Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5235, del 06-04-2006 (2006/3904)

RESOLUCIÓ de 29 de març de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5235

Data del DOGV
:   06-04-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/3904

CVE


Data del document
:   29-03-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Nules](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Bicorp](javascript:void(0))
    * [Aras de los Olmos](javascript:void(0))
    * [Moixent](javascript:void(0))
    * [Almoradí](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 29 de març de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X3904]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 134/04-AIA Aras de los Olmos, 291/04-AIA Moixent, 262/04-AIA Nules, 008/05-AIA Almoradí, 274/04-AIA Fuenterrobles, 328/04-AIA Orihuela i 044/02-AIA Bicorp, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 29 de març de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 134/04-AIA  
Títol: Legalització de l'explotació porcina d'encebament  
Promotor: José Manuel Andrés Alba  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Aras de los Olmos (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat de la legalització de l'explotació porcina d'encebament  
Localització: Polígon 2, parcel·les 107, 106 i 121, del terme municipal d'Aras de los Olmos (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació porcina, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació estarà constituïda per dues naus de planta rectangular amb capacitat per a 1.000 porcs.  
L'activitat consisteix en l'encebament de porcs, els quals romanen en l'explotació, des dels 18-20 kg, fins a aconseguir els 100 kg de pes viu. Es realitzaran 2,5 cicles/any.  
Es generarà un total de 810 m3 de purí/any, que quedarà retingut en fosses interiors amb capacitat d'emmagatzematge de 735,8 m3. El purí patirà un procés natural de fermentació en fossa, de les quals serà retirat per a utilitzar-lo com a adob orgànic en camps de cultiu, disposant de 33,38 ha de superfície agrícola on aplicar-lo, soterrant-se mitjançant llaurat després de l'aplicació d'aquest per a evitar l'emissió d'olors.  
Entre les mesures higienicosanitàries disponibles en l'explotació, es justifica l'existència de tanca perimetral, malla mosquitera en buits i finestres, com també gual sanitari, aquest últim fora de servei.   
Els cadàvers que es generen en l'explotació són retirats a fossa municipal de destrucció de cadàvers fora de la mateixa explotació.  
El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa municipal d'aigua potable.  
L'explotació es localitza a més de 800 m del nucli de població.  
El sistema de gestió de cadàvers proposat no està autoritzat per la legislació vigent, i s'ha de modificar per a ajustar-se a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.  
S'ha infravalorat el volum de purí generat anualment, com també la superfície agrícola on aplicar-lo. Segons el Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, el volum de purí generat anualment és aproximadament de 2150 m3/any, i es necessita un total de 42,65 ha de superfície agrícola on aplicar els purins com a adob orgànic.  
La identificació cadastral de les parcel·les on s'apliquen els purins com a adob orgànic, es relacionen a continuació: en el municipi d'Aras de los Olmos, polígon 1, parcel·la 86, 88, 106, 110, 207, 264, 275, 299, 364, 431, 654; polígon 2, parcel·la 31, 107-a, 211, 260, 369, 471, 548, 626, polígon 6, parcel·la 33, 34, 84, 214, 215, 261, 318, 328, 329, 350, 380; polígon 5, parcel·la 5; polígon 6, parcel·la 84, 215, 216, 261, 382, 389, 393, polígon 7, parcel·la 82, 219, 306, 308, 440, 559, 566; polígon 8, parcel·la 59, 69, 104, 164, 180, 203, 209, 210, 279, 369, 526, 601, 738, 753, 984; polígon 9, parcel·la 302, 458, 462, 517, 526, 558; polígon 10, parcel·la 238, 489, 527, 537, 687, 527, 838, 866, 908, 927; polígon 11, parcel·la 100, 281, 358-a, 358-c, 358-d, polígon 12, parcel·la 106; polígon 13, parcel·la 126, 176, 200; polígon 14, parcel·la 394, 396, 403, 448; polígon 15, parcel·la 121, 208, 227, 383, 449, 461; polígon 16, parcel·la 145, 147.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 31 de maig de 2004, amb la remissió per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge del projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental en document únic i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 165, de 13 de juliol de 1995, així com als veïns de l'explotació, sense la presentació d'al·legacions.  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 23 de novembre de 2004 se sol·licita al promotor ampliació relativa a l'ampliació de la superfície agrícola on s'aplicarà el purí com a adob orgànic, així com la justificació de l'existència en l'explotació de les mesures higienicosanitàries corresponents.   
L'ampliació sol·licita es rep en data 25 de gener de 2005. Es comunica la disponibilitat de 50,16 ha de superfície agrícola on aplicar els purins, superfície suficient per al total de purí produït anualment, així com reportatge fotogràfic on es mostra la disposició de certes mesures higienicosanitàries en l'explotació, com són l'existència de tanca, gual sanitari (fora d'ús), com també tela antiocells en buits i finestres de les naus.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
. Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
. Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
. Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació del Territori.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
No s'ha aportat informe del veterinari d'àrea.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: sòl, aire, flora, fauna i paisatge.  
La zona on s'exerceix l'activitat, agrícola de secà, no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de purins o durant la utilització d'aquests com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes identificats en l'estudi d'impacte ambiental estan referits a la fase de funcionament, referint-se a l'impacte que sobre el sòl, aigua, aire, vegetació, fauna i paisatge, pot causar l'actuació, considerant-se poc probable sempre que es gestione correctament l'explotació. Com a impacte més rellevant es fa al·lusió a l'associat a l'emissió d'olors, tant pel mateix funcionament normal de la granja com l'associat a la manipulació dels residus. Aquest impacte també pot produir-se en les parcel·les on s'aplique el purí com a adob orgànic.  
No s'ha realitzat una valoració d'impactes rigorosa, basant-se en mètodes de valoració establits, ni s'ha proposat mesures correctores encaminades a mitigar l'impacte ocasionat sobre el medi.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'han establit mesures correctores, i es justifica la baixa intensitat dels impactes mitjançant la descripció de distintes actuacions, entre les quals s'inclou:  
. Per a disminuir l'emissió d'olors, s'evitarà acumular el purí fora de les fosses i es compliran les labors periòdiques de neteja desinfecció. A més en les explotacions agrícoles on s'empren els residus com a adob orgànic es tindrà la precaució de llaurar i soterrar els purins una vegada escampats.  
Com a mesures correctores que s'han d'establir en l'explotació, haurà d'aplicar-se els condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1.El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1. H.  
2.En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3.L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de declaració d'impacte ambiental emesa per l'àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la legalització de l'explotació porcina d'encebament, situada al terme municipal d'Aras de los Olmos (València), promoguda per José Manuel Andrés Alba, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses de purins.  
. Es disposarà a l'entrada de l'explotació de gual sanitari, que permeta la desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació. Aquest gual haurà de contenir un producte desinfectant que impregne les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.  
. El purí serà tractat amb complex bacterià, de manera que millore les seues propietats com a adob orgànic, alhora que en disminuïsca la càrrega contaminant, així com l'emissió d'olors. Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purins i es modificarà la seua manipulació o se substituirà per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquests. Amb aquest fi, hauran de dur-se a terme anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis hauran de presentar-se davant d'aquesta Direcció General en cas de ser requerides, podent-se aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.  
. A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, s'evitarà les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., així com fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà, preferentment, de soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.  
. Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, s'haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.   
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 291/04-AIA  
Títol: Modificació puntual número 6 del Pla general d'ordenació urbana de l'Ajuntament de Moixent  
Promotor: Ajuntament de Moixent  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Objecte: Requalificació de sòl no urbanitzable amb especial protecció: altres valors (forestals, paisatgístics, ecològics, arqueològics) a sòl no urbanitzable amb especial protecció: valors agrícoles, amb preferent localització per a cellers i almàsseres.  
Localització: Moixent  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
La modificació que s'ha plantejat pretén la requalificació de sòl no urbanitzable amb especial protecció: altres valors (forestals, paisatgístics, ecològics, arqueològics) a sòl no urbanitzable amb especial protecció: valors agrícoles, amb preferent localització per a cellers i almàsseres.   
La superfície que s'ha de requalificar es localitza al sud del terme de Moixent, inclosa en la finca denominada Casa Gran, la qual abasta una extensió de 93 Has. Així, es pretén requalificar gran part d'aquesta, per a la qual cosa s'han diferenciat dues àrees com han sigut l'àrea d'interés cellerer i agrícola (AIBA), de 78 ha, i l'àrea d'edificació de celler (AEB), de 7 ha.  
La nova qualificació proposada implicaria que, d'acord amb l'article 166 de les normes urbanístiques del Pla general vigent a Moixent, es permetria, entre altres activitats i en referència a l'ús pretés, el següent:  
Es podran instal·lar hivernacles, però l'única construcció permanent que es permet és la de l'alberg agrícola de l'article 159, excepte en aquells per als quals s'assenyala alguna preferent localització d'activitats lligades a l'ús agrícola o a l'explotació i transformació d'aquest, com a celler i almàssera.  
En el cas de la construcció de cellers o almàsseres en aquelles zones de preferent localització per a aquestes activitats, s'hauran de complir les condicions següents:  
. Les edificacions i instal·lacions hauran de ser les estrictament indispensables al seu fi, amb característiques pròpies d'ell i complir les mesures administratives ordenadores de l'activitat corresponent. Aquesta condició haurà d'acreditar-se mitjançant un informe favorable del seu compliment emés per l'òrgan de la Generalitat competent en matèria d'agricultura.  
. Es prestarà especial atenció a l'afecció del paisatge, plantant arbratge d'alt port en el perímetre de l'edificació i adequant les noves edificacions a l'entorn paisatgístic, cuidant especialment les façanes, que hauran de ser lluïdes i pintades, i les cobertes, que hauran de ser de teula de tons clars.  
. S'haurà de controlar cuidadosament l'excavació en l'emplaçament de l'edificació a fi de salvaguardar possibles jaciments arqueològics, traslladant l'edificació a un altre emplaçament si així ocorreguera. (...)  
1. Alternatives  
No s'han estudiat alternatives.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 7 de juliol de 2004, el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents a la modificació puntual número 6 del Pla general d'ordenació urbana de l'Ajuntament de Moixent.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la Modificació puntual nombre 6 del Pla general d'ordenació urbana de l'Ajuntament de Moixent, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 4785, de data 29 de juny de 2004, com també en un diari no oficial, i no s'hi ha presentat cap al·legació.   
Afeccions legals  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que la modificació plantejada no implica afecció a cap servitud legal.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
Els valors més rellevants susceptibles d'afectar-se són els que s'enumeren i descriuen, de forma breu, a continuació.  
Litològicament, el sòl objecte de requalificació està constituït per margues blanques i argiles, principalment. La vulnerabilitat de la zona a la contaminació de les aigües subterrànies és baixa.  
Tot i que l'estudi no s'ha referit a les característiques edafològiques d'aquest, cal indicar-se que presenta una capacitat d'ús agrícola moderada. No obstant això, l'aptitud agrícola d'aquest es veu potenciada en tant la major part de la superfície del terme municipal de Moixent mostra capacitats d'ús baixes o molt baixes, sent extremadament reduïda la seua superfície amb aptitud alta per a l'agricultura. L'anterior relativitza la importància d'aquesta característica, tot això suggereix la vocació agrícola dels terrenys que s'han de requalificar com la més idònia per a aquests.   
No obstant l'anterior, és necessari referir-se que aquests terrenys confronten amb sòl eminentment forestal, catalogat, part d'aquest, com a forest d'utilitat pública. Així, la riquesa forestal dels terrenys esmentats porta a concloure la importància que adquireix el sòl que s'ha de requalificar, en tant forma part d'una franja d'amortiment entre aquells i altres superfícies les quals poden albergar usos més agressius amb el medi ambient. S'estima necessari, doncs, que la superfície que s'ha de requalificar continue assumint aquesta funció encara en el cas en què, finalment, resulte requalificada com a sòl d'especial protecció agrícola.  
La vegetació actual de la zona està composta, exclusivament, per cultius de vinya, oliveres, albercocs i ametlers.  
Pel que fa al paisatge, la zona és plana, dedicada, com ja s'ha dit, a cultius diversos. No obstant això, confronta amb superfícies muntanyoses d'alt valor ecològic.  
L'estudi s'ha referit a la proximitat del poblat iber La Bastida.  
Amb tot, ha de dir-se que s'entén, com ja s'ha mencionat, que la vocació del sòl implicat en la modificació de planejament proposada és, en principi, l'agrícola abans que qualsevol de les categories definides en l'article 167 de les normes urbanístiques. No obstant això, hauran d'estudiar-se les qualitats arqueològiques del terreny que s'ha de requalificar, la qual cosa serà, finalment, referendada per l'informe vinculant emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. A més, per a les activitats agrícoles que s'implanten sobre els terrenys objecte de requalificació, caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 2/89, d'impacte ambiental, i el Reglament 162/90 d'aquesta.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els majors impactes que es derivaran de la requalificació de sòl seran, d'acord amb l'estudi, l'afecció directa a arbratge fruiter i l'ocupació de 2.000 m² de sòl agrícola per part del celler (AEB), amb la pèrdua de les capacitats agrícoles d'aquest que això suposa.  
L'impacte sobre el paisatge ha sigut estimat mínim, la qual cosa s'ha fonamentat en l'escassa repercussió que tindrà l'edificació en l'entorn ateses les reduïdes dimensions d'aquesta.   
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Respecte a l'impacte paisatgístic, s'ha assenyalat que caldrà ajustar-se al que disposa l'article 166 de les normes urbanístiques del PGOU, el qual especifica nombroses mesures conduents a atenuar la incidència de les construccions annexes a l'activitat.  
Part de les mesures correctores disposades s'han referit a les etapes constructiva i d'explotació del celler. Això no obstant, no s'entén apropiat perquè l'objecte de l'estudi d'impacte ambiental de la requalificació pretesa haguera d'haver sigut la determinació dels impactes derivats del canvi d'ús del sòl implicat, atenent-se als valors ambientals que alberga aquest, els quals presumiblement van motivar-ne la protecció, i a la vocació del terreny per a acollir el nou ús. Així, quant rodeja la pròpia activitat haurà, o no, de ser estudiat en etapes posteriors, sempre per raó d'allò que s'ha recollit en la legislació ambiental vigent. En aquest sentit, haurà d'atendre's al que disposa l'apartat b) del grup 2 de l'annex II de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental.  
Amb tot, el terreny objecte de modificació puntual s'entén que sí que presenta una vocació clara per als usos que s'han de disposar sobre aquell, a l'abric de la nova qualificació urbanística. Açò es conclou després de la constatació que els valors ambientals existents en l'àrea no resulten danyats significativament per aquests usos, així com que les seues capacitats inherents (per exemple, la capacitat agrològica d'aquests) els aconsellen.  
No obstant això, com ja s'ha comentat anteriorment, la zona en qüestió adquireix, a raó de la gran proximitat d'aquesta a un espai de gran valor ecològic, un caràcter amortidor que no pot perdre en cap cas. És així que, a més de posar-se en pràctica les mesures d'integració paisatgística explicitades en l'article 166 de les normes urbanístiques, les quals es materialitzaran especialment en l'àrea de construcció del celler d'acord amb el que s'ha dit en l'estudi, és necessari que es garantisca el manteniment de la seua funció com a espai tampó. Açò últim s'entén que sí que està garantit sota la nova qualificació.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de declaració d'impacte ambiental emesa per l'àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la Modificació puntual número 6 del Pla general d'ordenació urbana de l'Ajuntament de Moixent, promogut per l'Ajuntament de Moixent, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
. Recordant-se la necessitat que es complisca la normativa urbanística vigent, especialment en allò que es refereix al sòl no urbanitzable amb especial protecció: altres valors, s'estableix que es remetrà informe a aquesta Direcció General en qualsevol ocasió en què es desenvolupen actuacions o transformacions sobre l'ús agrícola, o altres compatibles i coherents amb la nova classificació urbanística, en una franja interior de 100 metres d'amplària, des del perímetre de la modificació puntual confrontant amb el sòl forestal existent (per altres sòl no urbanitzable amb especial protecció: altres valors).  
. Prèviament a l'aprovació definitiva de la modificació puntual, es requerirà que s'informe favorablement aquesta per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, de manera que seran d'obligat compliment aquells condicionants que aquest informe poguera disposar.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 262/04-AIA  
Títol: Planta de cogeneració  
Promotor: Ceràmica Nulense, SA (CENUSA)  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport de la Generalitat Valenciana  
Localització: Partida Cardenelles, km 1,8 de la carretera Nules . la Vilavella, terme municipal de Nules (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Ceràmica Nulense, SA (CENUSA), és una indústria del sector ceràmic. Les seues instal·lacions de la partida Cardenelles, del terme municipal de Nules (Castelló), es dediquen específicament a la fabricació de paviments i revestiments ceràmics a partir d'argila, atomitzada en les mateixes instal·lacions.  
El projecte objecte d'avaluació d'impacte ambiental tracta la legalització en el règim especial de producció d'electricitat de la planta de cogeneració existent en l'interior de la planta industrial de CENUSA en el terme municipal de Nules.   
Característiques més rellevants de les construccions i/o de l'activitat  
Les instal·lacions de CENUSA avaluades es reparteixen entre els termes municipals de la Vilavella i Nules.  
A la Vilavella compten amb una parcel·la de sòl no urbanitzable amb declaració d'interés comunitari pel procediment extraordinari per a l'emmagatzematge de producte acabat. Aquest magatzem compta amb declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions, de data 8 d'agost de 2000.  
En el terme municipal de Nules, CENUSA ocupa dues parcel·les a cada costat de la carretera Nules . la Vilavella. Al sud, es troba la totalitat de la factoria de paviments i revestiments ceràmics, i ocupa una parcel·la de sòl de classificació urbana i de qualificació industrial. Al nord, ocupa una parcel·la de sòl no urbanitzable que en aparença s'empra com a pàrquing i magatzem de producte acabat. L'ocupació d'aquest sòl no urbanitzable no s'ha sotmés a avaluació d'impacte ambiental.  
La planta de cogeneració, amb 6.850 kWe, consta de 10 motors de gas natural amb una potència elèctrica unitària de 685 kWe.  
En emprar com a combustible gas natural, amb la planta de cogeneració s'han cobert, d'una banda, les necessitats elèctriques de la indústria, i per un altre, s'ha emprat l'energia tèrmica dels gasos de fuga per a cobrir les necessitats tèrmiques dels quatre atomitzadors de què disposa la indústria. Concretament, els gasos procedents de la combustió del gas natural en els deu motors s'empren en l'eixugat de la barbotina alimentada als atomitzadors, dins del procés de fabricació d'argila atomitzada.  
Com vulga que la potència instal·lada en la planta de cogeneració és superior a la necessària, després de la seua inscripció en el règim especial, la indústria abocarà l'excedent funcionant en paral·lel amb la xarxa elèctrica intercanviant dinàmicament energia elèctrica, i pot tornar a funcionar en illa o rebent de la companyia elèctrica l'energia necessària per al funcionament de la fàbrica quan la planta de cogeneració estiga fora de servei.  
La refrigeració de l'oli dels motors es duu a terme en torres de refrigeració mentre que l'aigua de les camises es refrigera en aerorefrigerants.  
Únicament s'aprofita la calor procedent dels gasos de fuga dels 10 motors, ja que segons s'assenyala, pel seu escàs gradient tèrmic, es proposa menysprear la possibilitat de recuperar la calor procedent de la refrigeració dels turbos d'una banda, i de les camises dels motors per una altra. Malgrat això, s'aporta la Resolució de la Direcció General d'Energia per la qual s'acull al Règim especial d'instal·lacions de producció d'energia elèctrica i es realitza la inscripció prèvia a l'empresa CENUSA, en la qual es fa referència a un escrit de l'Agència Valenciana de l'Energia, de data 28/10/2003, en què s'assenyala que es considera correcte el càlcul del rendiment elèctric equivalent, el qual va resultar superior al 55% que és el rendiment mínim exigit per a instal·lacions basades en cogeneració.  
Els gasos de fuga dels motors .a una temperatura de 489º C. seran conduïts a través de conductes calorifugats i posteriorment alimentats als atomitzadors. Per a controlar les necessitats energètiques dels atomitzadors, es podrà actuar automàticament de dues formes: regulant per un costat el cabal màssic d'entrada de gasos als atomitzadors actuant sobre les vàlvules del by-pass i d'entrada a l'atomitzador, i per un altre, els atomitzadors tenen els seus cremadors, encara que funcionaran a càrrega parcial, i proporcionaran l'energia tèrmica necessària per a mantenir la temperatura de control i de treball de l'atomitzador. A més, en el cas que els motors no pogueren donar servei als atomitzadors, els cremadors que aquests mantenen treballaran a càrrega nominal.  
Els by-pass permeten l'operació dels motors sense introduir gasos calents en els atomitzadors, abocant-los directament a l'atmosfera.  
Tramitació administrativa  
En data 29 d'abril de 2004 es rep, remés per la Unitat d'energia i combustibles de Castelló, l'estudi d'impacte ambiental d'instal·lació cogeneradora.  
En data 7 de maig de 2004 es rep, remés per la Unitat d'energia i combustibles de Castelló el projecte i l'estudi d'impacte ambiental d'instal·lació cogeneradora.  
En data 5 d'agost de 2004 es rep, remés per la Unitat d'energia i combustibles de Castelló, el certificat de no-al·legacions durant el període d'exposició pública, acompanyat de fotocòpia de la publicació en el BOP de Castelló.  
En data 14 de desembre de 2004, es procedeix a informar el promotor del número d'expedient assignat i estat d'aquest, al mateix temps que se li sol·licita:  
. La revisió de l'estudi d'impacte ambiental tenint en compte que es tracta d'una activitat existent, evitant previsions, projeccions, etc., dotant-lo d'una component d'auditoria ambiental, i redactant un nou document es partirà de la realitat existent, aportant dades sobre emissions, aïllants, característiques de les soleres, del magatzem temporal de residus, etc. Es demostrarà el compliment de la legislació vigent en matèria de residus (autoritzacions de la producció i gestió), emissions (llibre de registre), abocaments (autorització d'abocament al clavegueram o llit públic), procedència de l'aigua (registre de pous), etc.  
Específicament, ja que la planta de cogeneració es troba en funcionament des de fa temps, hauran d'aportar-se:  
. Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Aquests mesuraments hauran de dur-se a terme en les xemeneies dels atomitzadors i en els by-pass.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any, almenys, en els focus que realitzen efectivament i habitualment l'abocament (els atomitzadors).  
. Mesuraments del soroll ambiental en el voltant immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que pogueren estar pròximes o confrontants.  
. Així mateix es justificarà la possible inclusió en els epígrafs 2.G de l'annex 1 o 2 de l'annex 2 de la línia de connexió amb la xarxa elèctrica.  
En data 3 de febrer de 2005, el promotor remet un nou estudi d'impacte ambiental i annex a aquest en resposta a la sol·licitud de documentació realitzada.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita l'autorització administrativa d'instal·lació elèctrica atorgada pel Servei d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Empresa Universitat i Ciència.  
Durant el seu funcionament normal, la planta de cogeneració generarà emissions i residus perillosos, per aquest motiu, haurà de sol·licitar o actualitzar l'autorització administrativa com a productor de residus perillosos atorgada per l'Àrea de qualitat ambiental, d'aquesta Conselleria i omplir el llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
La planta de cogeneració objecte d'avaluació, generarà principalment emissions gasoses, soroll i, en menor grau, residus i efluents industrials. Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropizació del lloc en què es projecta dur a terme (l'interior d'una parcel·la d'ús industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del projecte seran els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics) i perceptual es veuran .en principi. molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.  
Amb la planta de cogeneració es cobriran, d'una banda, les necessitats elèctriques de la indústria, abocant els excedents a la xarxa, i per un altre, s'emprarà l'energia tèrmica dels gasos de fuga per a l'eixugat de la barbotina d'alimentació als atomitzadors, en el procés de fabricació d'argila atomitzada.  
Com en aquest cas l'energia es produeix en el mateix centre de consum, es pot regular la generació en funció del consum i eliminar a més les pèrdues derivades del transport de l'electricitat, Per la qual cosa l'eficiència energètica d'aquest tipus de plantes de cogeneració és major enfront d'altres sistemes de generació elèctrica. Açò és clau per a reduir l'impacte ambiental de la generació d'electricitat, ja que a causa de l'elevada eficiència d'aquesta, a través de la cogeneració es consumeix menys combustible per a generar la mateixa producció que en altres sistemes. Un altre aspecte que s'ha de destacar és que la descentralització d'aquest tipus d'instal·lacions, la qual cosa permet la generació d'electricitat prop dels punts de consum, diversificant i assegurant la generació i distribució elèctrica, al mateix temps que s'aconsegueix una major dispersió inicial dels contaminants atmosfèrics enfront de les grans centrals tèrmiques convencionals. També és ressenyable que la major eficiència d'aquesta manera de generar electricitat representa un menor impacte sobre un recurs com és el gas natural.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la Cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental es duu a terme partint de la premissa que la instal·lació objecte de projecte es classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, i durant la fase d'explotació, es considera que les accions que poden generar impactes .els factors d'impacte. seran únicament la generació d'emissions gasoses, residus, sorolls i vibracions, i són per tant els elements ambientals susceptibles de ser afectats els propis del medi atmosfèric, ja que s'assenyala que la instal·lació no produirà cap abocament sòlid o líquid.  
Les emissions gasoses seran les procedents de la combustió del gas natural, alliberades per les xemeneies del by-pass en els casos puntuals ja comentats o a través de la xemeneia de l'atomitzador durant el funcionament normal de la instal·lació.  
No es considera la generació de residus sòlids, tan sols s'exposa la generació d'olis residuals.  
Les fonts d'emissió de sorolls i vibracions seran les procedents de les admissions d'aire de refrigeració i combustió, el conjunt dels motogeneradors, les xemeneies de fuga (by-pass) i els aerorefrigerants.  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament de la planta de cogeneració és simple, a curt termini, reversible i recuperable.  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
1. Contaminació acústica. Vibracions.  
El conjunt dels motogeneradors estarà confinat en l'interior d'una sala específicament preparada, que disposarà de porta acústica i silenciadors en les admissions i eixides d'aire de ventilació. D'altra banda, es disposarà un silenciador en cada una de les xemeneies.  
No s'assenyala res respecte al compressor de gas o els ventiladors dels aerorefrigerants.  
Els motogeneradors disposaran de sistemes individuals per a evitar la propagació de vibracions.  
S'adjunta un estudi acústic que es va elaborar per a determinar les actuacions que s'han de dur a terme per a reduir el nivell de soroll percebut en el nucli urbà de la Vilavella. Basant-se en ell, es va executar una nau industrial orientada d'una manera tal que complira, a més de les pròpies, la funció d'apantallament acústic.  
2. Contaminació atmosfèrica  
Les emissions atmosfèriques del procés d'atomització, tal com es planteja, podrien dividir-se bàsicament en:  
. Els gasos de combustió de gas natural en els motors.  
. Les partícules procedents de l'atomització d'argiles.  
Els focus d'emissió seran: les xemeneies dels by-pass quan els gasos de combustió no s'introduïsquen en els atomitzadors, o les xemeneies dels atomitzadors quan els gasos s'introduïsquen en el procés d'atomització, sent aquesta última operació la normal. En aquest últim cas, les emissions seran la suma de les procedents de la combustió del gas natural (bàsicament NO, NO2, CO, CO2) i de l'atomitzat d'argiles (bàsicament partícules). És ressenyable que, d'acord a l'augment de la partida corresponent al consum de gas detallada en l'estudi econòmic, les emissions derivades de la inscripció en el règim especial, sent qualitativament semblants a les que ja es produeixen, seran quantitativament majors, de la qual cosa es dedueix que la planta de cogeneració no ha funcionat a plena potència.  
Quant a l'emissió de partícules, s'indica que es disposa de ciclons i abatidores hidràulics per al tractament de les emissions dels atomitzadors.  
Per a assegurar l'eficaç dispersió dels contaminants, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa per als by-pass una xemeneia de 400 mm de diàmetre i una alçària de 8 m. Durant el funcionament normal, s'evacuaran els gasos a través de les xemeneies dels atomitzadors, de les quals no s'especifiquen dades.  
S'adjunten les analítiques corresponents als quatre atomitzadors realitzades per un organisme de control autoritzat. Els paràmetres analitzats es van trobar per sota del que estableix l'apartat 27 de l'annex lV del Decret 833/75, modificat pel RD 547/79, activitats no especificades.  
3. Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
L'aigua necessària per a la refrigeració dels motors s'obté d'un pou que disposa de la corresponent concessió de la CHJ.  
Per allò que s'ha expressat en l'estudi d'impacte ambiental, l'únic efluent procedent de la planta de cogeneració seran les aigües dels circuits de refrigeració. En aparença, la indústria encara no es troba connectada a la xarxa de sanejament, per la qual cosa realitza l'abocament a llit públic (barranc de Font Freda), i disposa amb aquest fi de l'autorització de la CHJ.  
4. Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Segons s'indica, els motors, depòsits d'oli, etc., es troben sobre una solera de formigó impermeable, i a més s'ha previst un sistema d'arquetes i trapes per a la recollida i retenció de vessaments accidentals d'olis. Així mateix, el magatzem de residus perillosos té una solera formada per lloses de formigó remolinat de 20 cm de grossària, amb acabat de làmina de ciment.  
5. Residus generats  
Durant el funcionament de la unitat objecte de projecte, es generaran una sèrie de residus perillosos a més dels olis usats dels sistemes de lubricació: els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits residuals, etc.  
Segons s'indica, l'empresa duu a terme un emmagatzematge temporal previ a la recollida per un gestor autoritzat dels diversos residus perillosos produïts en la factoria. Amb aquest fi, es disposa d'un magatzem de residus perillosos adequadament preparat, cobert i amb solera formada per lloses de formigó remolinat de 20 cm de grossària, amb acabat de làmina de ciment.  
Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un Programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme la mesura de les emissions i immissions gasoses i del soroll ambiental.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 2.F de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions projectades per a la producció d'energia hidroelèctrica, termoelèctrica i nuclear a excepció de la produïda per grups electrògens, es troben sotmesos al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior i de la proposta acceptable de declaració d'impacte ambiental formulada pel cap del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i el cap de l'Àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de Planta de cogeneració, situada en l'interior de la indústria Ceràmica Nulense, SA (CENUSA), implantada en la partida Cardenelles, km 1,8 de la carretera Nules . la Vilavella, terme municipal de Nules (Castelló), en els termes que estableix el projecte, els dos estudis d'impacte ambiental i l'annex, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Els olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa haurà d'actualitzar la seua inscripció en el registre de productors de residus perillosos, i exposar les noves previsions quant a volum i tipologia de residus generats.  
2. Pel que fa a la zona d'emmagatzematge de residus perillosos:  
. Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
. Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió.  
3. Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
4. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.) haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.  
5. L'alçària de les xemeneies haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que dificulten la dispersió (efecte esclat).  
6. En les torres de refrigeració s'haurà de complir amb la normativa existent de prevenció de legionel·la, Decret 173/2000, de 5 de desembre, del Govern Valencià, l'Ordre de 22 de febrer de 2001, i amb el Reial decret 909/2001, de 27 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi.  
. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats serveis territorials.  
. Haurà de procurar-se recuperar la calor residual continguda en l'aigua de refrigeració de les camises dels motors per a emprar-lo en el procés industrial.  
1. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:  
. Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
. Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
. El programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera haurà de realitzar-se en tots i cada un dels focus. No obstant això, l'autocontrol podrà disminuir-se la seua freqüència en els focus que habitualment no funcionen (p.e., xemeneies de by-pass) i haurà de realitzar-se dels focus que realitzen efectivament i habitualment l'abocament.  
. Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que pogueren estar pròxims o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc (5) anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
. S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
1. CENUSA haurà de sol·licitar l'autorització ambiental integrada abans de l'1 de gener de 2007, o en el moment que projecte la realització d'alguna modificació que puga ser considerada com a substancial.  
2. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
3. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no hi cap cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 008/05-AIA  
Títol: Centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús a Almoradí.  
Promotor: Aprovechamiento y Reciclaje del Automóvil SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Almoradí.  
Localització: Parcel·la 2E-4, illa 13 del polígon industrial les Maromes, Almoradí.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestament de vehicles fora d'ús-automòbils.  
L'activitat consisteix en la recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús per a procedir a desballestar-los i la posterior venda de les peces en bon estat. La capacitat màxima de tractament de la planta s'ha determinat en 1.200 tones/anys.   
Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, líquids i olis lubricants, seran recollides i emmagatzemades temporalment, per a la posterior retirada d'aquestes per part d'empreses especialitzades.   
La indústria se situa en sòl urbà d'ús industrial, i ocupa una superfície de 1.448 m², dels quals 468 m² correspondran a la zona de recepció i descontaminació, i 414 m² a la d'emmagatzematge. Aquestes zones es trobaran a cobert en l'interior d'una nau de 936 m².   
Tramitació administrativa  
En data 8 de novembre de 2004, l'Ajuntament d'Almoradí va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte de referència, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província d'Alacant, núm. 525 de data 2 de novembre de 2004, i no s'hi ha presentat cap al·legació.  
En data 1 de febrer de 2005 es rep informe de l'oficina tècnica de l'Ajuntament d'Almoradí. El mateix cal sintetitzar-se en els aspectes següents de major rellevància:  
. No hi ha altres activitats semblants en les proximitats que puguen produir efectes additius.  
. Les mesures correctores són les adequades a l'activitat.  
. L'emplaçament de l'activitat s'ajusta a la normativa urbanística vigent (sòl urbà d'ús industrial).  
Afeccions legals  
Durant el seu funcionament normal, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
L'activitat estudiada es localitza en el polígon industrial les Maromes, amb la qual cosa l'entorn es troba totalment antropitzat, no tenint valors ecològics o ambientals rellevants. Cal destacar que, d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el sòl presenta un interés de conservació molt baix.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
La contaminació de sòls i l'alteració de la geomorfologia s'han valorat com a impactes moderats. D'altra banda es destaca la generació de residus perillosos com un impacte, així mateix, moderat. L'activitat genera més de 10 t/any de residus d'aquesta naturalesa, com són filtres d'oli, bateries, líquids de frens, anticongelants, olis de motor, direcció, caixa del canvi, transmissió i hidràulic, combustibles i fluids d'aire condicionat.   
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst, entre altres, les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista:  
. En les zones de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús el paviment serà impermeable, i estarà proveït d'un pendent que facilite la recollida de fuites i vessaments, de manera que, per mitjà de canalitzacions, s'aconsegueixen arquetes disposades a aquest efecte.   
. Així mateix, en la zona de descontaminació es disposarà un sistema d'extracció de fluids que s'han de descontaminar, així com de recipients d'emmagatzematge temporal correctament identificats.   
. Les canalitzacions comentades hauran de ser independents de les de recollida de pluvials.  
. Per al control de fuites i vessaments, en les àrees en què es realitzen operacions de càrrega, descàrrega, manipulació, emmagatzematge o semblants es disposarà una doble barrera estanca de materials impermeables i estables físicament i químicament per a les condicions de treball que li són exigibles. A més, aquestes àrees tindran impedit l'accés a les aigües pluvials.  
. Durant les operacions de fragmentat podran quedar residus sòlids no perillosos sobre la superfície en què es desenvolupen, per al qual es procedirà a agranats periòdics, així com generar-se nivells de soroll puntualment alts. Amb aquest fi últim s'ha disposat que aquestes operacions es practiquen, únicament, en horari diürn.  
. Els VFU seran emmagatzemats en lloc tancat.  
. Els vehicles ja descontaminats i desballestats es depositaran en la zona d'emmagatzematge segons un orde i neteja suficients.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de declaració d'impacte ambiental emesa per l'àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'activitat, Centre autoritzat de recepció i descontaminació de vehicles fora d'ús a Almoradí, promogut per Aprovechamiento y Reciclaje del Automóvil SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Els residus gestionats, per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Açò inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. Haurà de preveure's una zona en l'interior de la nau industrial destinada únicament a l'emmagatzematge en trànsit dels residus perillosos recollits per error i els produïts durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions.  
3. Haurà d'instal·lar-se una arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de la connexió final de la conducció d'aigües pluvials de vessament.  
4. Dins de les accions pròpies del Programa de vigilància ambiental:  
. Es realitzarà una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.   
. Es revisarà periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzematge de residus perillosos, comprovant que no hi ha defectes estructurals ni fuites.  
. Es realitzarà un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).  
. Dins del Programa de vigilància ambiental, es constatarà, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal.  
5. La zona d'emmagatzematge de residus perillosos disposarà de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar bateries i filtres d'oli usats. Així mateix disposarà de dipòsits, també independents i estancs, per a emmagatzemar els fluids dels vehicles fora d'ús, com ara: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens. Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió. Les instal·lacions es dissenyaran i executaran d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzematge de líquids inflamables.  
6. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
8. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de febrer de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural. Javier Gómez Martín.  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Expedient: 274/04-AIA  
Títol: Ampliació d'explotació avícola d'engreixament   
Promotor: Alfredo Alcalà Pérez  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat avícola d'engreixament  
Localització: Polígon 12, parcel·la 221, del terme municipal de Fuenterrobles (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació d'una activitat avícola d'engreixament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'explotació es localitza en una parcel·la de 30.000 m². Actualment hi ha una superfície construïda de 1.500 m², corresponents a una nau amb capacitat per a 30.000 aus. Després de l'ampliació es construirà una segona nau, de 1.500 m², amb capacitat per a 30.000 aus més.  
L'activitat consistirà en la recepció de pollastres amb un dia d'edat, els quals s'engreixaran fins a aconseguir uns 2 kg, moment en què es destinaran a escorxador. Es realitzen 5-6 cicles/any. Després de cada cicle d'engreixament, s'efectuarà un buit sanitari de dues setmanes, després del qual es realitza un nou cicle.  
La ventilació serà forçada, dinàmica d'escombratge lateral, i es realitza l'entrada d'aire per la finestra correguda existent en un lateral.  
Els pollastres s'engreixen sobre llit de jaç. Es generarà 1.400 t de gallinassa/any, que serà retirada de l'explotació després de cada cicle d'engreixament, i s'utilitza en xampinyoneres o com a esmena orgànica en camps de cultiu. S'aporta contracte de retirada de fem, subscrit amb l'empresa Reciman Societat Coop., amb DIF 16.198.087-F, amb domicili social al carrer Federico Muelas, 8, de Villalpardo (Conca), i amb vigència per a cinc anys comptadors des de l'1 de gener de 2004. Per a facilitar la recollida del fem i poder emmagatzemar-lo en el cas que no es poguera realitzar la retirada immediata d'aquest, es construirà en un extrem de la nau un femer totalment estanc, a base de solera de 15 x 15 m., amb pendent cap a fossa de recollida de lixiviats.  
Els cadàvers que es produïsquen en l'explotació seran retirats per empresa gestora autoritzada a aquest efecte. Es disposarà de contenidor homologat per a depositar els animals morts fins a la retirada d'aquests.  
Com a mesures higienicosanitàries que s'han d'establir en l'explotació, s'inclou la utilització de sistema a pressió per a la desinfecció de vehicles que accedisquen a l'explotació, consistent en l'ús d'una motxilla amb desinfectant. Es col·locarà en les portes d'entrada a la nau pediluvis. En els buits de les finestres de la nau es col·locarà una tela antiocells per a evitar l'entrada d'animals vectors de malalties. Es disposa de tanca perimetral de l'explotació.  
El proveïment d'aigua potable es realitza des de la xarxa municipal d'aigües potables de Fuenterrobles.  
L'explotació es localitza a 1.300 m del nucli de població.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte d'activitat i expedient municipal és remés per l'Ajuntament de Fuenterrobles en data 4 de novembre de 2004.  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 196, de 18 d'agost de 2004, sense que s'hi haja presentat al·legacions.  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària.  
En data 25 de gener de 2005 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació a la documentació presentada, relativa a la justificació del compliment de la declaració d'impacte ambiental dictada en sentit favorable per la directora general de Gestió i Planificació del Medi en data 28 de juny de 2000, per a l'activitat inicial, subjecta al compliment dels següents condicionants:  
. Es construirà un abocador per al possible emmagatzematge de la gallinassa en el cas de no poder ser retirada per una empresa especialitzada. Estarà construït amb materials impermeables i inclourà una cubeta de recollida de possibles lixiviats.  
. Es construirà fossa de cadàvers, perfectament aïllada i sense filtracions per a l'eliminació de les baixes que es produïsquen en l'explotació, tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, per a utilitzar-la en el cas que no siga possible la retirada de les baixes per l'empresa especialitzada en eliminació de cadàvers.  
Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.  
. L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren harmònicament amb el paisatge o elements de mimetització natural, com ara barreres vegetals a fi de minimitzar l'impacte paisatgístic creat.  
. L'explotació disposarà de les mesures higienicosanitàries exigides en la legislació vigent en la matèria.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en el maneig de l'explotació, com també en la destinació dels residus.  
Se sol·licita a més informe en què es demostre que l'activitat no és potencialment contaminant del subsòl, bé justificant la impermeabilitat dels terrenys sobre els quals s'assenten o bé aportant certificat d'estanquitat i impermeabilitat dels elements de la instal·lació, així com estudi de viabilitat agronòmica dels abocaments.  
L'ampliació sol·licitada es rep en data 15 de febrer de 2005, en la qual es declara:  
. Actualment no hi ha femer, encara que en l'extrem de la nau existent es disposa d'una superfície pavimentada a base de solera de formigó de 15 cm de grossària, en la qual en un cas excepcional es podria emmagatzemar la gallinassa fins al moment de ser retirada. Es pretén realitzar amb les obres d'ampliació un femer a base de plataforma hormigonada amb pendent cap a fossa de lixiviats.  
. L'eliminació de cadàvers no es realitza en fossa de cadàvers, sinó retirant-los a través d'una empresa gestora autoritzada a aquest efecte, depositant els cadàvers en contenidor homologat fins a la seua retirada per aquest gestor.  
. No es disposa de gual sanitari i s'utilitza, si no n'hi ha, sistema de desinfecció dels vehicles que accedeixen a l'explotació, consistent en la utilització de motxilla a pressió amb desinfectant.  
. L'explotació disposa de tanca perimetral de tela metàl·lica i alçària 1,8 m.  
. L'explotació compleix amb la legislació vigent en matèria d'adopció de les mesures higienicosanitàries exigides per la legislació vigent. S'aporta còpia de compromís de compliment de la Llei de ramaderia de la Comunitat Valenciana i de la resta de normativa que afecta l'activitat de cria de broilers.  
. No s'aporta estudi de viabilitat agronòmica dels abocaments, ja que es declara que no es realitza cap abocament associat a l'activitat. La gallinassa és retirada per empresa aliena a l'explotació. La superfície interior de la nau es troba pavimentada en la totalitat d'aquesta, mitjançant solera de formigó, la qual evita qualsevol infiltració.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal arreplega la informació següent:  
. Informe favorable de l'aparellador municipal, en el qual s'indica que l'emplaçament per a l'activitat sol·licitada entra en contradicció amb els usos permesos en el projecte de Pla general que existeix en l'Ajuntament per estar situat en sòl no urbanitzable de protecció d'aqüífers, encara que hi ha informe jurídic on es diu que no està vigent el termini de suspensió de llicències, no obstant això haurà de justificar-se el compliment de l'ordenança aprovada en Ple, que diu: ...Les instal·lacions agrícoles, ramaderes o altres directament relaciones amb elles, podran ser considerades com a usos compatibles en sòl no urbanitzable de protecció d'aqüífers) sempre que demostren que no són potencialment contaminants del subsòl bé justificant la no-permeabilitat dels terrenys sobre els quals s'assenten o bé aportant certificat d'estanquitat i impermeabilitat dels elements de la instal·lació (fosses, femers, etc.), i en tot cas l'estudi de viabilitat agronòmica dels abocaments (purins, fems, etc). Pel que l'informe favorable queda condicionat a la presentació de la documentació justificativa indicada anteriorment.  
. Informació pública en el tauler d'edictes de l'Ajuntament i als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Autorització Prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
. Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial.  
Afeccions legals  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normes subsidiàries municipals.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
En l'estudi d'impacte ambiental es relaciona els factors del medi susceptibles de ser impactats, entre els que s'inclou: aire, aigua, sòl, vegetació, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
Els elements ambientals més rellevants susceptibles de ser afectats pel projecte són: l'aigua, superficial i subterrània per alteracions de les característiques físiques, químiques i biològiques d'aquesta, com a conseqüència de la presència de materials solts fàcilment erosionables, i abocaments incontrolats de qualsevol tipus de residus; l'aire, per contaminació per olors, emissió de pols i sorolls; el sòl, per contaminació, associada a una gestió inadequada dels residus generats en l'explotació.  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
La valoració d'impactes s'ha dut a terme a partir de matrius d'encreuament entre les accions susceptibles de produir impacte, en la fase d'elaboració, construcció i funcionament i els elements del medi susceptibles de veure's afectats per ells, el resultat és una valoració qualitativa dels impactes ocasionats per l'actuació.  
Es considera que, en general, els impactes negatius durant la fase de funcionament són poc rellevants, i es valora l'impacte final del projecte com a positiu.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha establit una sèrie de mesures correctores, tant per a la fase de construcció com de funcionament, entre les que s'inclou:  
. Per a minimitzar l'impacte visual que puga ocasionar l'explotació en l'entorn, es plantarà una barrera vegetal, constituïda per xiprers (Cupressus sempervirens).  
. Per a facilitar la recollida de la gallinassa i poder emmagatzemar-lo en el cas que no puga realitzar-se'n la retirada immediata, es construirà, en un extrem de la nau, un femer totalment estanc, de solera de 15 x 15 m., amb pendent cap a una fossa de recollida de lixiviats.  
El programa de vigilància ambiental proposa fer especial insistència en la revisió de l'estat de la tanca perimetral i portes d'accés a l'explotació, assegurar la correcta i constant ventilació i renovació de l'aire de l'interior de la nau, i comprovació de l'estat i possibles ruptures de la tela antiocells col·locada en les finestres, a fi d'evitar l'entrada d'animals vectors de malalties.  
L'activitat es considera viable des del punt de vista ambiental, sempre que s'adopten les mesures preventives i correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental, com també en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de declaració d'impacte ambiental emesa per l'àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de la granja avícola de broilers, situada al terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per Alfredo Alcalá Pérez, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
. Es disposarà de femer en l'explotació (tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana), perfectament impermeabilitzat, amb lleuger pendent, de manera que es canalitzen els possibles lixiviats que puguen generar-se en el muntó, cap a una cubeta de recollida de lixiviats. Es dissenyarà, tal com es descriu en l'estudi d'impacte ambiental, mitjançant solera de formigó de 15 x 15 m amb pendent cap a una fossa de recollida de lixiviats.  
. S'assegurarà la correcta impermeabilització de les naus on alberguen els pollastres, així com del femer.  
. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a la nau, com ara malla metàl·lica o semblant.  
. A l'entrada de l'explotació es col·locarà sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.  
. Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.  
. S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, Per la qual cosa, i previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
. Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 328/2004-AIA   
Títol: Pla especial de reserva per a ampliació de sòl dotacional docent a Hurchillo . Orihuela  
Promotor: Ajuntament d'Orihuela  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Orihuela i CTU   
Localització: Pedania d'Hurchillo, terme municipal d'Orihuela  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte persegueix l'ampliació de terrenys de reserva amb ús dotacional, per a la construcció d'un nou centre d'Educació Infantil i Primària, en la pedania d'Hurchillo, pertanyent al municipi d'Orihuela.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La construcció del nou centre escolar es realitzarà sobre dues parcel·les existents, situades en sòl urbà, afectades ús dotacional escolar i amb un edifici preexistent (CP Manuel Riquelme) amb tots els serveis urbans d'infraestructures en funcionament, amb una superfície total de 3.294,35 m², a les quals es vol sumar una tercera parcel·la confrontant, de propietat municipal, amb una superfície de 1.499,77m², qualificada com a sòl no urbanitzable d'explotació, i que és objecte d'aquest pla especial per a la reclassificació d'aquesta en el PGMOU d'Orihuela com a sòl urbà destinat a ús dotacional docent.  
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl es justifica en la necessitat d'ampliar l'equipament escolar existent.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 3 de gener de 2005 l'Ajuntament d'Orihuela va remetre una còpia de la documentació tècnica, certificació de l'aprovació provisional i resultat del tràmit d'informació pública relatiu al projecte de Pla especial de reserva per a ampliació de sòl dotacional docent a Hurchillo . Orihuela, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOGV núm. 4.831, de 31 d'agost de 2004.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari general de l'Ajuntament d'Orihuela.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament d'Orihuela informació o documentació complementària.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, s'observa que l'actuació no resulta incongruent amb cap d'ells. La proposta no afecta de manera directa llits de rius o barrancs. No s'afecta de manera directa espais protegits per una legislació sectorial pròpia en material ambiental. No presenta afeccions derivades per infraestructures territorials.  
2. L'estudi d'impacte ambiental no fa referència a l'adequació i protecció del projecte respecte als camins ramaders. Sí que afirma afectar, en el límit nord de la parcel·la, una carretera, que no identifica com un camí ramader, de la qual diu: el tram amb façana al col·legi Manuel Riquelme correspon a via cedida a l'Ajuntament d'Orihuela, per la qual cosa té categoria de carrer, amb alineació a façana segons el Pla general.   
3. L'estudi d'impacte ambiental no realitza un estudi de la possible afecció al patrimoni històric i cultural de l'àrea del projecte. Tampoc s'han proposat mesures preventives per a evitar l'afecció de béns patrimonials desconeguts que pogueren aparéixer durant l'execució de les actuacions proposades.  
En tot cas, no consta en l'expedient informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals  
1. La zona de sòl no urbanitzable que es proposa classificar com a sòl urbà comprén una parcel·la de vora urbana, i confronta a una sèrie de parts posteriors d'habitatges rurals i amb camps abancalats de cultiu de cítrics.  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la parcel·la es troba totalment esplanada i que està ocupada, en l'actualitat, per les restes d'una pista de voleibol en desús.  
S'hauria, a més, d'haver-hi mínimament realitzat una descripció completa del medi inert i biòtic per a l'adequada comprensió del lloc i les condicions ambientals d'aquest. No resulta adequada la valoració de la fauna i la vegetació, fins i tot tractant-se d'un entorn altament antropitzat. Els terrenys afectats per la reclassificació corresponen a una zona de relleu pla, i el sòl afectat pel projecte posseeix la més alta capacitat agrària. No s'han observat riscs ambientals associats a la localització proposada a banda del risc sísmic comú a la zona sud de la província d'Alacant. No s'inclou l'àrea entre les zones de risc d'inundacions.  
3. Els terrenys objecte de reclassificació es troben situats a la vora de les àrees ja consolidades per l'edificació, integrades en el paisatge de vora urbana, de la pedania rural d'Hurchillo. L'àmbit d'actuació posseeix una fàcil connexió als diversos serveis urbans i accés des de la carretera Hurchillo-Bigastro, a través de la parcel·la original del col·legi.  
4. Respecte a la depuració de les aigües residuals, en l'actualitat ja hi ha connexió amb la xarxa de sanejament d'Hurchillo, que està connectada a l'EDAR d'Orihuela, pel que fa a la destinació final de l'abocament. No obstant això, en tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals.  
5. El sistema actual de drenatge de la parcel·la i de les situades al sud de l'àrea d'actuació es recolza en una séquia existent en el límit oest de la parcel·la, amb una servitud de 4m, que s'ha de respectar.  
6. No s'aporta informació sobre la gestió, tractament o depòsit dels residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, ni respecte a la gestió dels residus sòlids urbans en la pedania d'Hurchillo.  
7. Les principals mesures correctores es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
2. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior i de la proposta acceptable de declaració d'impacte ambiental formulada pel cap del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i el cap de l'Àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'Impacte Ambiental  
1. S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre el Pla especial de reserva per a ampliació de sòl dotacional docent a Hurchillo . Oriola, promogut pel mateix Ajuntament d'Orihuela, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques al voltant de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
. Els camins ramaders que travessen Hurchillo hauran d'identificar-se en l'estudi d'impacte ambiental i grafiar-se adequadament, mantenint el traçat i amplària legal d'aquests, corresponent-se amb béns de domini públic adscrits a la xarxa primària.  
. Tenint en compte l'entitat del document que es tramita, que es tracta d'un sòl d'escassa superfície, i que el procés d'urbanització d'aquest no serà avaluat ambientalment per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, s'apunten diverses consideracions que hauria de recollir aquest document per a minimitzar els impactes ambientals derivats de l'actuació projectada:  
. Haurien de proposar-se mesures preventives tendents a protegir i conservar els possibles elements o restes arqueològiques desconegudes que pogueren aparéixer durant l'execució dels treballs preliminars a la construcció del centre escolar. No obstant això, caldrà ajustar-se als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport establisca en el marc de les seues funcions i competència en la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
. S'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys de cultiu confrontants. En cas d'emmagatzematge temporal de materials pulverulents, s'indicaran les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la formació de núvols de pols a causa de l'acció del vent.  
Es durà a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, havent de gestionar cada un dels residus generats conforme a les característiques fisicoquímiques d'aquesta. S'haurà de definir una àrea on depositar els contenidors destinats a aquest efecte, indicant les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fuites, abocaments accidentals, vessaments, etc. que pogueren produir-se durant l'emmagatzematge temporal d'aquests.  
. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
. S'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es portaran a cap les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Aquests treballs hauran de realitzar-se sobre una solera impermeable, acabada amb un pendent dirigit cap a una cuneta o canaló per a la recollida i abocament de les possibles fuites i vessaments a una cubeta impermeable. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser adequadament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos adequadament autoritzat.  
. En el cas que els cultius confrontants s'hagen vists afectats durant les obres d'urbanització o edificació, s'hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
. S'optarà per la reutilització de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional bé per a altres usos externs al projecte. Es definirà el lloc i condicions d'emmagatzematge d'aquestes, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les seues condicions d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge o desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la naturalesa d'aquests, quedant prohibida la incineració in situ d'aquests o de qualsevol tipus de residu. Hauran de ser entregats a empreses autoritzades per a la correcta gestió d'aquests, com pot ser el seu compostatge.  
2. Es considera necessari proposar un programa de vigilància ambiental que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i preveure, almenys, els controls que s'expressen a continuació, indicant així mateix els indicadors d'impacte, el tipus de control que s'ha de realitzar, la periodicitat d'aquests i les mesures que s'han d'adoptar en cas de desviacions sobre les previsions inicials:  
. Control de l'ocupació dels terrenys confrontants al sòl urbà proposat i de les zones no habilitades per a l'emmagatzematge de materials i residus generats.  
. Control sobre la ubicació de la maquinaria i els treballs de manteniment d'aquesta.  
. Control sobre el manteniment de les propietats de la terra vegetal.  
. Control sobre el soroll generat durant les obres d'urbanització i construcció.  
. Control sobre les espècies vegetals plantades en les zones verdes i seguiment del creixement d'aquestes.  
. Control sobre l'aparició de restes arqueològiques o elements mereixedors de protecció.  
. Control de la gestió dels diversos tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Marín.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 044/2002AIA  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte projecte: Canalització i correcció del talús del barranc Moreno  
Localització: Barranc Moreno al pas d'aquest per la població de Bicorb (València)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és realitzar la correcció del talús que va patir un lliscament el 15 d'agost de 1998 i a més canalitzar les aigües del barranc en aqueix punt, a fi de garantir l'estabilitat de la vessant.  
Característiques de les obres:  
. Execució de canalització de secció en U mitjançant estructura de formigó amb unes dimensions lliures de 14 m de llum i 6 m de gàlib, en 235 m de longitud, amb capacitat de disseny corresponent a l'avinguda de 500 anys de període de retorn. Es variarà el traçat del llit en aqueix tram.  
. Demolició de les restes d'immobles localitzats en la part superior del talús lliscat, omplint l'extradós de la canalització i executant el terraplé de pendent suavitzat. La protecció dels talussos restaurats es realitzarà mitjançant execució de xarxa de drenatge superficial i plantació d'espècies arbustives. En aquest terraplé s'executarà un viari de vianants que permeta connectar sengles marges del barranc amb continuïtat mitjançant un camí de servei de 4 m d'amplària paral·lel al barranc pel marge dret d'aquest i amb un muret d'1,5 m de formigó per a contenir les terres del terraplé projectat. En el terraplé del marge dret s'establirà un parc per poble amb pendent de 20º escalonada per la senda de vianants i mur de maçoneria en sec.  
. Execució de transicions de la canalització mitjançant unes aletes de formigó armat en sabata correguda de 0,8 m de cantell de formigó armat i constituïdes per murs de 6,8 m d'alçària amb grossària constant de 0,7 m.  
. Reposició del desguàs de clavegueram de la població de Bicorb.  
. Durant l'execució del llit s'instal·larà una canonada de PVC de diàmetre nominal 400 mm de desviació del llit.   
Tramitació administrativa i resum dels informes rebuts  
Per part de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports es va remetre el projecte i el corresponent estudi d'impacte ambiental, així com certificat d'informació pública de l'Ajuntament de Bicorb, en el qual s'indicava que no s'havien produït al·legacions (BOP núm. 282 de 27-11-2001). La proposta consistia en una canalització mitjançant volta de formigó armat.  
Es van efectuar consultes als organismes següents:  
. Servei de Prevenció i Planificació de la Direcció General d'Interior:  
Es considera que la solució adoptada no és la més adequada, tenint en compte els possibles riscs posteriors en cas de col·lapse per part de la volta, sent més adequada qualsevol solució que permetera respectar el llit actual del barranc.  
Es recomana que en el projecte d'execució s'exigisca el compliment estricte de la norma de construcció sismoresistent, incloent un apartat específic amb el títol de Accions sísmiques, en què figuren els valors, hipòtesi i conclusions adoptades en relació amb les esmentades accions.  
Es recomana igualment que es realitzen novament els càlculs del cabal d'avinguda, tenint en compte sèries més llargues de precipitacions en la zona, considerant els episodis de pluges d'octubre 1982 (màxims de precipitació diària en aquell any).  
. Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria: es va informar que no afectava cap camí ramader, no afecten terrenys forestals i les mesures de restauració es consideren adequades i per part del tècnic del medi natural s'indica que seria desitjable plantejar alternatives més blanes a la correcció de la inestabilitat del talús de manera que s'afavorira el manteniment de la naturalitat del curs i les seues riberes, així com la integració natural i paisatgística de les possibles estructures de correcció proposades. S'indica que en la xarxa hidrogràfica de rius de La Canal hi ha poblacions ben conservades de Mauremys leprosa.  
Es va remetre l'informe del Servei de Planificació i Prevenció al promotor per a l'informe i consideració d'aquest, i es va rebre resposta en el sentit següent: respecte a les accions sísmiques s'ha comprovat que es comporta bé en totes les hipòtesis de càrrega, s'han realitzat càlculs hidrològics i hidràulics més ajustats i respecte a la solució de correcció del talús mitjançant mur de gabions es desestima per la necessitat de sobrexcavar en la zona del lliscament la qual cosa podria provocar nous lliscaments.   
Es va remetre al Servei de Planificació i Prevenció l'informe del promotor per a l'estudi i informe d'aquest, i el referit Servei va remetre informe en què s'insistia en la necessitat d'incloure l'apartat d'accions sísmiques preceptiu, i que la solució adoptada de volta no es considerava la més adequada.  
Per la Conselleria d'Infraestructures i Transport es remet un exemplar del projecte de la nova solució, reflectida anteriorment en l'apartat de descripció del projecte, així com un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental corresponent i còpia dels certificats emesos per la secretaria de l'Ajuntament de Bicorb i el subsecretari de la Conselleria d'Infraestructures i Transport en què s'indica que s'ha sotmés a informació pública i no s'han presentat al·legacions a aquest.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
El barranc Moreno al pas d'aquest per la població de Bicorb discorre molt encaixat entre materials quaternaris al·luvials i terciaris margosos, i deixa uns talussos en el marge dret del llit de grans dimensions que limiten el municipi.  
En el marge esquerre del llit es disposen cultius de secà i de cítrics, en els talussos del qual es disposen restes de formacions ripàries arbustivoarbòries de lledoners (Celtis australis) i oms (Ulmus minor). Hi ha un exemplar de gran port de Celtis australis i dos grans exemplars de garroferes (Ceratonia siliqua).  
En el llit del barranc es pot observar una vegetació dominada per esbarzerars (Rubus ulmifolius), baladrars (Nerium oleander) i canyars (Arundo donax).  
El talús del marge dret del barranc està ocupat per una vegetació tipus argelagar en la qual abunden els exemplars de lledoners. També és possible distingir en alguns trams nombrosos exemplars de Púnica granatum (magraners), Opuntia sp.(figueres de pala) i Agave americana (piteres). En el marge dret existeix també un mur de contenció de formigó en què es van plantar exemplars de Populus nigra (xops).  
La zona presenta un risc de lliscament molt alt.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
L'actuació pretén estabilitzar un talús a la vora del barranc Moreno que va patir un problema de lliscament. S'han estudiat diverses alternatives i es rebutja la instal·lació d'un mur de gabions per presentar inconvenients constructius que la desaconsellen: necessitat excavació que pot afectar l'estabilitat del talús. Igualment es va rebutjar l'alternativa inicialment plantejada relativa a la volta pels inconvenients indicats pel Servei de Prevenció i Planificació.  
L'alternativa triada modificarà el paisatge de manera rellevant en una zona localitzada i que es troba alterada en gran part. És possible adoptar mesures correctores que permeten una millor integració paisatgística de l'obra. L'impacte sobre la fauna s'estima moderat en tractar-se d'una zona prou antropitzada. Sobre la vegetació l'impacte es considera important encara que puntual per l'afecció a tres exemplars de gran port de lledoner i garroferes i per l'afecció a restes d'omedes amb lledoners.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
Com a mesures correctores es destaquen les següents:   
. Revegetació del terraplé que s'ha de crear en el marge dret del barranc Moreno i creació de zona verda.  
. S'executaran cunetes de guarda en cada un dels bancals formats. Les cunetes recolliran l'aigua captada per cada bancal, gràcies al pendent que es donarà a cada un d'ells, transportant-la entre aquests per mitjà de la instal·lació de baixants prefabricats de formigó en massa, que es connectaran mitjançant arquetes de formigó en massa.  
. Es preveu en l'estudi la mesura de trasplantament del lledoner de gran port.  
S'indica que els materials necessaris per a les obres procediran de pedreres i de préstecs de propietaris particulars.  
Es considera necessari introduir una sèrie de modificacions respecte a la revegetació de la zona per a aconseguir una adequada integració paisatgística, així com garantir un correcte trasplantament dels exemplars arboris de gran port que s'han d'afectar. Aquests treballs es considera necessari que siguen supervisats pels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria.  
Es considera necessari introduir mesures complementàries per a evitar el deteriorament del medi natural: origen dels materials i destinació dels sobrants.  
Respecte a la possible afecció al patrimoni cultural s'ha revisat la informació disponible en la base de dades de la Conselleria de Cultura i s'ha comprovat la possible afecció a alguns elements etnològics com són les basses de reg dels Moreno i de la séquia riu Mengual, així com aqüeducte séquia riu Mengual. Tenint en compte aquesta possible afecció i que l'estudi no ha previst la possible afecció al patrimoni cultural s'estima necessària l'obtenció d'informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
Es considera necessari adoptar alguna mesura d'integració paisatgística dels murs i llits de formigó de la canalització que s'ha de realitzar sempre que no es comprometa l'estabilitat dels talussos ni el funcionament hidràulic del llit.  
Afeccions legals  
Se afecta el domini públic hidràulic, en afectar el llit del barranc Moreno.   
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 8 f, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior i de la proposta tècnica acceptable de declaració d'impacte ambiental emesa per l'Àrea d'avaluació ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de Canalització i correcció del talús del barranc Moreno al pas d'aquest per la població de Bicorb (València) i el promotor del qual és la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació.  
Segon  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. El replantejament de les obres se supervisarà pel tècnic competent a aquest efecte designat pel director Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge a València, per si és necessari adoptar mesures preventives o correctores respecte a la fauna i vegetació, i per a reduir l'afecció sobre aquestes.  
2. Es procedirà al trasplantament, per una empresa especialitzada, dels exemplars de gran port de Celtis australis (lledoner) i garroferes (Ceratonia siliqua) situats en el marge esquerre del barranc a l'inici de l'actuació. Aquests treballs se supervisaran pels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria.  
3. En la revegetació dels talussos s'utilitzaran espècies forestals i de cultiu tradicional pròpies de la zona, evitant l'ús d'espècies de jardineria com ara l'hibisc de la Xina, la malva de roca, etc. per a aconseguir una bona integració amb l'entorn.   
Es recomanen les espècies següents: Celtis australis (lledoner), Ulmus minor (om), Pinus halepensis (pi blanc), Quercus rotundifolia (carrasca o alzina), Ceratonia siliqua (garrofera), Olea europaea (olivera), Púnica granatum (magraner), Pistacia lentiscus (llentiscle), Rhamnus alaternus (aladern), Juniperus oxycedrus (càdec), Quercus coccifera (coscoll), Rosmarinus officinalis (romer), Smilax aspera (aritjol), Hedera helix (heura), Rossa pelegrina (rossa), Nerium oleander (baladre), Populus nigra (xop) i Populus alba (àlber).  
Els talussos se sembraran amb espècies herbàcies de ràpid creixement adaptades a les condicions ecològiques de la zona. Els treballs se supervisaran pels serveis tècnics de la Direcció Territorial de València d'aquesta Conselleria.  
4. L'origen dels materials per als farciments serà d'explotacions legalitzades, i la destinació dels materials sobrants seran abocadors legalitzats.  
5. El projecte haurà de complir allò que s'ha indicat en l'informe del Servei de Planificació i Prevenció de la Direcció General d'Interior respecte al risc sísmic.  
6. En la mesura que siga possible i sempre que no es comprometa l'estabilitat dels talussos i el funcionament hidràulic del llit s'adoptaran mesures d'integració dels murs i llit de formigó del llit: embeure còdols en les lloses o soleres, ús de formigó imprés simulant escullera en murs, maçoneria hidràulica, etc.  
7. Respecte a la possible afecció al patrimoni cultural s'obtindrà informe favorable de la Conselleria de Cultura d'acord amb el que estableix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Quart  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Cinqué  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de febrer de 2005.. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5235, del 06-04-2006 (2006/3904)

RESOLUCIÓN de 29 de marzo de 2006, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5235

Fecha DOGV
:   06-04-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/3904

CVE


Fecha del documento
:   29-03-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Nules](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Bicorp](javascript:void(0))
    * [Aras de los Olmos](javascript:void(0))
    * [Mogente](javascript:void(0))
    * [Almoradí](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 29 de marzo de 2006, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/X3904]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 134/04-AIA Aras de los Olmos, 291/04-AIA Moixent, 262/04-AIA Nules, 008/05-AIA Almoradí, 274/04-AIA Fuenterrobles, 328/04-AIA Orihuela y 044/02-AIA Bicorp, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 29 de marzo de 2006.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 134/04-AIA  
Título: Legalización de la explotación porcina de cebo  
Promotor: José Manuel Andrés Alba  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Aras de los Olmos (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad de la legalización de la explotación porcina de cebo  
Localización: Polígono 2, parcelas 107, 106 y 121, del término municipal de Aras de los Olmos (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación porcina, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación estará constituida por dos naves de planta rectangular con capacidad para 1000 cerdos.  
La actividad consiste en el cebo de cerdos, los cuales permanecen en la explotación, desde los 18-20 kg, hasta alcanzar un los 100 kg de peso vivo. Se realizará 2,5 ciclos/año.  
Se generará un total de 810 m3 de purín/año, que quedará retenido en fosas interiores con capacidad de almacenamiento de 735,8 m3. El purín sufrirá un proceso natural de fermentación en fosa, de las que será retirado para utilizarlo como abono orgánico en campos de cultivo, disponiendo de 33,38 ha. de superficie agrícola donde aplicarlo, enterrándose mediante labrado tras su aplicación para evitar la emisión de olores.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias disponibles en la explotación, se justifica la existencia de vallado perimetral, malla mosquitera en huecos y ventanas, así como vado sanitario, este último fuera de servicio.   
Los cadáveres que se generan en la explotación son retirados a fosa municipal de destrucción de cadáveres fuera de la propia explotación.  
El suministro de agua potable procede de la red municipal de agua potable.  
La explotación se localiza a más de 800 m. del núcleo de población.  
El sistema de gestión de cadáveres propuesto no está autorizado por la legislación vigente, debiéndose modificar para ajustarse a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.  
Se ha infravalorado el volumen de purín generado anualmente, así como la superficie agrícola donde aplicarlo. Según el Real Decreto 324/2000 de 3 de marzo por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, el volumen de purín generado anualmente es aproximadamente de 2150 m3/año, necesitándose un total de 42,65 ha de superficie agrícola donde aplicar los purines como abono orgánico.  
La identificación catastral de las parcelas donde se aplica los purines como abono orgánico, se relacionan a continuación: en el municipio de Aras de los Olmos, Polígono 1, parcela 86, 88, 106, 110, 207, 264, 275, 299, 364, 431, 654; Polígono 2, parcela 31, 107-a, 211, 260, 369, 471, 548, 626, Polígono 6, parcela 33, 34, 84, 214, 215, 261, 318, 328, 329, 350, 380; Polígono 5, parcela 5; Polígono 6, parcela 84, 215, 216, 261, 382, 389, 393, Polígono 7, parcela 82, 219, 306, 308, 440, 559, 566; Polígono 8, parcela 59, 69, 104, 164, 180, 203, 209, 210, 279, 369, 526, 601, 738, 753, 984; Polígono 9, parcela 302, 458, 462, 517, 526, 558; Polígono 10, parcela 238, 489, 527, 537, 687, 527, 838, 866, 908, 927; Polígono 11, parcela 100, 281, 358-a, 358-c, 358-d, Polígono 12, parcela 106; Polígono 13, parcela 126, 176, 200; Polígono 14, parcela 394, 396, 403, 448; Polígono 15, parcela 121, 208, 227, 383, 449, 461; Polígono 16, parcela 145, 147.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente se inició el 31 de mayo de 2004, con la remisión por la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda del Proyecto de Actividad y Estudio de Impacto Ambiental en documento único y Expediente Municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 165, de 13 de julio de 1995, así como a los vecinos de la explotación, sin la presentación de alegaciones.  
2. Petición de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 23 de noviembre de 2004 se solicita al promotor ampliación relativa a la ampliación de la superficie agrícola donde se aplicará el purín como abono orgánico, así como la justificación de la existencia en la explotación de las medidas higiénico-sanitarias correspondientes.   
La ampliación solicita se recibe en fecha 25 de enero de 2005. Se comunica la disponibilidad de 50,16 ha. de superficie agrícola donde aplicar los purines, superficie suficiente para el total de purín producido anualmente, así como reportaje fotográfico donde se muestra la disposición de ciertas medidas higiénico-sanitarias en la explotación, como son la existencia de vallado, vado sanitario (fuera de uso), así como tela pajarera en huecos y ventanas de las naves.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:  
. Informe favorable del Ingeniero Técnico Municipal.  
. Información pública sin la presentación de alegaciones.  
. Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación del Territorio.  
I. nforme favorable del Jefe Local de Sanidad.  
No se ha aportado informe del Veterinario de Area.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Aire, Flora, Fauna y Paisaje.  
La zona donde se desarrolla la actividad, agrícola de secano, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de purines o durante su utilización como abono orgánico; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
Los impactos identificados en el Estudio de Impacto Ambiental están referidos a la fase de funcionamiento, refiriéndose al impacto que sobre el suelo, agua, aire, vegetación, fauna y paisaje, puede causar la actuación, considerándose poco probables siempre que se gestione correctamente la explotación. Como impacto más relevante se hace alusión al asociado a la emisión de olores, tanto por el propio funcionamiento normal de la granja como el asociado a la manipulación de los residuos. Este impacto también puede producirse en las parcelas donde se aplique el purín como abono orgánico.  
No se ha realizado una valoración de impactos rigurosa, en base a métodos de valoración establecidos, ni se ha propuesto medidas correctoras encaminadas a mitigar el impacto ocasionado sobre el medio.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa devigilancia ambiental.  
En el Estudio de Impacto Ambiental no se han establecido medidas correctoras, justificándose la baja intensidad de los impactos mediante la descripción de distintas actuaciones, entre las que se incluye:  
. Para disminuir la emisión de olores, se evitará acumular el purín fuera de las fosas y se cumplirán las labores periódicas de limpieza desinfección. Además en las explotaciones agrícolas que las que se empleen los residuos como abono orgánico se tendrá la precaución de labrar y enterrar los purines una vez esparcidos.  
Como medidas correctoras a establecer en la explotación, deberá aplicarse los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental..  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1. h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior y de la propuesta técnica aceptable de Declaración de Impacto Ambiental emitida por el área de evaluación ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la legalización de la explotación porcina de cebo, situada en el término municipal de Aras de los Olmos (Valencia), promovida por José Manuel Andrés Alba, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines.  
. Se dispondrá a la entrada de la explotación de vado sanitario, que permita la desinfección de las ruedas de los vehículos que accedan a la explotación. Este vado deberá contener producto desinfectante que impregne las ruedas de los vehículos que accedan a la explotación.  
. El purín será tratado con complejo bacteriano, de manera que mejore sus propiedades como abono orgánico, al mismo tiempo que disminuya su carga contaminante, así como la emisión de olores. Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis deberán presentarse ante esta Dirección General en caso de ser requeridos, pudiéndose aplicar, en caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.  
. A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá, preferentemente, enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.  
. Previo a la obtención de la licencia de actividad, se deberá presentar ante esta Dirección General contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa gestora autorizada a tal efecto, conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.   
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 14 de febrero de 2005. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 291/04-AIA  
Título: Modificación puntual número 6 del Plan General de Ordenación Urbana del Ayuntamiento de Moixent.  
Promotor: Ayuntamiento de Moixent.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territori i Habitatge.  
Objeto: Recalificación de suelo No Urbanizable con Especial Protección .otros valores. (forestales, paisajísticos, ecológicos, arqueológicos) a suelo No Urbanizable con Especial Protección .valores agrícolas, con preferente localización para bodegas y almazaras..  
Localización: Moixent.  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
La modificación que se ha planteado pretende la recalificación de suelo No Urbanizable con Especial Protección .otros valores. (forestales, paisajísticos, ecológicos, arqueológicos) a suelo No Urbanizable con Especial Protección .valores agrícolas, con preferente localización para bodegas y almazaras..   
La superficie a recalificar se localiza al sur del término de Moixent, incluida en la finca denominada .Casa Gran., la cual alcanza una extensión de 93 Has. Así, se pretende recalificar gran parte de la misma, para lo cual se han diferenciado dos áreas como han sido el área de interés bodeguero y agrícola (AIBA), de 78 Has, y el área de edificación de bodega (AEB), de 7 Has.  
La nueva calificación propuesta supondría que, de acuerdo con el artículo 166 de las Normas Urbanísticas del Plan General vigente en Moixent, se permitiría, entre otras actividades y en referencia al uso pretendido, lo siguiente:  
.Se podrán instalar invernaderos, pero la única construcción permanente que se permite es la del albergue agrícola del artículo 159, salvo en aquellos para los que se señala alguna preferente localización de actividades ligadas al uso agrícola o a su explotación y transformación, como bodega y almazara.  
En el caso de la construcción de bodegas o almazaras en aquellas zonas de preferente localización para estas actividades, se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
. Las edificaciones e instalaciones deberán ser las estrictamente indispensables a su fin, con características propias de él y cumplir las medidas administrativas ordenadoras de la actividad correspondiente. Esta condición deberá acreditarse mediante informe favorable de su cumplimiento emitido por el órgano de la Generalitat competente en materia de agricultura.  
. Se prestará especial atención a la afección del paisaje, plantando arbolado de alto porte en el perímetro de la edificación y adecuando las nuevas edificaciones al entorno paisajístico, cuidando especialmente las fachadas, que deberán ser enlucidas y pintadas, y las cubiertas, que deberán ser de teja de tonos claros.  
. Se deberá controlar cuidadosamente la excavación en el emplazamiento de la edificación con el fin de salvaguardar posibles yacimientos arqueológicos, trasladando la edificación a otro emplazamiento si así ocurriese.  
1. Alternativas  
No se han estudiado alternativas.  
Tramitación administrativa  
2. Información pública  
En fecha 07 de julio de 2004, el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental correspondientes a la .Modificación puntual número 6 del Plan General de Ordenación Urbana del Ayuntamiento de Moixent..  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la .Modificación puntual número 6 del Plan General de Ordenación Urbana del Ayuntamiento de Moixent., ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, nº4.785 de fecha 29 de junio de 2004, así como en un diario no oficial, no habiéndose presentado alegación alguna.   
Afecciones legales  
De acuerdo con el contenido del Estudio de Impacto Ambiental, cabe señalar que la modificación planteada no supone afección a ninguna servidumbre legal.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.   
Los valores más relevantes susceptibles de afectarse son los que se enumeran y describen, de forma breve, a continuación.  
Litológicamente, el suelo objeto de recalificación está constituido por margas blancas y arcillas, principalmente. La vulnerabilidad de la zona a la contaminación de las aguas subterráneas es baja.  
Aún cuando el estudio no se ha referido a las características edafológicas del mismo, cabe indicarse que presenta una capacidad de uso agrícola moderada. No obstante, su aptitud agrícola se ve potenciada en tanto la mayor parte de la superficie del término municipal de Moixent muestra capacidades de uso bajas o muy bajas, siendo extremadamente reducida su superficie con aptitud alta para la agricultura. Lo anterior relativiza la importancia de tal característica, todo lo cual sugiere la vocación agrícola de los terrenos a recalificar como la más idónea para los mismos.   
No obstante lo anterior, es necesario referirse a que tales terrenos colindan con suelo eminentemente forestal, catalogado, parte del mismo, como monte de utilidad pública. Así, la riqueza forestal de los terrenos mencionados lleva a concluir la importancia que adquiere el suelo a recalificar, en tanto forma parte de una franja de amortiguamiento entre aquéllos y otras superficies las cuales pueden albergar usos más agresivos con el medio ambiente. Se estima necesario, pues, que la superficie a recalificar siga asumiendo tal función aún en el caso en que, finalmente, resulte recalificada como suelo de especial protección agrícola.  
La vegetación actual de la zona está compuesta, exclusivamente, por cultivos de vid, olivos, albaricoques y almendros.  
En cuanto al paisaje, la zona es llana, dedicada, como ya se ha dicho, a cultivos varios. No obstante, colinda con superficies montañosas de alto valor ecológico.  
El Estudio se ha referido a la proximidad del poblado íbero La Bastida.  
Con todo, ha de decirse que se entiende, como ya se ha mencionado, que la vocación del suelo implicado en la modificación de planeamiento propuesta es, en principio, la agrícola antes que cualquiera de las categorías definidas en el artículo 167 de las Normas Urbanísticas. No obstante, deberán estudiarse las cualidades arqueológicas del terreno a recalificar, lo que será, finalmente, refrendado por el informe vinculante emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. Además, para las actividades agrícolas que se implanten sobre los terrenos objeto de recalificación, se estará a lo dispuesto en la ley 2/89, de Impacto Ambiental, y su Reglamento 162/90.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Los mayores impactos que se derivarán de la recalificación de suelo serán, de acuerdo con el Estudio, la afección directa a arbolado frutal y la ocupación de 2000 m² de suelo agrícola por parte de la bodega (AEB), con la pérdida de las capacidades agrícolas del mismo que ello supone.  
El impacto sobre el paisaje ha sido estimado mínimo, lo que se ha fundamentado en la escasa repercusión que tendrá la edificación en el entorno dadas sus reducidas dimensiones.   
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
Respecto al impacto paisajístico, se ha señalado que se estará a lo dispuesto en el artículo 166 de las Normas Urbanísticas del PGOU, el cual especifica numerosas medidas conducentes a atenuar la incidencia de las construcciones anexas a la actividad.  
Parte de las medidas correctoras dispuestas se han referido a las etapas constructiva y de explotación de la bodega. Ello, sin embargo, no se entiende apropiado pues el objeto del EsIA de la recalificación pretendida debiera haber sido la determinación de los impactos derivados del cambio de uso del suelo implicado, atendiéndose a los valores ambientales que alberga el mismo, los cuales presumiblemente motivaron su protección, y a la vocación del terreno para acoger el nuevo uso. Así, cuanto rodea a la propia actividad deberá, o no, ser estudiado en etapas posteriores, siempre en virtud de lo recogido en la legislación ambiental vigente. En este sentido, deberá atenderse a lo dispuesto en el apartado b) del grupo 2 del anexo II de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental.  
Con todo, el terreno objeto de modificación puntual se entiende que sí presenta una vocación clara para los usos a disponer sobre aquél, al abrigo de la nueva calificación urbanística. Esto se concluye después de la constatación de que los valores ambientales existentes en el área no resultan dañados significativamente por tales usos, así como que sus capacidades inherentes (por ejemplo, su capacidad agrológica) aconsejan los mismos.  
Sin embargo, como ya se ha comentado anteriormente, la zona en cuestión adquiere, a razón de su gran proximidad a un espacio de gran valor ecológico, un carácter amortiguador que no puede perder en ningún caso. Es así que, además de ponerse en práctica las medidas de integración paisajística explicitadas en el artículo 166 de las Normas Urbanísticas, las cuales se materializarán especialmente en el área de construcción de la bodega de acuerdo con lo dicho en el Estudio, es necesario que se garantice el mantenimiento de su función como espacio tampón. Esto último se entiende que sí está garantizado bajo la nueva calificación.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental para la ejecución de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior y de la propuesta técnica aceptable de declaración de impacto ambiental emitida por el área de evaluación ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación puntual número 6 del Plan General de Ordenación Urbana del Ayuntamiento de Moixent, promovido por el Ayuntamiento de Moixent, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
. Recordándose la necesidad de que se dé cumplimiento a la normativa urbanística vigente, especialmente en aquello que se refiere al suelo No Urbanizable con Especial Protección .otros valores., se establece que se remitirá informe a esta Dirección General en toda ocasión en la que se desarrollen actuaciones o transformaciones sobre el uso agrícola, u otros compatibles y coherentes con la nueva clasificación urbanística, en una franja interior de 100 metros de anchura, desde el perímetro de la modificación puntual colindante con el suelo forestal existente (por demás suelo No Urbanizable con Especial Protección .otros valores.).  
. Previamente a la aprobación definitiva de la modificación puntual, se requerirá que se informe favorablemente la misma por parte de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, de forma que serán de obligado cumplimiento aquellos condicionantes que tal informe pudiese disponer.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 15 de febrero de 2005.El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 262/04-AIA  
Título: Planta de Cogeneración  
Promotor: CERAMICA NULENSE, SA. (CENUSA)  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte de la Generalitat Valenciana  
Localización: Partida Cardenelles, km 1,8 de la Ctra. Nules . Villavieja, término municipal de Nules (Castellón)  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
CERAMICA NULENSE, SA. (CENUSA), es una industria del sector cerámico. Sus instalaciones de la Partida Cardenelles, del término municipal de Nules (Castellón), se dedican específicamente a la fabricación de pavimentos y revestimientos cerámicos a partir de arcilla, atomizada en las mismas instalaciones.  
El Proyecto objeto de evaluación de impacto ambiental trata la legalización en el régimen especial de producción de electricidad de la Planta de Cogeneración existente en el interior de la Planta industrial de CENUSA en el término municipal de Nules.   
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
Las instalaciones de CENUSA evaluadas se reparten entre los términos municipales de Villavieja y Nules.  
En Villavieja cuentan con una parcela de suelo no urbanizable con Declaración de Interés Comunitario por el procedimiento extraordinario para el almacenamiento de producto acabado. Este almacén cuenta con Declaración de Impacto Ambiental favorable con condiciones, de fecha 8 de agosto de 2000.  
En el término municipal de Nules, CENUSA ocupa dos parcelas a cada lado de la carretera Nules . Villavieja. Al sur, se encuentra la totalidad de la factoría de pavimentos y revestimientos cerámicos, ocupando una parcela de suelo de clasificación urbana y de calificación industrial. Al norte, ocupa una parcela de suelo no urbanizable que en apariencia se viene empleando como parking y almacén de producto acabado. La ocupación de este suelo no urbanizable no se ha sometido a evaluación de impacto ambiental.  
La Planta de Cogeneración, con 6.850 kWe, consta de 10 motores de gas natural con una potencia eléctrica unitaria de 685 kWe.  
Empleando como combustible gas natural, con la Planta de Cogeneración se han venido cubriendo, por un lado, las necesidades eléctricas de la industria, y por otro, se ha venido empleando la energía térmica de los gases de escape para cubrir las necesidades térmicas de los cuatro atomizadores con los que cuenta la industria. Concretamente, los gases procedentes de la combustión del gas natural en los diez motores se emplean en el secado de la barbotina alimentada a los atomizadores, dentro del proceso de fabricación de arcilla atomizada.  
Como quiera que la potencia instalada en la Planta de Cogeneración es superior a la necesaria, tras su inscripción en el régimen especial, la industria verterá el excedente funcionando en paralelo con la red eléctrica intercambiando dinámicamente energía eléctrica, pudiendo volver a funcionar en isla o recibiendo de la compañía eléctrica la energía necesaria para el funcionamiento de la fábrica cuando la Planta de Cogeneración esté fuera de servicio.  
La refrigeración del aceite de los motores se lleva a cabo en torres de refrigeración mientras que el agua de las camisas se refrigera en aerorefrigerantes.  
Únicamente se aprovecha el calor procedente de los gases de escape de los 10 motores, ya que según se señala, por su escaso gradiente térmico, se propone despreciar la posibilidad de recuperar el calor procedente de la refrigeración de los turbos por un lado, y de las camisas de los motores por otro. A pesar de ello, se aporta la Resolución de la Dirección General de Energía por la que se acoge al Régimen Especial de Intslaciones de producción de Energía Eléctrica y se realiza la inscripción previa a la empresa CENUSA, en la que se hace referencia a un escrito de la Agencia Valenciana de la Energía, de fecha 28/10/2003, en el que se señala que se considera correcto el cálculo del rendimiento eléctrico equivalente, el cual resultó superior al 55% que es el rendimiento mínimo exigido para instalaciones basadas en Cogeneración.  
Los gases de escape de los motores .a una temperatura de 489 ºC. serán conducidos a través de conductos calorifugados y posteriormente alimentados a los atomizadores. Para controlar las necesidades energéticas de los atomizadores, se podrá actuar automáticamente de dos formas: regulando por un lado el caudal másico de entrada de gases a los atomizadores actuando sobre las válvulas del by-pass y de entrada al atomizador, y por otro, los atomizadores tienen sus propios quemadores, sólo que funcionarán a carga parcial, proporcionando la energía térmica necesaria para mantener la temperatura de control y de trabajo del atomizador. Además, en caso de que los motores no pudieran dar servicio a los atomizadores, los quemadores que éstos mantienen trabajarán a carga nominal.  
Los by-pass permiten la operación de los motores sin introducir gases calientes en los atomizadores, vertiéndolos directamente a la atmósfera.  
Tramitación administrativa  
En fecha 29 de abril de 2004 se recibe, remitido por la Unidad de Energía y Combustibles de Castellón, el Estudio de Impacto Ambiental de Instalación Cogeneradora.  
En fecha 7 de mayo de 2004 se recibe, remitido por la Unidad de Energía y Combustibles de Castellón el Proyecto y el Estudio de Impacto Ambiental de Instalación Cogeneradora.  
En fecha 5 de agosto de 2004 se recibe, remitido por la Unidad de Energía y Combustibles de Castellón, el certificado de no alegaciones durante el periodo de exposición pública, acompañado de fotocopia de la publicación en el BOP de Castellón.  
En fecha 14 de diciembre de 2004, se procede a informar al promotor del número de expediente asignado y estado del mismo, a la vez que se le solicita:  
. La revisión del EsIA teniendo en cuenta que se trata de una actividad existente, evitando previsiones, proyecciones, etc., dotándolo de una componente de auditoría ambiental, y redactando un nuevo documento Se partirá de la realidad existente, aportando datos sobre emisiones, aislantes, características de las soleras, del almacén temporal de residuos, etc. Se demostrará el cumplimiento de la legislación vigente en materia de residuos (autorizaciones de la producción y gestión), emisiones (libro de registro), vertidos (autorización de vertido al alcantarillado o cauce público), procedencia del agua (registro de pozos), etc.  
. Específicamente, puesto que la planta de cogeneración se encuentra en funcionamiento desde hace tiempo, deberán aportarse:  
. Mediciones de las emisiones de NO, NO2, CO, CO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmósferico. Estas mediciones deberán llevarse a cabo en las chimeneas de los atomizadores y en los by-pass.  
. Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, CO y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año, por lo menos, en los focos que realizan efectiva y habitualmente el vertido (los atomizadores).  
. Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, o en el interior de viviendas o instalaciones que pudieran estar próximas o colindantes.  
. Asimismo se justificará la posible inclusión en los epígrafes 2.g del Anexo 1 ó 2 del Anexo 2 de la línea de conexión con la red eléctrica.  
En fecha 3 de febrero de 2005, el promotor remite un nuevo EsIA y Anexo al mismo en respuesta a la solicitud de documentación realizada.  
Afecciones legales  
La industria solicita la Autorización Administrativa de Instalación Eléctrica otorgada por el Servicio de Industria y Energía de la Conselleria de Empresa Universidad y Ciencia.  
Durante su normal funcionamiento, la Planta de Cogeneración generará emisiones y residuos peligrosos, por este motivo, deberá solicitar o actualizar la autorización administrativa como productor de residuos peligrosos otorgada por el Area de Calidad Ambiental, de esta Conselleria y cumplimentar el libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La Planta de Cogeneración objeto de evaluación, generará principalmente emisiones gaseosas, ruido y, en menor medida, residuos y efluentes industriales. Dada la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que se proyecta llevar a cabo (el interior de una parcela de uso industrial), los elementos ambientales más directamente afectados por el desarrollo del Proyecto serán los propios del medio natural inerte o abiótico (aire, suelo y agua), ya que el medio biótico (flora, fauna y procesos bióticos) y perceptual se verán .en principio. muy ligeramente afectados. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas para los impactos indirectos sobre el medio físico biótico, perceptual y social.  
Con la Planta de Cogeneración se cubrirán, por un lado, las necesidades eléctricas de la industria, vertiendo los excedentes a la red, y por otro, se empleará la energía térmica de los gases de escape para el secado de la barbotina de alimentación a los atomizadores, en el proceso de fabricación de arcilla atomizada.  
Como en éste caso la energía se produce en el mismo centro de consumo, se puede regular la generación en función del consumo eliminando además las pérdidas derivadas del transporte de la electricidad, por lo que la eficiencia energética de este tipo de plantas de cogeneración es mayor frente a otros sistemas de generación eléctrica. Esto es clave para reducir el impacto medioambiental de la generación de electricidad, ya que debido a su elevada eficiencia, a través de la cogeneración se consume menos combustible para generar la misma producción que en otros sistemas. Otro aspecto a destacar es que la descentralización de éste tipo de instalaciones, lo que permite la generación de electricidad cerca de los puntos de consumo, diversificando y asegurando la generación y distribución eléctrica, a la vez que se logra una mayor dispersión inicial de los contaminantes atmosféricos frente a las grandes centrales térmicas convencionales. También es reseñable que la mayor eficiencia de este modo de generar electricidad representa un menor impacto sobre un recurso como es el gas natural.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la industria se encuentra ubicada en una zona sin riesgo de inundación, de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas y de alta accesibilidad potencial a los recursos hídricos, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Identificación y valoración de impactos.  
El Estudio de Impacto Ambiental se lleva a cabo partiendo de la premisa de que la instalación objeto de proyecto se clasifica dentro del grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, y durante la fase de explotación, se considera que las acciones que pueden generar impactos .los factores de impacto. serán únicamente la generación de emisiones gaseosas, residuos, ruidos y vibraciones, siendo por tanto los elementos ambientales susceptibles de ser afectados los propios del medio atmosférico, ya que se señala que la instalación no producirá ningún vertido sólido o líquido.  
Las emisiones gaseosas serán las procedentes de la combustión del gas natural, liberadas por las chimenea del by-pass en los casos puntuales ya comentados o a través de la chimenea del atomizador durante el funcionamiento normal de la instalación.  
No se considera la generación de residuos sólidos, tan sólo se expone la generación de aceites residuales.  
Las fuentes de emisión de ruidos y vibraciones serán las procedentes de las admisiones de aire de refrigeración y combustión, el conjunto del los motogeneradores, las chimeneas de escape (by-pass) y los aerorefrigerantes.  
Se concluye que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto de la ejecución y entrada en funcionamiento de la Planta de Cogeneración es simple, a corto plazo, reversible y recuperable.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
1. Contaminación acústica. Vibraciones.  
El conjunto de los motogeneradores estará confinado en el interior de una sala específicamente acondicionada, que contará con puerta acústica y silenciadores en las admisiones y salidas de aire de ventilación. Por otro lado, se dispondrá un silenciador en cada una de las chimeneas.  
No se señala nada respecto al compresor de gas o los ventiladores de los aerorefrigerantes.  
Los motogeneradores contarán con sistemas individuales para evitar la propagación de vibraciones.  
Se adjunta un Estudio Acústico que se elaboró para determinar las actuaciones a llevar a cabo para reducir el nivel de ruido percibido en el núcleo urbano de Villavieja. Basándose en él, se ejecutó una nave industrial orientada de un modo tal que cumpliera, además de las propias, la función de apantallamiento acústico.  
2. Contaminación atmosférica.  
Las emisiones atmosféricas del proceso de atomización, tal y como se plantea, podrían dividirse básicamente en:  
. Los gases de combustión de gas natural en los motores.  
. Las partículas procedentes del atomizado de arcillas.  
Los focos de emisión serán: las chimeneas de los by-pass cuando los gases de combustión no se introduzcan en los atomizadores, o las chimeneas de los atomizadores cuando los gases se introduzcan en el proceso de atomizado, siendo esta última operación la normal. En éste último caso, las emisiones serán la suma de las procedentes de la combustión del gas natural (básicamente NO, NO2, CO, CO2) y del atomizado de arcillas (básicamente partículas). Es reseñable que, de acuerdo al aumento de la partida correspondiente al consumo de gas detallada en el Estudio Económico, las emisiones derivadas de la inscripción en el régimen especial, siendo cualitativamente similares a las que ya se vienen produciendo, serán cuantitativamente mayores, de lo que se deduce que la Planta de Cogeneración no ha venido funcionando a plena potencia.  
En cuanto a la emisión de partículas, se indica que se cuenta con ciclones y abatidores hidráulicos para el tratamiento de las emisiones de los atomizadores.  
Para asegurar la eficaz dispersión de los contaminantes, en el Estudio de Impacto Ambiental se propone para los by-pass una chimenea de 400 mm de diámetro y una altura de 8 m. Durante el normal funcionamiento, se evacuarán los gases a través de las chimeneas de los atomizadores, de las que no se especifican datos.  
Se adjuntan las analíticas correspondientes a los cuatro atomizadores realizadas por un organismo de control autorizado. Los parámetros analizados se encontraron por debajo de lo establecido en el apartado 27 del Anexo lV del Decreto 833/75, modificado por el RD 547/79, Actividades no especificadas.  
1. Usos del agua y contaminación hídrica.  
El agua necesaria para la refrigeración de los motores se obtiene de un pozo que cuenta con la correspondiente concesión de la CHJ.  
Por lo expresado en el Estudio de Impacto Ambiental, el único efluente procedente de la Planta de Cogeneración serán las aguas de los circuitos de refrigeración. En apariencia, la industria aún no se encuentra conectada a la red de saneamiento, por lo que realiza el vertido a cauce público (Barranco de Font Freda), contando para ello con la autorización de la CHJ.  
2. Contaminación del suelo.  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
Según se indica, los motores, depósitos de aceite, etc., se encuentran sobre una solera de hormigón impermeable, y además se ha previsto un sistema de arquetas y fosos para la recogida y retención de derrames accidentales de aceites. Asimismo, el almacén de residuos peligrosos tiene una solera formada por losas de hormigón fratasado de 20 cm de espesor, con acabado de lámina de cemento.  
3. Residuos generados.  
Durante el funcionamiento de la unidad objeto de proyecto, se generarán una serie de residuos peligrosos además de los aceites usados de los sistemas de lubricación: los posibles derrames, filtros, baterías usadas, envases vacíos residuales, etc.  
Según se indica, la empresa lleva a cabo un almacenamiento temporal previo a la recogida por gestor autorizado de los diversos residuos peligrosos producidos en la factoría. Para ello, se dispone de un almacén de residuos peligrosos adecuadamente acondicionado, cubierto y con solera formada por losas de hormigón fratasado de 20 cm de espesor, con acabado de lámina de cemento.  
4. Programa de Vigilancia Ambiental.  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y modo en que se han de llevarse a cabo la medida de las emisiones e inmisiones gaseosas y del ruido ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes a su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 2.f del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, las instalaciones proyectadas para la producción de energía hidroeléctrica, termoeléctrica y nuclear con excepción de la producida por grupos electrógenos, se encuentran sometidos al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto, y a la vista de todo lo anterior y de la propuesta aceptable de Declaración de Impacto Ambiental formulada por el Jefe del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y el Jefe del Área de Evaluación Ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Planta de Cogeneración, ubicada en el interior de la industria CERAMICA NULENSE, SA. (CENUSA), implantada en la Partida Cardenelles, km 1,8 de la Ctra. Nules . La Villavieja, término municipal de Nules (Castellón), en los términos que establece el Proyecto, los dos Estudios de Impacto Ambiental y el Anexo, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1. Los aceites usados de los sistemas de lubricación, los posibles derrames, filtros, baterías usadas, envases vacíos, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo peligroso, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. La empresa deberá actualizar su inscripción en el Registro de Productores de Residuos Peligrosos, exponiendo las nuevas previsiones en cuanto a volumen y tipología de residuos generados.  
2. En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos:  
. Se tratará de una zona pavimentada, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos.  
. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.  
3. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
4. Los resultados del Programa de vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica (aperturas para ventilación dotadas de silenciadores, etc.) deberá cumplirse lo establecido en el título lV, capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y el Título ll, capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
. La altura de las chimeneas deberá ser claramente superior a la de edificios o estructuras próximas o colindantes, de modo que no se produzcan turbulencias que dificulten la dispersión (efecto rebufo).  
. En las torres de refrigeración se deberá cumplir con la normativa existente de prevención de legionela, Decreto 173/2000 de 5 de diciembre del Gobierno Valenciano, la Orden de 22 de febrero de 2001 y con el Real decreto 909/2001, de 27 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis.  
La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.  
Deberá procurarse recuperar el calor residual contenido en el agua de refrigeración de las camisas de los motores para emplearlo en el proceso industrial.  
5. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, deberá constar de las acciones:  
. Mediciones de las emisiones de NO, NO2, CO, CO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmósferico.  
. Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, CO y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
. El Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera deberá realizarse en todos y cada uno de los focos. No obstante, el autocontrol podrá disminuirse su frecuencia en los focos que habitualmente no funcionan (p.e. chimeneas de by-pass) y deberá realizarse de los focos que realizan efectivamente y habitualmente el vertido.  
. Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, o en el interior de viviendas o instalaciones que pudieran estar próximas o colindantes. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco (5) años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
. Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Ejecución y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
6. CENUSA deberá solicitar la Autorización Ambiental Integrada antes del 1 de enero de 2007, o en el momento que proyecte la realización de alguna modificación que pueda ser considerada como sustancial.  
7. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental..  
Valencia, 15 de febrero de 2005. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 008/05-AIA  
Título: Centro Autorizado de Recepción y Descontaminación de Vehículos Fuera de Uso en Almoradí.  
Promotor: Aprovechamiento y Reciclaje del Automóvil SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Almoradí.  
Localización: Parcela 2E-4, manzana 13 del P.I. .Las Maromas., Almoradí.  
Descripción del proyecto  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la instalación de un desguace de vehículos fuera de uso-automóviles.  
La actividad consiste en la recepción y descontaminación de VFU para proceder a desguazarlos y posterior venta de las piezas en buen estado. La capacidad máxima de tratamiento de la planta se ha determinado en 1.200 toneladas/años.   
Las partes de los vehículos potencialmente contaminantes como baterías, líquidos y aceites lubricantes, serán recogidas y almacenadas temporalmente, para su posterior retirada por parte de empresas especializadas.   
La industria se sitúa en Suelo Urbano de uso industrial, ocupando una superficie de 1.448 m², de los que 468 m² corresponderán a la zona de recepción y descontaminación, y 414 m² a la de almacenamiento. Tales zonas se hallarán a cubierto en el interior de una nave de 936 m².   
Tramitación administrativa  
En fecha 08 de noviembre de 2004, el Ayuntamiento de Almoradí remitió el Proyecto de Actividad, y el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia.  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto de referencia, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante, nº525 de fecha 02 de noviembre de 2004, no habiéndose presentado alegación alguna.  
En fecha 1 de febrero de 2005 se recibe informe de la oficina técnica del Ayuntamiento de Almoradí. El mismo cabe sintetizarse en los aspectos siguientes de mayor relevancia:  
. No existen otras actividades similares en las proximidades que puedan producir efectos aditivos.  
. Las medidas correctoras son las adecuadas a la actividad.  
. El emplazamiento de la actividad se ajusta a la normativa urbanística vigente (suelo urbano de uso industrial).  
Afecciones legales  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará diversos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La actividad estudiada se localiza en el Polígono Industrial .Las Maromas., con lo que el entorno se halla totalmente antropizado, careciendo de valores ecológicos o ambientales relevantes. Cabe destacar que, de acuerdo con el EsIA, el suelo presenta un interés de conservación muy bajo.  
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
La contaminación de suelos y la alteración de la geomorfología se han valorado como impactos moderados. Por otra parte se destaca la generación de residuos peligrosos como un impacto, asimismo, moderado. La actividad genera más de 10 t/año de residuos de tal naturaleza, como son filtros de aceite, baterías, líquidos de frenos, anticongelantes, aceites de motor, dirección, caja de cambios, transmisión e hidráulico, combustibles y fluidos de aire acondicionado.   
1. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado, entre otras, las siguientes medidas correctoras, las cuales se encaminan a minimizar los impactos derivados de la actuación prevista:  
. En las zonas de recepción y descontaminación de VFUs el pavimento será impermeable, y estará provisto de una pendiente tal que facilite la recogida de fugas y derrames, de forma que, por medio de canalizaciones, se alcancen arquetas dispuestas al efecto.   
. Asimismo, en la zona de descontaminación se dispondrá un sistema de extracción de fluidos a descontaminar, así como de recipientes de almacenamiento temporal correctamente identificados.   
. Las canalizaciones comentadas deberán ser independientes de las de recogida de pluviales.  
. Para el control de fugas y derrames, en las áreas en las que se realicen operaciones de carga, descarga, manipulación, almacenamiento o similares se dispondrá una doble barrera estanca de materiales impermeables y estables física y químicamente para las condiciones de trabajo que le son exigibles. Además, estas áreas tendrán impedida el acceso a las aguas pluviales.  
. Durante las operaciones de fragmentado podrán quedar residuos sólidos no peligrosos sobre la superficie en que se desarrollen, para lo que se procederá a barridos periódicos, así como generarse niveles de ruido puntualmente altos. Para esto último se ha dispuesto que tales operaciones se practiquen, únicamente, en horario diurno.  
. Los NFUs serán almacenados en lugar cerrado.  
. Los vehículos ya descontaminados y desguazados se depositarán en la zona de almacenamiento según un orden y limpieza suficientes.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 6-c) del Anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental..  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior y de la propuesta técnica aceptable de declaración de impacto ambiental emitida por el área de evaluación ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad Centro Autorizado de Recepción y Descontaminación de Vehículos Fuera de Uso en Almoradí, promovido por Aprovechamiento y Reciclaje del Automóvil SL., siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Los residuos gestionados, por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. Esto incluye la obtención de las autorizaciones administrativas para la gestión de residuos que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
2. Deberá preverse una zona en el interior de la nave industrial destinada únicamente al almacenamiento en tránsito de los residuos peligrosos recogidos por error y los producidos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.  
3. Deberá instalarse una arqueta separadora de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes de la conexión final de la conducción de aguas pluviales de escorrentía.  
4. Dentro de las acciones propias del Programa de Vigilancia Ambiental:  
. Se realizará una inspección visual periódica del estado del pavimento impermeabilizante.   
. Se revisará periódicamente el estado de los recipientes de almacenamiento de residuos peligrosos, comprobando que no existen defectos estructurales ni fugas.  
. Se realizará un mantenimiento periódico adecuado de las redes de drenaje y los sistemas de recogida y tratamiento de aguas pluviales y derrames (dispositivos de decantación y separación de grasas).  
. Dentro del Programa de Vigilancia Ambiental, se constatará, mediante análisis periódicos (al menos una vez al año), que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de la conexión del colector de salida de la industria con el alcantarillado municipal.  
1. La zona de almacenamiento de residuos peligrosos contará con contenedores independientes y estancos para almacenar baterías y filtros de aceite usados. Asimismo contará con depósitos, también independientes y estancos, para almacenar los fluidos de los vehículos fuera de uso, tales como: aceites usados, combustibles, anticongelantes, líquidos refrigerantes y líquidos de frenos. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión. Las instalaciones se diseñarán y ejecutarán de acuerdo a la ITC-MIE APQ-001, de almacenamiento de líquidos inflamables.   
2. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
3. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Calidad Ambiental, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
4. Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva autorización administrativa.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 22 de febrero de 2005. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 274/04-AIA  
Título: Ampliación de explotación avícola de engorde  
Promotor: Alfredo Alcalá Pérez  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Fuenterrobles (Valencia)  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la ampliación de la actividad avícola de engorde  
Localización: Polígono 12, parcela 221, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de la ampliación de una actividad avícola de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación se localiza en una parcela de 30.000 m². Actualmente existe una superficie construida de 1.500 m², correspondientes a una nave con capacidad para 30.000 aves. Tras la ampliación se construirá una segunda nave, de 1.500 m², con capacidad para 30.000 aves más.  
La actividad consistirá en la recepción de pollos con un día de edad, los cuales se engordarán hasta alcanzar unos 2 kg, momento en que se destinarán a matadero. Se realiza 5-6 ciclos/año. Tras cada ciclo de engorde, se efectuará un vacío sanitario de dos semanas, tras el cual se realiza un nuevo ciclo.  
La ventilación será forzada, dinámica de barrido lateral, realizándose la entrada de aire por la ventana corrida existente en un lateral.  
Los pollos se engordan sobre cama de yacija. Se generará 1400 Tm de gallinaza/año, que será retirada de la explotación tras cada ciclo de engorde, utilizándose en champiñoneras o como enmienda orgánica en campos de cultivo. Se aporta contrato de retirada de estiércol, suscrito con la empresa Reciman Sociedad Coop., con DIF 16.198.087-F, con domicilio social en la calle Federico Muelas, 8, de Villalpardo (Cuenca), y con vigencia para cinco años a contar desde el 1 de enero de 2004. Para facilitar la recogida del estiércol y poder almacenarlo en caso de que no se pudiese realizar su retirada inmediata, se construirá en un extremo de la nave un estercolero totalmente estanco, a base de solera de 15 x 15 m., con pendiente hacia fosa de recogida de lixiviados.  
Los cadáveres que se produzcan en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto. Se dispondrá de contenedor homologado para depositar los animales muertos hasta su retirada.  
Como medidas higiénico-sanitarias a establecer en la explotación, se incluye la utilización de sistema a presión para la desinfección de vehículos que accedan a la explotación, consistente en el uso de una mochila con desinfectante. Se colocará en las puertas de entrada a la nave pediluvios. En los huecos de las ventanas de la nave se colocará una tela pajarera para evitar la entrada de animales vectores de enfermedades. Se dispone de vallado perimetral de la explotación.  
El abastecimiento de agua potable se realiza desde la red municipal de aguas potables de Fuenterrobles.  
La explotación se localiza a 1.300 m. del núcleo de población.  
Tramitación Administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente.  
El Proyecto de Actividad y Expediente Municipal es remitido por el Ayuntamiento de Fuenterrobles en fecha 4 de noviembre de 2004.  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 196, de 18 de agosto de 2004, sin que se haya presentado alegaciones.  
2. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria.  
En fecha 25 de enero de 2005 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, ampliación a la documentación presentada, relativa a la justificación del cumplimiento de la Declaración de Impacto Ambiental dictada en sentido favorable por la directora general de Gestión y Planificación del Medio en fecha 28 de junio de 2000, para la actividad inicial, sujeta al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
. Se construirá vertedero para el posible almacenamiento de la gallinaza en el caso de no poder ser retirada por empresa especializada. Estará construido con materiales impermeables incluyendo poceta de recogida de posibles lixiviados.  
. Se construirá fosa de cadáveres, perfectamente aislada y sin filtraciones para la eliminación de las bajas que se produzcan en la explotación, tal como se indica en el Estudio de Impacto Ambiental, para utilizarla en caso de que no sea posible la retirada de las bajas por empresa especializada en eliminación de cadáveres.  
. Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación.  
. La explotación deberá disponer de vallado perimetral construido con materiales que se integren armónicamente con el paisaje o elementos de mimetización natural, tales como barreras vegetales con el fin de minimizar el impacto paisajístico creado.  
. La explotación contará con las medidas higiénico sanitarias exigidas en la legislación vigente en la materia.  
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el manejo de la explotación, así como en el destino de los residuos.  
Se solicita además informe en el que se demuestre que la actividad no es potencialmente contaminante del subsuelo, bien justificando la impermeabilidad de los terrenos sobre los que se asientan o bien aportando certificado de estanqueidad e impermeabilidad de los elementos de la instalación, así como estudio de viabilidad agronómica de los vertidos.  
La ampliación solicitada se recibe en fecha 15 de febrero de 2005, en la cual se declara:  
. Actualmente no existe estercolero, aunque en el extremo de la nave existente se dispone de una superficie pavimentada a base de solera de hormigón de 15 cm de espesor, en la que en un caso excepcional se podría almacenar la gallinaza hasta el momento de ser retirada. Se pretende realizar con las obras de ampliación un estercolero a base de plataforma hormigonada con pendientes hacia fosa de lixiviados.  
. La eliminación de cadáveres no se realiza en fosa de cadáveres, sino retirándose a través de empresa gestora autorizada a tal efecto, depositándose los cadáveres en contenedor homologado hasta su retirada por dicho gestor.  
. No se dispone de vado sanitario, utilizando en su defecto sistema de desinfección de los vehículos que acceden a la explotación, consistente en la utilización de mochila a presión con desinfectante.  
. La explotación dispone de vallado perimetral de tela metálica y altura 1,8 m.  
. La explotación cumple con la legislación vigente en materia de adopción de las medidas higiénico-sanitarias exigidas por la legislación vigente. Se aporta copia de compromiso de cumplimiento de la Ley de Ganadería de la Comunidad Valenciana y del resto de normativa que afecta a al actividad de cría de broilers.  
. No se aporta estudio de viabilidad agronómica de los vertidos, ya que se declara que no se realiza ningún vertido asociado a la actividad. La gallinaza es retirada por empresa ajena a la explotación. La superficie interior de la nave se encuentra pavimentada en su totalidad, mediante solera de hormigón, la cual evita cualquier infiltración.  
Informes sectoriales  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:  
. Informe favorable del Aparejador Municipal, en el que se indica que el emplazamiento para la actividad solicitada entra en contradicción con los usos permitidos en el proyecto de Plan General que existe en el Ayuntamiento por estar ubicado en Suelo No Urbanizable de Protección de Acuíferos, aunque existe informe jurídico donde se dice que no está vigente el plazo de suspensión de licencias, no obstante habrá de justificarse el cumplimiento de la ordenanza aprobada en Pleno, que dice: ....Las instalaciones agrícolas, ganaderas u otras directamente relacionas con ellas, podrán ser consideradas como usos compatibles En Suelo No Urbanizable de Protección de Acuíferos) siempre que demuestren que no son potencialmente contaminantes del subsuelo bien justificando la no permeabilidad de los terrenos sobre los que se asientan o bien aportando certificado de estanqueidad e impermeabilidad de los elementos de la instalación (fosas, estercoleros, etc.), y en todo caso el estudio de viabilidad agronómica de los vertidos (purines, estiércoles, etc). Por lo que el informe favorable queda condicionado a la presentación de la documentación justificativa indicada anteriormente.  
. Información pública en el tablón de edictos del Ayuntamiento y a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
. Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.  
. Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
. Informe favorable del Ingeniero Técnico Industrial.  
Afecciones legales  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según Normas Subsidiarias municipales.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se relaciona los factores del medio susceptibles de ser impactados, entre los que se incluye: Aire, Agua, Suelo, Vegetación, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.  
Los elementos ambientales más relevantes susceptibles de ser afectados por el proyecto son: el Agua, superficial y subterránea por alteraciones de sus características físicas, químicas y biológicas, como consecuencia de la presencia de materiales sueltos fácilmente erosionables, y vertidos incontrolados de cualquier tipo de residuos; el Aire, por contaminación por olores, emisión de polvo y ruidos; el Suelo, por contaminación, asociada a una gestión inadecuada de los residuos generados en la explotación.  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.  
Identificación y valoración de impactos.  
La valoración de impactos se ha llevado a cabo a partir de matrices de cruce entre las acciones susceptibles de producir impacto, en la fase de elaboración, construcción y funcionamiento y los elementos del medio susceptibles de verse afectados por ellos, el resultado es una valoración cualitativa de los impactos ocasionados por la actuación.  
Se considera que, en general, los impactos negativos durante la fase de funcionamiento son poco relevantes, valorándose el impacto final del proyecto como positivo.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha establecido una serie de medidas correctoras, tanto para la fase de construcción como de funcionamiento, entre las que se incluye:  
. Para minimizar el impacto visual que pueda ocasionar la explotación en el entorno, se plantará una barrera vegetal, constituida por cipreses (Cupressus sempervirens).  
. Para facilitar la recogida de la gallinaza y poder almacenarlo en el caso de que no se pudiese realizar su retirada inmediata, se construirá, en un extremo de la nave, un estercolero totalmente estanco, de solera de 15 x 15 m., con pendientes hacia una fosa de recogida de lixiviados.  
El Programa de Vigilancia Ambiental propone hacer especial hincapié en la revisión del estado del vallado perimetral y puertas de acceso a la explotación, asegurar la correcta y constante ventilación y renovación del aire del interior de la nave, y comprobación del estado y posibles roturas de la tela pajarera colocada en las ventanas, con el fin de evitar la entrada de animales vectores de enfermedades.  
La actividad se considera viable desde el punto de vista medioambiental, siempre que se adopten las medidas preventivas y correctoras establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como en esta Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior y de la propuesta técnica aceptable de Declaración de Impacto Ambiental emitida por el área de evaluación ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ampliación de la granja avícola de broilers, situada en el término municipal de Fuenterrobles (Valencia), promovida por Alfredo Alcalá Pérez, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
. Se dispondrá de estercolero en la explotación (tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana), perfectamente impermeabilizado, con ligera pendiente, de manera que se canalicen los posibles lixiviados que puedan generarse en el montón, hacia poceta de recogida de lixiviados. Se diseñará, tal y como se describe en el Estudio de Impacto Ambiental, mediante solera de hormigón de 15 x 15 m. con pendientes hacia fosa de recogida de lixiviados.  
. Se asegurará la correcta impermeabilización de las naves donde se alberga los pollos, así como del estercolero.  
. Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a la nave, tal como malla metálica o similar.  
. A la entrada de la explotación se colocará sistema de desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.  
. Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.  
. Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano, por lo que, y previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá presentar ante esta Dirección General y ante el Organo Sustantivo, contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa gestora autorizada a tal efecto.  
. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 25 de febrero de 2005. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 328/2004-AIA   
Título: Plan Especial de Reserva para Ampliación de Suelo Dotacional Docente en Hurchillo . Orihuela  
Promotor: Ayuntamiento de Orihuela  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Orihuela y CTU   
Localización: Pedanía de Hurchillo, término municipal de Orihuela  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto persigue la ampliación de terrenos de reserva con uso dotacional, para la construcción de un nuevo centro de Educación Infantil y Primaria, en la pedanía de Hurchillo, perteneciente al municipio de Orihuela.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La construcción del nuevo Centro Escolar se realizará sobre dos parcelas existentes, situadas en suelo urbano, afectadas a uso Dotacional Escolar y con un edificio pre-existente (C.P. Manuel Riquelme) con todos los servicios urbanos de infraestructuras en funcionamiento, con una superficie total de 3.294,35m², a las que se quiere sumar una tercera parcela colindante, de propiedad municipal, con una superficie de 1.499,77m², calificada como Suelo No Urbanizable de Explotación, y que es objeto de este Plan Especial para su Reclasificación en el PGMOU de Orihuela como Suelo Urbano destinado a Uso Dotacional Docente.  
3. Alternativas  
Las posibles alternativas, frente a la solución adoptada, quedan condicionadas por las características propias del proyecto, donde la decisión de reclasificar suelo se justifica en la necesidad de ampliar el equipamiento escolar existente.  
Tramitación Administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 3 de enero de 2005 el Ayuntamiento de Orihuela remitió una copia de la documentación técnica, certificación de la aprobación provisional y resultado del trámite de Información Pública relativo al proyecto de Plan Especial de Reserva para Ampliación de Suelo Dotacional Docente en Hurchillo . Orihuela, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según Edicto publicado en el DOGV nº4.831, de 31 de agosto de 2004.  
Durante el periodo de Información Pública no se presentó ninguna alegación, según consta en los certificados emitidos por el secretario general del Ayuntamiento de Orihuela.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se ha solicitado al Ayuntamiento de Orihuela información o documentación complementaria.  
Informes Sectoriales  
No se han solicitado Informes Sectoriales.  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, se observa que la actuación no resulta incongruente con ninguno de ellos. La propuesta no afecta de manera directa a cauces de ríos o barrancos. No se afecta de manera directa a Espacios Protegidos por una legislación sectorial propia en material ambiental. No presenta afecciones derivadas por infraestructuras territoriales.  
2. El Estudio de Impacto Ambiental no hace referencia a la adecuación y protección del proyecto respecto a las vías pecuarias. Sí afirma afectar, en el límite norte de la parcela, a una carretera, que no identifica como una Vía Pecuaria, de la que dice: .el tramo con fachada el colegio Manuel Riquelme corresponde a vía cedida al Ayuntamiento de Orihuela, por lo que tiene categoría de calle, con alineación a fachada según el Plan General..   
3. El Estudio de Impacto Ambiental no realiza un estudio de la posible afección al patrimonio histórico y cultural del área del proyecto. Tampoco se han propuesto medidas preventivas para evitar la afección de bienes patrimoniales desconocidos que pudieran aparecer durante la ejecución de las actuaciones propuestas.  
En cualquier caso, no consta en el expediente informe de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. La zona de Suelo No Urbanizable que se propone clasificar como Suelo Urbano comprende una parcela de borde urbano, lindante con una serie de traseras de viviendas rurales y con campos abancalados de cultivo de cítricos.  
2. El Estudio de Impacto Ambiental afirma que la parcela se encuentra totalmente explanada y que está ocupada, en la actualidad, por los restos de una pista de voleibol en desuso.  
Se debería, además, haber mínimamente realizado una descripción completa del Medio Inerte y Biótico para la debida comprensión del lugar y sus condiciones ambientales. No resulta adecuada la valoración de la fauna y la vegetación, aun tratándose de un entorno altamente antropizado. Los terrenos afectados por la reclasificación corresponden a una zona de relieve plano, y el suelo afectado por el proyecto posee la más alta capacidad agraria. No se han observado riesgos ambientales asociados a la localización propuesta aparte del riesgo sísmico común a la zona Sur de la Provincia de Alicante. No se incluye el área entre las zonas de riesgo de inundaciones.  
1. Los terrenos objeto de reclasificación se encuentran situados junto a áreas ya consolidadas por la edificación, integradas en el paisaje de borde urbano, de la pedanía rural de Hurchillo. El ámbito de actuación posee una fácil conexión a los distintos servicios urbanos y acceso desde la carretera Hurchillo-Bigastro, a través de la parcela original del colegio.  
2. Respecto a la depuración de las aguas residuales, en la actualidad ya existe conexión con la red de saneamiento de Hurchillo, que esta conectada e la EDAR de Orihuela, en cuanto al destino final del vertido. No obstante, al tratarse de un uso dotacional, donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o un mayor volumen de aguas residuales.  
El sistema actual de drenaje de la parcela y de las situadas al Sur del área de actuación se apoya en una acequia existente en el límite oeste de la parcela, con una servidumbre de 4m, que se debe respetar.  
. No se aporta información sobre la gestión, tratamiento o depósito de los residuos sólidos inertes generados durante la fase de ejecución, ni respecto a la gestión de los residuos sólidos urbanos en la Pedanía de Hurchillo.  
. Las principales medidas correctoras se apoyan en el control de la contaminación sobre el medio físico siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, que no entren en contradicción con la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por tanto, y a la vista de todo lo anterior y de la propuesta aceptable de Declaración de Impacto Ambiental formulada por el Jefe del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y el Jefe del Área de Evaluación Ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el Plan Especial de Reserva para Ampliación de Suelo Dotacional Docente en Hurchillo . Orihuela, promovido por el propio Ayuntamiento de Orihuela, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
Las Vías Pecuarias que atraviesan Hurchillo deberán identificarse en el Estudio de Impacto Ambiental y grafiarse debidamente, manteniendo su trazado y anchura legal, correspondiéndose con bienes de dominio público adscritos a la Red Primaria.  
Teniendo en cuenta la entidad del documento que se tramita, que se trata de un suelo de escasa superficie, y que el proceso de urbanización de mismo no será evaluado ambientalmente por la Dirección General de Gestión del Medio Natural, se apuntan diversas consideraciones que debería recoger dicho documento para minimizar los impactos ambientales derivados de la actuación proyectada:  
Deberían proponerse medidas preventivas tendentes a proteger y conservar los posibles elementos o restos arqueológicos desconocidos que pudieran aparecer durante la ejecución de los trabajos preliminares a la construcción del Centro Escolar. No obstante, se estará a los criterios que la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte establezca en el marco de sus funciones y competencia en la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante.  
Se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos de cultivo colindantes. En caso de almacenamiento temporal de materiales pulverulentos, se indicarán las medidas a adoptar para evitar la formación de nubes de polvo debido a la acción del viento.  
Se llevará a cabo una recogida selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y construcción, debiendo gestionar cada uno de los residuos generados conforme a sus características fisico-químicas. Se deberá definir un área donde depositar los contenedores destinados al efecto, indicando las medidas a adoptar para evitar las posibles fugas, vertidos accidentales, derrames, etc. que pudieran producirse durante el almacenamiento temporal de los mismos.  
El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
. Se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Dichos trabajos deberán realizarse sobre una solera impermeable, terminada con una pendiente dirigida hacia una cuneta o canalón para la recogida y vertido de las posibles fugas y derrames a una cubeta impermeable. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
En caso de que los cultivos colindantes se hayan vistos afectados durante las obras de urbanización o edificación, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
Se optará por la reutilización de la tierra vegetal retirada con motivo de los movimientos de tierras realizados, bien en la zona verde del nuevo dotacional bien para otros usos externos al proyecto. Se definirá el lugar y condiciones de almacenamiento de las misma, con el fin de grantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado o desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier tipo de residuo. Deberán ser entregados a empresas autorizadas para su correcta gestión, como puede ser el compostaje de los mismos  
2. Se considera necesario proponer un Programa de Vigilancia Ambiental que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, contemplando, al menos, los controles que se expresan a continuación, indicando así mismo los indicadores de impacto, el tipo de control a realizar, la periodicidad de los mismos y las medidas a adoptar en caso de desviaciones sobre las previsiones iniciales:  
. Control de la ocupación de los terrenos colindantes al suelo urbano propuesto y de las zonas no habilitadas para el almacenamiento de materiales y residuos generados.  
. Control sobre la ubicación de la maquinaría y los trabajos de mantenimiento de la misma.  
. Control sobre el mantenimiento de las propiedades de la tierra vegetal.  
. Control sobre el ruido generado durante las obras de urbanización y construcción.  
. Control sobre las especies vegetales plantadas en las zonas verdes y seguimiento de su crecimiento.  
. Control sobre la aparición de restos arqueológicos o elementos merecedores de protección.  
. Control de la gestión de los distintos tipos de residuos generados y sobre los materiales empleados en las obras.  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental..  
Valencia, 25 de febrero de 2005. director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Marín.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 044/2002AIA  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Objeto proyecto: Encauzamiento y corrección del talud del barranco Moreno.  
Localización: Barranco Moreno a su paso por la población de Bicorp (Valencia).  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es realizar la corrección del talud que sufrió un deslizamiento el 15 de agosto de 1998 y además encauzar las aguas del barranco en ese punto, con el fin de garantizar la estabilidad de la ladera.  
Características de las obras:  
. Ejecución de encauzamiento de sección en .U. mediante estructura de hormigón con unas dimensiones libres de 14 m. de luz y 6 m. de gálibo, en 235 m. de longitud, con capacidad de diseño correspondiente a la avenida de 500 años de periodo de retorno. Se variará el trazado del cauce en ese tramo.  
. Demolición de los restos de inmuebles localizados en la parte superior del talud deslizado, rellenando el trasdós del encauzamiento y ejecutando el terraplén de pendiente suavizada. La protección de los taludes restaurados se realizará mediante ejecución de red de drenaje superficial y plantación de especies arbustivas. En este terraplén se ejecutará un viario peatonal que permita conectar sendas márgenes del barranco con continuidad mediante un camino de servicio de 4 m. de anchura paralelo al barranco por su margen derecha y con un murete de 1,5 m. de hormigón para contener las tierras del terraplén proyectado. En el terraplén de la margen derecha se establecerá un parque para el pueblo con pendiente de 20º escalonada por la senda peatonal y muro de mampostería en seco.  
. Ejecución de transiciones del encauzamiento mediante unas aletas de hormigón armado en zapata corrida de 0,8 m. de canto de hormigón armado y constituidas por muros de 6,8 m. de altura con espesor constante de 0,7 m.  
. Reposición del desagüe de alcantarillado de la población de Bicorp.  
. Durante la ejecución del cauce se instalará una tubería de PVC de diámetro nominal 400 mm de desvío del cauce.   
Tramitación administrativa y resumen de los informes recibidos  
Por parte de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes se remitió el proyecto y el correspondiente Estudio de Impacto Ambiental, así como certificado de información pública del Ayuntamiento de Bicorp, en el que se indicaba que no se habían producido alegaciones (B.O.P. nº 282 de 27-11-2001). La propuesta consistía en un encauzamiento mediante bóveda de hormigón armado.  
Se efectuaron consultas a los siguientes organismos:  
. Servicio de Prevención y Planificación de la Dirección General de Interior:  
Se considera que la solución adoptada no es la más adecuada, teniendo en cuenta los posibles riesgos posteriores en caso de colapso por parte de la bóveda, siendo más adecuada cualquier solución que permitiese respetar el cauce actual del barranco.  
Se recomienda que en el proyecto de ejecución se exija el cumplimiento estricto de la Norma de Construcción sismorresistente, incluyendo un apartado específico con el título de .Acciones sísmicas. en el que figuren los valores, hipótesis y conclusiones adoptadas en relación con dichas acciones.  
Se recomienda igualmente que se realicen de nuevo los cálculos del caudal de avenida, teniendo en cuenta series más largas de precipitaciones en la zona, considerando los episodios de lluvias de octubre 1982 (máximos de precipitación diaria en dicho año).  
. Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria: se informó que no afectaba a ninguna vía pecuaria, no afectan a terrenos forestales y las medidas de restauración se consideran adecuadas y por parte del técnico del medio natural se indica que sería deseable plantear alternativas más blandas a la corrección de la inestabilidad del talud de forma que se favoreciera el mantenimiento de la naturalidad del curso y sus riberas, así como la integración natural y paisajística de las posibles estructuras de corrección propuestas. Se indica que en a red hidrográfica de ríos de La Canal existen poblaciones bien conservadas de Mauremys leprosa.  
Se remitió el informe del Servicio de Planificación y Prevención al promotor para su informe y consideración, recibiéndose respuesta en el siguiente sentido: respecto a las acciones sísmicas se ha comprobado que se comporta bien en todas las hipótesis de carga, se han realizado cálculos hidrológicos e hidráulicos más ajustados y respecto a la solución de corrección del talud mediante muro de gaviones se desestima por la necesidad de sobrexcavar en la zona del deslizamiento lo que podría provocar nuevos deslizamientos.   
Se remitió al Servicio de Planificación y Prevención el informe del promotor para su estudio e informe, y el referido Servicio remitió informe en el que se insistía en la necesidad de incluir el apartado de acciones sísmicas preceptivo, y en que la solución adoptada de bóveda no se consideraba la más adecuada.  
Por la Conselleria de Infraestructuras y Transporte se remite un ejemplar del proyecto de la nueva solución, reflejada anteriormente en el apartado de descripción del proyecto, así como un ejemplar del Estudio de Impacto Ambiental correspondiente y copia de los certificados emitidos por la secretaría del ayuntamiento de Bicorp y el subsecretario de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte en los que se indica que se ha sometido a información pública y no se han presentado alegaciones al mismo.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
El barranco Moreno a su paso por la población de Bicorp discurre muy encajado entre materiales Cuaternarios aluviales y terciarios margosos, dejando unos taludes en el margen derecho del cauce de grandes dimensiones que limitan el municipio.  
En el margen izquierdo del cauce se disponen cultivos de secano y de cítricos, en cuyos taludes se disponen restos de formaciones riparias arbustivo-arbóreas de almeces (Celtis australis) y olmos (Ulmus minor). Existe un ejemplar de gran porte de Celtis australis y dos grandes ejemplares de algarrobos (Ceratonia siliqua).  
En el lecho del cauce se puede observar una vegetación dominada por zarzales (Rubus ulmifolius), adelfares (Nerium oleander) y cañaverales (Arundo donax).  
El talud del margen derecho del barranco está ocupado por una vegetación tipo aliagar en la que abundan los ejemplares de almeces. También es posible distinguir en algunos tramos numerosos ejemplares de Punica granatum (granados), Opuntia sp.(chumberas) y Agave americana (piteras). En el margen derecho existe también un muro de contención de hormigón en el que se plantaron ejemplares de Populus nigra (chopos).  
La zona presenta un riesgo de deslizamiento muy alto.  
2. Identificación y valoración de los impactos.  
La actuación pretende estabilizar un talud junto al barranco Moreno que sufrió un problema de deslizamiento. Se han estudiado diversas alternativas desechándose la instalación de un muro de gaviones por presentar inconvenientes constructivos que la desaconsejan: necesidad de excavación que puede afectar a la estabilidad del talud. Igualmente se desechó la alternativa inicialmente planteada relativa a la bóveda por los inconvenientes indicados por el Servicio de Prevención y Planificación.  
La alternativa escogida modificará el paisaje de manera relevante en una zona localizada y que se encuentra alterada en gran parte. Es posible adoptar medidas correctoras que permitan una mejor integración paisajística de la obra. El impacto sobre la fauna se estima moderado al tratarse de una zona bastante antropizada. Sobre la vegetación el impacto se considera importante aunque puntual por la afección a tres ejemplares de gran porte de almez y algarrobos y por la afección a restos de olmedas con almeces.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Como medidas correctoras se destacan las siguientes:   
. Revegetación del terraplén a crear en la margen derecha del barranco Moreno y creación de zona verde.  
. Se ejecutarán cunetas de guarda en cada uno de los bancales formados. Las cunetas recogerán el agua captada por cada bancal, gracias a la pendiente que se dará a cada uno de ellos, transportándola entre éstos por medio de la instalación de bajantes prefabricadas de hormigón en masa, que se conectarán mediante arquetas de hormigón en masa.  
. Se contempla en el estudio la medida de transplante del almez o llidoner de gran porte.  
Se indica que los materiales necesarios para las obras procederán de canteras y de préstamos de propietarios particulares.  
Se considera necesario introducir una serie de modificaciones respecto a la revegetación de la zona para conseguir una adecuada integración paisajística, así como garantizar un correcto transplante de los ejemplares arbóreos de gran porte a afectar. Estos trabajos se considera necesario que sean supervisados por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria.  
Se considera necesario introducir medidas complementarias para evitar el deterioro del medio natural: origen de los materiales y destino de los sobrantes.  
Respecto a la posible afección al patrimonio cultural se ha revisado la información disponible en la base de datos de la Conselleria de Cultura y se ha comprobado la posible afección a algunos elementos etnológicos como son las balsas de riego de Los Moreno y de la acequia río Mengual, así como acueducto acequia río Mengual. Teniendo en cuenta esta posible afección y que el Estudio no ha contemplado la posible afección al patrimonio cultural se estima necesaria la obtención de informe favorable de la Conselleria de Cultura.  
Se considera necesario adoptar alguna medida de integración paisajística de los muros y lechos de hormigón del encauzamiento a realizar siempre y cuando no se comprometa la estabilidad de los taludes ni el funcionamiento hidráulico del cauce.  
Afecciones legales  
Se afecta al dominio público hidráulico, al afectar al cauce del barranco Moreno.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el Anexo I apartado 8 f del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental..  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior y de la propuesta técnica aceptable de declaración de impacto ambiental emitida por el Área de Evaluación Ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Encauzamiento y corrección del talud del barranco Moreno a su paso por la población de Bicorp (Valencia) y cuyo promotor es la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
Segundo  
Condicionantes para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad:  
1. El replanteo de las obras se supervisará por el técnico competente a tal efecto designado por el director Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda en Valencia, por si es necesario adoptar medidas preventivas o correctoras respecto a la fauna y vegetación, y para reducir la afección sobre las mismas.  
2. Se procederá al transplante, por empresa especializada, de los ejemplares de gran porte de Celtis australis (almez o llidoner) y algarrobos (Ceratonia siliqua) situados en la margen izquierda del barranco al inicio de la actuación. Estos trabajos se supervisarán por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria.  
3. En la revegetación de los taludes se utilizarán especies forestales y de cultivo tradicional propias de la zona, evitando el uso de especies de jardinería tales como el Ibisco, la altea, etc. para conseguir una buena integración con el entorno.   
Se recomiendan las siguientes especies: Celtis australis (almez o llidoner), Ulmus minor (olmo), Pinus halepensis (pino carrasco o blanco), Quercus rotundifolia (carrasca o encina), Ceratonia siliqua (algarrobo), Olea europaea (olivo), Punica granatum (granado), Pistacia lentiscus (lentisco), Rhamnus alaternus (aladierno), Juniperus oxycedrus (enebro de miera o cade), Quercus coccifera (coscoja), Rosmarinus officinalis (romero), Smilax aspera (zarzaparrilla), Hedera helix (hiedra), Rubia peregrina (rubia), Nerium oleander (adelfa), Populus nigra (chopo) y Populus alba (álamo).  
Los taludes se sembrarán con especies herbáceas de rápido crecimiento adaptadas a las condiciones ecológicas de la zona. Los trabajos se supervisarán por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Valencia de esta Conselleria.  
4. El origen de los materiales para los rellenos será de explotaciones legalizadas, y el destino de los materiales sobrantes serán vertederos legalizados.  
5. El proyecto deberá cumplir lo indicado en el informe del Servicio de Planificación y Prevención de la Dirección General de Interior respecto al riesgo sísmico.  
6. En la medida de lo posible y siempre que no se comprometa la estabilidad de los taludes y el funcionamiento hidráulico del cauce se adoptarán medidas de integración de los muros y lecho de hormigón del cauce: embeber cantos rodados en las losas o soleras, uso de hormigón impreso simulando escollera en muros, mampostería hidráulica, etc.  
7. Respecto a la posible afección al patrimonio cultural se obtendrá informe favorable de la Conselleria de Cultura de acuerdo con lo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Cuarto  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Quinto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 28 de febrero de 2005.. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML