juliol de 2016 es realitza un requeriment de documentació a l'Ajuntament i al promotor, a través d'aquell, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 16 d'agost de 2017, la Diputació de Castelló remet el certificat del resultat de la informació pública practicada a l'expedient i l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme per un termini de trenta dies, mitjançant la inserció del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 68, de data 8 de juny de 2017. D'acord amb el certificat de la Secretaria de l'Ajuntament, durant aqueix termini no s'hi van presentar al·legacions.  
El 30 d'octubre de 2017, l'Ajuntament de Teresa remet la documentació aportada pel promotor en resposta al requeriment efectuat per aquest servei.  
El 6 de novembre de 2017, l'Ajuntament de Teresa remet el projecte d'activitat per a legalització de l'explotació.  
En data 18 de desembre de 2017, l'Ajuntament de Teresa remet una carta de compromís per a la gestió de residus aportada per l'interessat, que comunica el canvi de gestor.  
En data 3 de setembre de 2018 i 10 de setembre de 2018, es reitera la sol·licitud de documentació a l'Ajuntament i al promotor, respectivament.  
El 14 de novembre de 2018, l'Ajuntament de Teresa remet documentació aportada pel promotor en resposta al requeriment realitzat per aquest servei.  
  
Consideracions ambientals  
Ubicació.  
D'acord amb el visor de la Generalitat, l'explotació està emplaçada sobre sòl no urbanitzable protegit. El municipi de Teresa compta, a manera d'instrument d'ordenació urbanística, amb un projecte de delimitació de sòl urbà. D'acord amb el que s'estableix en la disposició transitòria novena de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana: «En els municipis el planejament urbanístic dels quals no continga per al sòl no urbanitzable mesures d'especial protecció de part d'aquest, i fins que s'aproven definitivament els corresponents instruments de planejament, a tot el seu sòl no urbanitzable s'aplicarà el règim urbanístic establit per aquesta llei per al sòl no urbanitzable protegit. No obstant això, podran admetre's, cas per cas, aquelles actuacions previstes en aquesta llei que compten amb un informe favorable emés per la conselleria competent en matèria d'urbanisme». En aquest sentit, s'aporta un informe favorable, de data 5 de setembre de 2014, del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, en el qual es conclou que: «Pel que fa a l'informe territorial de l'article 201.2.c de la LOTUP, podem dir que no s'han observat inconvenients en l'explotació porcina, en la parcel·la 277 del polígon 1, del municipi de Teresa, sempre que es complisquen, entre altres, les condicions de l'informe preceptiu de la conselleria competent en agricultura». S'hi aporta, així mateix, un informe municipal de compatibilitat urbanística favorable, de data 28 de desembre de 2012.  
  
Pel que fa a les distàncies sanitàries, l'informe de la Direcció Territorial d'Agricultura de Castelló, de data 3 de novembre de 2014, indica que la distància a l'explotació porcina més pròxima, i a nucli urbà, és inferior a 1.000 m, per la qual cosa no es compleixen els requisits quant a distàncies mínimes establits en el Reial decret 324/2000, sobre ordenació d'explotacions porcines. No obstant això, atés que l'explotació estava inscrita en el Registre d'Explotacions Porcines abans d'entrar en vigor el Reial decret 324/2000, s'emet un informe favorable de la legalització sol·licitada. Aquest informe fa referència a una capacitat de 2.000 porcs d'engreix, en comptes de les 2.200 places indicades en el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental. Requerida l'esmena d'aquesta discrepància al promotor, el tècnic redactor del projecte indica que la capacitat de 2.000 porcs d'engreix que consta en l'esmentat informe obeeix, sens dubte, a una errata tipogràfica. Amb caràcter previ a la concessió de la llicència ambiental, l'òrgan substantiu haurà de sol·licitar un nou informe a la conselleria competent en matèria de ramaderia en el qual es rectifique aquesta errata i s'indique la capacitat real de la granja. La present declaració d'impacte ambiental tan sols empararà la capacitat certificada per la conselleria amb competències en ramaderia en l'informe a què fa referència aquest apartat.  
  
L'activitat a legalitzar suposa l'ocupació de la zona de policia del barranc Hondonero. En data 27 de juny de 2013, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer autoritza, amb una sèrie de condicionants, la legalització de les construccions existents, tot havent comprovat que l'actuació proposada respecta els 5 m de servitud legal del llit afectat i es troba a cota elevada i allunyada més de 25 m del llit.  
  
El municipi de Teresa no està designat com a zona vulnerable a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
  
La localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc afecta terreny forestal ni vies pecuàries.  
Consultat el banc de dades de biodiversitat, no es té constància de la presència d'espècies amenaçades en la quadrícula UTM d'1 km de costat afectada per l'actuació sol·licitada.  
Les parcel·les que constitueixen l'explotació no presenten tampoc risc d'inundació.  
Consideracions sobre els impactes potencials descrits en l'EIA. Mesures correctores.  
- Emissió de sorolls i vibracions: els sorolls produïts pels animals es consideren menyspreables a causa del caràcter aïllat de les instal·lacions, així com pel seu baix volum.  
Els equips i la maquinària existents en l'explotació utilitzats pel titular no produeixen vibracions de tipus mà-braç ni de cos sencer, per tant, el titular de l'activitat no està exposat a riscos derivats de vibracions mecàniques com a conseqüència del seu treball ni tampoc s'emeten vibracions a l'exterior a partir de les instal·lacions de l'explotació. D'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, les instal·lacions ramaderes no estan obligades a efectuar l'estudi acústic i l'auditoria recollits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, que la desenvolupa parcialment, o les normes que els substituïsquen.  
- Emissió de contaminants a l'atmosfera. Olors: les males olors són degudes als processos de fermentació entèrica, a les excrecions i a la putrefacció de les dejeccions. Les emissions difuses a l'atmosfera estimades anualment per al conjunt de l'explotació són les següents: 2.0661,01 kg de metà, 95,75 kg d'òxid nitrós i 12.020,14 kg d'amoníac. Les olors generades per l'activitat no seran d'importància atés el caràcter aïllat de l'explotació, i el seu impacte es limitarà a l'entorn pròxim a la nau. No obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental es proposen com a mesures correctores: la vigilància i el control del maneig de l'explotació, modificant en la mesura que siga possible els factors que condicionen l'augment en la producció; el manteniment de la densitat establida com a mesura del control de contaminants ambientals; el correcte manteniment de les instal·lacions, amb parets llises sense forats o clivelles on es puguen acumular restes orgàniques, i el manteniment d'unes condicions higienicosanitàries adequades amb una vigilància exhaustiva de la gestió d'animals morts o malalts.  
  
Per una altra part, l'existència de la Lloma de la Devesa entre l'explotació i el nucli urbà de Teresa, les espècies arbòries que dominen l'entorn, cultius de secà i una densa massa forestal, són mesures correctores naturals que redueixen les afeccions odoríferes sobre la població del municipi. A més, la gestió dels purins mitjançant la seua retirada per UN gestor autoritzat evitarà les molèsties per males olors que produiria la seua valorització mitjançant aplicació a camps de cultiu.  
Atenent la capacitat de l'explotació, l'activitat estaria classificada com a grup C d'acord amb el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011. En conseqüència, la legalització de l'explotació estarà sotmesa a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera. En el cas de la Comunitat Valenciana, aquesta notificació es realitzarà a la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
  
- Contaminació de sòl i aigües: aquest impacte no es preveu en l'estudi d'impacte ambiental. Es podria produir una contaminació del sòl i de les aigües principalment com a conseqüència d'algun abocament incontrolat dels purins, a causa d'una mala gestió d'aquests, o a causa de la filtració d'aquests a través de les fosses i basses on s'emmagatzemen. Pel que fa a això, en la documentació tècnica aportada s'indica que el purí s'emmagatzema en canalitzacions impermeabilitzades que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies. S'hi adjunta certificat, signat per un tècnic competent, que fa constar que la bassa exterior d'emmagatzematge de purins està totalment impermeabilitzada. No obstant això, no se certifica la impermeabilitat de les canalitzacions de recollida dels purins. Amb caràcter previ a la concessió de la llicència ambiental, s'haurà de garantir la impermeabilitat i estanquitat dels canals de recollida de les dejeccions amb les comprovacions tècniques oportunes i amb la presentació davant l'òrgan substantiu i ambiental d'un certificat signat per un tècnic competent que corrobore els resultats d'aquestes comprovacions.  
  
- Impacte sobre el patrimoni cultural i arqueològic.  
La Direcció General de Cultura i Patrimoni, en data 21 d'abril de 2017, emet informe favorable sobre el projecte als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Consum d'aigua.  
S'estima un consum anual d'aigua de 5.621 m³. L'aigua utilitzada en l'explotació procedeix de la xarxa municipal d'aigua potable del municipi de Teresa, segons el certificat corresponent de l'empresa Aquagest, a través de mànega enterrada de polietilié de diàmetre suficient. L'origen de l'aigua són les fonts de El Nano i El Berro. S'hi aporta un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 24 de maig de 2013, sobre la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a atendre la demanda de l'explotació.  
- Gestió de les dejeccions: s'estima una producció de 4.730 m³ de purins anuals, la qual cosa representa 15.950 kg de N/any. Inicialment es va proposar valorar aquests purins mitjançant la seua aplicació a camps de cultiu com a fertilitzant orgànic. No obstant això, posteriorment es va optar per la seua retirada per un gestor autoritzat. A aquest efecte, s'aporta el contracte de gestió amb una empresa autoritzada i inscrita en el Registre SANDACH.  
- Gestió de cadàvers: els animals malalts o morts es retiren de les naus de producció durant les inspeccions diàries que es realitzen durant el procés productiu com una part més del maneig. Els cadàvers són transportats fins al punt de recollida situat en la caseta del municipi de Teresa des d'on són retirats per una empresa gestora autoritzada. S'hi aporta còpia de la declaració de l'assegurança per a la retirada de cadàvers per a una capacitat de 2.150 porcs d'engreix, de data 10 de febrer de 2015. Amb caràcter previ a la concessió de la llicència ambiental, aquesta assegurança haurà d'ajustar-se a la capacitat real de la granja.  
  
- Gestió de residus zoosanitaris: els residus zoosanitaris derivats de possibles tractaments, siguen del tipus tallants i punxants, o biologicoinfecciós (LER 180202), o químics (LER 180205), seran emmagatzemats en un contenidor homologat situat en l'oficina annexa a la nau 1 i retirats per un gestor autoritzat amb el qual es té el contracte corresponent. S'hi aporta còpia del document d'acceptació d'empresa gestora autoritzada per a la retirada dels residus zoosanitaris.  
- Gestió de les aigües residuals.  
Les aigües residuals procedents de la neteja i dels serveis sanitaris es recullen juntament amb els purins en les canalitzacions de les naus i es gestionen conjuntament amb aquests.  
  
Pla de vigilància ambiental  
El programa de vigilància ambiental dissenyat per a l'actuació és el següent:  
- Setmanalment durant la fase de funcionament es realitzaran controls per a determinar el grau d'aplicació de la vigent normativa en matèria de prevenció de riscos laborals.  
- En la fase de funcionament, es vigilarà especialment que es realitzen de manera adequada les tasques de neteja i desinfecció de les instal·lacions, sobretot en cada buit sanitari, així com l'ús correcte de la motxilla a pressió amb solució desinfectant en les entrades de vehicles a l'explotació.  
- Sempre es disposarà d'una motxilla amb solució desinfectant a pressió per a ser emprada en la desinfecció dels vehicles que entren en l'explotació per a evitar el risc de transmissió de malalties.  
- Setmanalment, es vigilarà l'estat de les teles de gàbia i del clos perimetral de l'explotació, i en cas de trencament es repararan en el menor temps possible.  
- Diàriament es vigilarà que els pediluvis estiguen en les entrades per als vianants de les naus, que estiguen nets i que tinguen solució desinfectant.  
- Diàriament, es portarà un control sanitari adequat dels animals i en cas de malaltia seran segrestats i portats als llatzarets per a ser controlats.  
- Es portarà un registre en un llibre de visites on s'anoten totes les visites que es produïsquen i el número de matrícula dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.  
- Les descàrregues de purí a les cisternes de l'empresa autoritzada per a la seua retirada i gestió es realitzaran de manera meticulosa, assegurant-se del correcte funcionament de la maquinària i els mitjans utilitzats per a la seua càrrega. Una vegada acabada la descàrrega es revisaran les instal·lacions per a detectar i netejar ràpidament qualsevol xicoteta resta de purí, si fora el cas.  
- Diàriament es revisarà el bon estat de funcionament de les canalitzacions interiors de les naus, així com de la bassa de purins. És a dir, es vigilarà com a punt clau, el correcte funcionament del sistema d'evacuació de les canalitzacions internes de purí de la nau a la bassa exterior, així com la impermeabilitat d'aquestes.  
- Es duran a terme, diàriament, mesures higienicosanitàries perquè el personal i l'utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.  
  
- L'utillatge de neteja, maneig i vestuari utilitzat seran d'ús exclusiu en l'explotació.  
- Presentació anual davant l'òrgan substantiu d'un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
El programa proposat s'haurà de completar amb els punts següents:  
  
- La granja comptarà amb un llibre de registre en el qual s'anotaran totes les retirades de fem realitzades per un gestor autoritzat, amb indicació del volum de fem retirat i la data en què es realitze la seua retirada. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental, sempre que aquestes ho requerisquen.  
- S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
- Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es preveu en l'annex I, grup 1, apartat a 3r, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicable.  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només a efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables, el projecte de legalització d'explotació porcina d'engreix existent, amb capacitat per a 2.200 porcs, situada en les parcel·les 275 i 277, del polígon 1, del terme municipal de Teresa (Castelló), promogut per Manuel Gabriel Gil Clavel, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
1. Amb caràcter previ a la concessió de la llicència ambiental:  
1.1. Haurà d'ampliar-se l'assegurança de recollida de cadàvers a la capacitat real de la granja.  
1.2. S'hauran de realitzar les comprovacions tècniques oportunes per a garantir la impermeabilitat i estanquitat dels canals de recollida de les dejeccions. S'haurà de presentar davant l'òrgan substantiu i davant l'òrgan ambiental un certificat signat per un tècnic competent que corrobore els resultats d'aquestes comprovacions.  
1.3. L'òrgan substantiu haurà d'obtindre un nou informe de la conselleria competent en matèria de ramaderia en què s'indique la capacitat real de la granja. La present declaració d'impacte ambiental tan sols empararà la capacitat certificada per la conselleria amb competències en ramaderia en l'informe a què fa referència aquest apartat.  
  
2. La legalització de l'explotació es notificarà a la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atenent la classificació de l'activitat com a grup C segons el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011.  
3. El programa proposat es completarà amb els punts següents:  
3.1. La granja comptarà amb un llibre de registre en el qual s'anotaran totes les retirades de fem realitzades per un gestor autoritzat, amb indicació del volum de fem retirat i la data en què se'n realitze la retirada. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
3.2. S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
3.3. Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, en particular la variació en la destinació dels purins, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit, no cal interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets es consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013 esmentada.  
  
València, 18 de desembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 20 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8511, del 22-03-2019 (2019/2155)

RESOLUCIÓN de 20 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 91/16-AIA Teresa.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8511

Fecha DOGV
:   22-03-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/2155

CVE


Fecha del documento
:   20-02-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Teresa](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 91/16-AIA Teresa. [2019/2155]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 91/16-AIA Teresa.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 091/16-AIA.  
Título: Legalización de explotación porcina de cebo existente con capacidad para 2200 cerdos.  
Promotor: Manuel Gabriel Gil Clavel.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Teresa.  
Localización: parcelas 275 y 277, del polígono 1, del término municipal de Teresa (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El peticionario solicita la licencia ambiental para la legalización de una explotación porcina de engorde existente con capacidad para 2200 cerdos, cumpliendo las disposiciones reglamentarias y adoptando las medidas de seguridad e higiene preceptivas.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
Emplazamiento.  
La explotación se halla situada a unos 800 metros al noreste del municipio de Teresa, en el polígono 1, parcelas 275 y 277, con una superficie total de 23.027,00 m².  
Accesos.  
Desde Teresa, el acceso a las instalaciones se realiza tomando la CV-235 (Teresa-Viver). A 1.800 m aproximadamente de la población de Teresa hay que desviarse a la izquierda, tomando el camino en dirección oeste. A 350 m se encuentra la explotación.  
Clasificación de la actividad y proceso productivo.  
Se trata de una explotación porcina intensiva en régimen integrado dedicada a la producción de carne de cerdo para el consumo, que alberga 2200 plazas. Se clasifica zootécnicamente en explotación de cebo según el Real decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas. La carga ganadera es de 264 UGM. El número de explotación ganadera es ES121100000005.  
Los lechones entran en la granja con 18-20 kg y se engordan hasta los 90-100 kg de peso. El ciclo dura unos 4 meses y se realizan 2,5 ciclos anuales. Entre dos ciclos se realiza el necesario vacío sanitario, donde se limpian a fondo las naves y parques, y se ponen a punto todas las instalaciones de la explotación. Periódicamente se vacían las fosas de deyecciones y los pasillos se limpian a diario.  
La administración de medicación, vacunas y antiparásitos, siempre dictaminados por un técnico competente, serán incorporados al pienso o al agua de bebida, o aplicados en forma inyectable.  
Las deyecciones se recogerán mediante fosas impermeabilizadas situadas bajo los animales con una cierta pendiente (aproximadamente del 1 %). Tras su almacenamiento, el purín es retirado por gestor autorizado e inscrito en registro Sandach.  
La gestión de cadáveres, decomisos y subproductos pecuarios de la explotación la realizará el propietario a través de un contrato de seguro de recogida por parte de una empresa autorizada según legislación vigente.  
Descripción de las construcciones.  
La explotación ganadera está formada por dos parcelas catastrales, con dos naves ganaderas, una nave de uso como lazareto, una nave almacén, una balsa de agua y una balsa de purines.  
- Nave ganadera 1: nave en planta rectangular con una longitud de 84,00 m y una anchura de 13,05 m, quedando una superficie cubierta de 1.096,20 m². Dispone de dos pequeñas construcciones anexas en sus fachadas este y oeste. En el anexo este se sitúa el grupo electrógeno y en el oeste la oficina.  
La nave tiene como acceso dos puertas de 1,00 x 2,00 m. En las paredes laterales se dispone de un total de 42 ventanas corridas, 21 en cada lateral, de 3,00 x 1,40 m.  
La nave dispone de dos pasillos centrales de 1,00 m. para alimentación y 80 departamentos para camadas de cebo de 4,00 x 2,10 m. En dichos departamentos hay comederos prefabricados de hormigón.  
El suelo de los departamentos tiene una pendiente del 3 % que facilita la evacuación de líquidos hacia un canal de deyecciones cubierto con placas de hormigón con ranuras. Se dispone de dos canales de deyecciones de 84,00 m x 0,90 m x 1 m y uno de 84,00 m x 2 m x 1 m, con una capacidad total de 319,2 m³.  
Las paredes de la nave son de bloque de hormigón. La cubierta es a dos vertientes y a base de placas de fibrocemento. La solera se realizará con hormigón HM-25/B/20/IIa de 12,5 cm de espesor, armada con un mallazo electrosoldado de acero B 500-T en cuadrícula de 30x20 cm y redondos Ø 5 en ambas direcciones.  
- Nave ganadera 2: Nave de planta rectangular con una longitud de 70,00 m y una anchura de 13,25 m, quedando una superficie cubierta de 927,50 m².  
La nave tiene como acceso tres puertas de 1,00 x 2,00 m. En las paredes laterales se dispone de un total de 28 ventanas corridas de 3,00 x 1,20 m.  
La nave dispone de dos pasillos centrales de 1,00 m para alimentación y 90 departamentos para camadas de cebo de 3,00 x 2,25 m. En dichos departamentos hay comederos de tipo holandés y bebederos de chupete.  
El suelo de los departamentos tiene una pendiente del 3 % que facilita la evacuación de líquidos hacia un canal de deyecciones cubierto con placas de hormigón con ranuras. Se dispone de cuatro canales de deyecciones de 70 m x 1,9 m x 1 m, con una capacidad total de 532 m³.  
Las paredes de la nave son de bloque de hormigón. La cubierta es a dos vertientes y a base de placas de fibrocemento. La solera se realizará con hormigón HM-25/B/20/IIa de 12,5 cm de espesor, armada con un mallazo electrosoldado de acero B 500-T en cuadrícula de 30x20 cm y redondos Ø 5 en ambas direcciones.  
- Lazareto: De planta rectangular, con una longitud de 27,40 m y una anchura de 5,07 m. Tiene un anexo contiguo techado con grandes aberturas de 22,90 m de longitud y 3,40 m de anchura quedando una superficie cubierta total de 216,78 m².  
Tiene como acceso una puerta de 0,85 x 2,00 m. En la fachada norte se dispone de un total de 6 ventanas corridas de 2,00 x 1,00 m. El anexo contiguo dispone de 5 aberturas de 4,10 m x 1,59 m., y de 2 aberturas de 1,50 m x 1,00 m.  
El lazareto dispone de un pasillo lateral de 0,80-0,85 m para alimentación y 10 departamentos para los animales enfermos de 3,60 m x 2,13 m con sus respectivos parques techados de 3,40 x 2,15 m. Además, de tres departamentos de 3,52 m x 1,20 m.  
El suelo de los departamentos tiene una pendiente del 3 % que facilita la evacuación de líquidos hacia un canal de deyecciones de 1,50 m de anchura por 1,00 m de profundidad cubierto con placas de hormigón con ranuras. Se dispone de un canal de deyecciones de 3,85 m y otro de 24 m que recorren la nave, con una capacidad total de 41,775 m³.  
Las paredes de la nave son de bloque de hormigón. La cubierta es a dos vertientes y a base de placas de fibrocemento. La solera se realizará con hormigón HM-25/B/20/IIa de 12,5 cm de espesor, armada con un mallazo electrosoldado de acero B 500-T en cuadrícula de 30x20 cm y redondos Ø 5 en ambas direcciones.  
- Nave almacén: la nave almacén es de planta rectangular con una longitud de 15,10 m y una anchura de 14,30 m, quedando una superficie cubierta de 215,93 m². El pavimento es de hormigón con mallazo y fratasado.  
- Balsa de agua: de planta casi rectangular con una longitud máxima de 10,30 m. y mínima de 6,50 m. y una anchura máxima de 9,07 m y mínima de 2,40 m, con una superficie de 69,47 m². Dispone de una altura total de 1,95 m y libre de 1,65 m. Tiene una capacidad de almacenamiento de 114,62 m³.  
- Balsa de purines: la balsa de purines es de planta rectangular con una longitud de 59,86 m y una anchura de 10,60 m, con una superficie de 634,52 m². Dispone de una altura total de 1,25 m y libre de 1,00 m. Tiene una capacidad de almacenamiento de 590,00 m³. La balsa esta formada por muros de hormigón armado de 30 cm de espesor. Presenta una solera de hormigón armado de canto de 10 cm, con capa de hormigón de limpieza de 5 cm, y capa de zahorra compactada de 10 cm. La balsa esta vallada en todo su perímetro.  
Descripción de las instalaciones.  
- Instalaciones sanitarias y de seguridad:  
Se dispone de medios para la observación y secuestro de animales enfermos o sospechosos de estarlo. Dichos animales se ubicarán en jaulas separadas e independientes para proceder a los tratamientos sanitarios que sean necesarios.  
Se dispone de sistema de recogida o tratamiento y eliminación de cadáveres con suficientes garantías sanitarias y de protección del medio ambiente tal como se indica en el apartado correspondiente. Los animales muertos en la explotación serán transportados hasta el punto de recogida municipal y posteriormente recogidos y gestionados por una empresa autorizada a tal efecto.  
Las construcciones y equipos no son perjudiciales para los animales y sobre ellas se puede realizar una eficaz limpieza, desinfección, desinsectación y desratización. El diseño cumple lo establecido en el Real decreto 348/2000 relativo a la protección de animales en las explotaciones ganaderas. Las instalaciones disponen de materiales de fácil limpieza y desinfección cumpliendo con el artículo 55b de la Ley 6/2003, de 4 marzo, de la Generalitat Valenciana, de ganadería de la Comunitat Valenciana.  
Se dispone de vallado perimetral de la explotación, compuesto por piquetas de hierro y malla de hierro galvanizado de simple torsión de 1,70 m de altura.  
Se asegurará la correcta desinfección de vehículos y calzado de personas, a la entrada y a la salida de la explotación, mediante una mochila fumigadora manual, utilizando el tipo de desinfectante indicado por la empresa integradora.  
Existe pavimentado en todas las naves y almacenes a base de hormigón en masa hidrófobo para evitar posibles filtraciones de líquidos al subsuelo.  
Todas las ventanas disponen de tela metálica para evitar posibles entradas de vectores transmisores de enfermedad como pájaros u otros.  
Se van a instalar pediluvios desinfectantes en las entradas de las naves para evitar la proliferación de posibles enfermedades o contaminación.  
- Suministro eléctrico: la explotación dispondrá de suministro eléctrico a través de un grupo electrógeno de 12 kVA.  
- Iluminación: la iluminación será suficiente durante las horas de sol, periodo en que normalmente se realizan las tareas en la explotación. No obstante, las naves estarán dotadas de iluminación artificial mediante bombillas de bajo consumo y tubos fluorescentes, para facilitar los trabajos en los momentos en que la luz solar no sea la suficiente.  
- Alimentación: la alimentación se basa en raciones equilibradas de pienso compuesto seco granulado adaptado a la fase de crecimiento en que se encuentra el animal. El pienso se almacena en silos: 2 silos de chapa de poliéster de 12.000 kg cada uno en la nave 1, 2 silos de chapa de acero galvanizado de 12.000 kg cada uno en la nave 2 y 1 silo de chapa de acero galvanizado de 8.000 kg en el lazareto. El reparto de la alimentación se realiza automáticamente mediante 2 líneas de comederos en cada nave, con el sistema de tornillo sin fin, ubicado en un tubo de PVC suspendido con tubos bajantes y tolvas-comederos prefabricados de hormigón en la nave 1 y tolva holandesa en la nave 2.  
- Distribución de agua: el agua utilizada en la explotación procede de la red municipal de agua potable del municipio de Teresa, a través de la empresa Aquagest Levante, SA. El agua se almacena en un depósito de obra con una capacidad de 114, 62 m³ y se distribuye a través de una red de tubos de polietileno mediante líneas generales y derivaciones. Para la distribución del agua de bebida, se disponen 4 líneas longitudinales a lo largo de cada nave con bebederos en cazoleta.  
- Ventilación: en las naves, la ventilación se realizará a través de ventanales y aberturas cenitales existentes en las edificaciones.  
- Descripción del sistema de almacenamiento de purines.  
Las deyecciones producidas en la explotación ganadera se almacenarán en las canalizaciones internas existentes bajo las naves y en la balsa externa. En total se dispone de un volumen de almacenamiento de 1483 m³.  
Maquinaria y demás medios.  
- 1 bomba para impulsar el agua hasta los depósitos de 1 CV de potencia.  
- 2 motores de 0,75 CV+ 2 motores de 1 CV para accionar las líneas de comederos.  
  
Tramitación administrativa.  
En fecha 29 de junio de 2016, la Diputación de Castellón remite solicitud de inicio del procedimiento de evaluación de impacto ambiental, por parte del Ayuntamiento de Teresa, para la legalización de una explotación porcina en las parcelas 275-277, del polígono 1, del término municipal de Teresa (Castellón). Acompaña a dicha solicitud la siguiente documentación: Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis del EIA.  
En fecha 25 de julio de 2016 se realiza un requerimiento de documentación al ayuntamiento y al promotor a través de aquel, al objeto de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 16 de agosto de 2017, la Diputación de Castellón remite el certificado del resultado de la información pública practicada al expediente y el informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio.  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo por término de treinta días, mediante la inserción del correspondiente anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón núm. 68, de fecha 8 de junio de 2017. De acuerdo con el certificado de la secretaría del ayuntamiento, durante ese plazo no se presentaron alegaciones.  
El 30 de octubre de 2017, el Ayuntamiento de Teresa remite la documentación aportada por el promotor en contestación al requerimiento efectuado por este servicio.  
El 6 de noviembre de 2017, el Ayuntamiento de Teresa remite el proyecto de actividad para legalización de la explotación.  
En fecha 18 de diciembre de 2017, el Ayuntamiento de Teresa remite carta de compromiso para la gestión de residuos aportada por el interesado, comunicando el cambio de gestor.  
En fecha 3 de septiembre de 2018 y 10 de septiembre de 2018, se reitera solicitud de documentación al ayuntamiento y al promotor respectivamente.  
El 14 de noviembre de 2018 el Ayuntamiento de Teresa remite documentación aportada por el promotor en respuesta al requerimiento realizado por este servicio.  
  
Consideraciones ambientales  
Ubicación.  
De acuerdo con el visor de la Generalitat, la explotación se encuentra emplazada sobre suelo no urbanizable protegido. El municipio de Teresa cuenta, a modo de instrumento de ordenación urbanística, con un proyecto de delimitación de suelo urbano. De acuerdo con lo establecido en la disposición transitoria novena de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, «En los municipios cuyo planeamiento urbanístico no contenga para el suelo no urbanizable medidas de especial protección de parte del mismo, y hasta que se aprueben definitivamente los correspondientes instrumentos de planeamiento, a todo su suelo no urbanizable se le aplicará el régimen urbanístico establecido por esta ley para el suelo no urbanizable protegido. No obstante, podrán admitirse, caso por caso, aquellas actuaciones previstas en esta ley que cuenten con informe favorable emitido por la conselleria competente en materia de urbanismo». En este sentido, se aporta informe favorable, de fecha 5 de septiembre de 2014, del Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón, en el que se concluye que «En referencia al informe territorial del artículo 201.2.c de la LOTUP podemos decir que no se han observado inconvenientes, en la explotación porcina, en la parcela 277 del polígono 1, del municipio de Teresa; siempre que se cumplan, entre otras, las condiciones del preceptivo informe de la Conselleria competente en agricultura». Se aporta, asimismo, informe municipal de compatibilidad urbanística favorable, de fecha 28 de diciembre de 2012.  
Respecto a las distancias sanitarias, el informe de la Dirección Territorial de Agricultura de Castellón, de fecha 3 de noviembre de 2014, indica que la distancia a la explotación porcina más cercana y a casco urbano es inferior a 1.000 metros, por lo que no se cumplen los requisitos en cuanto a distancias mínimas establecidos en el Real decreto 324/2000, sobre ordenación de explotaciones porcinas. No obstante, dado que la explotación estaba inscrita en el registro de explotaciones porcinas antes de entrar en vigor el Real decreto 324/2000, se informa favorablemente la legalización solicitada. Este informe hace referencia a una capacidad de 2000 cerdos de cebo, en vez de las 2200 plazas indicadas en el proyecto de actividad y estudio de impacto ambiental. Requerida la subsanación de esta discrepancia al promotor, el técnico redactor del proyecto indica que la capacidad de 2.000 cerdos de cebo que consta en el precitado informe obedece, sin duda, a una errata tipográfica. Con carácter previo a la concesión de la licencia ambiental el órgano sustantivo deberá recabar un nuevo informe a la conselleria competente en materia de ganadería en el que se rectifique dicha errata y se indique la capacidad real de la granja. La presente declaración de impacto ambiental tan solo amparará la capacidad certificada por la conselleria con competencias en ganadería en el informe al que hace referencia este apartado.  
La actividad a legalizar supone la ocupación de la zona de policía del barranco Hondonero. En fecha 27 de junio de 2013, Confederación Hidrográfica del Júcar autoriza, con una serie de condicionantes, la legalización de las construcciones existentes, habiendo comprobado que la actuación propuesta respeta los cinco metros de servidumbre legal del cauce afectado y se encuentra a cota elevada y alejada más de 25 metros del cauce.  
El municipio de Teresa no se encuentra designado como zona vulnerable a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
La localización del proyecto no afecta a espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana. Tampoco afecta a terreno forestal ni a vías pecuarias.  
Consultado el banco de datos de biodiversidad, no se tiene constancia de la presencia de especies amenazadas en la cuadrícula UTM de 1 km de lado afectada por la actuación solicitada.  
Las parcelas que constituyen la explotación tampoco presentan riesgo de inundación.  
Consideraciones acerca de los impactos potenciales descritos en el EIA. Medidas correctoras.  
- Emisión de ruidos y vibraciones: los ruidos producidos por los animales se consideran despreciables debido al carácter aislado de las instalaciones, así como por su bajo volumen.  
Los equipos y maquinaria existente en la explotación utilizados por el titular no producen vibraciones de tipo mano-brazo ni de cuerpo entero por tanto, el titular de la actividad no está expuesto a riesgos derivados de vibraciones mecánicas como consecuencia de su trabajo ni tampoco se emiten vibraciones al exterior a partir de las instalaciones de la explotación. De acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, las instalaciones ganaderas no están obligadas a efectuar el estudio acústico y auditoría recogidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat, de protección contra la contaminación acústica y el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, que la desarrolla parcialmente, o normas que las sustituyan.  
- Emisión de contaminantes a la atmósfera. Olores: los malos olores son debidos los procesos de fermentación entérica, a las excreciones y la putrefacción de las deyecciones. Las emisiones difusas a la atmósfera estimadas anualmente para el conjunto de la explotación son las siguientes: 20.661,01 kg de metano, 95,75 kg de óxido nitroso y 12.020,14 kg de amoniaco. Los olores generados por la actividad no serán de importancia dado el carácter aislado de la explotación y su impacto se limitará al entorno cercano a la nave. No obstante, en el estudio de impacto ambiental se proponen como medidas correctoras: la vigilancia y control del manejo de la explotación, modificando en la medida de lo posible los factores que condicionan el aumento en la producción, el mantenimiento de la densidad establecida como medida del control de contaminantes ambientales, el correcto mantenimiento de las instalaciones, con paredes lisas sin agujeros o grietas donde se puedan acumular restos orgánicos y el mantenimiento de unas condiciones higiénico-sanitarias adecuadas con una vigilancia exhaustiva de la gestión de animales muertos o enfermos.  
Por otra parte, la existencia de la Loma de la Dehesa entre la explotación y el casco urbano de Teresa, las especies arbóreas que dominan el entorno, cultivos de secano y una densa masa forestal, son medidas correctoras naturales que reducen las afecciones odoríferas sobre la población del municipio. Además, la gestión de los purines mediante su retirada por gestor autorizado evitará las molestias por malos olores que produciría su valorización mediante aplicación a campos de cultivo.  
En atención a la capacidad de la explotación, la actividad estaría clasificada como grupo C de acuerdo con el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera establecido por el Real decreto 100/2011. En consecuencia, la legalización de la explotación estará sometida a la notificación prevista en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera. En el caso de la Comunitat Valenciana dicha notificación se realizará a la Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
- Contaminación de suelo y aguas: este impacto no se contempla en el estudio de impacto ambiental. Se podría producir una contaminación del suelo y de las aguas principalmente como consecuencia de algún vertido incontrolado de los purines, debido a una mala gestión de los mismos, o a causa de la filtración de estos a través de las fosas y balsas en las que se almacenan. A este respecto, en la documentación técnica aportada, se indica que el purín se almacena en canalizaciones impermeabilizadas que evitan el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas. Se adjunta certificado, firmado por técnico competente, que hace constar que la balsa exterior de almacenamiento de purines está totalmente impermeabilizada. Sin embargo, no se certifica la impermeabilidad de las canalizaciones de recogida de los purines. Con carácter previo a la concesión de la licencia ambiental se deberá garantizar la impermeabilidad y estanqueidad de los canales de recogida de las deyecciones con las comprobaciones técnicas oportunas y con la presentación ante el órgano sustantivo y ambiental de un certificado firmado por técnico competente que corrobore los resultados de dichas comprobaciones.  
- Impacto sobre el patrimonio cultural y arqueológico.  
La Dirección General de Cultura y Patrimonio, en fecha 21 de abril de 2017, informa favorablemente el proyecto a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
- Consumo de agua.  
Se estima un consumo anual de agua de 5.621 m³. El agua utilizada en la explotación procede de la red municipal de agua potable del municipio de Teresa, según certificado correspondiente de la empresa Aquagest, a través de manguera enterrada de polietilieno de diámetro suficiente. El origen del agua son las fuentes El Nano y El Berro. Se aporta informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 24 de mayo de 2013, sobre la disponibilidad de recursos hídricos suficientes para atender la demanda de la explotación.  
- Gestión de las deyecciones: se estima una producción de 4.730 m³ de purines anuales, lo que representa 15.950 kg de N/año. Inicialmente se propuso valorizar estos purines mediante su aplicación a campos de cultivo como fertilizante orgánico. Sin embargo, posteriormente se optó por su retirada por gestor autorizado. A tal efecto, se aporta contrato de gestión con empresa autorizada e inscrita en el registro SANDACH.  
  
- Gestión de cadáveres: Los animales enfermos o muertos se retiran de las naves de producción durante las inspecciones diarias que se realizan durante el proceso productivo como una parte más del manejo. Los cadáveres son transportados hasta el punto de recogida situado en la caseta del municipio de Teresa desde donde son retirados por empresa gestora autorizada. Se aporta copia de la declaración del seguro para la retirada de cadáveres para una capacidad de 2.150 cerdos de cebo, de fecha 10 de febrero de 2015. Con carácter previo a la concesión de la licencia ambiental este seguro deberá ajustarse a la capacidad real de la granja.  
- Gestión de residuos zoosanitarios: los residuos zoosanitarios derivados de posibles tratamientos, sean del tipo cortantes y punzantes o biológicoinfeccioso (LER 180202) o químicos (LER 180205), serán almacenados en contenedor homologado situado en la oficina anexa a la nave 1 y retirados por un gestor autorizado con quien se dispone del contrato correspondiente. Se aporta copia del documento de aceptación de empresa gestora autorizada para la retirada de los residuos zoosanitarios.  
- Gestión de las aguas residuales.  
Las aguas residuales procedentes de la limpieza y de los servicios sanitarios se recogen junto con los purines en las canalizaciones de las naves y se gestionan conjuntamente con estos.  
  
Plan de vigilancia ambiental.  
El programa de vigilancia ambiental diseñado para la actuación es el siguiente:  
- Semanalmente durante la fase de funcionamiento se realizarán controles para determinar el grado de aplicación de la vigente normativa en materia de prevención de riesgos laborales.  
- En la fase de funcionamiento se vigilará especialmente que se realice de forma adecuada las tareas de limpieza y desinfección de las instalaciones, sobre todo en cada vacío sanitario, así como el correcto uso de la mochila a presión con solución desinfectante en las entradas de vehículos a la explotación.  
- Siempre se dispondrá de una mochila con solución desinfectante a presión para ser empleada en la desinfección de los vehículos que entren en la explotación para evitar el riesgo de transmisión de enfermedades.  
- Semanalmente se vigilará el estado de las telas pajareras y del vallado perimetral de la explotación y en caso de rotura se repararán en el menor tiempo posible.  
- Diariamente se vigilará que los pediluvios estén en las entradas peatonales de las naves, que estén limpios y que tengan solución desinfectante.  
- Diariamente se llevará un control sanitario adecuado de los animales y en caso de enfermedad serán secuestrados y llevados a los lazaretos para ser controlados.  
- Se llevará un registro en un libro de visitas donde se anoten todas las visitas que se produzcan y el número de matrícula de los vehículos que hayan entrado en la explotación.  
- Las descargas de purín a las cubas de la empresa autorizada para su retirada y gestión se realizarán de manera meticulosa asegurándose del correcto funcionamiento de la maquinaria y medios utilizados para su carga. Una vez acabada la descarga se revisarán las instalaciones para detectar y limpiar rápidamente cualquier pequeño resto de purín, si fuera el caso.  
- Diariamente se revisará el buen estado de funcionamiento de las canalizaciones interiores de las naves, así como de la balsa de purines. Es decir, se vigilará como punto clave, el correcto funcionamiento del sistema de evacuación de las canalizaciones internas de purín de la nave a la balsa exterior, así como la impermeabilidad de las mismas.  
- Se llevarán a cabo, diariamente, medidas higiénico-sanitarias para que el personal y utillaje de la explotación no puedan transmitir enfermedades.  
- El utillaje de limpieza, manejo y vestuario utilizado serán de uso exclusivo en la explotación.  
- Presentación anual ante el órgano sustantivo de informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
El programa propuesto se deberá completar con los siguientes puntos:  
- La granja contará con un libro de registro en el que se anotarán todas las retiradas de estiércol realizadas por gestor autorizado, con indicación del volumen de estiércol retirado y la fecha en que se realice su retirada. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
- Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
- Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 1, apartado a 3º, de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización de explotación porcina de cebo existente con capacidad para 2200 cerdos, ubicada en las parcelas 275 y 277, del polígono 1, del término municipal de Teresa (Castellón), promovido por Manuel Gabriel Gil Clavel, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, del resto de la documentación técnica aportada, y se complemente con la adopción de los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Con carácter previo a la concesión de la licencia ambiental:  
1.1. Deberá ampliarse el seguro de recogida de cadáveres a la capacidad real de la granja.  
1.2. Se deberán realizar las comprobaciones técnicas oportunas para garantizar la impermeabilidad y estanqueidad de los canales de recogida de las deyecciones. Se presentará ante el órgano sustantivo y ante el órgano ambiental un certificado firmado por técnico competente que corrobore los resultados de dichas comprobaciones.  
1.3. El órgano sustantivo deberá recabar un nuevo informe a la conselleria competente en materia de ganadería en el que se indique la capacidad real de la granja. La presente declaración de impacto ambiental tan solo amparará la capacidad certificada por la conselleria con competencias en ganadería en el informe al que hace referencia este apartado.  
2. La legalización de la explotación se notificará a la Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, en atención a la clasificación de la actividad como grupo C según el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, establecido por el Real decreto 100/2011.  
3. El programa propuesto se completará con los siguientes puntos:  
3.1. La granja contará con un libro de registro en el que se anotarán todas las retiradas de estiércol realizadas por gestor autorizado, con indicación del volumen de estiércol retirado y la fecha en que se realice su retirada. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
3.2. Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
3.3. Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
4. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, en particular la variación en el destino de los purines, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 18 de diciembre de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 20 de febrero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML