Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2643, del 12-12-1995 (1995/836931)

RESOLUCIÓ de 23 de novembre de 1995 de la directora general de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual ordena la publicació de la part dispositiva de diverses declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2643

Data del DOGV
:   12-12-1995

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1995/836931

CVE


Data del document
:   23-11-1995

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIó de 23 de novembre de 1995 de la directora general de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual ordena la publicació de la part dispositiva de diverses declaracions d'impacte ambiental.
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i el Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de publicar la Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Seguint la mateixa línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i el reglament que té, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de publicar la Declaració d'Impacte Ambiental i, en particular, al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Per tot això, resolc
  
  
Article únic
  
Publicar al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, les declaracions d'impacte ambiental relacionades a l'annex, dictades als expedients que igualment es relacionen.
  
  
València, 23 de novembre de 1995.- La directora general de Calidad Ambiental: Gloria Arnandis Boix.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 035/95-AIA sobre projecte d'execució de la línia elèctrica a 132 kv. quàdruple circuit E.S./La Punta-L/Font de Sant Lluís-Grau a La Punta (València) el promotor del qual és Iberdrola, SA.
  
Vist que el promotor va presentar en aquesta Conselleria l'estudi d'impacte ambiental a fi d'iniciar el procediment a través del tràmit de consultes al mateix temps que era presentat oficialment en el Servei Territorial d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Indústria i Energia com a òrgan amb competència substantiva.
  
  
Segons allò disposat en l'article 17 i següents del Decret 162/1990, es va consultar la Direcció Territorial de Medi Ambient, Ajuntament de València, Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Comissió Territorial d'Urbanisme de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
  
Vist que de les consultes efectuades, solament han sigut remesos els següents informes:
  
- Comissió Territorial d'Urbanisme: "...tot això resulta compatible amb l'ús d'horta previst en el planejament, ja que la seua incidència es limita a l'ocupació física de les torres metàl.liques de substentació".
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic:
  
a) Unitat Tècnica d'Arqueologia: "...en data 13 de juliol de 1994, la secretària de l'Associació de Veïns de la Punta "La Unificadora", com a conseqüència, entre d'altres, del projecte de construcció d'una central elèctrica a la dita pedania ens va sol.licitar informació sobre els requisits i característiques específiques que han de reunir les barraques per a ser declarades béns d'interés cultural, a fi de poder preservar aquesta zona d'horta. En l'informe que es va realitzar des d'aquest servei es manifestava que el mateix Pla General d'Ordenació Urbana de la ciutat de València ja la protegia en donar a aquesta zona la qualificació de zona d'especial protecció agrícola, cosa que comporta uns usos prohibits entre els quals es troba la seua utilització industrial".
  
b) Unitat d'Inspecció del Patrimoni Històric Artístic de la Direcció Territorial de Cultura de València: "...a la zona d'actuació no hi ha cap bé immoble afectat per expedient de bé d'interés cultural".
  
  
Vist que l'objecte del projecte és la instal.lació de la línia aèria de transport d'energia elèctrica en quàdruple circuit a la tensió de 132 kv, que Iberdrola, SA projecta per a augmentar la potència i la qualitat de servei, a la zona de La Punta. Segons els estudis realitzats per Iberdrola, SA, sobre l'alimentació elèctrica a la província de València en l'horitzó de 1995, cal la construcció d'una nova subestació a La Punta, a la qual fa falta dotar de la línia corresponent i on s'enquadra la línia objecte d'aquest projecte.
  
  
La nova línia serà una entrada-eixida de la línia actual de Font de Sant Lluís-Grau. Per causa d'aquesta línia s'hauran de modificar els dos suports anteriors al de l'entroncament, números 12 i 13 més un de nou entre les obertures 11-12, tot això a la línia Font de Sant Lluís-Grau, quàdruple circuit amb una longitud de 702 metres i des de la torre d'entroncament situada entre els suports 13-14 a 10 metres del número 13 formarà alineació amb la futura subestació de La Punta de 232 metres.
  
Vist que l'expedient complet ha sigut remés a través del Servei Territorial d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Indústria i Energia de València com a òrgan amb competència substantiva. La documentació remesa està formada per un projecte d'execució de línia elèctrica a 132 kv, quàdruple circuit E.S./La Punta-L/Font de Sant Lluís-Grau, estudi d'impacte ambiental i resultat de la informació pública de la dita documentació. El tràmit d'informació pública ha tingut lloc mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 72 de 25 de març de 1995. Durant el període d'informació pública s'han presentat reclamacions de l'Associació de Veïns de La Punta "La Unificadora", segons un escrit del director territorial, i que s'han adjuntat a la documentació presentada,
  
Vist que les al.legacions presentades, de forma succinta, indiquen:
  
1. Al.legació al projecte de línia elèctrica 132 kv. E.S. La Punta-L/ Font de Sant Lluís-Grau (València):
  
- La instal.lació d'un traçat d'alta tensió en sòl no urbanitzable d'especial protecció agrària SNU PA-1, que segons el PGOU de València i la Llei 4/1992 de 5 de juny, sobre sòl no urbanitzable, no es permet aquest tipus d'instal.lacions o usos en aquest sòl.
  
- No s'hi presenten els estudis de localitzacions alternatives ni la justificació del motiu de l'elecció precisament d'aquesta localització del traçat ni per què s'han descartat les altres possibilitats.
  
- No estar d'acord amb les consideracions efectuades sobre sòl i vegetació que es fan en les pàgines 5 i 6 de l'estimació com a les seues conseqüències. En aquesta memòria es troba implícit un canvi d'ús de la terra i d'un dany que s'admet com a irreparable, ja que amb la instal.lació de les torres i l'estesa es realitzarà una modificació del medi que disminuirà el seu valor naturalístic. Es a dir, estan reconeixent la seua agressivitat cap a un medi protegit que és l'horta, i a més de parlar d'un dany irrecuperable, cosa que ens fa manifestar la nostra total oposició i que a més es troba en una etapa en què o es protegeix aquest tipus d'actuacions com també les de creixement urbanístic i industrial, o el patrimoni natural, cultural, ecològic, històric i tradicional de la ciutat de València, que és l'horta, desapareixerà.
  
  
- No podem entendre com es rebutja la possibilitat de realitzar una estesa subterrània en parlar de l'afecció de l'ús agrícola del sòl, quan realment les úniques raons per a realitzar-lo aèriament són econòmiques... No tenen per què afectar els camps d'horta ja que es poden fer sota els vials, camins, carreteres, entrades, etc, que hi ha a l'horta però, tot i així, considerem que no cal aquesta instal.lació ni la subestació almenys pels motius que addueix la companyia.
  
  
- Respecte al quadre dels impactes amb els elements i processos ambientals susceptibles de ser afectats, al.leguem que no es diu res de l'aigua, quan és conegut el gran aqüífer que es localitza tant a la zona de l'estesa com de la subestació elèctrica i si és desaconsellable el soterrament també ho serà la instal.lació de la subestació. Quant a la terra es diu que afecta recursos protegits però no obstant això es diu que és compatible, com també en el cas de la vegetació i l'atmosfera.
  
  
- En la pàgina 23 es parla de mesures correctores i es diu que no hi ha impacte sobre el sòl ni durant la construcció ni explotació, cosa que es contradiu totalment amb les consideracions inicials realitzades en les pàgines 5 i 6.
  
Hi adjunten així mateix:
  
2. Denuncia i manifest al Comité de Peticions del Parlament Europeu, com també les respostes del Comité que indiquen la seua recepció i posteriorment l'admissió de la denúncia.
  
3. Moció presentada pel Grup d'Esquerra Unida a la Comissió d'Urbanisme de l'Ajuntament de València en què es fa palés, entre d'altres aspectes "...el govern municipal PP-UV va redactar i impulsar -i va ser aprovat per aquesta corporació- un anomenat Pla Verd, i que, fins i tot, ha promogut i organitzat tot tipus de seminaris per a la protecció de l'horta, quan curiosament estan destrossant amb aquest tipus d'autoritzacions els terrenys d'horta que encara queden protegits en el PGOU com a sòl no urbanitzable". Realitza la següent proposta d'acord "...que el delegat d'Urbanisme faça gestions amb Iberdrola, SA i els notifique la possibilitat d'instal.lar subestacions transformadores d'energia elèctrica en SNU, oferint-los també opcions en sòls que permeten la dita ubicació".
  
  
4. Còpia de denúncies presentades per l'Associació de Veïns davant el jutjat d'instrucció, Ajuntament de València, Conselleria de Medi Ambient i Servei Territorial d'Indústria i Energia.
  
5. Recollida de firmes dels veïns de la pedania de La Punta que s'oposen a la instal.lació prevista per Iberdrola, SA davant l'Ajuntament de València.
  
6. Recollida de firmes de veïns que presenten al.legacions al projecte de línia elèctrica de 132 kv E.S. La Punta-L Font de Sant Lluís-Grau.
  
7. La resta de la documentació son retalls de premsa, articles sobre l'efecte dels camps electromagnètics i legislació sobre línies d'alta tensió.
  
Vist que, junt a la resta de la documentació, el Servei Territorial d'Indústria i Energia va remetre un informe fet pel Servei de Planejament de l'Ajuntament de València en el qual s'indica que els terrenys afectats estan classificats com a sòl no urbanitzable de protecció agrícola especial per a l'horta (PA-1).
  
Atés que, consultada la Comissió Provincial d'Urbanisme sobre la idoneïtat o compatibilitat amb el planejament urbanístic vigent de la ubicació de la subestació transformadora que la companyia Iberdrola, SA desitja instal.lar a la pedania de La Punta i l'estudi d'impacte ambiental de la qual va ser presentat en aquesta direcció general, se'ns informa que la dita activitat resulta incompatible amb la qualificació urbanística vigent de protecció agrícola,
  
Atés que, segons expressa la Llei de Sòl No Urbanitzable, 4/1992 de 5 de juny, el sòl no urbanitzable d'especial protecció no es podran situar instal.lacions ni construccions o obres tret d'aquelles que haja previst el planejament, expressament i excepcionalment, pel fet de ser necessàries per a la seua millor conservació i per al gaudi públic compatible amb els específics valors justificatius de la seua especial protecció,
  
Atés que si la ubicació de la subestació transformadora és incompatible amb la classificació i qualificació urbanística vigent, l'estesa per a la seua alimentació manca de sentit,
  
Atés que en el punt 2 "Anàlisis de les diferents opcions" de l'estudi d'impacte ambiental s'indica "...que, conegut l'objecte del projecte que consisteix en una línia de 232 metres de longitud que ha d'unir un punt de la futura subestació de La Punta amb la línia existent Font de Sant Lluís-Grau, que passa pels encontorns, s'han considerat en els estudis previs diversos enllaçaments diagonals i un d'ortogonal pel que fa al traçat aeri i es rebutgen tots els diagonals pel seu major desenvolupament i perquè els entroncaments eren més difícils. L'estesa subterrània és rebutjada, entre d'altres coses, perquè l'ús agrícola del sòl impedeix la disponibilitat de rasants garantides, com succeeix als sòls urbanitzables o urbans. D'aquestes consideracions conclou l'estudi que la solució òptima consisteix en la proposada d'una estesa de quàdruple circuit.
  
  
Els estudis d'opcions han de contenir un examen de les distintes possibilitats tècnicament viables, degudament valorats els possibles efectes, i una justificació de la solució proposada.
  
No pot considerar-se el punt 2 de l'estudi com un estudi d'opcions ja que es parteix de la ubicació considerada com a definitiva de la subestació i, a més, no s'ha valorat l'efecte de cada opció i altres possibles ubicacions del conjunt subestació-línies d'acord amb la seua destinació.
  
Atés que el traçat proposat discorre molt prop d'habitatges, cosa que pot suposar un risc afegit per a les persones i els béns,
  
  
Atés que s'hauria d'haver valorat com a un efecte additiu negatiu d'importància la creació d'una nova infraestructura en un espai reduït de territori on hi ha infraestructures semblants (línies d'alta i baixa tensió, catenàries del tren, etc.) i futura subestació i línies de distribució, en lloc de servir de base en la decisió d'ubicació del projecte pel fet de considerar que és una zona antropitzada on el paisatge periurbà de la zona pot absorbir la instal.lació d'aquest tipus,
  
  
Atés que, donada la finalitat de les obres de la subestació i línies d'alimentació i distribució previstes per a les obres futures de l'entorn pròxim, s'havia d'estudiar la integració junt a aquestes, o en altres àrees la qualificació d'usos de les quals ho preveja així,
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
No estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte d'execució de la línia elèctrica a 132 kv quàdruple circuit E.S./La Punta-L/Font de Sant Lluís-Grau en La Punta (València), el promotor del qual és Iberdrola, SA, segons les consideracions efectuades.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 4 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 039/95-AIA, sobre el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi d'Antella (la Ribera Alta), promogut per l'Ajuntament d'Antella.
  
Vist que, amb data 2 d'octubre de 1994, els tècnics redactors de l'estudi d'impacte ambiental del projecte en van presentar un exemplar, a fi que fóra analitzat pels tècnics d'aquesta Direcció General abans de la seua tramitació. Com a conseqüència, els esmentats tècnics van indicar diversos aspectes de l'estudi d'impacte ambiental que havien de ser reparats; igualment, i mitjançant comunicació telefònica, va indicar-se a l'Ajuntament d'Antella els tràmits que havia de seguir per a l'emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental,
  
Vist que, d'acord amb l'article 21 del Decret 162/1990, Reglament de la Llei 2/1989, mitjançant un escrit de data de 20 de febrer de 1995, i a fi de continuar la tramitació de l'expedient, va sol.licitar-se a l'Ajuntament d'Antella que en completara la documentació amb la remissió del document tècnic de la revisió de les Normes Subsidiàries i els certificats de l'aprovació provisional i informació pública,
  
  
Vist que, amb data 28 de febrer de 1995, l'Ajuntament d'Antella va remetre a aquesta Conselleria una comunicació respecte als tràmits seguits fins aleshores per a l'aprovació de la revisió de les Normes Subsidiàries sol.licitant-hi la declaració d'impacte ambiental,
  
  
Vist que, amb data 15 de març de 1995, va reiterar-se la sol.licitud d'ampliació de documentació, en els termes indicats en l'escrit d'aquesta Conselleria de 20 de febrer,
  
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, s'han efectuat consultes als següents organismes: Serveis Territorials de València i Servei de Residus i Contaminació, de la Conselleria de Medi Ambient; Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura; i Servei de Protecció Civil i Coordinació de Comunicacions, de la Conselleria d'Administració Pública, a fi que comunicaren les seues observacions sobre el projecte,
  
  
Vist que, amb data 6 de juny de 1995, l'Ajuntament d'Antella va remetre a aquesta Conselleria la documentació completa del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries, junt al certificat de l'aprovació provisional i el resultat de l'exposició pública d'aquest i de l'estudi d'impacte ambiental,
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental, inclós en l'expedient del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries, ha estat exposat al públic, pel termini d'un mes, mitjançant anuncis de l'Ajuntament d'Antella publicats en el Butlletí Oficial de la Província de València, número 256, de 28 d'octubre de 1994, i Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, número 2.386, de 14 de novembre de 1994. Segons el certificat que consta en l'expedient, durant el període d'informació pública s'hi han presentat dues al.legacions, cap de les quals no té caràcter ambiental, i han estat desestimades pel ple de l'Ajuntament, després de previ informe dels tècnics redactors del projecte,
  
  
Vist que, amb data 13 de juny de 1995, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València va remetre a aquesta Conselleria l'estudi d'impacte ambiental del projecte,
  
Vist que els informes rebuts de les consultes realitzades es resumeixen en els següents apartats:
  
a) Servei de Residus i Contaminació:
  
El Pla Estratègic d'Infraestructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans de la Comunitat Valenciana inclou Antella en la Unitat de Gestió de la Ribera del Xúquer, la qual disposa de la planta de compostatge de Guadassuar i l'abocador de rebujos de Xàtiva. Pel que fa als residus inerts, no s'ha previst la ubicació de cap abocador al mateix municipi. Quant a les reserves de sòl, atés que el terme municipal és poc apte per a la ubicació d'un abocador de RSU i que aquests són tractats en la planta de Guadassuar, es desaconsella efectuar cap reserva per a aquest ús. Es recomana, no obstant això, que s'efectue reserva per a l'eventual instal.lació d'un abocador de residus inerts, per a la qual cosa se suggereix una ubicació en un àrea a l'est del terme, de baixa permeabilitat en general i escassa qualitat ambiental.
  
b) Servei de Protecció Civil
  
El projecte de revisió de les Normes Subsidiàries considera la reclassificació de sòl agrícola en sòl urbanitzable residencial i industrial, per a la qual cosa es recomana que es complisca la normativa vigent quant a abocaments, per raó de l'elevada vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers. Quant al risc d'inundacions, es recomana que s'articule un sistema de protecció dels llits de barrancs, i que es tinga en compte el risc de desbordament del petit barranc que travessa el sòl urbanitzable industrial. Quant al risc de revingudes del Xúquer, el Pla Bàsic Municipal enfront del risc d'inundacions assenyala que només en situacions excepcionals com la del 1982, l'avinguda del riu pot assolir el nucli urbà. Com que el nou sòl urbanitzable se situa a les mateixes cotes que el sòl urbà consolidat, no es considera que s'hagen de prendre mesures especials enfront d'aquest risc, ja que ja han estat executades les obres de protecció del Xúquer en aquesta zona.
  
Vist que, posats en contacte amb els Serveis Territorials de Medi Ambient de València, aquests comuniquen els següents aspectes pel que fa a les vies pecuàries: segons l'Ordre del Ministeri d'Agricultura de 13 de desembre de 1967, per la qual s'aprova la classificació de les vies pecuàries del municipi, a Antella hi ha classificades la "Sendera de Ramats", amb una amplària de 20,89 metres, i la "Carrerada Assagador del Xúquer o de la Fita", amb una amplària de 6 m. El traçat d'aquestes vies recollit en el plànol de classificació del sòl no s'adapta a la classificació aprovada. Igualment, s'hi ha reflectit una via pecuària que no està classificada. Aquests i altres aspectes hauran de ser reparats en la documentació de les Normes Subsidiàries.
  
  
Atés que la classificació del sòl proposada en el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries resulta a grans trets coherent amb la situació ambiental actual del terme municipal. En aquest sentit, es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció la major part de les zones del terme ocupades en l'actualitat per vegetació natural; a més, tenen la qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció la zona de domini públic del riu, el jaciment arqueològic de la Creueta Alta i diverses zones d'especial valor agrícola,
  
  
Atés que, malgrat l'anterior, l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana, consultat per aquest Servei, inclou un total d'onze jaciments catalogats per al terme d'Antella. Aquests jaciments són: Alqueria (Medieval-Cristiana, S. XIII-XIV); Assut d'Antella (Medieval-Moderna, S. XIII-XVIII); Barranc de les Moreres, Forat de les Moreres (Eneolític-Bronze); Barranc del Llop (Eneolític-Bronze); Casa del Rei de l'Assut (Moderna, S. XVIII); Esqlésia-Mesquita (Arab-Moderna); Font Dolça (Bronze); L'Havana (Iberorromà, S. I a.C.-II d.C.); Torre Medieval Cristana (S. XIV-XV) i Xàrquia (Arab, S. XII-XIII), a més de l'esmentat jaciment ibèric de la Creueta Alta, l'únic que ha estat incorporat a la documentació de les Normes Subsidiàries,
  
  
Atés que s'efectua una reserva de sòl per a la instal.lació d'una estació depuradora d'aigües residuals per al municipi, atenent la inexistència actual de cap tipus d'instal.lació i l'abocament directe de les aigües residuals produïdes al riu Xúquer. En aquest sentit, s'ha d'assenyalar que el Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana preveu la construcció d'una depuradora per a Antella dins del Programa d'Actuacions Complementàries 1997/1998. Quant a les aigües residuals produïdes a les zones industrials, es preveu el tractament conjunt en la depuradora municipal amb un tractament previ en cada indústria si calguera, però sense especificar els límits d'abocament que s'hi hauran d'aplicar,
  
  
Atés que la documentació examinada no conté cap al.lusió a la disponibilitat d'aigua per al subministrament de la població per als diferents usos previstos ni tampoc respecte als nivells de qualitat d'aquesta per al seu consum humà,
  
Atés que, a indicació d'aquesta Conselleria, i malgrat que el tractament dels residus sòlids urbans del municipi s'efectua en la planta de Guadassuar, les Normes inclouen una reserva de sòl per a l'eventual ubicació d'un abocador de residus urbans. Tot i això, i com indica l'informe del Servei de Residus i Contaminació, la ubicació de la zona de reserva no resulta la més escaient, atenent l'elevada permeabilitat de l'àrea,
  
Atés que, tot i que les Normes preveuen la classificació com a sòl no urbanitzable de protecció especial llits de les àrees adjacents a aquells, no s'han determinat en els plànols corresponents les àrees del terme amb aquesta classificació, tant pel que fa a la rodalia del riu Xúquer com als diferents barrancs existents al terme. En aquest sentit, s'ha de recordar que Antella està sotmesa a un risc d'inundació elevat per revingudes del riu Xúquer, tot i que com assenyala l'informe del Servei de Protecció Civil, només en situacions excepcionals com la patida l'any 1982 s'afectaria el nucli urbà,
  
  
Atés que tot i que les vies pecuàries existents al terme municipal s'han determinat com a tals en el plànol de classificació del sòl, s'hi han detectat diverses errades; a més, en la normativa urbanística de les Normes no s'hi ha trobat cap determinació explícita,
  
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte Ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi d'Antella (La Ribera Alta), després del previ compliment de les mesures correctores que s'assenyalen a continuació, a més de les incloses en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, mentre no entren en contradicció amb aquelles:
  
\* Pel que fa a les vies pecuàries existents al municipi, i d'acord amb l'Ordre del Ministeri d'Agricultura de 13 de desembre de 1967, s'hauran de reparar els següents aspectes:
  
- El traçat de la via pecuària "Sendera de Ramats" haurà de completar-se, en el plànol de classificació del sòl, fins al límit oest del terme municipal.
  
- La via pecuària no classificada que es reflecteix en l'esmentat plànol, i que coincideix amb el Camí de la Font Dolça, es mantindrà com a tal via pecuària mentre es determina la seua classificació i estatus legal.
  
- Es corregirà el traçat de la via pecuària "Carrerada-Assagador del Xúquer o la Fita", d'acord amb el plànol annex a l'Ordre de classificació.
  
- Totes les correccions anteriors s'incorporaran a la documentació gràfica de les Normes -amb determinació de doble línia de punts-, reflectint-se en el cas de les vies pecuàries classificades la seua amplària legal, la qual és la següent:
  
- "Sendera de Ramats" (20,89 m)
  
- "Carrerada-Assagador del Xúquer o la Fita" (6 m)
  
- Igualment, aquestes vies, i la que coincideix amb el Camí de la Font Dolça, hauran d'incorporar-se de manera explícita a la normativa urbanística de les Normes Subsidiàries, amb indicació expressa de la seua amplària legal, i tindran la consideració de sistema general.
  
\* El sòl no urbanitzable de protecció de llits públics al qual es refereix l'article 52 de la normativa, haurà de determinar-se en els plànols de classificació de sòl. Aquesta classificació es farà extensiva a la totalitat dels barrancs i llits del terme, per als quals es considerarà una franja de protecció almenys de 20 metres a un costat i l'altre del llit, d'acord amb allò que determina la Llei 6/1989, d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana, i sense menyscapte de la legislació específica de protecció del domini públic hidràulic.
  
  
\* Les Normes Subsidiàries hauran d'incorporar, com a elements protegits, els següents elements catalogats per la Conselleria de Cultura:
  
- Alqueria (Medieval-Cristiana, S. XIII-XIV).
  
- Assut d'Antella (Medieval-Moderna, S. XIII-XVIII).
  
- Barranc de les Moreres, Forat de les Moreres (Eneolític-Bronze).
  
- Barranc del Llop (Eneolític-Bronze).
  
- Casa del Rei de l'Assut (Moderna, S. XVIII).
  
- Església-Mesquita (àrab-Moderna).
  
- Font Dolça (Bronze).
  
- L'Havana (Iberorromà, S. I a.C.-II d.C.).
  
- Torre Medieval Cristiana (S. XIV-XV).
  
- Xàrquia (Arab, S. XII-XIII).
  
Aquests elements gaudiran del nivell de protecció integral, segons allò que determina l'article 76 de les Normes Urbanístiques, i hauran de delimitar-se i determinar-se en els plànols d'ordenació corresponents. En el cas que la classificació del sòl proposada a les Normes afectara qualsevol jaciment catalogat, l'Ajuntament d'Antella haurà de prendre les mesures necessàries per a garantir-ne la preservació efectiva.
  
\* En el desenvolupament del sector de sòl apte per a urbanitzar industrial SAU-I s'haurà de considerar l'eventual risc de desbordament del petit barranc que travessa el sector, d'acord amb allò que indica l'informe emés sobre això pel Servei de Protecció Civil i Coordinació de Comunicacions.
  
\* Quant al tractament previst per a les aigües residuals que es produïsquen en el sector de sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial (SAU-I), la connexió d'aquesta àrea a la xarxa general de clavegueram per al tractament en l'estació depuradora quedarà condicionada a les característiques fisicoquímiques de les aigües que s'hi produïsquen.
  
En el cas que les característiques fisicoquímiques de les aigües residuals produïdes ho requeriren, l'Ajuntament exigirà a les indústries que s'hi situen la depuració prèvia de les aigües produïdes fins a nivells admissibles per al seu tractament conjunt. El sistema de depuració previ (individual o conjunt) que s'adopte per al sector estarà d'acord amb les característiques de les aigües produïdes i de les especificacions de la depuradora municipal respecte als paràmetres exigibles a les aigües que s'han de tractar. En qualsevol cas, el pla parcial que desenvolupe el sector esmentat inclourà, si s'escau, una reserva de sòl per a l'eventual ubicació d'un sistema previ de depuració per al conjunt de les indústries que s'hi situen.
  
\* Pel que fa a les característiques exigibles de les aigües residuals produïdes al municipi, l'Ajuntament incorporarà els paràmetres recollits en el Model d'Ordenança Municipal d'Abocaments, confeccionat per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
\* S'haurà de justificar la disponibilitat d'aigua en quantitat i qualitat suficient per a garantir el proveïment dels diferents usos previstos en el planejament, tenint en compte el sostre poblacional previst.
  
  
\* D'acord amb l'informe emés sobre això pel Servei de Residus i Contaminació, la reserva efectuada en les Normes per a l'eventual ubicació d'un sistema de tractament de residus sòlids urbans haurà de ser eliminada, atenent les característiques poc escaients de l'àrea en què se situa. Alternativament, s'haurà d'efectuar una reserva per a la instal.lació d'un abocador controlat de residus inerts, la qual se situarà preferentment en la zona assenyalada en el plànol annex a l'esmentat informe; en qualsevol cas, haurà de tenir-se en compte la necessitat de sotmetre la instal.lació de l'esmentat abocador de residus inerts al tràmit d'estimació d'impacte ambiental, segons l'annex II del Decret 162/1990.
  
\* Durant el període de vigència de les Normes Subsidiàries l'Ajuntament d'Antella presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit a l'estudi d'impacte ambiental, dels efectes derivats de l'aplicació del pla i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 4 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 047/93-AIA sobre un projecte d'explotació ramadera situada a la partida La Pedrissa del terme municipal d'Onda (Castelló), la promotora de la qual és la Sra. Elia Castelló Abego.
  
Vist que la documentació formada per l'expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental va ser remés per la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de Castelló.
  
  
Segons s'indica en l'expedient municipal, una vegada presentat l'estudi d'impacte ambiental sol.licitat per l'Ajuntament, es va procedir a la tramitació de l'expedient.
  
Es va iniciar el tràmit d'informació pública mitjançant la inserció d'un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament i la notificació als veïns pròxims.
  
El secretari de l'Ajuntament certifica que en el període d'informació pública no s'hi han presentat al.legacions.
  
El tècnic municipal informa que les mesures correctores descrites en la memòria que acompanya el projecte es consideren acceptables, que l'emplaçament de l'activitat està d'acord amb les Ordenances Municipals i que a la mateixa zona o al seu voltant no hi ha activitats anàlogues que puguen produir efectes additius.
  
Vist que de la documentació presentada s'observa que l'objecte del projecte és la legalització d'una activitat que consisteix en una explotació ramadera formada per tres tipus d'animals, ramat brau, ramat cavallar i un menut zoològic.
  
La finca té una superfície de 220 ha. de les quals 218 són de terreny de pastures o forest i les 2 ha. restants es dediquen a corrals i altres dependències. Els corrals i plaça de proves fa més de 20 anys que es van construir. L'activitat d'esbarjo que es desenvolupa en l'explotació es duu a terme els diumenges i festius en els mesos de març a octubre.
  
Vist que el ramat brau es troba pastant en les 218 ha. de forest baixa, pins i garroferes. Aquests animals són venuts per a curses de vedells, corregudes de jònecs, trava de vaquetes a la plaça de proves, etc.
  
El ramat equí (3 animals) s'utilitza per a ús propi dels amos i amics.
  
Els animals salvatges, format per 2 mones, 1 ós rentador, 1 llama i 3 paons s'exhibeixen al públic.
  
Vist que, després de la presentació de l'estudi d'impacte ambiental, es va comunicar al promotor que havia d'ampliar aquest en els següents punts:
  
1. Descripció del projecte:
  
- Nombre màxim d'animals i les seues característiques.
  
- Descripció dels tipus, quantitats i composició dels residus, abocaments o qualsevol altre element derivat de l'actuació, amb menció expressa dels sistemes de tractament, recollida i eliminació.
  
  
- Indicar la periodicitat amb què es duu a terme la neteja i desinfecció de les gàbies i altres dependències. Característiques i dosis dels productes usats en la desinfecció.
  
- Dimensions i característiques de la fossa sèptica.
  
- Indicar el sistema usat per a l'eliminació de cadàvers d'animals.
  
  
- Descripció de totes les activitats inherents a l'explotació ramadera.
  
2. Descripció del medi on es desenvolupa l'activitat:
  
- Sòls: característiques geològiques i edafològiques. Usos actuals.
  
- Hidrologia superficial i subterrània.
  
- Vegetació i fauna: inventari d'espècies i comunitats.
  
- Factors socioculturals: elements del patrimoni històric espanyol, vies pecuàries...
  
- Activitats ramaderes o semblants pròximes.
  
Vist que, per raó del temps transcorregut sense haver presentat l'ampliació sol.licitada, es va reiterar aquest requeriment d'acord amb allò disposat en l'article 92.1 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú,
  
Vist que, en resposta a aquest requeriment, el promotor presenta un annex a l'estudi d'impacte ambiental en el qual de forma succinta s'indica que el nombre d'animals serà de 200 caps de ramat boví, 20 caps de ramat equí, 20 unitats d'aus i 6 unitats de primats.
  
  
Els animals morts són recollits per una empresa especialitzada per a l'elaboració d'adobs i derivats situada al polígon industrial El Mijares, del terme municipal d'Almassora (Castelló).
  
Quant als residus ramaders s'indica que "...les úniques dejeccions que s'han d'eliminar són les dels animals engabiats, ja que les del ramat boví i cavallar, com estan per terra, hi romanen. Les dites dejeccions es recullen a la fossa sèptica i en són recollides per una empresa encarregada d'això".
  
Vist que, consultada la documentació relativa al Pla General d'Ordenació Urbana, que va ser objecte de declaració d'impacte ambiental favorable amb data 5 de setembre de 1994, es comprova que la zona on es desenvolupa l'explotació ramadera extensiva se situa en sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística. En aquest sentit, s'indica en la documentació que s'admet l'ús ramader extensiu actualment existent a la Pedrissa,
  
Vist que el pasturatge en zones de forest requereix l'autorització de l'administració forestal. L'aprofitament de pastures s'efectuarà prenent cura de no danyar la capa vegetal ni degradar el sòl i sense fer perillar el manteniment dels ecosistemes.
  
El nombre màxim de ramat boví per hectàrea a la qual es pot incorporar el fem generat no superarà els quatre animals.
  
  
El fem procedent de la resta dels animals es recollirà en un femer controlat i fet amb material impermeable on se sotmetrà a un procés de fermentació controlat.
  
Vist que es va consultar la Direcció Territorial d'Agricultura i Pesca a Castelló a fi que ens remeteren un informe sobre les possibles incidències, que, al seu parer, es produiren del desenvolupament de la mencionada activitat. Fins avui, no se n'ha rebut cap informe.
  
  
Atés que el tancat de la finca no ha d'impedir la lliure circulació de la fauna silvestre, per la qual cosa l'àrea mínima dels reticles que conformen la malla haurà de ser de 300 cm2,
  
Atés que la zona de pasturatge presenta una sèrie de característiques com ara la seua alta vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers per fissuració o karstificació i risc alt d'erosió potencial que implica un major control del pasturatge per a evitar la sobreexplotació d'àrees concretes i l'acumulació de residus,
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte d'explotació ramadera, situada a la partida de La Pedrissa del terme municipal d'Onda (Castelló), la promotora del qual és la Sra. Elia Castelló Abego, atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental, la seua ampliació i les següents condicions:
  
1. Precisa autorització de l'administració forestal per al pasturatge en zones de forest.
  
2. A l'efecte de quantitat de fem per hectàrea de terra a què es pot incorporar, no superarà els quatre caps de ramat boví per hectàrea. La resta de dejeccions produïdes per animals engabiats, cavalls, etc., es recolliran i fermentaran de forma controlada en un femer creat amb material impermeable.
  
3. El tancat de la finca dedicada al pasturatge de ramat brau no impedirà la lliure circulació de la fauna silvestre, per la qual cosa l'àrea mínima dels reticles que conformen la tanca serà de 300 cm2.
  
4. Qualsevol variació que es produïsca en l'eliminació de residus es comunicarà a aquesta direcció general.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 17 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 101/95-AIA sobre un projecte de central de cogeneració amb un turbogenerador de gas natural, de 4,8 MW, de l'empresa Tierra Atomizada, amb domicili a Pda. Foies Ferraes, s/n. d'Alcora (Castelló).
  
Vist que l'objecte d'aquest projecte és la instal.lació d'una nova central de cogeneració per a satisfer la seua demanda d'energia tèrmica en l'assecat dins del seu procés industrial ceràmic, com també autoproveir-se d'electricitat i calor. Actualment posseeix tres turbines de gas que alimenten tres atomitzadors per a l'assecat de la barbotina,
  
  
Vist que, en data 31 de març de 1995, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va remetre el projecte i l'estudi d'impacte ambiental,
  
Vist que ha sigut exposat al públic mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 59, de 18 de maig de 1995, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, amb data d'entrada en aquesta Conselleria 4 de juliol de 1995.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de central de cogeneració amb turbogenerador de gas natural de 4,8 MW, promogut per l'empresa Tierra Atomizada, d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i precisions següents:
  
  
1) L'oli del sistema de lubricació, possibles vessaments del motor, filtres procedents dels circuits de trasbals de l'oli, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, serà adequadament emmagatzemada i etiquetada, i lliurada a un gestor autoritzat, segons allò disposat en el Reial Decret de 20 de juliol de 1988, núm. 833/1988, de Residus Tòxics i Perillosos. Pel fet de ser productor de residus tòxics i perillosos, l'empresa estarà subjecta a tot allò disposat en l'anterior reial decret, com també a la Llei 20/86 de 14 de maig.
  
2) Les emissions de gasos a l'atmosfera estaran en tot moment dins dels límits marcats pel quadre 27 ("Activitats industrials diverses no especificades en aquest annex"), de l'annex IV ("Nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera per a les principals activitats industrials potencialment contaminants de l'atmosfera"), corresponent al Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.
  
  
3) Tots els gasos d'escapament procedents de la combustió en els motors, tant en funcionament normal (atomitzadors) com en arrancades (by-pass), eixiran a l'exterior a través de fumerals que compliran en tot moment l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
  
4) Es dotarà a la instal.lació de la infraestructura permanent que permeta, en qualsevol moment, la presa de mostres per al control, inspecció i vigilància del nivell d'emissions.
  
5) S'incorporaran els silenciadors i equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors, de forma que no es transmeta a possibles habitatges, cases de camp i en general qualsevol edificació pròxima, més de 40 dB(A) diürns (de 8 h. a 22 h.) ni més de 30 dB(A) nocturns (de 22 h. a 8 h.)
  
6) Es realitzarà un control anual dels nivells i de la composició de gasos emesos a l'atmosfera per una empresa col.laboradora de l'Administració. El dit control complirà els requisits exigits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i els resultats seran remesos a aquesta direcció general.
  
7) A fi de reduir les emissions de NOx, s'aconsella la instal.lació d'un sistema catalític de reducció selectiva o un altre procediment anàleg, que elimine gran part del contingut de NOx dels gasos d'escapament.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 17 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 105/95-AIA sobre el projecte de col.lectors i ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals de Rincón de León (Alacant), promogut per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
Vist que, en data 5 d'abril de 1995, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer va remetre a la Conselleria de Medi Ambient un exemplar del projecte de col.lectors i ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals de Rincón de León, projecte que inclou també la construcció d'un emissari submarí per a l'abocament de les aigües residuals tractades. De la mateixa forma, es va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental corresponent al dit projecte,
  
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 116 de 23 de maig de 1995, sense que s'hi haja produït cap al.legació, segons els certificats de l'Ajuntament d'Alacant i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, remesos per aquesta última el 3 de juliol de 1995,
  
Vist que, en data 20 d'abril de 1995, es van efectuar les següents consultes, continuant els tràmits així previstos en la legislació d'impacte ambiental.
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura.
  
- Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant.
  
- Servei de Planificació dels Recursos Hidrològics pertanyent a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
- Ajuntament d'Alacant.
  
Vist que, en data 5 de juny de 1995, la Conselleria de Cultura va informar sobre el projecte aprovant-lo des del punt de vista arqueològic i a l'efecte del patrimoni historicoartístic, ja que l'estudi d'impacte ambiental recull allò establert per la legislació vigent i a més del que s'hi indica respecte a la inexistència d'elements arquitectònics a la zona d'afecció de les obres, coincideix amb les dades disponibles en la documentació de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Cultura.
  
Respecte al patrimoni etnològic, es comprova que no hi ha afeccions sobre aquest, encara que s'indica que l'absència d'impacte sobre ell hauria d'estar indicada en l'estudi d'impacte ambiental.
  
  
Vist que, en data 5 de juny de 1995, els Serveis Territorials d'Alacant de la Conselleria de Medi Ambient informen respecte al projecte estimant-lo acceptable, a l'efecte ambiental, amb les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental establerts en l'estudi d'impacte ambiental,
  
Vist que, en data 19 de juny de 1995, es va remetre a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, perquè en prenguera coneixement, una còpia dels informes rebuts de la Conselleria de Cultura i dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant. Al mateix temps, es requeria al promotor la remissió del preceptiu certificat del resultat de la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental,
  
Vist que l'objecte del projecte és proporcionar la infraestructura bàsica de depuració suficient a la zona sud d'Alacant, de forma que s'aconseguisca mitjançant l'ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals existent, el tractament del 100% de les aigües residuals de la ciutat d'Alacant, i de la localitat de Sant Vicent del Raspeig i facilite el seu posterior aprofitament en els regadius de la zona.
  
  
Atés que l'àrea on se situarà l'ampliació de l'EDAR està adossada a l'actual depuradora en uns terrenys previstos en el seu moment per a tal fi, entre el Barranco de las Ovejas i la nova autovia d'accés a Alacant pel sud, sent una zona d'escàs interés ambiental tant des del punt de vista de la vegetació i fauna en ella existent com pel seu escàs valor i interés paisatgístic en situar-se en terrenys ja altament degradats,
  
Atés que la destinació dels fangs produïts, a l'igual que es fa amb els generats en la depuradora actual, serà el seu assecat atmosfèric en una planta de processat de fangs per a la seua posterior utilització agrícola,
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de col.lectors i ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals de Rincón de León (Alacant) promogut per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sempre que es complisquen les mesures correctores i protectores previstes en l'apartat 6 de l'estudi d'impacte ambiental, com també el programa de vigilància ambiental i les següents condicions:
  
  
1. Es garantirà, durant les fases de construcció i d'explotació de l'EDAR, l'adequat abocament dels residus sòlids o pastosos generats (restes de la demolició de les instal.lacions actuals i altres enderrocs generats en la fase de construcció, com també arenes, greixos i altes detritus i restes recollides en la fase de funcionament).
  
  
2. Atés que la destinació prevista per als fangs generats és la producció de compost, s'hi prendran en compte el Reial Decret 1310/1990, de 29 d'octubre i l'Ordre de 26 d'octubre de 1993, sobre la utilització de llots de depuració al sector agrari.
  
3. Es faran anàlisis de control de les aigües residuals industrials que entren en la xarxa de col.lectors, tal com s'estipula en l'annex I.C de la Directriu 91/271/CEE.
  
Complint les prescripcions de la Llei 2/1992 de 26 de març, de Sanejament de les Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana i la resta de normativa complementària, s'exigirà als ajuntaments d'Alacant i de Sant Vicent del Raspeig, la vigilància en el compliment de les ordenances d'abocament que es dicten per al correcte funcionament de l'estació depuradora i per a la protecció de les instal.lacions de depuració i de la xarxa de col.lectors.
  
  
4. Durant el primer any de funcionament de les instal.lacions, i dins del programa de vigilància ambiental, s'efectuarà un informe trimestral ambiental, en el qual s'indicaran, d'acord amb els resultats obtinguts, les mesures correctores que s'estime necessari adoptar, si s'escau.
  
El dit informe trimestral haurà de recollir com a mínim, a més dels rendiments de depuració que se n'obtinguen, controls setmanals sobre l'estat general de les instal.lacions, l'estat i evolució del procés depuratiu, estat del manteniment, compliment de les normes de seguretat i higiene, destinació de l'efluent i dels fangs i residus generats i impacte ambiental de la planta: sorolls, olors, augments dels vectors d'infecció, grau d'integració paisatgística de les obres, cabals tractats i desviació respecte a les previsions del projecte quant a dimensions de les instal.lacions, etc.
  
  
5. La direcció facultativa vetlarà perquè els treballs de construcció es realitzen amb les precaucions necessàries per a evitar qualsevol degradació ambiental i perquè, una vegada executades i acabades les obres, es retiren tots els enderrocs, materials sobrants i altres elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats a la zona d'obra i el seu voltant i es restauren l'espai i la coberta vegetal de les dites zones.
  
  
6. L'adjudicatari de les obres, abans de l'inici d'aquestes, presentarà a la direcció facultativa, per a la seua remissió a aquesta direcció general, el pla d'obres en què es detallaran suficientment i amb la informació gràfica a escala adequada els llocs previstos per a la localització d'instal.lacions i per a la ubicació de runams, abocadors, zones de préstec de materials i pedreres o llocs d'extracció.
  
  
Si s'estimara necessària l'obertura de nous abocadors o runams distints als actualment controlats, degudament legalitzats i autoritzats, serà preceptiu sotmetre l'elecció del seu emplaçament i la seua obertura i utilització al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
  
De la mateixa forma s'actuarà en el cas de l'obertura de noves pedreres o llocs per a l'extracció de materials, per a no utilitzar aquells llocs convenientment legalitzats.
  
El director facultatiu haurà de vigilar aquesta legalitat i no permetre cap extracció o abocament indiscriminat.
  
7. Tal com recull l'estudi d'impacte ambiental es disposarà d'un especialista adequat per a la supervisió dels moviments de terra que es realitzen a la zona d'obres pròxima al jaciment paleontològic "Icnites del Porquet -Barri de San Gabriel", on no és descartable totalment que puguen aparéixer algunes restes fòssils.
  
  
En cas que durant la construcció de les obres es produïra alguna troballa de restes arqueològiques, es paralitzaran immediatament les obres i es comunicarà el fet a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, d'acord amb la Llei 16/1985, del Patrimoni Històric Espanyol.
  
8. Qualsevol altra condició de caràcter ambiental que s'impose en el seu moment a través de la preceptiva autorització d'abocament a la mar.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 4 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 124/95-AIA sobre un projecte de cogeneració amb un motor de gas natural marca Waukesha, model L-36GLD, amb una potència de 496 KW (ISO), de l'empresa MONALC, SA, amb domicili social a la partida Saloni s/n de San Juan de Moró (Castelló).
  
  
Vist que l'objecte d'aquest projecte és l'ampliació a un tercer grup (el 1991 ja s'hi va instal.lar en una primera fase dos motors de 215 Kwb cadascun), de forma que se'n genere energia elèctrica i s'aprofite la calor dels gasos d'escapament mesclats amb els del sistema de refrigeració de cilindres, per als assecadors de la planta de fabricació de rajoles,
  
Vist que, en data 4 de maig de 1995, el Sr. Mariano López PeÑa, en representació de MONALC, SA, va presentar el projecte d'activitat i l'estudi d'impacte ambiental per tal que es formulara la corresponent declaració d'impacte ambiental,
  
Vist que, en data 8 de maig de 1995, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va remetre el projecte de condició d'autogenerador i l'estudi d'impacte ambiental,
  
Vist que ha sigut exposada al públic la sol.licitud d'autorització administrativa com també el seu estudi d'impacte ambiental, mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 65, d'1 de juny de 1995, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, amb data d'entrada en aquesta Conselleria 17 de juliol de 1995,
  
Vist que, en data 21 de juliol de 1995, el promotor va presentar un annex a la documentació sobre el càlcul dels fumerals com també una fe d'errates sobre el tipus de combustible (en la pàgina 5 del projecte d'activitat, on posa gasoli, hauria de posar gas).
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de cogeneració amb un motor de gas natural marca Waukesha, model L-36GLD, amb una potència de 496 KW (ISO), de l'empresa MONALC, SA, amb domicili social a la partida Saloni s/n de San Juan de Moró (Castelló), d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i precisions següents:
  
1) L'oli del sistema de lubricació, possibles vessaments del motor, filtres procedents dels circuits de trasbals de l'oli, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, serà adequadament emmagatzemada i etiquetada, i lliurada a un gestor autoritzat, segons allò disposat en el Reial Decret de 20 de juliol de 1988, núm. 833/1988, de Residus Tòxics i Perillosos. Pel fet de ser productor de residus tòxics i perillosos, l'empresa estarà subjecta a tot allò disposat en l'anterior reial decret, com també a la Llei 20/86 de 14 de maig.
  
2) Les emissions de gasos a l'atmosfera estaran en tot moment dins dels límits marcats pel quadre 27 ("Activitats industrials diverses no especificades en aquest annex"), de l'annex IV ("Nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera per a les principals activitats industrials potencialment contaminants de l'atmosfera"), corresponent al Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.
  
  
3) Tots els gasos d'escapament procedents de la combustió en els motors, (els dos ja existents com també el que ara s'hi instal.la), eixiran a l'exterior a través de fumerals que compliran en tot moment l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
4) Es dotarà a la instal.lació de la infraestructura permanent que permeta, en qualsevol moment, la presa de mostres per al control, inspecció i vigilància del nivell d'emissions.
  
5) S'incorporaran els silenciadors i equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors, de forma que no es transmeta a possibles habitatges, cases de camp i en general qualsevol edificació pròxima, més de 40 dB(A) diürns (de 8 h. a 22 h.) ni més de 30 dB(A) nocturns (de 22 h. a 8 h.)
  
6) Es realitzarà un control anual dels nivells i de la composició de gasos emesos a l'atmosfera per una empresa col.laboradora de l'Administració. El dit control complirà els requisits exigits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i els resultats seran remesos a aquesta direcció general.
  
7) A fi de reduir les emissions de NOx, s'aconsella la instal.lació d'un sistema catalític de reducció selectiva o un altre procediment anàleg, que elimine gran part del contingut de NOx dels gasos d'escapament.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 24 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 125/94-AIA sobre projecte d'ampliació de granja avícola d'engreix a la partida Abroser del terme municipal de Borriol (Castelló) la promotora del qual és la Sra. Araceli Balaguer Balaguer.
  
  
Vist que la documentació formada per l'expedient municipal, projecte d'activitat i estudi d'impacte ambiental va ser remés a través de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de Castelló. En l'expedient municipal se indica que l'emplaçament està d'acord amb les ordenances municipals i els plans locals d'urbanització; no hi ha activitats anàlogues al voltant que puguen produir-hi efectes additius. S'ha fet el tràmit d'informació pública del projecte d'activitat mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 136 de 9 de novembre de 1991 i un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament. Durant el dit període no s'hi han presentat reclamacions,
  
  
L'estudi d'impacte ambiental va ser presentat després per la qual cosa no va ser sotmés a informació pública junt al projecte.
  
  
Vist que, examinat l'estudi d'impacte ambiental presentat, es va comunicar al promotor que l'ampliara en els següents punts:
  
  
1r. S'ha de crear un femer on finalitze la fermentació de la gallinassa. Es justificarà tant el tractament elegit com el seu control i característiques de la construcció.
  
2n. Justificació de la seua demanda com a adob orgànic, tot indicant-hi superfície i característiques dels sòls i cultius.
  
3r. Justificació del sistema previst per a l'eliminació d'animals morts.
  
Vist que en l'ampliació indica que la gallinassa resultant és recollida per una empresa situada a Torre Endoménech, que s'encarrega de comercialitzar-la com a adob orgànic.
  
Quant a l'eliminació de cadàvers de l'explotació, indica l'estudi que "...l'Ajuntament de Borriol ha subscrit un contracte amb el Centre d'Aprofitament de Cadàvers de Canet Sansano, situat a Almassora, que hi passa a retirar els animals morts 3 vegades per setmana, que han sigut depositats en bidons estancs subministrats per l'esmentada empresa, fins a la seua retirada".
  
Vist que l'objecte del projecte és l'ampliació d'activitat d'una granja avícola existent, amb la construcció d'una nau semblant a l'anterior amb una capacitat també d'11.000 pollastres.
  
Vist que s'ha procedit al tràmit d'informació publica de l'estudi d'impacte ambiental i la seua ampliació, mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.500 de 4 de maig de 1995. El període d'informació pública ha sigut de 30 dies hàbils comptadors a partir de l'endemà de la seua publicació. Durant el dit període no s'hi han presentat al.legacions, segons certifica el secretari de l'Ajuntament de Borriol i el cap del Servei de Sistemes d'Organització i Gestió de Personal de la Conselleria de Medi Ambient.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte d'ampliació de granja avícola d'engreix a la partida Abroser del terme municipal de Borriol (Castelló), la promotora del qual és la Sra. Araceli Balaguer Balaguer, atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental i la seua ampliació, i les següents condicions:
  
1. S'haurà de justificar mitjançant un contracte l'eliminació de gallinassa i animals morts.
  
2. Qualsevol variació que es produïsca en l'eliminació de residus es comunicarà a aquesta direcció general.
  
3. Integració paisatgística de l'activitat mitjançant un apantallament arbori i l'ús de material d'acord amb la tipologia constructiva de l'àrea.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 17 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 168/95-AIA sobre modificació puntual número 14 del Pla General Municipal d'Ordenació Urbana d'Orihuela, promogut pel seu Ajuntament.
  
Vist que aquesta modificació número 14 del PGMOU d'Orihuela té com a objecte el canvi de la qualificació d'una zona a la Partida Cerro Agudo, de sòl no urbanitzable d'interés paisatgístic a sòl no urbanitzable d'usos insalubres,
  
Vist que, en data 2 de juny de 1995, l'Ajuntament d'Orihuela ens va remetre l'estudi d'impacte ambiental de la modificació número 14,
  
  
Vist que el projecte de modificació junt a l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a exposició pública mitjançant anuncis en el Butlletí Oficial de la Província número 298 de data 30 de desembre de 1994, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.433 de data 23 de gener de 1995 i en el periòdic "Información" d'Alacant de data 28 de desembre de 1994, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del secretari general,
  
Vist que, en data 13 de juny de 1995, es va consultar la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant,
  
Vist que, en data 13 de juny de 1995, es va sol.licitar l'ampliació de la documentació al promotor, de manera que aportara els plànols necessaris per a poder delimitar exactament la zona objecte de la requalificació,
  
Vist que, en data 4 de juliol de 1995, el promotor va remetre la documentació sol.licitada en l'ampliació anterior,
  
Vist que, en data 12 de juliol de 1995, es va rebre un informe desfavorable des del punt de vista ambiental, de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, com a resposta a la consulta efectuada a aquest organisme.
  
Atés que en l'entorn on es pretén la requalificació, hi ha constància de l'existència de diversos enclavaments de nidificació d'espècies catalogades, mereixedores d'una especial protecció amb l'adopció de mesures específiques de conservació, segons el Decret 265/1994, de 20 de desembre, del Govern Valencià, pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies Amenaçades de Fauna,
  
Atés que la zona objecte del projecte presenta unes característiques peculiars, derivades al seu torn de les condicions climàtiques marcadament semiàrides. Aquest fet suposa una excepcional riquesa en espècies rares i endèmiques, entre les quals cal destacar especialment la Sideritis glauca (Rabet de gat d'Orihuela), recollida tant en la Directriu 92/43/CEE del Consell de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, com en l'annex 1 de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades,
  
Atés que la Llei 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre Sòl No Urbanitzable, estableix la classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció dels terrenys que reunisquen valors o presenten característiques que, d'acord amb la legislació urbanística, de protecció del patrimoni històric, de conservació de la natura, fauna i flora o del medi ambient, els facen mereixedors d'una especial protecció,
  
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Desestimar, a l'únic efecte ambiental, la modificació puntual número 14 del PGMOU d'Orihuela, promoguda pel seu Ajuntament.
  
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 13 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 169/95-AIA sobre el Pla del Parc Natural de Sant Vicent de Llíria, promogut pel seu ajuntament.
  
Vist que el pla desenvolupa l'execució de la restauració, recuperació i ordenació dels terrenys de l'ermita de Sant Vicent (confrontants al costat dret de la Ctra. Llíria-Olocau), actualment classificats part com a sòl no urbanitzable de protecció natural i part com a zona verda de sistema general,
  
Vist que, en data 5 de juny de 1995, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València ens va remetre l'estudi d'impacte ambiental,
  
Vist que, en data 15 de juny de 1995, l'Ajuntament de Llíria ens va remetre el projecte i l'expedient municipal,
  
Vist que, en data 22 de juny de 1995, tècnics d'aquesta direcció general van efectuar una visita de camp a fi de contrastar-hi la informació rebuda,
  
Vist que, en data 22 de juny de 1995, es va consultar la Direcció Territorial de Medi Ambient de València i la Direcció General de Conservació del Medi Natural, totes dues pertanyents a la Conselleria de Medi Ambient; en data 26 de juny de 1995, la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, i la Direcció General de Protecció Ciutadana de la Conselleria d'Administració Pública,
  
  
Vist que el projecte, junt a l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a exposició pública, mitjançant un anunci en el periòdic "Levante" del dia 25 de març de 1995, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 3.447 de 24 de març de 1995, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del secretari general del 5 d'abril de 1995,
  
Vist que, en data 13 de juliol de 1995, la Direcció General de Conservació del Medi Natural ens va remetre informe favorable, com a resposta a la consulta efectuada al mencionat organisme. A continuació, es transcriu textualment el dit informe:
  
"INFORME SOBRE EL PLA ESPECIAL DE PROTECCIO DEL PARC DE SANT VICENT DE LLIRIA (CAMP DE TURIA), EXPT. 169/95-AIA.
  
  
A requeriment del Servei de Programació i Avaluació de l'Impacte Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, l'informe que a continuació es desplega recull alguns suggeriments i consideracions en relació amb les incidències ambientals que es poden causar amb l'esmentat projecte. Es fa referència a la incidència sobre l'espai natural de la Serra Calderona que es podria causar amb l'esmentat projecte.
  
La Conselleria de Medi Ambient ha elaborat un document base del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (en avant PORN) de la serra Calderona. Tanmateix, les determinacions del document base redactat per la Conselleria tenen ara per ara un caràcter orientador, ja que aquestes no seran efectives fins que el PORN siga tramitat.
  
  
L'objectiu bàsic del PORN es concreta en el fet de garantir la preservació dels valors ambientals, tot i potenciant l'aprofitament dels recursos en activitats coherents amb la seua vocació. D'acord amb aquest plantejament, el document base del PORN ordena en dues grans zones l'àmbit d'estudi, per tal d'integrar els criteris de gestió dels recursos naturals en les característiques ecologicoambientals del territori. Aquestes zones se subdivideixen en diverses categories d'acord amb les seues característiques fisiconaturals i els distints criteris i objectius plantejats per a la gestió:
  
  
\* Zona de protecció (ZP): correspon a l'àrea per a la qual es proposa la declaració d'espai natural protegit.
  
\* àrees de protecció ecològica (PE)
  
\* àrees de protecció paisatgística (PP)
  
\* àrees d'influència antròpica (IA)
  
\* Zona d'influència (ZI): correspon a l'àmbit territorial del PORN per al qual no es proposa la declaració d'espai natural protegit.
  
  
\* àrees de predomini forestal (PF)
  
\* àrees de regeneració (RG)
  
\* àrees de predomini agrícola (AG)
  
Aquesta zonificació va acompanyada de la necessària regulació normativa amb la finalitat d'obtenir els objectius proposats.
  
Encara que el terme municipal de Llíria està parcialment inclòs a l'àmbit del PORN, el Parc de Sant Vicent de Llíria en queda fora i, per tant, no està directament afectat per les determinacions del pla. No obstant això, la proximitat a la Calderona i el tipus de servei que hi representa, revesteix al projecte d'un gran interès per a la gestió d'aquest espai natural.
  
Pel que fa al desenvolupament de les activitats d'investigació, educatives, turístiques i recreatives, el PORN estableix les següents directrius:
  
\* Com a criteri general, les àrees recreatives hauran de situar-se a les vores de les zones forestals, prop de les vies de comunicació i, sempre que fóra possible, de les poblacions, tenint cura de no alterar l'equilibri natural i d'adoptar les mesures necessàries de prevenció d'incendis en l'àrea recreativa i la seua zona d'influència. En qualsevol cas, les zones d'alta capacitat hauran de situar-se a la franja perimetral de la serra, tot evitant les zones d'acollida massives a l'interior. A l'entorn d'aquestes instal.lacions es poden condicionar itineraris o senders que permeten accedir a llocs d'interès per al visitant.
  
  
\* Les zones de major valor ambiental hauran de restringir-se a l'ús públic. Es limitarà l'accés de visitants i s'evitarà la instal.lació d'equipaments.
  
\* Les zones d'ús públic intensiu hauran d'estar convenientment dotades de l'equipament necessari: estacionament, senyalització, proveïment d'aigua, sanitaris, contenidors de residus, taules i bancs, jocs infantils, etc. El manteniment de les instal.lacions pot realitzar-se mitjançant concessions que apliquen el cobrament de taxes per a l'ús de determinats serveis (taules, aparcaments, etc.).
  
  
\* Les àrees d'ús públic hauran d'estar convenientment senyalitzades i dotades de vigilància. La realització i senyalització de senders i itineraris per a recorreguts a peu, en bicicleta, etc., es recolzarà en camins que ja existeixen, tot evitant el pas per zones sensibles i fràgils.
  
Encara que el Parc de Sant Vicent de Llíria es pot considerar un parc urbà, l'emplaçament, els objectius, els criteris utilitzats, les característiques generals i les mesures protectores proposades, coincideixen plenament amb les directrius establertes en el PORN. Des de les instal.lacions del parc es podria aportar també informació sobre la Calderona i el futur espai natural protegit."
  
  
Vist que, en data 18 de juliol de 1995, la Direcció Territorial de Medi Ambient de València va remetre un informe favorable, com a resposta a la consulta efectuada per aquest servei al mencionat organisme. A continuació, es transcriu textualment el dit informe:
  
INFORME SOBRE EL PLA ESPECIAL DE PROTECCIó DE SANT VICENT DE LLIRIA (VALENCIA)
  
"En relació amb la consulta efectuada pel Servei de Programació i Avaluació de l'Impacte Ambiental sobre el "Pla Especial de Protecció de Sant Vicent de Llíria (València)", cap informar el següent:
  
  
A l'empara de la Llei 4/89 de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, i de la Llei 11/1994 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, la Conselleria de Medi Ambient ha iniciat el procediment d'elaboració i aprovació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona -en avant PORN- (DOGV de data 30 de maig de l'any en curs).
  
  
Encara que els terrenys que són objecte del pla especial de protecció no estan inclosos en l'àmbit territorial del PORN, tant la seua proximitat com la integració en ell de quasi tota la zona muntanyosa del terme municipal de Llíria fan aconsellable que les directrius del pla coincidisquen amb les del PORN.
  
Aquesta coincidència ja queda patent en la memòria justificativa del pla objecte d'aquest informe, en el qual es manifesta que l'objectiu d'aquell és "fer compatible l'ús públic recreatiu i el de parc natural, al servei tant del poble de Llíria com de tota l'àrea metropolitana de València" i es reflecteix en el tipus d'actuacions, mesures protectores, proposta d'ordenació i normativa.
  
En aquests moments, el PORN de la Serra Calderona es troba en la fase inicial d'elaboració i aprovació, però els documents existents permeten avançar els criteris que establirà pel que fa a la regulació d'usos i activitats tant a la zona de protecció proposada com a la zona d'influència. Aquestes previsions han de ser considerades amb la cautela que requereix un document en fase d'aprovació i, per tant, sotmés a possibles al.legacions i rectificacions.
  
Entre els objectius genèrics del PORN es troba promoure i regular els usos relacionats amb la investigació, educació ambiental i gaudi ordenat de l'espai per la qual cosa aquests tipus de projectes són de gran interés sempre que s'adapten a les següents directrius:
  
  
\* Com a criteri general, les zones recreatives han de situar-se en zones de vora forestal, prop de vies de comunicació i, sempre que siga possible, de poblacions i s'ha de prendre cura de no alterar l'equilibri natural, i amb mesures de prevenció d'incendis a les zones i la seua àrea d'influència. En qualsevol cas, les zones d'alta capacitat han de situar-se en la franja perimetral de la serra i s'hi ha d'evitar zones d'acollida massives en l'interior. En l'entorn d'aquestes instal.lacions es poden condicionar itineraris o senders que permeten accedir a llocs d'interés per al visitant.
  
\* Les zones considerades de major valor ambiental han de quedar restringides a l'ús públic, s'hi ha d'evitar la instal.lació d'equipaments com també limitar l'accés de visitants.
  
\* Les zones d'ús públic intensiu han d'estar convenientment dotades de l'equipament necessari: estacionament, senyalització, proveïment d'aigua, sanitaris, contenidors de residus, taules i bancs, jocs infantils, etc. El manteniment de les instal.lacions es pot fer mitjançant concessions que apliquen el cobrament de taxes per a l'ús de determinats serveis (taules, aparcament, etc.)
  
  
\* La realització de senders i itineraris per a recorreguts a peu, a cavall o en bicicleta, es recolzarà en camins ja existents i s'evitarà el seu pas per zones sensibles.
  
\* Les àrees d'ús públic han de ser dotades de vigilància i trobar-se convenientment senyalitzades.
  
Finalment, cal considerar, amb vista al projecte d'activitats que s'han de desenvolupar als edificis restaurats, el gran interés que tindria la ubicació de l'aula de natura que figura en l'ordenació proposada, amb una temàtica ambiental que incidira en la protecció i millora de la Serra Calderona i els seus recursos naturals."
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el Pla del Parc Natural de Sant Vicent de Llíria, promogut pel seu Ajuntament, per al qual es prendran en compte les directrius i recomanacions reflectides en els informes emesos per la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, com també la Direcció General de Conservació del Medi Natural.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 18 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 170/95-AIA sobre modificació puntual número 18 del Pla General d'Ordenació Urbana de Llíria (València), promogut pel seu ajuntament.
  
Vist que la modificació número 18 del PGOU de Llíria té com a objecte les següents actuacions:
  
- Mesures sobre els mausoleus romans dels carrers de Sant Vicent i Duc de Llíria.
  
Qualificació com a equipament públic municipal de l'antic Mas de la Casa de Camp.
  
- Reserva de terrenys per a patrimoni municipal de sòl al paratge de "Capa Blava", per a destinar-los a usos industrials.
  
Vist que, en data 5 de juny de 1995, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València remet a aquesta direcció general l'estudi d'impacte ambiental.
  
Vist que, en data 15 de juny de 1995, l'Ajuntament de Llíria remet el projecte de la modificació i l'expedient municipal,
  
  
Vist que, en data 23 de juny de 1995, tècnics d'aquesta direcció general van efectuar una visita de camp a fi de contrastar-hi la informació rebuda,
  
Vist que, en data 22 de juny de 1995, es va consultar la Direcció Territorial de Medi Ambient de València i la Direcció General de Conservació del Medi Natural, totes dues pertanyents a la Conselleria de Medi Ambient; en data 26 de juny de 1995, la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i la Direcció General de Protecció Ciutadana de la Conselleria d'Administració Pública,
  
  
Vist que la modificació junt ca l'estudi d'impacte ambiental han sigut sotmesos a exposició pública, mitjançant un anunci en els periòdics "Las Provincias" i "Levante", tots dos del dia 24 de febrer de 1995, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.485 de 6 d'abril de 1995, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del secretari general del 15 de maig de 1995,
  
Vist que, en data 13 de juliol de 1995, la Direcció General de Conservació del Medi Natural remet un informe favorable, com a resposta a la consulta efectuada al mencionat organisme. A continuació, es transcriu textualment el dit informe:
  
"INFORME SOBRE LA MODIFICACIO PUNTUAL NúM. 18 DEL PLA GENERAL D'ORDENACIO URBANA DE LLIRIA (CAMP DE TURIA), EXPT. 170/95-AIA.
  
A requeriment del Servei de Programació i Avaluació de l'Impacte Ambiental de la Direcció General de Qualitat Ambiental, l'informe que a continuació es desplega recull alguns suggeriments i consideracions en relació amb les incidències ambientals que es poden causar amb l'esmentat projecte. Es fa referència a la previsió d'impactes sobre els recursos naturals que s'hi podrien causar amb la modificació del PGOU proposada, dins del context de l'espai natural de la serra Calderona, en el qual està enclavat parcialment el terme municipal de Llíria.
  
La Conselleria de Medi Ambient ha elaborat un document base del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (en avant PORN) de la serra Calderona. La incidència del PORN en relació amb el planejament urbanístic és essencial. L'article 5.2 de la Llei 4/1989 de Conservació dels Espais Naturals i de la Fauna i Flora Silvestres disposa expressament que les determinacions dels PORN constitueixen "un límit per a qualsevol altre instrument d'ordenació territorial o física, les determinacions dels quals no podran alterar o modificar aquestes disposicions. Els instruments d'ordenació territorial o física existents que resulten contradictoris amb els PORN hauran d'adaptar-se a aquests. Mentre aquesta adaptació no tinga lloc, les determinacions dels PORN s'aplicaran, en tots els casos, prevalent sobre els instruments d'ordenació territorial o física existents." D'altra banda, l'article 35.2 de la Llei 11/1994 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana disposa que "els plans d'ordenació dels recursos naturals a què es refereix aquesta llei prevaldran sobre qualsevol altre instrument d'ordenació territorial o física". Tanmateix, les determinacions del document base redactat per la Conselleria tenen ara per ara un caràcter orientador, ja que aquestes no seran efectives fins que el PORN siga tramitat.
  
  
L'anàlisi dels planejaments vigents i dels projectes de revisió o de modificació d'aquests és fonamental, ja que determinaran els usos permesos que es podran dur a terme al territori municipal i les condicions imposades.
  
L'objectiu bàsic del PORN es concreta en el fet de garantir la preservació dels valors ambientals, tot i potenciant l'aprofitament dels recursos en activitats coherents amb la seua vocació. D'acord amb aquest plantejament, el document base del PORN ordena en dues grans zones l'àmbit d'estudi, per tal d'integrar els criteris de gestió dels recursos naturals en les característiques ecologicoambientals del territori. Aquestes zones se subdivideixen en diverses categories d'acord amb les seues característiques fisiconaturals i els distints criteris i objectius plantejats per a la gestió:
  
  
\* Zona de protecció (ZP): correspon a l'àrea per a la qual es proposa la declaració d'espai natural protegit.
  
\* àrees de protecció ecològica (PE)
  
\* àrees de protecció paisatgística (PP)
  
\* àrees d'influència antròpica (IA)
  
\* Zona d'influència (ZI): correspon a l'àmbit territorial del PORN per al qual no es proposa la declaració d'espai natural protegit.
  
  
\* àrees de predomini forestal (PF)
  
\* àrees de regeneració (RG)
  
\* àrees de predomini agrícola (AG)
  
Aquesta zonificació va acompanyada de la necessària regulació normativa amb la finalitat d'obtenir els objectius proposats.
  
La modificació puntual núm. 18 del PGOU de Llíria inclou tres actuacions diferents:
  
1. Mesures sobre els mausoleus romans dels carrers de Sant Vicent i del Duc de Llíria.
  
2. Qualificació com a equipament públic municipal de l'antic mas de la Casa de Camp.
  
3. Reserva de terrenys per a patrimoni municipal de sòl al paratge de "Capa Blava".
  
De les tres actuacions únicament la referida a la Casa de Camp està inclosa a l'àmbit territorial del PORN, les dues restants en queden fora i, per tant, no estan afectades pel Pla.
  
Pel que fa al desenvolupament de les activitats d'investigació, educatives, turístiques i recreatives, el PORN estableix les següents directrius:
  
\* Com a criteri general, les àrees recreatives hauran de situar-se a les vores de les zones forestals, prop de les vies de comunicació i, sempre que fóra possible, de les poblacions, tenint compte de no alterar l'equilibri natural i d'adoptar les mesures necessàries de prevenció d'incendis en l'àrea recreativa i la seua zona d'influència. En qualsevol cas, les zones d'alta capacitat hauran de situar-se a la franja perimetral de la serra, tot evitant les zones d'acollida massives a l'interior. A l'entorn d'aquestes instal.lacions es poden condicionar itineraris o senders que permeten accedir a llocs d'interès per al visitant.
  
  
\* Les zones de major valor ambiental hauran de restringir-se a l'ús públic. Es limitarà l'accés de visitants i s'evitarà la instal.lació d'equipaments.
  
\* Les zones d'ús públic intensiu hauran d'estar convenientment dotades de l'equipament necessari: estacionament, senyalització, proveïment d'aigua, sanitaris, contenidors de residus, taules i bancs, jocs infantils, etc. El manteniment de les instal.lacions pot realitzar-se mitjançant concessions que apliquen el cobrament de taxes per a l'ús de determinats serveis (taules, aparcaments, etc.).
  
\* Les àrees d'ús públic hauran d'estar convenientment senyalitzades i dotades de vigilància. La realització i senyalització de senders i itineraris per a recorreguts a peu, en bicicleta, etc, es recolzarà en camins ja existents, tot evitant el pas per zones sensibles i fràgils.
  
  
Pel que fa a l'emplaçament del Mas de la Casa, coincideix plenament amb les directrius establertes al PORN. Quant al programa educorecreatiu, la instal.lació d'equipaments i la dotació de serveis, el projecte que continga aquests aspectes haurà de complir les directrius anteriors. En aquest sentit, i tenint present el gran interès d'un projecte d'aquest tipus per a la gestió de la Calderona, el Servei d'Espais Naturals pot aportar tota la col.laboració tècnica necessària en la redacció del projecte."
  
Vist que, en data 17 de juliol de 1995, la Direcció Territorial de Medi Ambient de València remet informes favorables, com a resposta a la consulta efectuada per aquest servei al mencionat organisme. A continuació, es transcriuen textualment els dits informes:
  
  
INFORME SOBRE LA MODIFICACIO NUM. 18 DEL PGOU DE LLIRIA
  
"En resposta a la petició d'informe sobre l'expedient damunt mencionat s'informa que:
  
1. No afecta forest d'utilitat pública.
  
2. Segons el plànol que ens remeten, el traçat que està destinat a la reserva de terrenys per a patrimoni municipal de sòl al paratge de "Capa Blava" afecta pel sud-est la via pecuària anomenada "Sendera de Monrabana" classificada per ordre del Ministeri d'Agricultura de data 21 de març de 1972 amb una amplària de vint metres i vuitanta-nou centímetres (20,89)
  
Respecte a aquesta via pecuària en el tram d'afecció, s'atendrà allò disposat en la Llei 3/95, de 23 de març de Vies Pecuàries, sent convenient la realització d'una delimitació prèvia."
  
INFORME SOBRE LA MODIFICACIó NUM. 18 DEL PGOU DE LLIRIA
  
"En relació amb la consulta efectuada pel Servei de Programació i Avaluació de l'Impacte Ambiental sobre la modificació núm. 18 del PGOU de Llíria cap informar el següent:
  
A l'empara de la Llei 4/89 de Conservació dels Espais Naturals, i de la Flora i Fauna Silvestres, i de la Llei 11/1994 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, la Conselleria de Medi Ambient ha iniciat el procediment d'elaboració i aprovació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra Calderona -en avant PORN- (DOGV de data 30 de maig de l'any en curs).
  
  
Totes dues disposicions legislatives consideren que els PORN prevalen sobre qualsevol altre instrument d'ordenació territorial o física.
  
En aquests moments, el PORN de la Serra Calderona es troba en la fase inicial d'elaboració i aprovació, però els documents existents permeten avançar els criteris que establirà pel que fa a la regulació d'usos i activitats tant a la zona de protecció proposada com a la zona d'influència. Aquestes previsions han de ser considerades amb la cautela que requereix un document en fase d'aprovació i, per tant, sotmés a possibles al.legacions i rectificacions.
  
La modificació puntual promoguda per l'Ajuntament de Llíria inclou tres actuacions diferents:
  
- Mesures relatives als mausoleus romans dels carrers de Sant Vicent i Duc de Llíria.
  
- Qualificació com a equipament públic municipal de l'antic Mas de la Casa de Camp.
  
- Reserva de terrenys per a patrimoni municipal del sòl amb destinació industrial a la partida de Capa Blava.
  
De les tres actuacions, només la referent al Mas de la Casa de Camp està situada a l'àmbit territorial del PORN de la Serra Calderona, en el seu límit sud-occidental.
  
Segons consta en el document objecte d'aquest informe, els terrenys pertanyents al Mas de la Casa de Camp estan classificats i qualificats pel Pla General d'Ordenació Urbana de Llíria com a sòl no urbanitzable comú, estant inclós l'edifici en el catàleg del Pla General pel seu interés arquitectònic i històric, ja que la seua construcció data del segle XV. La finalitat de la modificació proposada seria la incorporació al patrimoni municipal per a restaurar-lo i donar-li un ús immediat com a aula de natura i foment d'activitats ambientals.
  
  
Entre els objectius genèrics del PORN es troba promoure i regular els usos relacionats amb la investigació, educació ambiental i gaudi ordenat de l'espai per la qual cosa aquests tipus de projectes són de gran interés sempre que s'adapten a les següents directrius:
  
  
\* Com a criteri general, les zones recreatives han de situar-se en zones de vora forestal, prop de vies de comunicació i, sempre que siga possible, de poblacions i s'ha de prendre cura de no alterar l'equilibri natural, i amb mesures de prevenció d'incendis a les zones i la seua àrea d'influència. En qualsevol cas, les zones d'alta capacitat han de situar-se en la franja perimetral de la serra i s'hi ha d'evitar zones d'acollida massives en l'interior. En l'entorn d'aquestes instal.lacions es poden condicionar itineraris o senders que permeten accedir a llocs d'interés per al visitant.
  
\* Les zones considerades de major valor ambiental han de quedar restringides a l'ús públic, s'hi ha d'evitar la instal.lació d'equipaments com també limitar l'accés de visitants.
  
\* Les zones d'ús públic intensiu han d'estar convenientment dotades de l'equipament necessari: estacionament, senyalització, proveïment d'aigua, sanitaris, contenidors de residus, taules i bancs, jocs infantils, etc.
  
\* La realització de senders i itineraris per a recorreguts a peu, a cavall o en bicicleta, es recolzarà en camins ja existents i s'evitarà el seu pas per zones sensibles.
  
\* Les àrees d'ús públic han de ser dotades de vigilància i trobar-se convenientment senyalitzades.
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, la modificació puntual número 18 del Pla General d'Ordenació Urbana de Llíria (València), promogut pel seu Ajuntament, d'acord amb la documentació aportada i les següents condicions:
  
1. En l'actuació de "Reserva de terrenys per a patrimoni municipal de sòl al paratge de "Capa Blava":
  
\* Si en els treballs de moviments de terres per a les futures instal.lacions que se situen, es detectaren vestigis de valor cultural, es comunicaran les troballes a la Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura, d'acord amb la Llei 16/1985 de Patrimoni Històric Espanyol.
  
\* La Sendera de Monrabana serà protegida, amb la seua amplària i característiques particulars, en els termes que marca la Llei 3/1995 de 23 de març de Vies Pecuàries.
  
\* Les emissions gasoses de les indústries potencialment contaminants, actuals o futures permeses pel planejament proposat, compliran allò establert en el Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72 de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.
  
  
\* S'incorporaran les normes necessàries per a la protecció contra sorolls i vibracions, prenent com a base el model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica elaborat coordinadament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
\* La destinació final dels residus generats (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) serè l'adequat a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques.
  
\* Les condicions que s'han d'establir per a les aigües residuals abans del seu abocament a la xarxa de sanejament general seran les següents:
  
- Concentració màxima permissible per als paràmetres fisicoquímics característics que han de ser considerats en l'abocament. Els mètodes utilitzats en les determinacions analítiques seran els oficials)
  
  
  
Paràmetre /unitat Concentració
  
Ph 5,50 - 9,00
  
Sòlids en suspensió (mg/l) 500,00
  
Materials sedimentables (ml/l) 15,00
  
Sòlids grossos Absents
  
DBO5 (mg/l) 500,00
  
DQO (mg/l) 1.000,00
  
Temperatura (øC) 40,00
  
Color inapreciable
  
 a una dilució d'1/40
  
Alumini (mg/l) 10,00
  
Arsènic (mg/l) 1,00
  
Bari (mg/l) 20,00
  
Bor (mg/l) 3,00
  
Cadmi (mg/l) 0,50
  
Crom III (mg/l) 3,00
  
Crom VI (mg/l) 0,50
  
Ferro (mg/l) 5,00
  
Manganés (mg/l) 5,00
  
Níquel (mg/l) 5,00
  
Mercuri (mg/l) 0,10
  
Plom (mg/l) 1,00
  
Seleni (mg/l) 0,50
  
Estany (mg/l) 10,00
  
Coure (mg/l) 1,00
  
Zinc (mg/l) 5,00
  
Cianurs (mg/l) 0,50
  
Clorurs (mg/l) 2.000,00
  
Sulfurs (mg/l) 2,00
  
Sulfats (mg/l) 1.000,00
  
Fluorurs (mg/l) 12,00
  
Fòsfor total (mg/l) 15,00
  
Amoníac (mg/l) 25,00
  
Nitrogen nítric (mg/l) 20,00
  
Olis i greixos (mg/l) 100,00
  
Fenols (mg/l) 2,00
  
Aldehids (mg/l) 2,00
  
Detergents (mg/l) 6,00
  
Pesticides (mg/l) 0,05
  
La suma de les fraccions de: concentració real/concentració límit relativa als elements tòxics (arsènic, cadmi, crom, níquel, mercuri, plom, seleni, coure i zinc) no superarà el valor de 5.
  
  
- Concentracions microbiològiques màximes admissibles en l'abocament:
  
  
Paràmetre / unitat Concentració
  
Coliformes totals/100 ml 10.000,00
  
Coliformes fecals/100 ml 2.000,00
  
Estreptococs fecals/100 ml 500,00
  
Vibrio Cholerae/100 ml Absents
  
  
Així mateix, queda prohibit d'abocar directament o indirectament a les instal.lacions de sanejament, qualsevol dels següents productes:
  
  
- Gasolina, nafta, petroli i productes intermedis de destil.lació; benzé, tolué, xilé i qualsevol altre dissolvent o líquid orgànic immiscible en aigua, combustible o inflamable.
  
- Carbur càlcic i altres substàncies sòlides potencialment perilloses, com a hidrurs, peròxids, clorats, perclorats, bromats, etc.
  
- Components susceptibles de donar lloc a mescles inflamables o explosives amb l'aire, o mescles altament comburents.
  
- Deixalles radioactives.
  
- Deixalles de coloracions indesitjables i no eliminables pel sistema de depuració.
  
- Pintures i dissolvents orgànics.
  
- Substàncies corrosives.
  
- Líquids que continguen productes susceptibles de precipitar, depositar-se o reaccionar amb les aigües residuals i produir alguna de les substàncies enumerades.
  
- Residus sòlids capaços de causar obstruccions com ara cendres, carbonisses, arenes, encenalls, draps, ossos, plàstics, escombraries domèstiques, etc.
  
- Llots procedents d'instal.lacions de depuració, neteja d'escomeses domiciliàries, embornals, xarxa de clavegueram, pous cecs, etc.
  
  
- Substàncies farmacèutiques que puguen pertorbar el normal funcionament de les instal.lacions de depuració.
  
- Olis i greixos flotants.
  
\* S'hi respectaran les servituds legals que estableix la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües i els reglaments que la desenvolupen, pel que fa a la rambla d'Artaix (rambla Castellarda).
  
  
\* Aquestes condicions hauran de ser inexcusablement preses en compte per l'Ajuntament abans de la concessió de les corresponents llicències d'obres o d'activitat.
  
2. En l'actuació referent al Mas de la Casa de Camp:
  
\* Es prendran en compte les directrius i recomanacions reflectides en els informes remesos per la Direcció Territorial de Medi Ambient de València i per la Direcció General de Conservació del Medi Natural.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 18 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 183/94-AIA sobre les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Catí (l'Alt Maestrat), promogut pel seu Ajuntament.
  
Vist que, el 4 de juliol de 1994, es va rebre de l'Ajuntament de Catí l'estudi d'impacte ambiental de les Normes Subsidiàries de Planejament i els resultats de l'exposició pública de l'esmentat estudi,
  
  
Vist que, segons un certificat de l'Ajuntament, l'estudi d'impacte ambiental ha sigut exposat al públic, durant el termini de trenta dies hàbils, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 53 del 30 d'abril de 1994, tauler d'anuncis de l'Ajuntament, diaris Mediterráneo i Castellón Diario, sense que s'haja presentat cap al.legació durant el període d'exposició,
  
Vist que, amb data 1 d'agost de 1994, se sol.licita a l'Ajuntament de Catí la documentació que integra el projecte tècnic de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal, per a completar la documentació del referit expedient,
  
Vist que es va consultar el Servei de Protecció d'Espècies, Servei de Residus i Contaminació, Servei de Planificació de Recursos Hidrològics i Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient,
  
Vist que, l'1 de setembre de 1994, es va rebre l'informe del Servei de Residus i Contaminació, en resposta a la consulta efectuada, el contingut del qual es concreta en:
  
"Com a previsions urbanístiques és convenient que en una ordenança municipal es consideren les prescripcions següents:
  
Els edificis destinats en més d'un 10% de la seua superfície edificable a ús d'oficina, comercial, industrial, tallers i emmagatzematge comptaran amb serveis que permeten una recollida dels distints tipus de residus que se'n generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o depòsits, dotats de les mesures de seguretat necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.
  
  
En els vials de nova constitució es reservarà sòl per a la instal.lació de contenidors que permeten la recollida selectiva almenys de tres tipus de residus.
  
Per a l'atorgament de la llicència d'obres d'un edifici, el promotor haurà de presentar el compromís d'admissió dels residus en una instal.lació de tractament de residus sòlids inerts autoritzada, sempre que hi haja una instal.lació autoritzada en un ràdio de 20 km de l'obra projectada, com també indicar la quantitat de residus inerts que pensa produir. L'Ajuntament, després de comprovat el projecte, hi donarà el vist-i-plau.
  
La cèdula d'habitabilitat o llicència d'activitat per al cas de l'edifici no es concedirà fins que el promotor de la construcció no presente un certificat d'una instal.lació de residus sòlids inerts autoritzada, relativa al volum de residus lliurat i es responsabilitze de la seua correcta gestió, sempre que hi haja una d'aquestes instal.lacions en un ràdio de 20 km de l'obra projectada.
  
I es convenient, independentment de les previsions del Pla Estratègic d'Infraestructures, que es preveja la reserva de sòl per a abocador de residus sòlids urbans (una superfície de 0,5 ha) i per a abocador d'inerts (igualment 0,5 ha), preferentment en sòl no urbanitzable d'escassa qualitat ambiental.
  
En l'elecció de la zona més adequada de reserva per a l'abocador controlat de residus sòlids urbans, prevaldran fonamentalment les condicions geològiques de la zona, les característiques d'impermeabilitat dels substrats i la no contaminació d'aigües superficials o subterrànies. Per a l'abocador d'inerts prevaldrà fonamentalment la restauració de zones degradades com ara clots d'extracció d'àrids i antigues pedreres."
  
Vist que, amb data 31 d'octubre de 1994, se li reitera a l'Ajuntament de Catí la sol.licitud de la documentació del projecte tècnic i se li dóna a conéixer les consultes realitzades a diferents organismes, com també el contingut de l'informe rebut del Servei de Residus i Contaminació perquè siguen preses en compte les consideracions que s'hi recullen,
  
Vist que, amb data 11 de novembre de 1994, es rep l'informe del Servei de Planificació de Recursos Hidrològics en què s'informa:
  
  
" El proveïment d'aigua de consum públic d'aquesta població ha presentat problemes de subministrament en els últims anys, a l'igual d'altres poblacions de la zona i ha calgut recórrer en diverses ocasions al subministrament mitjançant camions cisterna.
  
Pel que fa a la depuració de les aigües residuals, en aquesta població hi havia un decantador primari fora d'ús. En l'actualitat s'està construint una nova depuradora, per conveni entre la Generalitat i la Diputació, als mateixos terrenys de l'antiga depuradora. Es preveu l'acabament de les obres per a finals d'enguany.
  
  
S'haurà de garantir l'adequada eliminació dels llots procedents de la nova depuradora, com també dels residus sòlids urbans."
  
  
Vist que, en la visita realitzada pel tècnic redactor del projecte de Normes Subsidiàries, en data 19 de gener de 1995, se li va donar a conéixer l'informe del Servei de Planificació de Recursos Hidrològics per a la seua consideració i l'efecte oportú,
  
Vist que en aquesta direcció general consta documentació certificada de l'Ajuntament en la qual es comunica:
  
- "Que d'acord amb la documentació que es troba en aquest Ajuntament resulta que el ple, en sessió celebrada el 8 de març de 1990, va aprovar per unanimitat provisionalment les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal i es va presentar tota la documentació en la Comissió Provincial d'Urbanisme per a l'aprovació definitiva el 13 de juny de 1990, sense que el ple haja adoptat cap altre acord respecte al projecte de normes aprovades.
  
Així mateix certifique que l'estudi d'impacte ambiental de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal va ser aprovat pel ple el 7 d'abril de 1994.
  
- Acord adoptat pel ple en sessió celebrada el 6 de febrer de 1992 sobre "Moció Pla Provincial Residus Sòlids Urbans":
  
  
1r Mostrar la voluntat de l'Ajuntament d'integrar-se en els sectors 9 i 10 del dit Pla de Residus Sòlids Urbans, a l'efecte de construir l'abocador controlat de residus.
  
2n Mostrar la voluntat de firmar un conveni amb l'ens o empresa que es puga encarregar de l'abocador, junt a la resta dels municipis inclosos en el sector, a fi de gestionar el funcionament de l'abocador que en el seu moment es construïsca.
  
3r Col.laborar amb la Diputació Provincial de Castelló i amb la Generalitat Valenciana en el finançament de les inversions necessàries per a la construcció i instal.lació de l'abocador, una vegada estudiat el pressupost del projecte de l'abocador i oïts tots els ajuntaments afectats.
  
4t Facultar àmpliament l'alcalde Sr. José Roca García perquè en nom i representació de l'Ajuntament subscriga els documents que calguen i realitze les gestions necessàries per a la plena efectivitat d'aquests acords.
  
No obstant això, el ple de l'Ajuntament adoptarà l'acord que estime més convenient en aquest sentit.
  
- Que el tècnic municipal, en un document de 10 de desembre de 1994, informa: que els terrenys de l'abocador municipal de fems, els quals estan situats a l'Assagador del Barranc de les Ortigues, polígon 20, secció B d'aquest terme municipal, tenen una extensió de més de 10.000 m2.
  
- Resultats de l'anàlisi mínima de l'aigua de proveïment públic de Catí, d'una mostra presa al novembre de 1994, que reflecteix: clor residual més d'1.5 ppm, temperatura 14ºC, pH 7.8, conductivitat 492 mcS/cm i absència de nitrats, amoníac i de coliformes totals i fecals."
  
  
Vist que es va remetre una còpia del document de Normes Subsidiàries, aprovat provisionalment per l'Ajuntament en data 8 de març de 1990, a la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló per a l'elaboració de l'informe sol.licitat en la consulta realitzada en el seu moment, atés que aquest no es trobava a la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló,
  
Vist que, amb data 29 de maig de 1995, es rep l'informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, en el qual es tracten els següents aspectes:
  
1r Respecte als sistemes de tractament de residus sòlids.
  
En el planejament no es considera una reserva de sòl per al sistema de tractament de residus sòlids urbans (R.S.U.). Cal, doncs, que se seleccione un àrea amb una superfície entre 1 i 2 ha, localitzada en sòl no urbanitzable comú que se classificarà com a un sistema general.
  
La reserva de sòl haurà de realitzar-se sobre terrenys de permeabilitat baixa (argilosos o margosos). No obstant això, i vist que el terme municipal de Catí està constituït principalment per materials carbonatats d'elevada permeabilitat i, per tant, hi ha una dificultat real per a localitzar terrenys impermeables, es recomana que en el cas que no se situe sobre nivells margosos adequats, se seleccione un àrea sobre els terrenys detrítics pliocens de permeabilitat variable situats al sector nord del terme municipal (al voltant dels barrancs de la Salvasòria i d'Antolí).
  
S'hi adjunta un plànol a escala 1:50.000 amb els terrenys pliocens proposats per a seleccionar l'àrea d'afloraments argilosos on es podria situar la reserva de sòl per a la instal.lació del sistema de tractament de RSU.
  
Aquests terrenys es classificaran com a sistema general i la seua superfície quedarà reflectida en la memòria.
  
També es recomana delimitar una superfície aproximadament d'una hectàrea (1 ha.), com a reserva de sòl per a instal.lar un abocador de residus inerts, que se situarà preferentment en terrenys degradats o clots d'extraccions mineres abandonades.
  
2n Respecte als sistemes de depuració d'aigües residuals.
  
Es garantirà, mitjançant els sistemes que en el planejament es consideren més adequats, el tractament de totes les aigües residuals generades al terme municipal de Catí, tant del nucli urbà com del nucli exterior de L'Avellà, i s'evitaran els abocaments sense tractament als barrancs o a pous cecs.
  
En el plànol de classificació del sòl es delimitarà la superfície ocupada per l'actual depuradora del barranc de Fontella i la depuradora de L'Avellà. Les superfícies definides inclouran les possibles ampliacions, d'acord amb les previsions de cabals que s'han de tractar. Aquestes superfícies es definiran en la memòria del projecte i es classificaran com a sistema general.
  
3r Respecte al proveïment d'aigua potable al nucli urbà.
  
El proveïment a la població de Catí s'efectua a partir del pou Caseres i el pou Gatella, situats a uns 1.500 m al sud de la població. El pou Caseres té una profunditat de 130 m., i un cabal irregular d'uns 60 l/min. El pou Gatella té una profunditat de 40 m i extrau un cabal semblant a l'anterior. Aquests sondejos, separats per una distància d'un quilòmetre, capten l'aqüífer del cretaci inferior i estan oberts sobre materials permeables (al.luvial quaternari o calcaris cretacis).
  
  
Per raó de la proximitat d'activitats ramaderes en tots dos pous de proveïment i de la possibilitat de contaminació dels recursos hidrològics a partir dels residus líquids que puguen ocasionar aquestes activitats, cal establir un perímetre de protecció a les esmentades captacions que proveeixen el nucli urbà, tal com regula l'article 53.4 de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües i l'article 173 del Reglament del Domini Públic Hidràulic (Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril). Tot complint aquesta normativa, l'Ajuntament haurà de sol.licitar a l'organisme de conca l'establiment d'aquests perímetres.
  
  
Mentre l'organisme de conca no determine el perímetre de protecció, es recomana l'establiment d'un perímetre de 200 m de radi, en el qual no podrà instal.lar-se cap activitat inclosa en l'article 173.6 del Reial Decret 849/1986 (Reglament del Domini Públic Hidràulic).
  
  
Les superfícies abans mencionades es classificaran com a sòl no urbanitzable de protecció als proveïments.
  
D'altra part, s'establirà una zona de protecció de 100 m de radi al voltant de les principals fonts del terme municipal, utilitzades algunes per al proveïment i que es troben en sòl no urbanitzable comú, com ara la font de Sant Vicent Ferrer i la Font Vella.
  
  
4t Respecte als punts singulars d'interés kàrstic.
  
El terme municipal de Catí presenta un substrat format per materials d'una elevada permeabilitat per fissuració i karstificació, sent una important zona de recàrrega dels aqüífers subjacents. Gran part dels rebliments carbonatats existents al terme presenten un modelat kàrstic característic de les àrees amb fort dissolució dels materials carbonatats. Aquests processos es posen de manifest pel desenvolupament d'algunes estructures kàrstiques com són diferents zones de lapiaz, la dolina de la Llacunassa, el poljé de la fossa de Catí o el ponor de l'Ermita del Pilar.
  
Amb les característiques hidrològiques del substrat mencionades, es recomana que en la normativa urbanística s'adopten les mesures adequades per tal de protegir l'àrea del poljé de Catí de possibles contaminacions del subsòl originades per l'activitat antròpica i es prohibisca qualsevol abocament contaminant sobre el terreny.
  
Es recomana, igualment, l'establiment d'un perímetre de 50 m de radi de protecció al ponor de l'ermita del Pilar, en el qual no podrà instal.lar-se cap activitat de les considerades en l'article 173.6 del Reial Decret 849/1986 (Reglament del Domini Públic Hidràulic). Igualment, no es permetran actuacions que afecten la morfologia del terreny o que modifiquen el drenatge natural de les aigües.
  
  
5t Respecte al sistema general de llits fluvials.
  
En el planejament es consideren els llits dels barrancs i rambles com a un sistema general de llits fluvials i s'assenyala que aquest domini públic queda regulat per la legislació específica. No obstant això, aquest domini públic hidràulic no queda determinat amb la seua classificació específica en els plànols d'ordenació i classificació del sòl com a un de protegit (plànols sèrie 1).
  
Per tal de reparar aquesta deficiència es proposa que en el planejament es classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció el domini públic hidràulic i barrancs, tots els llits dels principals barrancs i les rambles existents al terme municipal. Aquest sòl inclourà tant el llit del barranc com les dues franges laterals de 20 m des de l'aresta exterior del llit, tal com determina l'article 69 de la Llei 6/1989, de 7 de juliol, d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana. No obstant això, en la normativa urbanística s'esmentarà el sòl de domini públic hidràulic (zona de "servitud" i zona de policia) establerta en la Llei d'Aigües (Llei 29/1985) i el Reglament del Domini Públic Hidràulic (Reial Decret 849/86). Els usos permesos i activitats en aquest sòl seran els definits en la mencionada legislació.
  
  
La classificació de sòl no urbanitzable de protecció al domini públic hidràulic i barrancs inclourà els barrancs i rambles de la xarxa hidrològica determinats en el plànol I-5 "Hidrològic del terme municipal".
  
6é Respecte a les ordenances municipals.
  
L'Ajuntament elaborarà ordenances municipals tendents a evitar l'abocament incontrolat de materials inerts industrials i urbans a llocs inadequats i sense el tractament adequat.
  
S'inclouran en el planejament ordenances municipals d'abocaments a la xarxa municipal d'aigües residuals. Així mateix es redactaran ordenances sobre la prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions). En aquest sentit, es recomana prendre com a referència els models d'ordenança editats per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
  
Respecte a l'article 16 de la normativa municipal, ordenança per al sòl no urbanitzable protegit forestal (SNU-P/F) que afecta les masses forestals que han sigut determinades amb aquesta qualificació, s'haurà d'especificar les zones qualificades com a SNU-P/F segons l'apartat 7é d'aquest informe i s'adaptarà a la normativa establerta per la Llei 4/1992, de 5 de juny de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre Sòl No Urbanitzable, article nové.
  
7é Respecte al sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
Els plànols d'ordenació de les Normes Subsidiàries estableixen per a la quasi totalitat del terme municipal un sòl no urbanitzable amb la qualificació de comú; quedant com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (protecció forestal) el paratge anomenat "el Racó". Aquest paratge presenta una clara estructura forestal arbrada, constituïda per un coscollar madur, que mereix, sense dubte, la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
No obstant això, aquesta estructura forestal es repeteix de forma més o menys continuada en la resta del terme municipal, sense que s'haja rebut la qualificació de sòl protegit. Aquesta falta de criteri en el moment d'establir la qualificació del sòl, és més patent en considerar la gran extensió de terrenys que, sense tenir una massa forestal arbrada com la que ofereix el paratge "el Racó", sí que presenta una clara vocació forestal, atés que la vegetació característica està constituïda per un matollar dens amb un estrat arbori dispers; també hi podem observar boscos de menor entitat, per la seua extensió, de coscoll i roure o galler (Quercus faginea). Aquestes formacions vegetals mereixen la inclusió, en el planejament, en el sòl no urbanitzable qualificat de protecció forestal.
  
En aquest sentit, la delimitació del sòl no urbanitzable protegit forestal, resulta insuficient, a la vista de les característiques físiques del medi que presenta l'àmbit territorial d'aquest municipi.
  
La importància de l'existència d'aquest tipus de vegetació forestal radica en la necessitat de reduir i salvaguardar el sòl dels processos erosius; cal incidir, però, en el fet que aquest terme es localitza a la conca mediterrània i està sotmés, per tant, a la influència d'un règim irregular de precipitacions, sovint de caràcter torrencial, la qual cosa ocasiona la pèrdua dels horitzons edàfics i la regressió dels processos edafogenètics.
  
D'acord amb les anteriors consideracions, el sòl no urbanitzable de protecció forestal en les Normes Subsidiàries de planejament de Catí ha d'incloure:
  
. masses forestals arbrades
  
. vegetació amb una representació florística d'alt valor ecològic
  
  
. àrees de vegetació constituïdes per matollar
  
. àrees afectades per incendis forestals amb regeneració natural.
  
  
. zones de cultiu abandonades, envaïdes per vegetació natural que formen una unitat ambiental amb les àrees anteriors.
  
Per tant, es proposa que la delimitació mínima per al sòl no urbanitzable de protecció forestal, sense perjudici de les zones considerades en els documents actuals, haurà de recollir les zones delimitades com a tals en el plànol adjunt a aquest informe (escala 1:10.000). En aquesta delimitació es recullen els ecosistemes singulars i de major interés ecologicoambiental, com també els de caràcter forestal, tal com es reflecteix en la memòria justificativa.
  
8é Respecte a les vies pecuàries.
  
Vista la documentació referent a l'ordenació i classificació del sòl (plànols sèrie 1), s'observa que s'ha omés la determinació de les vies pecuàries classificades del terme municipal de Catí per Ordre de la Conselleria de Medi Ambient de data 15 de juny de 1992, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (15 de juliol de 1992), en la qual es protegeix amb la corresponent ampliació legal les vies de comunicació incloses en el domini públic de la Generalitat Valenciana, dins del sistema general de comunicacions, sòl protegit. No obstant això, la classificació de les vies pecuàries s'han reflectit en el plànol I-19 (Informació). El projecte haurà de reparar aquesta mancança, per a la qual cosa es prendrà en compte la Llei 3/95 de 23 de març de Vies Pecuàries, Boletín Oficial del Estado de 24 de març de 1995."
  
Vist que en aquesta direcció general es troba l'expedient 320/90-EIA sobre les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Catí que va concloure, en data 27 de gener de 1992, amb la resolució del director general de Serveis Ambientals (direcció general que aleshores tenia atribuïda la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental) de tornar l'estudi d'impacte ambiental presentat de les Normes Subsidiàries de Catí, pel fet de considerar que del seu examen no s'obtenien elements de judici suficients per a adoptar una decisió respecte a l'actuació projectada,
  
  
Vist que en la tramitació de l'anterior expedient (320/90-EIA) es va consultar la Unitat Forestal de la Conselleria d'Agricultura i Pesca (ara integrada en la Direcció Territorial d'aquesta Conselleria), la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència i la Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública. I els informes demanats sobre aquestes consultes, donats a conéixer (17 d'abril de 1991) a l'Ajuntament de Catí per a la seua consideració i l'efecte oportú, recollien els següents aspectes:
  
- Plànol de les vies pecuàries existents al terme municipal perquè en les Normes Subsidiàries es consideren com a béns de domini públic que han de protegir en tot la seua longitud i amplària legal.
  
- Els inventaris dels jaciments arqueològics i elements etnològics existents al terme municipal per a la seua inclusió en les Normes Subsidiàries i protecció amb la classificació de sòl no urbanitzable de protecció arqueològic i sòl no urbanitzable de protecció etnològica, i amb la de protecció etnològica per als elements etnològics situats en sòl urbà.
  
- El municipi de Catí presenta els riscos d'inundacions i despreniments de terres i pedres.
  
El barranc de la Mesada que creua el poble hi produeix problemes d'inundacions.
  
El Barranc de Sant Vicent que s'utilitza com a camí quedar tallat amb fortes pluges.
  
Convé que els sistemes generals es col.loquen fora del voltant dels llits dels barrancs perquè no impedisquen el normal pas de les aigües i perquè no siguen afectats per aquestes.
  
I a la zona de sòl urbà del Balneari de l'Avellà hi ha un perill constant de despreniment de terra i pedres que poden produir danys a béns i persones.
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental, altament embullat i confús, considera només el sòl urbà com a classificació del projecte amb accions que generen efectes negatius, sense precisar aquests, i amb una proposta de mesures correctores que seran determinades en les Normes Subsidiàries com a document específic.
  
Atés que el municipi de Catí presenta una elevada permeabilitat dels seus terrenys, per fissuració i karstificació, sent una important zona de recàrrega dels aqüífers adjacents,
  
Atés que en determinades àrees del terme per la fort dissolució dels materials carbonatats s'han desenvolupat unes estructures kàrstiques característiques com ara diferents zones de lapiaz, la dolina de la Llacunassa, el poljé de la fossa de Catí o el ponor de l'Ermita del Pilar,
  
Atés que és alta la vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers donada la permeabilitat dels terrenys i sobretot en les zones que presenten estructures kàrstiques característiques com les esmentades anteriorment,
  
Atés que hi ha activitats ramaderes pròximes als pous Caseres i Gatella que proveeixen d'aigua a la població de Catí,
  
Atés que, a més del paratge del "Racó", que es protegeix en les Normes Subsidiàries com a sòl no urbanitzable d'especial protecció (protecció forestal), el municipi presenta una gran extensió de terrenys amb una clara vocació forestal la vegetació dels quals està constituïda per: matollar dens amb un estrat arbori dispers, zones de bosc de coscoll i roure o galler (Quercus faginea), s'ha de protegir,
  
  
Atés que és alt el risc d'erosió, donada l'orografia del terreny i les condicions climàtiques, que ocasionen pèrdua dels horitzons edàfics i la regressió dels processos edafogenètics,
  
Atés que a la zona del nucli de l'Avellà hi ha risc de despreniment de terres i pedres amb les conseqüències que això puga ocasionar a la població,
  
Atés que el projecte de Normes Subsidiàries no recull les vies pecuàries classificades que hi ha al dit terme, reflectides en el plànol I-19 de l'estudi d'impacte ambiental,
  
Atés que els jaciments arqueològics i elements etnològics classificats per la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura que s'han de protegir pel fet de ser béns del patrimoni històric espanyol, considerats en els plànols d'informació I-20 i I-21 de l'estudi d'impacte ambiental, no estan recollits en el projecte tècnic,
  
  
Atés que s'ha de reservar sòl com a sistema general per al tractament controlat dels residus sòlids urbans generats al municipi i que aquesta s'ha de realitzar sobre terrenys impermeables,
  
  
Atés que els terrenys on actualment se situa l'abocador incontrolat dels residus sòlids urbans del municipi no presenten las característiques d'impermeabilitat requerides per a aquest ús,
  
  
Atés que els únics terrenys possibles per a la ubicació de l'abocador de residus sòlids urbans són els terrenys detrítics pliocens amb característiques de baixa permeabilitat, situats al sector nord del municipi, al voltant dels barrancs de la Savasòria i d'Antolí,
  
  
Atés que, per al tractament correcte dels residus inerts generats al municipi s'ha de reservar sòl com a sistema general i per a això es realitzarà dins del sòl no urbanitzable, en terrenys degradats o que presenten clots com a resultat d'una extracció minera abandonada,
  
  
Atés que en el projecte de Normes Subsidiàries s'han de considerar les prescripcions que assenyala en el seu informe el Servei de Residus i Contaminació sobre la recollida dels distints tipus de residus i destinació dels residus inerts i a més prendre en compte les distintes zones que es distingeixen per al sòl urbà: amb protecció del patrimoni arquitectònic, amb protecció del patrimoni historicoartístic i arquitectònic, nucli antic, residencial i residencial amb tolerància industrial,
  
Atés que el projecte no estableix les reserves de sòl com a sistema general per a la ubicació de les depuradores que tracten les aigües residuals procedents dels dos nuclis urbans del municipi: Catí i l'Avellà,
  
Atés que per al tractament de les aigües residuals del nucli urbà de Catí s'està construint una nova depuradora al mateix lloc que l'antiga, junt al barranc de Fontella,
  
  
Atés que per al tractament de les aigües residuals del nucli de l'Avellà no es considera el sistema depurador que s'ha d'instal.lar-hi.
  
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de Catí (l'Alt Maestrat), amb les següents condicions:
  
1r S'establirà un perímetre de 200 m de radi als pous de proveïment d'aigua potable a la població de Catí, pous Caseres i Gatella i es classificaran aquestes superfícies com a sòl no urbanitzable de protecció als proveïments i on es prohibirà la instal.lació de les activitats que es determinen en l'article 173.6 del Reial Decret 849/1986, Reglament del Domini Públic Hidràulic. Aquesta superfície de protecció es mantindrà mentre no l'organisme de conca no establisca aquests perímetres, sol.licitud que realitzarà l'Ajuntament d'acord amb la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües i el Reial Decret 849/1986.
  
2n Igualment, s'establirà un perímetre de protecció, d'uns 100 m de radi, en totes les fonts del terme municipal que siguen utilitzades per al proveïment i es classificaran com a sòl no urbanitzable de protecció de fonts.
  
3r Per les característiques hidrològiques de la zona, es protegiran:
  
- El ponor de l'Ermita del Pilar amb un perímetre de 50 m de radi i en la qual s'aplicaran les activitats prohibides que estableix l'article 173.6 del Reial Decret 849/1986.
  
- L'àrea del poljé de Catí, mitjançant l'adopció de les mesures adequades en la normativa respectiva tendents a evitar possibles contaminacions del subsòl.
  
- I de forma general, la normativa prohibirà tot tipus d'actuacions que afecten la morfologia del terreny o que modifiquen el drenatge natural de les aigües.
  
4t Es protegiran com a sòl no urbanitzable de protecció al domini públic hidràulic i barrancs tots els llits de barrancs i rambles existents al terme municipal i que es determinen en el plànol d'informació I-5 (hidrològic del terme municipal). L'amplària de protecció d'aquest llits inclourà la zona de servitud i zona de policia, així establerta en la Llei d'Aigües i el Reglament del Domini Públic Hidràulic.
  
  
5é Tenint en compte la vocació forestal de la zona i l'alt risc d'erosió a què està sotmesa, es protegirà com a sòl no urbanitzable de protecció forestal l'àrea delimitada que es reflecteix en els fulls 1 a 5 de l'annex a aquesta declaració de'impacte ambiental.
  
6é Es prendran les mesures pertinents davant el risc de despreniment a què està sotmesa la zona urbana de l'Avellà.
  
7é S'inclouran en les Normes Subsidiàries com a sistema general vies pecuàries totes les vies pecuàries classificades del terme municipal (plànol I-19) i es determinaran com a tals en tota la seua longitud i amplària legal, i en els terrenys de les quals s'atendrà allò disposat en la Llei 3/95 de 23 de març de Vies Pecuàries (Boletín Oficial del Estado de 24 de març de 1995).
  
8é Els jaciments arqueològics i etnològics classificats que hi ha al municipi (plànols: I-20 i I-21) quedaran protegits amb un àrea de terreny que es classificarà com a sòl no urbanitzable de protecció especial arqueològic i sòl no urbanitzable de protecció etnològica, i amb la de protecció etnològica per als elements etnològics situats en sòl urbà, i se'ls aplicarà la Llei 16/1985 de 25 de juny del Patrimoni Històric Espanyol.
  
9é Les Normes Subsidiàries establiran en el plànol de classificació del sòl i normativa els sistemes generals dedicats a:
  
A) El tractament controlat dels residus generats:
  
- La reserva de sòl, d'unes 2 ha de superfície, per a abocador de residus sòlids urbans als terrenys detrítics pliocens que hi ha al municipi.
  
- La reserva de sòl, d'1 ha. de superfície, per a abocador de residus inerts, que es realitzarà en sòl no urbanitzable comú i en terrenys degradats com ara clots d'extraccions mineres abandonades.
  
  
B) I el sistema de tractament depurador de les aigües residuals dels nuclis urbans de Catí i l'Avellà.
  
La superfície de sòl que s'ha de reservar per al nucli de Catí serà l'adequada a la instal.lació de la nova depuradora, com també possibles ampliacions i per al nucli de l'Avellà, l'adequada al sistema de tractament que es determinarà en les Normes Subsidiàries.
  
10é Aquells habitatges o activitats que no aboquen les seues aigües residuals a la xarxa de clavegueram hauran de disposar de la corresponent autorització d'abocament a llits o al terreny concedida per l'organisme de conca corresponent, tal com estableix la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües i en els reglaments que la desenvolupen, Reial Decret 849/86 i Reial Decret 927/88.
  
11é Les Normes Subsidiàries tindran les ordenances específiques de:
  
a) Ordenances sobre els residus generats, en què es recolliran les prescripcions que assenyala en el seu informe el Servei de Residus i Contaminació:
  
Els edificis destinats en més d'un 10% de la seua superfície edificable a ús d'oficina, comercial, industrial, tallers i emmagatzematge comptaran amb serveis que permeten una recollida dels distints tipus de residus que s'hi generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o depòsits, dotats de les mesures de seguretat necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.
  
  
En els vials de nova constitució es reservarà sòl per a la instal.lació de contenidors que permeten la recollida selectiva almenys de tres tipus de residus.
  
Per a l'atorgament de la llicència d'obres d'un edifici, el promotor haurà de presentar el compromís d'admissió dels residus en una instal.lació de tractament de residus sòlids inerts autoritzada, sempre que hi haja una instal.lació autoritzada en un radi de 20 km de l'obra projectada, i indicarà la quantitat de residus inerts que pensa produir. L'Ajuntament, després de comprovat el projecte, hi donarà el vist-i-plau.
  
La cèdula d'habitabilitat o llicència d'activitat per al cas de l'edifici no es concedirà fins que el promotor de la construcció no presente un certificat d'una instal.lació de residus sòlids inerts autoritzada, relativa al volum de residus lliurat i es responsabilitze de la seua correcta gestió, sempre que hi haja una d'aquestes instal.lacions en un radi de 20 km de l'obra projectada.
  
Les dedicades a la destinació final dels diferents residus que es generen al municipi (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) que serà l'adequat a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques i la legislació respectiva aplicable (Llei 42/1975 sobre deixalles i residus sòlids urbans, Reial Decret 1163/1986 pel qual es modifica la Llei 42/1975, Llei 20/1986 Bàsica de Residus Tòxics i Perillosos, Reial Decret 833/1988 pel qual s'aprova el reglament de la Llei 20/1986 i la resta de legislació específica).
  
b) Ordenances sobre les condicions que han de complir els abocaments d'aigües residuals abans de la xarxa de clavegueram municipal, que seran les contingudes en el Model d'Ordenances d'Abocaments a la Xarxa Municipal de Clavegueram elaborat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, fins que s'establisquen les condicions per al bon funcionament de la depuradora municipal prevista per a construir.
  
c) Ordenances sobre la prevenció de la contaminació atmosfèrica que compliran la Llei de 22 de desembre de 1972, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i el seu reglament aprovat pel Decret 833/75, i sobre la prevenció de la contaminació acústica, que seran les contingudes en el Model d'Ordenança Municipal sobre Prevenció de la Contaminació Acústica (protecció contra sorolls i vibracions) elaborat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 3 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
  
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 200/95-AIA sobre la modificació número 3 de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi d'Albatera (el Baix Segura), promogut pel seu Ajuntament.
  
  
Vist que, el 28 de juny de 1995, es rep de l'Ajuntament d'Albatera l'estudi d'impacte ambiental de la modificació núm. 3 de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal i els resultats de l'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental,
  
  
Vist que, segons un certificat de l'Ajuntament, l'estudi d'impacte ambiental ha sigut exposat al públic conjuntament amb el projecte, durant el termini d'un mes, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 79 del 4 d'abril de 1995, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.485 del 6 d'abril de 1995 i en el diari Información de 23 de març de 1995, i que durant el període d'exposició no s'hi va presentar cap al.legació,
  
  
Vist que, amb data 13 de juliol de 1995, es rep de l'Ajuntament d'Albatera el projecte de modificació núm. 3 de les Normes Subsidiàries que consisteix a classificar com a sòl urbà d'ús residencial 740 m2 de sòl no urbanitzable comú. Aquesta superfície es dedicarà a viari, prolongant el C/ Vicente Alexandre fins a la seua connexió amb el Camino del Tollo i així completar la circulació en la Unitat d'Actuació núm. 2 del Sòl Urbà,
  
Vist que els terrenys afectats per la modificació es troben actualment asfaltats i dotats de voreres i enllumenat públic.
  
  
Atés que és menuda l'entitat de la superfície afectada i la que presenta, després de fet el vial, ús al qual es destina,
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de modificació núm. 3 de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi d'Albatera (el Baix Segura), en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 17 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 242/94-AIA referent a la instal.lació d'un centre de transferència i tractament de residus industrials que comprén també un depòsit de seguretat i una planta de tractament de lixiviats, que s'ha de situar al terme municipal de Cortes de Pallás (sector de Venta Gaeta), el promotor de la qual és l'empresa Técnicas de Protección Ambiental, SA (TPA).
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental, amb dos annexos (estudi climatològic i estudi geològic i hidrogeològic) va ser remés per la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial-Servei Territorial, en data 5 d'agost de 1994, en el marc de tramitació de la declaració d'interés comunitari (Llei 4/1992, de 5 de juny de la Generalitat Valenciana) de l'esmentada activitat, situada a la parcel.la 90 i altres del polígon 5 de Cortes de Pallás, sobre sòl no urbanitzable,
  
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental va ser sotmés al tràmit d'informació pública per l'esmentat servei territorial, mitjançant anuncis publicats en el Butlletí Oficial de la Província de València de data 1 de setembre de 1994 i en el diari "Levante" de data 8 de setembre de 1994, segons consta en una diligència de la cap de negociat de Registre dels Serveis Territorials d'Urbanisme remesa i certificada mitjançant un escrit del cap de secció de Gestió i Disciplina Urbanística, rebuts en data 17 d'octubre de 1994,
  
Vist que el total d'al.legacions presentades va ser de 1488, de les quals van ser remeses per l'esmentat organisme els seus continguts, amb l'aclariment que junt amb l'al.legació núm. 1 es van presentar 2 més amb el mateix contingut; junt amb l'al.legació núm. 4 es van presentar 820 més amb igual contingut; junt amb la núm. 825, 209 més amb igual contingut; junt a la núm. 1.035, 4 més amb igual contingut; junt a la núm. 1.040, 32 més amb igual contingut; junt a la núm. 1.073, 24 més amb igual contingut; junt a la núm. 1.098, 27 més amb igual contingut i junt a la núm. 1.126, 358 més amb igual contingut.
  
  
L'al.legació núm. 1, presentada pel Sr. Francisco Miguel Alanzor MuÑoz, de València, s'oposa a la construcció de l'esmentat centre perquè la considera incompatible amb els objectius de l'Asociación de Municipios para el desarrollo del valle Júcar-Cabriel, a la qual diu que pertany l'Ajuntament de Cortes de Pallás, per la qual cosa sol.licita la denegació d'autoritzacions.
  
L'al.legació núm. 4, presentada pel Sr. José Francisco Mocholí Moreno, de Massanassa, s'oposa al projecte perquè entén que suposaria un gran impacte respecte a la terra ja que l'actual valor dels terrenys es basa en la producció i el projecte introdueix el valor d'especulació (sic), per la qual cosa sol.licita la seua denegació.
  
L'al.legació núm. 825, presentada per la Sra. Ana Gómez Verdejo, de Mislata, s'oposa al projecte perquè entén que la instal.lació afecta la parcel.la "La Sarnosa" que és travessada per una via pecuària d'ús públic, a més d'altres pròximes que són utilitzades per al trànsit de ramat (aproximadament 3.000 caps), sent la ramaderia una de les principals fonts d'ingressos dels habitants de la zona.
  
L'al.legació núm. 1.035, presentada per la Sra. Amparo Navarro García, de Cortes de Pallás, s'oposa al projecte perquè entén que podria tenir efectes perjudicials per al medi ambient i la salut de les persones, a més de considerar que una instal.lació d'aquesta naturalesa no fa cap de falta als veïns del poble, que no produeixen residus tòxics i perillosos que necessiten tractament. L'activitat destruiria, en la seua opinió, els recursos naturals del poble en permetre la instal.lació d'una indústria contaminant en un entorn verge.
  
L'al.legació núm. 1.040, presentada per la Sra. Laura Navarro Brotons, de Cortes de Pallás, s'oposa al projecte perquè entén que no suposaria un benefici social per als habitants de la comarca, en contrast amb el nivell econòmic i cultural del personal que treballara en la dita instal.lació, tal com ocorre amb els empleats que una empresa hidroelèctrica té a la zona, que viuen aïllats i no integrats en la forma de vida dels habitants de Cortes de Pallás, a més de tenir un nivell de vida molt superior (sic).
  
L'al.legació núm. 1.073, presentada pel Sr. Enrique Navarro Garcia, de Cortes de Pallás, s'oposa al projecte per l'efecte negatiu que tindria sobre l'actual trànsit rodat de la zona (principalment ciclomotors i tractors) i perquè les actuals carreteres no estan en condicions de suportar l'increment previst de vehicles pesants.
  
L'al.legació núm. 1.098, presentada per la Sra. Carmen López Martínez, de València, s'oposa al projecte per les mateixes raons expressades per totes les al.legacions anteriors i, a més, pel fet d'haver informat desfavorablement sobre el projecte la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en data 15 de juliol de 1994, ja que manca d'estudi hidrogeològic. Hi aporta a més un annex de característiques actuals d'alguns trams de carreteres que presumptament ha d'utilitzar el trànsit rodat derivat de l'activitat projectada.
  
L'al.legació núm. 1.126, presentada pel Sr. Valentín Cortés Atienza, de Requena, s'oposa al projecte perquè entén que podria ocasionar una greu degradació paisatgística per l'existència de zones de protecció paisatgística i forestal en la serra de Martés i en la mola d'Albeitar i no hi ha al terme municipal de Cortes de Pallás sòl amb qualificació urbanística adequada per a albergar un centre d'aquestes característiques.
  
L'al.legació núm. 1.485, presentada per l'Asociación de Vecinos de las Aldeas de Cortes de Pallás es limita a sol.licitar a la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports que li siguen facilitades còpies d'una sèrie de documents que s'especifiquen, en relació amb l'expedient.
  
L'al.legació núm. 1.486, presentada pel Sr. Fernando Rodrigo Cencillo, secretari de Salut Laboral i Medi Ambient de la Confederació Sindical de CC.OO. del País Valencià es concreta en els aspectes que es resumeixen seguidament: 1) entén que l'actuació projectada no respon a un interés comunitari, 2) els informes municipals emesos no justifiquen l'existència d'"interés social", 3) el tractament de residus, entén, no es un interés comunitari sinó un problema dels seus productors, que podrien situar les instal.lacions projectades en multitud de polígons industrials de la Comunitat Valenciana, en entorns ja degradats ecològicament, sense haver de recórrer a aquest entorn rural verge i allunyat de les principals vies de comunicació, i 4) s'oposa, a més, al projecte basant les seues raons exposades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en el seu informe desfavorable que es troba en l'expedient.
  
L'al.legació núm. 1.487, presentada també pel Sr. Fernando Rodrigo Cendillo, es concreta en els següents aspectes: 1) observa una aparent contradicció entre la valoració hidrogeològica continguda en l'estudi d'impacte ambiental ("l'alimentació d'aquest aqüífer procedeix únicamet de l'aigua de pluja filtrada. En la zona cartografiada no hi ha brolladors o fonts principals associades a aquest aqüífer) i allò exposat en l'apartat 5 de conclusions ("aquesta zona es troba en l'àrea de recàrrec de l'aqüífer kàrstic i hi ha menuts nivells aqüífers dins dels material cretacis que són l'origen dels brolladors i fonts kàrstics existents"); 2) les afirmacions sobre l'aqüífer de l'Ave, entén que estarien en contradicció amb el que es diu en les conclusions: "en situar-se sobre materials argilítics i limonítics es garanteix la impermeabilitat de la zona"; 3) entén que els valors de permeabilitat obtinguts a la zona no compleixen les previsions del projecte de la directriu COM (93)275 relativa a l'abocament de residus, que exigeix valors inferiors a 10-9 m/seg. en una gruixària superior a 5 m.; 4) la contaminació "agrícola i salina" detectada en les aigües subterrànies de la zona demostra la seua permeabilitat; 5) qüestiona els criteris d'elecció de l'emplaçament, tant hidrogeològics com paisatgístics; 6) insisteix en l'informe desfavorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer; 7) destaca la contaminació del sòl pels lixiviats; 8) el projecte comporta un gran moviment de terres en haver d'excavar la capa superficial de materials quaternaris; 9) no es precisa com es recuperaran les característiques actuals del paratge una vegada implantada la instal.lació; 10) l'estudi, sempre en opinió de l'al.legant, manca d'examen d'opcions, com també d'informe sobre el grau d'acceptació social; i 11) la xarxa viària resulta inadequada per al trànsit de vehicles pesants. Per tot això, sol.licita una declaració d'impacte ambiental negativa.
  
  
L'al.legació núm. 1.488, presentada pel Sr. Miguel Crespo y Ramírez en representació de la Federació Ecologista del País Valencià (FEPAV), es concreta en la inadequació de la xarxa viària, en l'existència de vies pecuàries, la inadaptació social amb el municipi dels nous treballadors de la planta, la possibilitat de contaminació de l'aqüífer i l'absència d'anàlisis d'opcions i grau d'acceptació social en l'estudi tramitat, per la qual cosa sol.licita una declaració d'impacte ambiental negativa.
  
Vist que, en data 18 d'octubre de 1994, es presenta un escrit d'al.legacions directament en la Conselleria de Medi Ambient, remés per Matías Riera Villagrasa en representació d'Acció Ecologista-Agró, en el qual sol.licita una declaració d'impacte ambiental negativa basant-se en: 1) la repulsa social al projecte per part dels habitants de Cortes de Pallás, aspecte que no recull l'estudi d'impacte ambiental, 2) el desconeixement que es té sobre la producció de residus tòxics i perillosos, 3) l'efecte negatiu sobre la infraestructura viària, 4) el risc de contaminació d'aqüífers, per les característiques del terreny, i 5) perquè considera insuficient el sistema d'impermeabilització previst per al depòsit de seguretat,
  
Vist que, en data 30 de setembre de 1994, es van consultar els següents organismes: Servei Territorial de Medi Ambient, Direcció General de Patrimoni Artístic, Direcció General d'Interior (Protecció Civil), Servei Territorial d'Indústria i Energia i Servei de Medi Ambient de la Diputació de València,
  
Vist que, en data 14 de desembre de 1994, es rep del Servei de Protecció Civil i Coordinació de Comunicacions (Direcció General d'Interior) un informe sobre riscos que poden afectar el projecte de referència, en el qual es conclou que la zona elegida no està sotmesa a riscos naturals que puguen afectar el projecte, si bé matisa que la rambla existent a l'àrea és la de Los Gallegos, en la seua conca alta, que no presenta riscos d'inundació i tan sols pot funcionar en moments de precipitacions extremes, encara que presente un llit suficient. Recomana el condicionament de la carretera d'accés al centre a fi de minimitzar el risc d'accidents,
  
Vist que, en data 14 de desembre de 1994, es rep un informe del Servei de Medi Ambient de la Diputació de València, que insisteix en els següents apartats:
  
- El benefici social que suposa disposar de la primera planta d'aquestes característiques a la Comunitat Valenciana.
  
- L'estudi geològic i hidrogeològic de la parcel.la que s'ha d'utilitzar i de l'entorn que certifica la impermeabilitat de la zona i la inexistència de corrents d'aigua.
  
- La no producció d'efluents en el procés i
  
- La llunyania a nuclis habitats.
  
No obstant això, considera que no s'ha tractat adequadament el risc d'incendi, ja que s'ha pres la instal.lació com un fet aïllat i, independentment de les mesures adoptades per a evitar la propagació d'un incendi interior s'hauria de considerar la velocitat de resposta davant l'incendi forestal que es poguera ocasionar; i al contrari davant el risc que un incendi forestal poguera assolir les instal.lacions i els residus depositats en elles. En aquest sentit, proposa crear una franja perimetral de protecció que hauria de ser posteriorment revegetada en la fase de clausura de les instal.lacions.
  
Vist que, en data 24 de novembre de 1994, es remeten tres informes -arqueològic, etnològic i arquitectònic- per la Direcció General de Patrimoni Artístic, dels quals no es desprén l'existència d'elements historicoculturals coneguts a la zona o que pogueren resultar afectats pel projecte
  
Vist que, en data 14 de novembre de 1994, el promotor de l'activitat presenta un informe complementari de la documentació tècnica tramitada, que comprén un annex climatològic i de càlcul de recepció de lixiviats, utilitzat per a la determinació de les dimensions de les basses de lixiviats,
  
Vist que, en data 31 de gener de 1995, el Servei de Residus i Contaminació de la Conselleria de Medi Ambient trasllada al Servei de Programació i Avaluació de l'Impacte Ambiental l'acord plenari remés per l'Ajuntament de Cortes de Pallás, en el qual, després d'una sèrie de consideracions sobre la problemàtica social creada al municipi decideix no aprovar la instal.lació del projecte en qüestió fins a la celebració d'un referèndum de consulta a tots els veïns que l'Ajuntament ja ha sol.licitat al govern central.
  
Atés que en l'expedient de declaració d'interés comunitari tramitat per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports figura un informe, de data 15 de juliol de 1994, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de caràcter desfavorable a la instal.lació de l'esmentat centre de transferència i tractament de residus pel fet de mancar d'estudi hidrogeològic i hidrològic que permetera avaluar la possible incidència sobre els aqüífers, si bé també hi ha un informe posterior (8 de novembre de 1994) del mateix organisme que modifica l'anterior i sí que accedeix a la sol.licitud de declaració d'interés comunitari prenent en compte les següents circumstàncies:
  
- La remissió posterior al 15 de juliol de 1994, de documentació addicional, consistent en l'estudi d'impacte ambiental, estudi geològic i hidrogeològic, informes complementaris sobre càlcul de recepció de lixiviats i plànols del depòsit de seguretat i sobre climatologia i hidrologia superficial.
  
- La xarxa hidrogràfica de la zona de l'emplaçament del depòsit està formada per la rambla de Los Gallegos, sense aigua. El dit llit està alimentat per aigües de pluja i recolliria l'escorrentia superficial de la zona que poguera generar-se en períodes de pluja, segons les dades de l'estudi.
  
- Segons la documentació, la zona on es pretén fer la instal.lació és un terreny amb recobriment col.luvial i substrat rocós terciari, constituït per argil.lites, limonites i gresos amb nivells intercalats conglomeràtics i amb una baixa permeabilitat segons les dades dels assajos de l'estudi.
  
- En la documentació presentada, s'indica que en el depòsit de seguretat s'excavarà i recompactarà una gruixària d'argiles mínim d'un metre fins a arribar a una densitat mínima del 95% de l'assaig del Proctor modificat i una permeabilitat màxima de 10-10 m/s; es col.locarà sobre fons i talussos una làmina impermeabilitzant de polietilé d'alta densitat, tractada amb negre de fum de gruixària mínima de 2 mm, s'aïllarà el depòsit del terreny col.locant-ne al fons un dren de seguretat, constituït per 0,5 m. de gruixària de material drenant, protegit de curullament amb geotèxtil de 200 g/m2, perimetralment es col.locarà una cuneta de drenatge i així mateix s'instal.larà una xarxa de drenatge de lixiviats.
  
- S'ha presentat un informe complementari justificatiu del càlcul, d'acord amb les precipitacions registrades el 1982 a la zona, de les dues basses de recollida de lixiviats connectades entre elles, amb unes dimensions de 35x30x3,5 m i 50x45x3,5 m. Aquestes basses estaran impermeabilitzades de la mateixa forma que el depòsit de seguretat.
  
- Segons figura en la documentació, perimetralment al depòsit es col.locarà una cuneta de drenatge per a desviar l'escorrentia superficial. Atés la limitació de la superfície que s'ha de drenar, ja que la rambla de Los Gallegos drena la conca en el seu conjunt i la zona del depòsit queda hidrológicament aïllada, es considera una secció de cuneta de 0,5 m2
  
Atés que, a més de les mesures d'impermeabilització projectades i referides en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, el coeficient de permeabilitat obtingut sobre el terreny natural en els assajos realitzats oscil.la al voltant de 10-7 i 10-9 m/s, amb una gruixària de materials de més d'un centenar de metres en la vertical de l'àrea d'ubicació, la qual cosa resulta una xifra equivalent que supera àmpliament, i del costat de la seguretat, la de 10-9 m/s en 5 m. de gruixària proposada per la Directriu COM (93)275 i les seues modificacions posteriors,
  
Atés que les raons al.legades en el període d'informació pública quant al valor social dels terrenys agrícoles i que no és necessària la ubicació del centre a la zona basant-se en el fet que no es generen residus tòxics i perillosos, manquen de pes i estan fora de lloc a l'efecte ambiental, com també la possible no-integració social del nou personal que treballara al centre projectat d'acord a l'experiència al.ludida amb els treballadors d'Iberdrola,
  
  
Atés que la situació actual de les vies de comunicació existents no suposa ni ha de suposar un impediment per al trànsit rodat de la zona, ni per a limitar el desenvolupament de la comarca en qualsevol dels seus aspectes bàsics, si bé resulta obvi que s'hauran d'introduir successives millores en l'amplària i composició dels ferms, com també en la senyalització i seguretat vial, tot el qual és competència d'uns altres organismes de l'Administració, que actuaran segons les necessitats i prioritats establertes en cada moment,
  
  
Atés que la ubicació d'un depòsit de seguretat resulta molt més apropiada i acceptable, ambientalment parlant, sobre un sòl no urbanitzable i no protegit, però amb unes condicions hidrogeològiques adequades, que no en un polígon industrial, ja que no es tracta d'una activitat productiva sinó d'un emmagatzemament a llarg termini,
  
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, la instal.lació del centre de transferència i tractament de residus promogut per Técnicas de Protección Ambiental, SA al terme municipal de Cortes de Pallás, sempre que es realitzen i assumisquen totes les propostes i mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental i altra documentació tècnica tramitada, a més de la consideració i assumpció de les condicions següents:
  
  
1. El promotor haurà de definir clarament els criteris d'ubicació dels diferents tipus de residus en el depòsit de seguretat, segons la seua caracterització i relacions de compatibilitat i a fi d'evitar possibles riscos derivats del seu contacte o proximitat.
  
2. Al llarg de la vida útil del depòsit de seguretat es portarà un exhaustiu control espacial del lloc d'ubicació de cada partida de residus, amb referència a una base topogràfica per coordenades, per a la qual cosa s'hauran d'establir les estacions topogràfiques fixes necessàries.
  
3. L'ocupació de vies pecuàries haurà de ser sol.licitada de forma reglamentària, segons la normativa sectorial que gestiona la Direcció Territorial de Medi Ambient.
  
4. Els processos de tractament a la planta, com també els tipus de residus que s'han de tractar hauran de ser objecte d'una revisió permanent per part del promotor, directament o a proposta de la Conselleria de Medi Ambient, a fi d'ampliar, en la mesura del possible, i afavorir les possibilitats de valoració dels residus. Els resultats d'aquest seguiment i les possibles propostes de millora en aquesta matèria hauran de ser comunicades degudament a la Conselleria de Medi Ambient.
  
5. Si durant l'execució de les obres de construcció de les instal.lacions projectades, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular quedarà obligat a fer-ho saber a la Conselleria de Cultura, de manera immediata i adoptar les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació.
  
  
6. Abans de la posada en funcionament de les instal.lacions projectades, el promotor haurà de presentar davant la Conselleria de Medi Ambient una anàlisi del risc d'incendi a la zona en relació amb la presència d'aquestes, com també les possibles mesures que s'haja d'adoptar.
  
7. Igualment, el promotor haurà de presentar un projecte de restauració final de l'àrea, degudament valorat, conseqüent amb el curullament i el segellat del depòsit de seguretat, el qual haurà d'anar adequadament enfocat a la recuperació i integració paisatgística de tota l'àrea afectada.
  
8. La part promotora haurà de designar un tècnic responsable ambiental i fer-ho saber a les administracions competents, el qual estarà encarregat del desenvolupament del programa de vigilància ambiental i del compliment de totes les mesures acceptades per aquesta declaració d'impacte ambiental. Així mateix, haurà d'ocupar-se de l'actualització i posada al dia del llibre de control d'acceptació de residus i incidències ambientals, que haurà d'estar disponible en tot moment davant qualsevol inspecció o requeriment administratiu.
  
  
9. Qualsevol altra condició de caràcter ambiental que poguera ser imposada a través del títol de gestor de residus.
  
10. El compliment de les condicions 1,3,6 i 7 d'aquesta declaració d'impacte ambiental haurà de ser anterior a la concessió de l'esmentat títol de gestor de residus.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 4 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 252/94-AIA, referit a l'estudi d'impacte ambiental del projecte bàsic "Ordenació de la Xarxa Viària del Parc Natural de l'Albufera", promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Vist que, amb data 23 de setembre de 1994, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre a la Conselleria de Medi Ambient el projecte bàsic del projecte d'Ordenació de la Xarxa Viària del Parc Natural de L'Albufera, a fi que fóra informat per aquesta Direcció General i s'emetera la declaració d'impacte ambiental, fent-s'hi constar l'inici del tràmit d'exposició pública del projecte,
  
Vist que, amb data 20 d'abril de 1995, la Conselleria de Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre a aquesta Conselleria el certificat referent al tràmit d'informació pública del projecte de referència,
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental del projecte ha estat exposat al públic, pel termini d'un més, mitjançant anuncis de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports publicats en el Boletín Oficial del Estado de 23 de setembre de 1994 i Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 28 de setembre de 1994. Igualment, s'ha sotmés el projecte a un període de consultes institucionals, durant el qual va remetre's la documentació de l'estudi a les següents institucions: Conselleries de Medi Ambient i Cultura; Confederació Hidrogràfica del Xúquer; Diputació Provincial de València; Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient; Junta del Parc Natural de l'Albufera; Ajuntaments de València, Alfafar, Sollana, Sueca i Cullera, i Ajuntaments pedanis de Pinedo, el Saler, el Palmar, el Perellonet i el Perelló.
  
Vist que, segons el certificat que consta en l'expedient, durant el període d'informació pública s'han presentat les següents al.legacions:
  
a) cinquanta-cinc al.legacions idèntiques referides a l'oposició d'alguns veïns del Palmar al traçat de la denominada "solució A" per al nou accés a l'esmentada localitat.
  
b) dues al.legacions dels Ajuntaments de Sueca i Cullera, en les que es suggereixen l'acceleració dels treballs previstos i lleugeres modificacions al projecte.
  
Segons el certificat remés a aquesta Conselleria, de les al.legacions anteriorment citades es dedueix que els problemes ambientals són mínims.
  
Vist que s'han mantingut diverses reunions amb representants de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, a fi d'analitzar conjuntament els continguts del projecte. Mitjançant aquestes reunions, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va assabentar aquesta Direcció General que, arran de les al.legacions presentades, la solució d'accés al Palmar havia estat modificada per un nou traçat totalment diferent al considerat en el projecte; traçat que va ser sol.licitat a l'esmentada Conselleria, a fi de ser valorat de manera escaient,
  
Vist que, amb data de 7 de juliol de 1995, l'Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre a aquesta Direcció General un informe sobre l'especificació del traçat del nou accés al Palmar,
  
Vist que, tal i com preveu l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, s'ha efectuat consulta al Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera, a fi que comunicara les seues observacions sobre el projecte.
  
Vist que l'informe emés sobre això pel director-conservador del Parc Natural poc resumir-se en els següents apartats:
  
  
El principal problema en relació amb la fluïdesa del trànsit en la N-332 radica en les travessies de Sollana i Sueca, per la qual cosa -amb anterioritat a qualsevol tipus d'ampliació de la N-332- haurien d'executar-se les variants o circumval.lacions de les esmentades poblacions, per a estudiar després la necessitat de majors modificacions en el traçat actual. En qualsevol cas, si el desdoblament fóra inevitable hauria d'ampliar-se la calçada cap a l'est (entre la via del ferrocarril i l'actual traça) i mai cap als arrossars de l'oest.
  
El desdoblament de la N-332 suposaria l'aterrament d'unes 50 ha d'arrossar, la qual cosa s'oposa directament a un dels objectius bàsics del Pla Especial de Protecció del Parc Natural de l'Albufera.
  
  
L'impacte de la resta d'actuacions programades no presenta aspectes rellevants, tot i que les mesures correctores concretes es proposaran en abordar-se els diferents projectes concrets.
  
Atés que les actuacions d'infraestructura han representat i representen un dels principals conflictes que afecten el Parc Natural. L'existència de la carretera VP-1041, de Natzaret a Oliva -element de ruptura entre la Devesa, d'una banda, i el llac i l'arrossar, per l'altra-, amb la problemàtica associada a l'augment d'accessibilitat i a l'afluència massiva de vehicles, sobre tot en l'època estival, representa un entrebanc molt important per a la preservació efectiva de les característiques ecològiques del Parc. Aquesta problemàtica és recollida pel Pla Especial de Protecció del Parc Natural de l'Albufera, el qual propugna com a objectiu d'ordenació el desenvolupament d'una alternativa viària que elimine els impactes negatius provocats. Igualment, i en relació amb l'ordenació del litoral, el Pla Especial proposa el desenvolupament d'una proposta viària que permeta una òptima comunicació interna i dote d'accessibilitat externa a l'àrea, en especial tendint a una estructura viària que facilite la major accessibilitat a les zones que es destinen a un ús turístic intensiu. Els plantejaments anteriorment descrits es plasmen en el Pla Especial en una proposta de xarxa viària que constitueix el subprograma d'actuacions d'infraestructura en la xarxa viària (II.2).
  
Atés que el projecte examinat té com a objectiu desenvolupar el Pla Especial de l'Albufera pel que fa al planejament viari, tot plantejant condicions tècniques que faciliten als organismes afectats criteris uniformes. Com a estratègia general, el projecte d'Ordenació planteja els següents punts:
  
a) Potenciar l'itinerari alternatiu a través de la N-332.
  
b) Simultàniament, reduir la velocitat en els trams més crítics de la VP-1041 i possibilitar la progressiva reducció del trànsit.
  
c) En compensació, millorar l'accés a les zones menys sensibles.
  
  
d) Potenciar mitjans de transport alternatius a l'ús de l'automòbil.
  
  
Atés que, a fi de donar compliment als objectius anteriorment esmentats, el projecte d'Ordenació analitzat incorpora les següents actuacions concretes (s'indica, si s'escau, la seua previsió en el Pla Especial del Parc Natural de l'Albufera):
  
1. Autopista V-15:
  
1.a. Creació d'un enllaç amb la VP-1041 en el punt quilomètric 5,2 per a millorar l'accés a la zona de Pinedo, incloent-hi una glorieta en la intersecció entre el ramal d'eixida de l'autopista i la VP-1041 previst en el Pla Especial (A.I.V.8).
  
1.b. Construcció d'un ramal directe que permeta el moviment VP-1041-València, a l'altura del pas elevat que duu a la platja, immediatament al nord del Saler.
  
1.c. Transformar l'enllaç final de la V-15 amb la VP-1041, al sud del Saler, en una glorieta, i construcció d'un tram de variant que enllace aquesta amb la carretera d'Alfafar (VP-1045); desmantellament del tram final del traçat actual d'aquesta.
  
2. Carretera VP-1041
  
2.1. Tram Natzaret-Pinedo (no inclòs al Parc Natural):
  
2.1.a. Modificació de la rotonda de connexió amb el Camí de les Moreres i millora de les interseccions amb la carretera de la Punta i ramals d'eixida i entrada de la V-15.
  
2.2. Tram Pinedo-el Saler (Previst al Pla Especial, A.I.V.9)
  
2.2.a. Millora del ferm en tot el tram.
  
2.2.b. Millora de l'enllaç amb la V-30, Camí del Tremolar i Passeig Marítim.
  
2.2.c. Adequació del Camí de Muntanyars entre el llit nou del Túria i la Casa Negra.
  
2.2.d. Construcció d'una connexió entre la VP-1041 i el Camí de Muntanyars, amb sengles glorietes d'enllaç, al sud de Pinedo.
  
2.2.e. Construcció d'una connexió entre la VP-1041 i el Camí de Muntanyars des de la glorieta d'enllaç prevista en l'actuació 1.a.
  
  
2.2.f. Construcció de tres glorietes d'accés a la platja, aproximadament a l'altura del circuit de go-karts, antiga escola d'estibadors i La Creu.
  
2.2.g. Adequació del subtram del Saler com a bulevard, amb mitjana central i construcció de glorietes.
  
2.3. Tram el Saler-el Perellonet
  
2.3.a. Limitació de la velocitat a 80 o 60 km/h, segons subtrams, amb senyalització exhaustiva complementària.
  
2.3.b. Reducció de la secció tipus a favor de la circulació ciclista i de vianants, amb senyalització de voreres, a partir del punt quilomètric 10,6.
  
2.3.c. Construcció de glorietes per a millorar accessos i reduir la velocitat.
  
2.3.d. Construcció d'un nou aparcament enfront de la intersecció de Les Gavines, i supressió del mirador i embarcador de la Gola del Pujol.
  
2.4. Tram el Perellonet-el Perelló
  
2.4.a. Intercalació de glorietes en tot el tram per a millorar les connexions i reduir la velocitat de circulació.
  
2.5. Tram el Perelló-Les Palmeres (Previst al Pla Especial, A.I.V.2 i A.I.V.3)
  
2.5.a. Intercalació de glorietes en els primers 600 m, corresponents a zona urbana o semiurbana.
  
2.5.b. Entre el subtram anterior i la connexió amb la VV-1043, millora del traçat amb augment del radi de les corbes i supressió d'alguns punts especialment perillosos. Adequació de glorietes per als enllaços transversals.
  
2.5.c. Adequació de la glorieta de connexió entre la VP-1041 i la VV-1043.
  
2.6. Accés al Palmar (Previst al Pla Especial, A.I.V.1)
  
2.6.a. Construcció d'un nou accés al Palmar des de la VP-1041, incloent-hi dues glorietes d'enllaç i construcció o millora de ponts sobre la Sequiota.
  
2.7. Tram Les Palmeres-Cullera
  
2.7.a. Conservació i seguretat vial en el subtram Les Palmeres-Mareny de Barraquetes.
  
2.7.b. Ampliació de voreres a 1,5 m i millora d'interseccions-incloent-hi glorietes- en el subtram Mareny de Barraquetes-Mareny de Sant Llorenç.
  
2.7.c. Construcció d'una semironda al nord-est del Mareny de Sant Llorenç.
  
2.7.d. Conservació i seguretat vial i condicionament d'interseccions en els subtrams Mareny de Sant Llorenç-connexió amb la VV-1042 i connexió amb la VV-1042 i PK 32,3 (punt d'entroncament de l'actuació 2.7.e).
  
2.7.e. Construcció de la variant de Sant Llorenç, connexió directa entre la carretera VV-1042 (PK 1,2), que dóna servei al Far de Cullera, i la VP-1041 (PK 32,3) fins la zona de l'estació de Cullera. Construcció de sengles glorietes de connexió.
  
  
2.7.f. Adequació de la connexió entre la VP-1041 (subtram PK 32,3-Cullera) i la N-332, incloent-hi la biela de connexió amb el pas superior del ferrocarril junt a l'estació de Cullera.
  
  
3. Carretera N-332
  
3.a. Construcció de la variant de Sollana, per a enllaçar la directament la N-332 amb l'autopista A-7, prevista en el Pla Especial (A.I.V.7)
  
3.b. Construcció de la variant oest de Sueca de la carretera N-332. Previst en el Pla Especial (A.I.V.6)
  
3.c. Desdoblament entre Sollana i Sueca. Previst en el Pla Especial (A.I.V.6).
  
4. Variant nord de Sueca: construcció d'una variant que canalitze el trànsit entre la VV-1043 i la N-332 que evite la travessia de Sueca. Previst en el Pla Especial (A.I.V.5).
  
5. Carretera VV-1043
  
5.a. Duplicació de calçada de la carretera VV-1043, amb millora de corbes i control d'accessos, en especial pel que fa a l'enllaç -que s'ha d'eliminar- amb el Camí del Mareny.
  
5.b. Construcció d'una variant a l'oest del Mareny de Barraquetes entre la VV-1043 i la VP-1041, amb tres glorietes d'enllaç.
  
6. Carretera VV-1042
  
6.a. Conservació i seguretat vial en el tram comprés entre l'origen i el punt quilomètric 1,2 (enllaç amb la variant de Sant Llorenç).
  
  
6.b. Adequació i millora de traçat, ferm i secció entre la connexió amb la variant de Sant Llorenç i el far.
  
Atés que el projecte examinat contempla, com a actuació complementària, l'adequació de vies ciclistes en l'àmbit del Parc Natural. En concret, el projecte planteja l'habilitació de dos itineraris formats per vies ciclistes segregades del trànsit motoritzat (València-Perellonet i Natzaret-Pinedo) i un itinerari integrat (Sueca-Les Palmeres),
  
  
Atés que, tal com recull el mateix document del Pla d'Ordenació de la Xarxa Viària, la titularitat de les vies afectades per aquest pla i, en conseqüència, la competència de les actuacions que s'hi han de realitzar, correspon a diverses institucions, la qual cosa introdueix un factor de distorsió important, en especial pel que fa a les actuacions que ha de desenvolupar el Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient. La titularitat de les diverses actuacions, seguint la numeració anteriorment utilitzada, és la següent:
  
  
\* Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient: 3.
  
  
\* Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports: 1, 2.3, 2.4, 2.5, 4, 5.
  
\* Diputació Provincial de València: 2.1, 2.2, 2.7, 6.
  
\* Ajuntament de València: 2.6.
  
Com s'ha posat de manifest en altres projectes analitzats per aquesta Conselleria, aquest fet és especialment rellevant a l'efecte d'impacte ambiental atenent les diferències que hi ha sobre això entre la legislació d'impacte ambiental estatal i valenciana, sense entrar a valorar la diferent competència per a l'emissió de la preceptiva declaració d'impacte ambiental segons es tracte de projectes que han d'executar el MOPTMA o altres institucions autonòmiques o locals.
  
  
Atés que en el projecte de variant de Sueca de la N-332 conflueixen una sèrie de qüestions que la fan especialment rellevant a l'efecte dels objectius previstos en el projecte examinat, la seua execució representa un punt clau per a l'efectivitat de l'estratègia adoptada en el document examinat, mentre que la travessia de Sueca representa a hores d'ara un punt negre en el trajecte de la N-332 que és necessari eliminar per a fer atractiu l'itinerari alternatiu per aquesta via enfront del trajecte per la VP-1041. Tot i això, i tenint en compte que la procedència del trànsit que hauria d'utilitzar aquesta via, a l'efecte del projecte d'Ordenació, prové majoritàriament de Cullera, la validesa d'aquesta solució està condicionada al traçat pel qual s'opte en el projecte definitiu. En aquest sentit, el Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient s'inclina per una alternativa que, després de creuar el riu Xúquer al nord-oest de Sueca, s'allunyaria de Cullera en direcció a Favareta, enfront de l'alternativa inicialment analitzada que consistiria a cenyir la variant a l'espai comprés entre el nucli urbà de Sueca i el llit del Xúquer. Des del punt de vista de l'estratègia adoptada pel Pla Especial, la primera de les alternatives esmentades dificultaria la consecució dels objectius marcats i, en cas d'executar-se, requeriria probablement la construcció d'una ronda est de Sueca que donara servei al trànsit procedent de Cullera, amb l'efecte indesitjable derivat de l'acumulació d'infraestructures que això comportaria. Altre aspecte que cal considerar es refereix al risc d'inundació associat a revingudes extraordinàries del riu Xúquer (en especial pel que fa a municipis situats a l'oest, com Riola o Polinyà de Xúquer), alhora que la proximitat d'aquest riu condiciona de manera important les possibles alternatives per al traçat,
  
  
Atés que la proposta de desdoblament de la N-332 entre Sueca i Sollana que ha d'executar el Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient, tot i estar prevista en principi en el Pla Especial del Parc Natural, representa una actuació amb un impacte ambiental previsible molt elevat, ja que afectaria una superfície relativament gran d'arrossar inclòs dins el Parc. Per aquesta raó, cal establir mesures correctores específiques, a més de condicionar la seua execució a l'entrada en funcionament de les variants de Sueca i Sollana,
  
  
Atés que la carretera denominada en el projecte variant de Sant Llorenç (2.7.e), promoguda per la Diputació Provincial de València com a accés nord a Cullera, ha sigut objecte de Declaració d'Impacte Ambiental favorable dictada el 28 de juny de 1995, sempre que s'adopten de manera prèvia diverses mesures correctores,
  
Atés que part de les actuacions previstes afecten àrees classificades segons el Pla Especial del Parc Natural de l'Albufera com de protecció especial integral i protecció especial ecològica. Partint de la necessitat de fer compatible la millora de les condicions d'accés al parc amb la necessària preservació dels valors que motiven la seua protecció, no pot oblidar-se el caràcter excepcional de l'àrea afectada, per la qual cosa resulta especialment necessari que els projectes concrets que desenvolupen aquest pla compten amb una acurada anàlisi d'impacte ambiental, a la qual s'hauran d'incorporar, si s'escau, mesures correctores concretes i molt específiques,
  
  
Atés que, segons determina l'article 14 de la Normativa del Pla Especial del Parc Natural de l'Albufera, la realització de projectes de nova planta o ampliació d'infraestructures, entre els quals s'esmenten carreteres i camins, hauran d'acompanyar-se del corresponent estudi d'impacte ambiental. Al seu torn, i segons el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, se sotmeten al tràmit d'estimació d'impacte ambiental els projectes d'infraestructura que desenvolupen plans globals que hagen sigut objecte de declaració d'impacte ambiental positiva.
  
Atés que el projecte de regeneració i adequació de les platges de Pinedo i el Saler preveu una sèrie d'actuacions en matèria de vies de comunicació -especialment respecte als accessos a la platja i aparcaments- que, segons la informació de què disposa aquesta Conselleria, no sempre corresponen a allò previst en el projecte examinat, per la qual cosa algunes de les actuacions previstes en aquest poden patir variacions substancials.
  
Atés que en un cas com aquest resulta especialment obligada una adequada programació i desenvolupament de les actuacions, ja que l'efectivitat (i fins i tot la necessitat real) de realitzar algunes de les obres previstes està condicionada a la realització d'altres prèvies. Tenint en compte el necessari marge d'incertesa que cal adoptar per a plans com l'analitzat, pot donar-se el cas que l'estratègia escollida no tinguera l'efecte desitjat, amb la qual cosa, si s'executaren prematurament algunes de les actuacions, podria provocar-se que es multiplicaren les infraestructures sense que s'obtingueren els resultats previstos i, per tant, que s'augmentara l'impacte sobre el Parc Natural,
  
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació, si s'escau.
  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte bàsic "Ordenació de la Xarxa Viària del Parc Natural de l'Albufera", promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana, amb les mesures correctores que s'indiquen a continuació en aquesta declaració d'impacte ambiental, a més de les previstes en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, mentre no entren en contradicció amb aquelles:
  
  
1. D'acord amb allò que disposa el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989. de 3 de març, d'Impacte Ambiental, se sotmetrà al tràmit d'estimació d'impacte ambiental els projectes específics que es redacten per a desenvolupar aquest Pla d'Ordenació.
  
2. Pel que fa a les actuacions que ha d'executar el Ministeri d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports -variant de Sueca (3.b) i desdoblament de la Carretera N-332, entre Sueca i Sollana (3.c)-, la Generalitat Valenciana proposarà que siguen objecte d'una declaració d'impacte ambiental específica. L'estudi d'impacte ambiental que es redacte per a aquestes actuacions haurà de justificar-ne l'adaptació als objectius d'aquest pla i aquest aspecte haurà de ser considerat en la valoració de les diferents opcions que s'hi proposen.
  
  
3. D'acord amb allò indicat en el projecte i en aquesta declaració d'impacte ambiental, s'haurà d'adoptar el següent desenvolupament d'actuacions:
  
\* Atenent la immediata entrada en funcionament de la variant de Sollana (3.a), es considera actuació prioritària l'execució de la variant oest de Sueca de la N-332 (3.b).
  
\* L'execució del nou accés a Cullera (2.7.e), promogut per la Diputació Provincial de València i les seues actuacions complementàries (2.7.b i 2.7.f) quedaran condicionades a l'entrada en funcionament de la variant de Sueca. En cap cas no podran iniciar-se les obres d'aquests projectes abans que s'haja aprovat, per part del Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient, el traçat definitiu de l'esmentada variant.
  
\* Una vegada hagen entrat en servei les actuacions esmentades en els punts anteriors, es realitzarà un estudi específic respecte a la necessitat de desdoblament de la N-332, entre Sueca i Sollana (3.c).
  
  
\* La resta d'actuacions previstes en el projecte poden realitzar-se simultàniament amb les anteriors, tenint en compte la necessitat d'evitar disfuncions en la distribució del trànsit i no crear hàbits en el trànsit que dificulten el compliment dels objectius del projecte. S'exceptuen d'aquest punt el desdoblament de la carretera VV-1043 (5a i 5b) i la variant nord de Sueca (4), les quals hauran de ser objecte de valoració acurada una vegada completada la resta d'actuacions previstes en el Pla.
  
4. Sens menyscapte d'allò especificat en els punts anteriors, el Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient haurà de tenir en compte les següents condicions:
  
\* Respecte a la variant de Sueca: l'alternativa per la qual s'opte per a aquesta variant haurà de facilitar la connexió per al trànsit procedent de Cullera, a l'efecte de complir els objectius previstos en aquest pla. En conseqüència, no es considera escaient la proposta d'alternativa que consisteix a allunyar la variant de Sueca cap a l'oest per a aproximar-la a Favareta, ja que amb aquesta proposta s'impediria la viabilitat de l'actuació prevista en el projecte examinat, a més d'afectar una àmplia superfície d'arrossar que, tot i no trobar-se inclosa en el Parc Natural de l'Albufera, té un elevat valor ecològic i agrícola.
  
\* Respecte al desdoblament de la N-332: en el cas que aquest desdoblament resultara inevitable, el projecte que es redacte tindrà en compte les següents condicions:
  
- El traçat actual de la carretera haurà de ser aprofitat com un dels carrils de la traça.
  
- L'ampliació s'haurà de realitzar en qualsevol cap a l'est, entre la via del ferrocarril i l'actual carretera, de manera que es concentren les actuacions d'infraestructura en una franja més estreta i s'afecte una superfície d'arrossar de menor qualitat ambiental.
  
- En qualsevol cas, atenent consideracions derivades del caràcter inundable de la zona i l'impacte paisatgístic que es produiria, la nova traça haurà de situar-se a la rasant del terreny, evitant-se el traçat en terraplé.
  
5. Amb caràcter general, i sens menyscapte d'allò que assenyala la legislació vigent sobre el contingut dels estudis d'impacte ambiental, els esmentats estudis que es redacten per a cadascuna de les actuacions considerades en el document, amb independència de la seua titularitat, hauran d'incorporar les següents consideracions i mesures correctores:
  
\* Els materials de rebliment que siguen necessaris per a l'execució dels projectes, i que no provinguen de les excavacions de les mateixes obres, s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades, el llistat de les quals s'inclourà, si s'escau, en l'estudi d'impacte ambiental. En cap cas no es permetrà l'obtenció de materials de préstec en altres àrees, independentment del volum necessari, si aquestes no tenen la consideració de pedreres legals en explotació. Si per qualsevol causa fóra inevitable l'obertura de noves pedreres o l'explotació de pedreres actualment abandonades, aquestes hauran de comptar amb els preceptius permisos legals per a la seua explotació i restauració, incloent-hi la declaració d'impacte ambiental favorable emesa per aquesta Conselleria.
  
\* Igualment, els materials inerts derivats de les obres que no hi siguen reutilitzats hauran de ser depositats en abocadors de residus inerts degudament identificats i legalitzats. En el cas que calga habilitar un abocador per a aquesta finalitat, s'haurà de sotmetre al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
  
\* Les instal.lacions auxiliars necessàries per a l'execució de les obres se situaran, sempre que siga possible, en terrenys de cultiu o desproveïts de vegetació natural. Així mateix, s'evitarà la ubicació d'aquestes instal.lacions junt al llit de rius, barrancs i séquies, a fi d'evitar abocaments accidentals de substàncies contaminants. La ubicació d'aquestes instal.lacions i dels camins i accessos auxiliars que calguera executar haurà de ser objecte de valoració detallada en el corresponent estudi d'impacte ambiental.
  
  
\* Sens menyscapte d'allò que determine la legislació sectorial sobre això, la restitució dels serveis afectats per les obres de l'actuació de què es tracte haurà de tenir en compte l'eventual existència de vies pecuàries. La reposició d'aquestes vies haurà de considerar el manteniment de les seues característiques legals, i garantir-ne la funcionalitat a tots els efectes.
  
\* A fi d'evitar al màxim les molèsties sobre la fauna, els projectes constructius establiran, si s'escau, les limitacions temporals necessàries per a l'execució de les obres en zones considerades com a especialment sensibles sobre això.
  
\* Totes les obres de fàbrica que creuen la traça de les carreteres hauran de ser considerades com a punts de pas per a la fauna, per la qual cosa s'evitaran els obstacles i es procedirà a la neteja i revegetació de la seua rodalia.
  
\* Els projectes específics que es redacten per a complir aquest pla hauran de minimitzar l'afecció sobre els arrossars i les àrees arbrades de la Devesa i s'optarà, si s'escau, per l'alternativa que menor impacte produïsca sobre aquests ecosistemes.
  
\* Pel que fa al patrimoni arqueològic, i sense menyscapte de la necessitat de valorar-hi la incidència en l'estudi d'impacte ambiental, durant l'execució de les obres s'haurà de realitzar un seguiment exhaustiu sobre això. L'eventual troballa de restes serà comunicada a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, d'acord amb la Llei 16/1985, del Patrimoni Històric Espanyol.
  
  
\* L'estudi d'impacte ambiental haurà d'incloure, si s'escau, el projecte de restauració dels terrenys afectats per l'actuació de què es tracte, degudament pressupostat. Aquest projecte haurà d'incloure's en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte.
  
  
\* En els documents contractuals del projecte haurà de figurar l'obligatorietat, per part de l'empresa adjudicatària de les obres de construcció, del compliment de les mesures correctores establertes en l'estudi d'impacte ambiental, com també el compliment de les mesures previstes en el programa de vigilància ambiental i aquelles derivades de la declaració o estimació d'impacte ambiental de que es tracte.
  
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 12 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 264/94-AIA, sobre el Pla Parcial "Area Industrial Almussafes", promogut per la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme a través de l'empresa pública SEPIVA.
  
Vist que, amb data 11 d'octubre de 1994, el SEPIVA va remetre a la Conselleria de Medi Ambient l'estudi d'impacte ambiental del projecte d'actuació urbanística, a fi que es procedira a la seua anàlisi prèvia a la tramitació del projecte i s'emetera informe sobre l'adequació i els continguts de l'esmentat document,
  
Vist que, amb data 10 de gener de 1995, va comunicar-se al promotor els aspectes que, a judici d'aquesta direcció general, haurien de ser completats en el document examinat. Entre aquests aspectes s'esmenta la necessitat d'efectuar una anàlisi d'opcions per a la ubicació del parc industrial projectat, com també d'incorporar als factors del medi susceptibles de ser impactats el patrimoni arqueològic i etnològic. Igualment, s'apunta la necessitat de concretar les mesures correctores que es proposen, en especial pel que fa a l'emissió de contaminants,
  
Vist que, amb data 20 de març de 1995, el SEPIVA va presentar davant aquesta Conselleria el projecte urbanístic de l'actuació i l'estudi d'impacte ambiental, tot indicant el posterior compliment del tràmit d'exposició pública de l'expedient,
  
Vist que s'han mantingut diverses reunions entre tècnics del SEPIVA i d'aquesta Direcció General, a fi d'analitzar des del punt de vista ambiental les característiques del projecte i els continguts del seu estudi d'impacte ambiental,
  
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, s'ha consultat els Serveis Tècnics del Parc Natural de l'Albufera, a fi que informaren sobre els continguts del projecte. L'informe remés sobre això pot resumir-se en els següents punts:
  
  
La zona prevista per a l'actuació es troba fora dels límits del parc natural, però afecta l'àrea d'actuació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la conca hidrogràfica, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig, sent especialment rellevant tot allò relatiu al sanejament i depuració de les aigües residuals. El projecte preveu dirigir les aigües residuals produïdes fins a la xarxa de clavegueram d'Almussafes, des d'on es conduiran a l'EDAR mancomunada que es construirà en el futur. Mentrestant, es proposa la instal.lació d'un sistema de pretractament prefabricat abans de dirigir les aigües a la xarxa d'Almussafes i a l'Albufera. En conseqüència, es considera que l'aprovació del projecte hauria de supeditar-se a l'existència prèvia de l'esmentada EDAR d'Almussafes, que haurà de comptar amb tractament terciari en ser considerada l'Albufera "zona sensible" en els termes de la Directriu 91/271/CE. D'altra banda, el pretractament previst en origen hauria de mantenir-se després de la connexió a l'EDAR d'Almussafes, i no plantejar-se com una mesura provisional. Seria recomanable tipificar genèricament el tipus d'empreses la ubicació de les quals seria autoritzable en el parc industrial, de manera que es permeten aquelles activitats no generadores de residus.
  
  
Finalment, ni en el projecte ni en l'estudi d'impacte es fa cap previsió respecte al volum d'abocaments previst, per la qual cosa no és possible comprovar si la capacitat prevista per a l'EDAR d'Almussafes serà suficient o no. En el cas probable que no ho fóra, caldria que el parc industrial disposara d'un sistema complet de depuració propi, com la factoria Ford-Espanya.
  
Vist que, amb data 12 de juny de 1995, el SEPIVA va comunicar a aquesta Conselleria el sotmetiment al tràmit d'exposició pública del Pla Parcial "Area Industrial d'Almussafes", incloent-hi l'estudi d'impacte ambiental, programa d'actuació integrada i projecte d'urbanització del pla parcial, a l'efecte previst en l'article 42 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística. Igualment, es presenta un exemplar, degudament diligenciat, dels esmentats documents, a fi que se n'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental,
  
  
Vist que, amb data 29 de juny de 1995, la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme va remetre el resultat de l'exposició pública de l'expedient,
  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental, inclós en l'expedient urbanístic de referència, ha estat exposat al públic mitjançant anuncis de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 18 de maig de 1995 i diari "Levante" de 19 de maig de 1995,
  
Vist que, durant el període d'informació pública s'han presentat un total de cinc al.legacions i un dictamen de l'Ajuntament d'Almussafes. Segons el certificat que consta en l'expedient, cap de les al.legacions presentades no fa referència a aspectes ambientals; tot i això, i pel que fa a la depuració d'aigües residuals, l'al.ludit dictamen de l'Ajuntament d'Almussafes apunta que hauria d'establir-se la garantia de l'alternativa de tractament en el cas que abans de la posada en marxa de les indústries no s'haguera executat l'EDAR mancomunada d'Almussafes,
  
  
Vist que, amb data 14 de juliol de 1995, el SEPIVA va remetre a aquesta Conselleria un informe a les al.legacions rebudes sobre el projecte. L'esmentat informe fa referència, entre altres aspectes, a la depuració d'aigües residuals a la qual es referia el dictamen emés per l'Ajuntament d'Almussafes, en els següents termes: el projecte preveu executar una xarxa de sanejament separativa, amb una estació de bombeig de les aigües residuals a la xarxa de sanejament d'Almussafes, i prèviament a aquesta connexió s'ha previst una depuradora mitjançant pous biològics clarificadors per a una població equivalent de 300 habitants. Aquesta depuradora es construeix provisionalment, atenent que les previsions apunten que, quan les indústries instal.lades comencen a funcionar, l'EDAR d'Almussafes estarà finalitzada; a més, sempre pot ampliar-se la capacitat dels pous clarificadors. En qualsevol cas, les ordenances determinen uns paràmetres límit per als abocaments, com també el volum d'aquests, que es xifren en 1.692 m3/dia quan s'haja consolidat l'àrea industrial.
  
  
Atés que el projecte examinat té com a objecte el desenvolupament d'un àrea industrial al terme municipal d'Almussafes, d'acord amb els termes derivats del conveni signat el 28 de maig de 1993 entre l'Ajuntament d'Almussafes i la Generalitat Valenciana. La superfície afectada correspon a l'àrea de reserva de sòl per a la constitució de patrimoni públic de sòl, la delimitació de la qual va aprovar-se definitivament per Resolució del Conseller d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports el 26 de gener de 1995. L'actuació es projecta sobre una superfície de 66,03 Ha classificades segons el vigent Pla General d'Ordenació Urbana d'Almussafes com a sòl no urbanitzable comú. Els objectius del projecte són classificar el sòl objecte de l'actuació com a sòl urbanitzable, d'acord amb allò previst en l'article 54 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística, com també ordenar el sector afectat estructuralment i detallada,
  
  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental analitza, de manera en general correcta, l'efecte ambiental de l'actuació projectada, tenint en compte el necessari grau d'indefinició que es deriva del desconeixement actual de les activitats industrials que se situaran a la zona. L'esmentat estudi incorpora una proposta de mesures correctores de caràcter general, tot i que aquestes mesures són complementades en el títol sisé (Normes de Protecció i Medi Ambient) de les normes urbanístiques del Pla Parcial, en especial pel que fa a emissions gasoses i abocaments d'aigües residuals. Malgrat tot allò esmentat, hi ha aspectes relacionats amb aquests apartats que no queden suficientment aclarits, a banda d'aparéixer diverses discrepàncies entre les determinacions del Pla Parcial i l'estudi d'impacte ambiental, com ara pel que fa als nivells màxims exigibles als abocaments d'aigües residuals,
  
Atés que, tal com justifica l'estudi d'opcions del projecte examinat, la ubicació de l'actuació prevista està condicionada sobretot per la seua proximitat a la factoria de Ford Espanya, ja que s'hi preveu el desenvolupament d'un parc de proveïdors on s'emmagatzemaran i muntaran peces i accessoris per a cotxes, tot i que també s'hi realitzaran tasques de fabricació i producció de diferents tipus,
  
Atés que, com indica l'informe emés sobre això pels Serveis Tècnics del Parc Natural de l'Albufera, la zona prevista per a l'actuació afecta l'àrea d'actuació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig. Com assenyala l'esmentat Pla, els aspectes relatius al sanejament i depuració de les aigües residuals resulten d'especial rellevància atenent la problemàtica ambiental actual de l'àrea, per la qual cosa resulta imprescindible l'adopció de mesures molt estrictes sobre això,
  
Atés que el Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana preveu per al municipi d'Almussafes, integrat junt amb Alginet, Benifaió i Sollana en el sistema denominat "Albufera Sud", la construcció d'una estació depuradora mancomunada amb capacitat per a tractar 2,6 Hm3 anuals, actualment en fase de projecte. Tot i això, posats en contacte amb la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com a organisme responsable de l'actuació, aquesta comunica que la capacitat de l'esmentada depuradora serà suficient per a tractar els efluents que produïsca el polígon industrial, en haver-se considerat en el projecte l'increment derivat de l'entrada en funcionament de l'esmentat polígon,
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits de canvi de les determinacions del planejament considerats en l'article 54 de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística,
  
Atés que l'article 28.1 de la Llei 6/1994 determina la necessitat d'incorporar estudi d'impacte ambiental als plans i les seues modificacions que reclassifiquen sòl no urbanitzable. Igualment, l'article 43.1 estableix que la reclassificació de sòl no urbanitzable exigeix un estudi i una declaració d'impacte ambiental, que faça l'òrgan competent segons la legislació aplicable,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Pla Parcial "Area Industrial Almussafes", promogut per la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme a través de l'empresa pública SEPIVA, després del previ compliment de les mesures correctores que s'assenyalen a continuació, a més de les incloses en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, mentre no entren en contradicció amb aquelles:
  
  
\* Els conductes de desguàs de cadascuna de les indústries hauran d'incorporar una arqueta de registre de fàcil accés, condicionada per a mesurar els cabals que circulen, com també per a l'extracció de mostres.
  
\* Els límits màxims permissibles per a l'abocament d'aigües residuals a la xarxa de clavegueram hauran d'adaptar-se als valors previstos en el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa de Clavegueram, confeccionat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, tret que l'organisme de conca responsable establisca altres límits per raó de les característiques de l'estació depuradora projectada.
  
\* El pretractament previst en origen per a les aigües residuals produïdes en el polígon, i que consisteix, segons informe emés pel SEPIVA, en pous clarificadors, haurà de mantenir-se després de la connexió a l'EDAR d'Almussafes, per a la qual cosa s'haurà d'efectuar reserva de sòl en el Pla Parcial.
  
\* En qualsevol cas, si les característiques fisicoquímiques de les aigües residuals produïdes requeriren la depuració prèvia al tractament en la depuradora, o l'entrada en funcionament de les indústries que se situen al polígon es produïra abans de la finalització de l'estació depuradora mancomumada prevista, s'exigirà a les indústries que s'hi situen la depuració prèvia de les aigües produïdes fins a nivells admissibles per al seu tractament i abocament. El sistema de depuració previ (individual o conjunt) que s'adopte dependrà de les característiques de les aigües produïdes i de les especificacions de la depuradora mancomunada respecte als paràmetres exigibles a les aigües que s'han de tractar.
  
\* De manera prèvia al seu abocament a séquies o llits públics, la xarxa de recollida d'aigües pluvials prevista en el projecte haurà d'incorporar la instal.lació de cambres de recollida de greixos, de manera que es garantisca la separació i posterior recollida de greixos i hidrocarburs.
  
\* Els edificis destinats en més del 10% de la seua superfície edificable a l'ús d'oficina, comercial, industrial, taller o magatzem, comptaran amb serveis que permeten la recollida dels diferents tipus de residus que s'hi generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o dipòsits, dotats amb les mesures necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties. No es permetrà l'emmagatzematge de residus a cel obert sense l'adopció de les mesures necessàries per a evitar qualsevol risc de contaminació. En qualsevol cas, i sense menyscapte de la legislació sectorial aplicable, l'organisme responsable de la gestió del polígon haurà de redactar, a partir de l'entrada en funcionament d'aquell, un programa de gestió integral de residus (assimilables a urbans, tòxics i perillosos), en el qual es detallen les previsions de producció i tipus d'aquests i la destinació i el tractament exigibles, segons les seues característiques fisicoquímiques, a cadascuna de les indústries productores que s'hi situen.
  
  
\* Pel que fa als residus sòlids assimilables a urbans, en els vials del polígon es reservarà sòl per a la instal.lació de contenidors que puguen permetre la recollida selectiva almenys de tres tipus de residus.
  
\* D'acord amb el que preveu la legislació en la matèria, hauran de complir-se les determinacions del Pla d'Ordenació de Recursos Naturals de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, aprovat pel Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià, en especial pel que fa als apartats 5.1 (Us i Gestió de l'Aigua), 5.4 (Qualitat i depuració d'aigües residuals) i 7.2 (Activitats industrials).
  
  
\* L'organisme encarregat de la gestió del parc industrial haurà de presentar, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit en l'apartat 7 de l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància ambiental, s'analitzarà de forma detallada el grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans i industrials, com també les mesures adoptades per al correcte tractament de les aigües residuals produïdes.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 19 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 311/94-AIA, referent al condicionament del Camí de Sella-Benifato que afecta els termes municipals de Benifato, Benimantell i Sella (Alacant), promogut per la Direcció General d'Estructures Agràries i Desenvolupament Rural.
  
Vist que el 29 de novembre va ser remés per la Direcció General d'Estructures Agràries i Desenvolupament Rural de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació el projecte i estudi d'impacte ambiental corresponent,
  
Vist que el condicionament del camí, d'acord amb allò exposat en el projecte, inclou les següents obres:
  
1) Ampliació de la plataforma a 6 metres amb una amplària del ferm en coronació de 4,5 metres, perfilant i millorant les rasants actuals i rectificant corbes innecessàries en alguns trams. La longitud total del camí és de 17.045 metres i es preveu un tractament asfàltic final, sobre una subbase i base de llastos, per a garantir la seua utilització en qualsevol època de l'any.
  
A l'efecte del projecte s'ha dividit el camí en tres trams:
  
a) Tram I: Benifato (4.132 m.). Comprén el tram des del camí que parteix de les proximitats del nucli de Benifato fins a la font de Partagat.
  
b) Tram II: Benifato-Benimantell (5.120 m.). Comprén des de la font de Partagat fins al límit del terme municipal de Benifato amb el de Sella.
  
c) Tram III: Sella (7.793 m.). Comprén des del límit dels termes municipals de Benifato i Sella fins a la connexió amb la carretera A-170.
  
2) Obres de fàbrica:
  
a) Condicionament de la font de Partagat. D'acord amb la documentació gràfica i escrita sobre això, consisteix en la construcció d'una arqueta de drenatge del torrent natural i canalització del desguàs de la font, enllosat dels marges del canal i aterrament de la superfície compresa entre el canal i el camí de Sella-Benifato.
  
b) Condicionament de la font del Pouet d'Alemany
  
c) Pas formigonat del Barranc del Fardatxo
  
Vist que, segons la documentació examinada, la justificació del projecte es basa en la seua funció eminentment rural, donant servei i facilitant l'accés a les parcel.les per a la realització de les distintes labors de cultiu i extracció de les collites, complint també una funció social en millorar la comunicació entre tots dos pobles, entre tots dos vessants de la Serra d'Aitana i entre paratges concrets d'interés de tots dos termes municipals (Partagat al terme de Benifato i Barranc de Tagarina al terme de Sella). En el mencionat Barranc de Tagarina hi ha diversos caserius habitats, amb la qual cosa la millora del tram III adquireix especial importància,
  
  
Vist que es van consultar els següents organismes:
  
  
1) Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura.
  
2) Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant.
  
3) Servei de Protecció d'Espècies de la Conselleria de Medi Ambient.
  
Vist que la Direcció General de Patrimoni Artístic remet diversos informes el 22 de febrer de 1995, en els quals apunta que la documentació no ha considerat la possible incidència sobre el patrimoni arqueològic o etnològic i indica, a través de la unitat tècnica d'Etnologia que, consultat l'inventari d'elements etnològics dels municipis pels quals transcorre el camí hi ha afecció sobre ells i sol.licita la devolució del projecte perquè no s'adapta a allò previst en la Llei d'Impacte Ambiental,
  
Vist que el Servei de Protecció d'Espècies de la Conselleria de Medi Ambient remet el 20 de març de 1995 un informe, el qual es resumeix en els següents punts:
  
"...El camí, la millora del qual es proposa, des de Sella fins a Benifato, a l'altura del turó pròxim a la penya Mulero, transcorre per l'àrea d'influència d'un niu d'àguila reial censada pels tècnics de Protecció d'Espècies d'Alacant.
  
Passat el turó cap a Benifato, ens trobem amb uns vessants poblats d'espècies arbòries nobles, algunes centenàries, constituïdes principalment per aurons, freixes, teixos i servers, que viuen en un peculiar equilibri ecològic, la mínima alteració del qual faria perillar la pervivència de tan preades espècies, que formen bosquets únics de la província d'Alacant i, fins i tot, de la Comunitat Valenciana.
  
  
A la vista d'allò descrit, la proposta d'aquest servei, és la de no actuar en tres quilòmetres abans i tres quilòmetres després de passat el turó pròxim a Penya Mulero.
  
En total, quedarien sis quilòmetres sense actuar quant al ferm mitjançant l'aportament de llastos (reg i compactació) i l'execució de passos d'aigua i algunes cunetes.
  
En la zona descrita (6 quilòmetres) no hi ha bancals agrícoles considerables. Per tant, no cap la justificació del trànsit agrari."
  
  
Vist que la Direcció Territorial d'Alacant remet un informe en què s'analitzen les característiques dels tres trams en els quals s'ha dividit el camí i destaca allò indicat per al segon tram d'aquest: "...el segon tram, comprés entre el Pouet d'Alemany i la Font de Partagat, travessa la Serra d'Aitana per un terreny de clara vocació forestal, sent d'especial valor ecològic el tram que discorre pel vessant nord de la serra en el qual apareixen esquitxats entre penyalars exemplars d'auró (Acer opalus ssp. granatense), moixera (Sorbus aria), coscoll (Quercus ilex ssp-rotundifolia) i teix (Taxus baccata) entre d'altres i en un marc d'altíssim valor paisatgístic, cosa que fa d'aquest lloc un enclavament únic a la província". Conclou l'informe: "...De l'estudi i anàlisi dels trams com també del conjunt del camí es desprén la no conveniència des d'un enfocament estrictament ambiental, de condicionar el segon tram per la forta incidència negativa sobre els valors paisatgístics i ecològics ressenyats de les obres de condicionament". Així mateix, incideix que la zona afectada és mereixedora de ser preservada de qualsevol tipus d'alteració, sent d'altra part acceptable el condicionament dels trams primer i tercer,
  
  
Vist que la informació pública va ser realitzada mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.460, d'1 de març de 1995 i que va quedar exposat en els ajuntaments de Sella, Benifato i Benimantell i en els Serveis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, durant 30 dies hàbils,
  
Vist que, d'acord amb el certificat emés el 30 de maig de 1995 pel cap de servei de Sistemes d'Organització i Gestió de Personal de la Conselleria de Medi Ambient, en el període legalment establert s'hi van presentar tretze al.legacions, com també tretze al.legacions fora d'aquell. El contingut d'aquestes al.legacions és bàsicament idèntic i consideren que l'estudi d'impacte ambiental presenten moltes deficiències, fent una anàlisi exhaustiva del contingut de cadascun dels capítols que d'acord amb el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, ha de tenir l'estudi d'impacte ambiental. Segons això, sol.liciten:
  
  
1) Que no s'estime acceptable des del punt de vista ambiental el projecte de condicionament del Camí de Sella-Benifato, tenint en compte que l'obra provocarà un impacte crític a més de no estar justificada.
  
2) En tot cas, que es corregisquen les deficiències de l'estudi d'impacte ambiental exposades en l'escrit d'al.legació.
  
Vist que, d'acord amb els certificats remesos pels secretaris dels ajuntaments de Benifato, Benimantell i Sella durant el període d'exposició pública no s'hi van produir reclamacions o al.legacions.
  
  
Atés que els terrenys de cultiu als quals s'accedeix des del camí que s'ha de condicionar es concentren principalment al tram I (pertanyent al terme de Benifato) i, alternant amb terrenys naturals, en els quatre últims quilòmetres del tram III (terme de Sella), discorrent la resta del camí que connecta totes dues superfícies de cultiu per àrees naturals de reconegut interés ecològic incloses al nucli central de la Serra d'Aitana,
  
Atés que l'obra de fàbrica projectada en la Font de Partagat elimina les característiques naturals dels terrenys propis i confrontant d'un curs continu d'aigua i, per tant, les possibilitats d'establiment de la fauna i flora associada a aquest, a pesar de l'elevat grau d'antropització que suporta l'àrea, aspecte que no ha sigut valorat en l'estudi d'impacte ambiental,
  
Atés que l'obertura de la pista actualment existent ha generat impactes residuals notables, sobretot al tram comprés entre la Font de Partagat i el Pouet d'Alemany. En aquest tram, en què l'orografia és en general abrupta, hi ha desmunts elevats i puntualment inestables i abocament dels materials excedentaris procedents de l'obertura de la caixa sobre el vessant inferior, que alberga formacions vegetals d'elevat interés ecològic (com ha sigut fet palés en els informes abans esmentats i, fins i tot, en l'estudi d'impacte ambiental) a més dels impactes que es deriven de la facilitat d'accés que suposa l'existència d'aquella,
  
  
Atés que el condicionament projectat suposarà un agreujament dels impactes actuals ja que es preveuen moviments de terres importants (fonamentalment desmunts, encara que hi ha terraplens puntuals considerables) que impliquen l'afecció no sols de la superfície de la caixa del camí sinó també la de les àrees que hi confronten. D'altra part, la millora del camí es fa per tal de promoure el trànsit de vehicles i, per tant, la freqüència humana,
  
  
Atés que el camí discorre pel cor de la Serra d'Aitana, espai natural de reconegut valor ambiental i paisatgístic inclòs en totes les publicacions científiques que estudien els espais naturals d'interés en l'àmbit de la Comunitat Valenciana (ex.: mapa geocientífic de la província d'Alacant a escala 1:200.000), com a àrea mereixedora de la màxima protecció,
  
Atés que la pista existent s'estima suficient com a via de comunicació rural entre poblacions confrontants, alternativa a altres vies de comunicació existents. La dita pista no impediria, si s'escau, la potenciació del desenvolupament del turisme rural en la zona, sempre que s'adoptaren les degudes regulacions i proteccions que garantiren la preservació efectiva dels valors ambientals de la serra. Igualment, cap concloure que l'objecte principal del projecte -facilitar i potenciar les labors agrícoles- quedaria suficientment cobert mitjançant el condicionament del tram I i part del tram III, atenent les característiques físiques i naturals de la resta de la traça,
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte de condicionament del Camí de Sella-Benifato, promogut per la Direcció General d'Estructures Agràries i Desenvolupament Rural, únicament als següents trams:
  
1) Tram I, entre Benifato i la Font de Partagat
  
2) Tram III parcialment, entre el Pouet d'Alemany i la connexió amb la carretera A-170.
  
La declaració favorable per als trams esmentats s'entén mentre es garantisca el compliment de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental en aquests trams, a més de la incorporació al projecte de les següents condicions:
  
\* Si durant la fase de moviment de terres es detectara qualsevol vestigi de resta arqueològica, el titular té l'obligació de fer saber immediatament la troballa a la Conselleria de Cultura i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.
  
  
\* S'eliminarà qualsevol senyalització al llarg del camí, en un sentit o altre, sobre la possibilitat de comunicació entre els nuclis de Sella i Benifato a través del camí objecte del projecte.
  
\* Si calguera l'obtenció de materials de préstec per a l'execució de l'obra, aquests procediran de pedreres autoritzades i aquesta declaració d'impacte ambiental no admetrà l'extracció de materials en àrees pròximes o confrontants amb la traça.
  
\* En relació amb el condicionament de la Font de Partagat, es limitarà a les actuacions sobre el talús confrontant amb el camí i a l'adequació de la font pròpiament dita sense alterar les condicions actuals del llit del barranc mentre es valore l'efecte de l'actuació sobre els factors del medi. En qualsevol cas, tant aquest condicionament com el previst a la zona del Pouet d'Alemany hauran de comptar de manera prèvia amb l'informe favorable de la Unitat Tècnica d'Etnologia de la Conselleria de Cultura.
  
  
Segon
  
No estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte de condicionament del camí de Sella-Benifato als següents trams:
  
  
1) Tram II (Font de Partagat-límit municipal entre Benifato i Sella)
  
2) Tram III, parcialment, des del límit municipal entre Sella i Benifato fins al Pouet d'Alemany.
  
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 4 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL
  
  
Vist l'expedient 338/94-AIA sobre el projecte de construcció de la variant de San Fulgencio i el condicionament en la A-301 entre els punts quilomètrics 5,00 i 9,00, clau 51-A-1147, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.
  
Vist que, en data 27 de desembre de 1994, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el projecte de construcció i el seu estudi d'impacte ambiental,
  
Vist que el 12 de gener de 1995 es van consultar el Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant i el Servei d'Espais Naturals, pertanyents tots dos a aquesta Conselleria; la Direcció General de Protecció Ciutadana de la Conselleria d'Administració Pública; la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i els ajuntaments de San Fulgencio, Daya Vieja i Formentera del Segura,
  
  
Vist que el 20 de gener de 1995 el Servei d'Espais Naturals informa que no es produeixen afeccions rellevants sobre paratges d'interés especial,
  
Vist que, en data 27 de febrer de 1995, la Direcció General de Patrimoni Artístic va remetre informes desfavorables, pel fet de mancar l'estudi d'impacte ambiental dels corresponents apartats i referències al patrimoni arqueològic, a l'historicoartístic i als béns etnològics.
  
Vist que, en data 10 de març de 199, la COPUT va sol.licitar una ampliació al promotor, segons els termes dels informes rebuts de la Direcció General de Patrimoni Artístic,
  
  
Vist que el 9 de març de 1995 tècnics d'aquesta direcció general van visitar la zona d'actuació, per tal de contrastar-hi la informació rebuda,
  
Vist que el 14 de març de 1995 el Servei de Protecció Civil i Comunicacions va informar-hi favorablement, remetent a la COPUT una còpia perquè en prenguera coneixement, en data 21 de març de 1995,
  
Vist que, en data 6 d'abril de 1995, el Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant va remetre un informe favorable, indicant que el projecte ha de resoldre la continuitat amb l'amplària legal que li corresponga, de la via pecuària assagador de los Palacios, que discorre pels termes municipals de San Fulgencio, Daya Vieja i Formentera del Segura. A més, la solució haurà de comptar amb el vist-i-plau de la secció de Patrimoni dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant. S'hi va adjuntar un plànol en què es determinava el traçat de la mencionada via pecuària,
  
Vist que, en data 11 d'abril de 1995, es va remetre a la COPUT una còpia de l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant, perquè en prenguera coneixement,
  
Vist que, en data 5 de maig de 1995, el Servei Territorial de Carreteres d'Alacant, pertanyent a la COPUT, ens va remetre un informe com a resposta a l'ampliació sol.licitada, en el qual s'indica que, després de consultar els diversos arxius, fonts i inventaris, es comprova que els patrimonis historicoartístic, arqueològic i etnològic coneguts no es veuran afectats per les obres, deduint-se que no cal una prospecció específica de l'entorn. D'aquesta forma entenen que aquest document completa l'avaluació d'impacte ambiental.
  
  
A més, el mateix Servei Territorial de Carreteres va remetre un escrit a la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, en el qual informa que l'enllaç previst de l'anomenat ramal de Guardamar amb la carretera A-301, no està inclòs en aquest projecte sinó en el de "Nova carretera Rojales-Guardamar", per la qual cosa no serà objecte d'aquest projecte solucionar la continuitat de la via pecuària assagador de los Palacios. No obstant això, el Servei Territorial de Carreteres es compromet a estudiar amb els tècnics de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, abans de l'inici de les obres de la "Nova carretera Rojales-Guardamar", la solució de continuitat de la via pecuària a través de l'enllaç mencionat.
  
  
Vist que el projecte i l'estudi d'impacte ambiental han sigut exposats al públic mitjançant anuncis en el Boletín Oficial del Estado de 2 de març de 1995 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 2 de març de 1995, sense que s'hi haja presentat cap al.legació, llevat de l'informe de la Conselleria de Cultura, que ja s'ha esmentat en un dels apartats anteriors, segons consta en el certificat de la COPUT de data d'entrada en aquesta Conselleria 29 de juny de 1995,
  
  
Vist que, en data de 29 de juny de 1995, no s'ha rebut resposta a les consultes efectuades als ajuntaments de San Fulgencio, Daya Vieja i Formentera del Segura.
  
Atés que, consultat l'avanç del Segon Pla de Carreteres de la Comunitat Valenciana, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, i la seua corresponent declaració d'impacte ambiental, aquest projecte no es troba dins dels grups d'actuacions amb impacte previsible crític, greu o notable, per la qual cosa no resulta necessari establir unes mesures correctores específiques, en els termes que s'assenyalen en la declaració esmentada,
  
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Declaració d'Impacte Ambiental.
  
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, la realització de les obres del projecte de construcció de la variant de San Fulgencio i el condicionament en la A-301 entre els punts quilomètrics 5,00 i 9,00, clau 51-A-1147, d'acord amb les previsions del seu estudi d'impacte ambiental i les condicions i precisions següents:
  
1) Si durant els treballs es trobara cap resta arqueològica, arquitectònica, etnològica i en general qualsevol vestigi de valor cultural, se'n comunicarà la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura, d'acord amb la Llei 16/1985 de Patrimoni Històric Espanyol.
  
2) Els materials de préstec necessaris per a la construcció de les obres procedents d'extraccions provindran de pedreres o llocs d'extracció ambientalment correctes i convenientment legalitzats i el director de les obres haurà de vigilar aquesta legalitat i no permetre cap extracció indiscriminada.
  
3) L'adjudicatari de l'obra, abans d'iniciar-la, presentarà a la direcció facultativa, per a la seua remissió a aquesta direcció general, el pla d'obres en què es detallarà suficientment la localització d'instal.lacions, camins d'obra, runams, zones de préstec de materials i d'extracció d'aquests.
  
4) Si calguera utilitzar un abocador per a terres sobrants de l'obra, la seua elecció i utilització s'haurà de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
5) Es determinaran i s'executaran les mesures necessàries per a aconseguir que, durant l'explotació de la carretera, els nivells màxims d'immissió sonora amidats a 2 metres de les façanes de les cases i edificacions existents, no sobrepassen els 55 dB(A) durant la nit (de 23 a 7 h.), i els 65 dB(A) durant el dia (de 7 a 23 h.).
  
6) La direcció facultativa vetlarà perquè, una vegada executades i acabades les obres, es retiren tots els enderrocs, materials sobrants i altres elements o restes d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats a la zona de les obres i al seu voltant, com també l'adequació i neteja de qualsevol àrea de terreny afectada per aquestes.
  
  
7) No s'emmagatzemarà ni situarà cap element, material o instal.lació als barrancs, assarbs i sèquies de la zona de les obres. Així mateix queda prohibit qualsevol tipus d'abocament, sòlid o líquid. Si accidentalment aquest es produïra, es farà una immediata neteja i adequació, les despeses de les quals aniran a càrrec del contractista, amb la supervisió i el control d'aquesta Conselleria.
  
8) En referència a les plantacions proposades per a totes les rotondes, i reflectides en el pressupost del projecte, es faran els següents canvis, atenent criteris d'una major coherència i integració paisatgística:
  
-L'espècie arbòria Phoenix canariensis se substituirà per la Phoenix dactylifera.
  
-Entre les anteriors es plantaran, en suficient densitat i superfície, l'espècie arbustiva Chamaerops humilis (margalló).
  
-La plantació de gram destinada a les glorietes (rotondes), se substituirà per espècies entapissants, com ara Lavandula dentata, Asteriscus maritimus, Thymus vulgaris, Santolina chamaecyparissus, com també altres d'aromàtiques sense gran requeriments d'aigua.
  
-Entre els margallons i taques d'entapissants anteriors, es deixaran algunes franges de terra treballada.
  
9) Les espècies arbustives i arbòries que es troben a la zona de les obres, que hi siguen afectades i que reunisquen condicions per a ser aprofitades, es trasplantaran en les degudes condicions i s'utilitzaran en la mateixa obra o bé es traslladaran a un nou punt d'ús i s'afegirà en el pressupost del projecte la corresponent partida que en derive.
  
  
10) La introducció de modificacions de la traça o de les seues característiques respecte al projecte de construcció, o mitjançant modificacions a aquest, hauran de comunicar-se a aquesta direcció general a fi de procedir a l'anàlisi dels efectes ambientals previsibles que se'n pogueren derivar.
  
11) Referent a l'afecció de la via pecuària assagador de los Palacios, es complirà totalment el compromís reflectit pel Servei Territorial de Carreteres d'Alacant, en el seu escrit de 8 de maig de 1995 remés a la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, en el qual s'indica que, abans de l'inici de les obres de la nova carretera Rojales-Guardamar, s'estudiarà juntament amb els tècnics d'aquest últim organisme, la solució de continuitat de la via pecuària. Així mateix, en el dit estudi es respectarà i complirà la Llei 3/1995 de 23 de març de Vies Pecuàries.
  
12) Durant el període de garantia de l'obra, el contractista d'aquesta mantindrà i conservarà al seu càrrec i en perfecte estat, totes les espècies vegetals del projecte, com també les modificades segons aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 10 de juliol de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
RESOLUCIó
  
  
Vist que, amb data 30 de setembre de 1993, el director general de Qualitat Ambiental, va dictar l'estimació d'impacte ambiental, favorable, a l'únic efecte ambiental, sobre el projecte de "Línia aèria de transport d'energia elèctrica S.T. Pinoso/Cavarrasa de 20 Kv" el promotor del qual és Iberdrola II, SA que afecta els termes municipals de Monòver i Pinoso (Alacant), expedient 106/92-AIA.
  
Vist que l'estimació d'impacte ambiental imposava les següents condicions que calia complir:
  
1. S'usaran tots els mitjans tècnics necessaris en la instal.lació dels suports de forma que no s'hi creen pistes d'accés i es mantinga el màxim de peus arboris en tot el recorregut. Es a dir, es mantindrà la vegetació arbustiva i herbàcia en tot el recorregut com també alzines que es troben a més de sis metres de distància al gàlib i en general tots els exemplars la distància dels quals al gàlib siga més de sis metres.
  
2. El traçat se situarà a 2 km al voltant de la zona de nidificació. Els aïlladors seran suspesos amb biguetes tipus volta. En el cas d'aïlladors rígids o d'amarratge allargarà la distància de la bigueta a aquests i es col.locarà l'arc més avall. Des del turó entre el barranc de La Quitramera i el barranc de Cavarrasa se senyalaran els cables amb espirals salvaocells, tot allò exposat d'acord amb el que preveu l'estudi d'impacte ambiental.
  
Vist que l'Ajuntament de Monòver va remetre un informe elaborat, a petició seua, pel Grup Naturalista Heliaca d'aquesta localitat. En l'informe s'indica que hi ha altres espècies protegides que nien en aquesta zona com ara duc, xot, àguila marcenca, esparver, etc. El traçat de la línia pot influir negativament en les poblacions de rapaces. L'estesa transcorre al sud dels diferents territoris de les aus rapaces presents al barranc de Covafria i sempre en cota superior, per tant el possible enlluernament pel sol és un factor negatiu que cal prendre en compte. En l'informe s'aporten les dades dels dos últims anys referents a les aus migratòries observades en aquesta serra,
  
  
Vist que, examinat l'informe elaborat pel Grup Naturalista Heliaca i ateses les espècies existents, d'especial interés per a la seua conservació, es considera que la seua protecció era objecte d'un estudi detallat en el qual es determinara el grau d'afecció i la possibilitat d'ampliar les mesures correctores i, fins i tot, adequar l'estructura de l'estesa, per la qual cosa se li va comunicar a Iberdrola II, SA,
  
Vist que, en resposta a aquesta sol.licitud, Iberdrola II, SA de la zona d'Elx presenta una sèrie de mesures per les quals assumeix "les condicions més desfavorables" per a assegurar que no s'hi produïsca cap tipus d'impacte,
  
Vist que aquestes mesures van ser remeses a l'Ajuntament de Monòver i a la Direcció Territorial de Medi Ambient a Alacant,
  
Vist que la instal.lació de l'estesa elèctrica s'estava executant sense complir la condició 2a de l'estimació d'impacte ambiental,
  
  
Vist que, després de l'estudi i revisió de les mesures correctores proposades per Iberdrola i diverses visites de camp i reunions, la part promotora, d'acord amb les indicacions de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, executarà al seu càrrec, sota la direcció tècnica de l'esmentat organisme, les obres per a la millora de l'entorn i hàbitat de la zona que consisteixen bàsicament en:
  
- Construcció de 6 a 8 conillars amb tubs i blocs de formigó, llaurant el terreny circumdant i deixant-lo preparat per a la seua sembra. S'hi inclou l'adquisició, transport i posterior solta de 50 a 60 conills.
  
  
- Reforma i ampliació d'un colomer existent a la zona instal.lant menjadors artificials, construint niadors i altres obres annexes com també adequar un mecanisme d'entrada i eixida de boques.
  
A més de las mesures correctores proposades de balises salvaocells, allargament de les cadenes d'ancoratge, etc, s'aïllaran els conductors en un tram de metre i mig a cada costat de les cadenes d'aïlladors entre els suports números 51 i 56 que comprenen el turó de la Quitramera i el seu voltant.
  
Atés que, vistes les mesures proposades, resulta correcte eximir Iberdrola II, SA del compliment de la condició que el traçat se situe a 2 km de la zona de nidificació,
  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament,
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, i la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i altres disposicions que li són aplicables,
  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental i consegüent estimació si s'escau.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent Resolució
  
  
Primer
  
Eximir Iberdrola II, SA del compliment de la condició que "...El traçat se situarà a 2 km. al voltant de la zona de nidificació" de l'estimació d'impacte ambiental del projecte de "Línia aèria de transport d'energia elèctrica S.T. Pinoso/Cavarrasa de 20 Kv" (Exp. 106/92-AIA) pel fet de considerar que les noves mesures correctores proposades fan innecessària aquesta condició.
  
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
  
València, 12 de juny de 1995.- El director general de Qualitat Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2643, del 12-12-1995 (1995/836931)

RESOLUCIÓN de 23 de noviembre de 1995 de la directora general de Calidad Ambiental de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se ordena la publicación de la parte dispositiva de varias declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   2643

Fecha DOGV
:   12-12-1995

Sección del DOGV
:   OTRAS DISPOSICIONES

Número del documento
:   1995/836931

CVE


Fecha del documento
:   23-11-1995

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIóN de 23 de noviembre de 1995 de la directora general de Calidad Ambiental de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se ordena la publicación de la parte dispositiva de varias declaraciones de impacto ambiental.
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer pública la Declaración de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer pública la declaración de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto
  
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental relacionadas en el anexo, dictadas en los expedientes que igualmente se relacionan.
  
  
Valencia, 23 de noviembre de 1995.- La directora general de Calidad Ambiental: Gloria Arnandis Boix.
  
  
  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL
  
  
Visto el expediente 035/95-AIA sobre proyecto de "Ejecución de la Linea Eléctrica a 132 kv. cuádruple circuito E.S./La Punta-L/Fuente San Luis-Grao" en La Punta (Valencia) cuyo promotor es Iberdrola, SA.
  
Resultando que el promotor presentó en esta Conselleria el estudio de impacto ambiental con el fin de iniciar el procedimiento a través del trámite de consultas al mismo tiempo que era presentado oficialmente en el Servicio Territorial de Industria y Energía de la Conselleria de Industria y Energía como órgano con competencia sustantiva.
  
Conforme a lo dispuesto en el artículo 17 y siguientes del Decreto 162/1990, se efectuaron consultas a la Dirección Territorial de Medio Ambiente, Ayuntamiento de Valencia, Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, y Comisión Territorial de Urbanismo de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
Resultando que de las consultas efectuadas, solamente han sido remitidos los siguientes informes:
  
- Comisión Territorial de Urbanismo: "...todo ello resulta compatible con el uso de huerta previsto en el planeamiento, ya que su incidencia se limita a la ocupación de física de las torres metálicas de sustentación".
  
- Dirección General de Patrimonio Artístico:
  
a) Unidad Técnica de Arqueología: "...En fecha 13 de julio de 1994, la secretaria de la Asociación de Vecinos de la Punta-"La Unificadora", como consecuencia, entre otros del proyecto de construcción de una central eléctrica en dicha pedanía nos solicitó información sobre los requisitos y características específicas que deben reunir las barracas para ser declaradas bien de interés cultural, con el fin de poder preservar esta zona de huerta. En el informe que se realizó desde este servicio se manifestaba que el propio Plan General de Ordenación Urbana de la Ciudad de Valencia, ya la protegía al dar a esta zona la calificación de zona de especial protección agrícola, lo cual conlleva unos usos prohibidos entre los que se encuentra su utilización industrial".
  
b) Unidad de Inspección del Patrimonio Histórico Artístico de la Dirección Territorial de Cultura de Valencia: ".. En la zona de actuación no hay ningún bien inmueble afectado por expediente de bien de interés cultural".
  
Resultando que el objeto del proyecto es la instalación de la línea aérea de transporte de energía eléctrica en cuádruple circuito a la tensión de 132 kv, que Iberdrola, SA proyecta para aumentar la potencia y la calidad de servicio, en la zona de la punta. Según los estudios realizados por Iberdrola, SA, sobre la alimentación eléctrica a la provincia de Valencia en el horizonte 1995, es necesario la construcción de una nueva subestación en La Punta, a la cual es necesario dotar con la línea correspondiente y donde se encuadra la linea objeto de este proyecto.
  
La nueva línea será una entrada-salida de la línea actual de Fuente San Luis-Grao. Con motivo de esta línea se tendrán que modificar los dos apoyos anteriores al del entronque, números 12 y 13 más uno nuevo entre el vano 11-12, todo ello en la línea Fuente San Luis-Grao cuádruple circuito con una longitud de 702 metros y desde la torre de entronque situada entre los apoyos 13-14 a 10 metros del número 13 formará alineación con la futura subestación de La Punta de 232 metros.
  
Resultando que el expediente completo ha sido remitido a través del Servicio Territorial de Industria y Energía de la Conselleria de Industria y Energía de Valencia como órgano con competencia sustantiva. La documentación remitida está formada por proyecto de ejecución de L.E. a 132 kv, cuádruple circuito E.S./La Punta-L/Fuente San Luis-Grao, estudio de impacto ambiental y resultado de la información pública de dicha documentación. El trámite de información pública ha tenido lugar mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia número 72 de 25 de marzo de 1995.Durante el periodo de información pública se han presentado reclamaciones de la Asociación de Vecinos de La Punta "La Unificadora", según escrito del director territorial, y que se han adjuntado a la documentación presentada,
  
Resultando que las alegaciones presentadas, de forma sucinta indican:
  
1. Alegación al proyecto de línea eléctrica 132 kv. E.S. La Punta - L/ Fuente San Luis-Grao (Valencia):
  
- La instalación de un trazado de alta tensión en suelo no urbanizable de especial protección agraria SNU PA-1, que según el PGOU de Valencia y la Ley 4/1992 de 5 de junio, sobre suelo no urbanizable, no está permitido este tipo de instalaciones o usos en este suelo.
  
- No se presentan los estudios de localizaciones alternativas ni la justificación de por qué se ha elegido precisamente esta localización del trazado ni por qué se han descartado las otras posibilidades.
  
- No estar de acuerdo a las consideraciones efectuadas sobre suelo y vegetación que se dan en la página nº 5 y nº 6 de la estimación como sus consecuencias. En esta memoria se halla implícito un cambio de uso de la tierra y de un daÑo que se admite como irreparable, ya que con la instalación de las torres y el tendido se va a realizar una modificación del medio que disminuirá su valor naturalístico. Es decir, están reconociendo su agresividad hacia un medio protegido que es la huerta, y además de hablar de un daÑo irrecuperable, lo que nos hace manifestar nuestra total oposición y que además se encuentra en una etapa en que o se protege este tipo de actuaciones así como las de crecimiento urbanístico e industrial, o el patrimonio natural, cultural, ecológico, histórico y tradicional de la ciudad de Valencia, que es la huerta, desaparecerá.
  
- No podemos entender como se rechaza la posibilidad de realizar un tendido subterráneo hablando de la afección del uso agrícola del suelo, cuando realmente las únicas razones para realizarlo aéreamente son económicas... No tienen por qué afectar los campos de huerta ya que se pueden hacer por debajo de los viales, caminos, carreteras, entradas, etc. que existen en la huerta, pero aún así, consideramos que no es necesaria esta instalación ni la subestación al menos por los motivos que aduce la compaÑía.
  
- Respecto al cuadro de los impactos con los elementos y procesos ambientales susceptibles de ser afectados, alegamos que no se dice nada del agua, cuando es conocido el gran acuífero que se localiza tanto en la zona del tendido como de la subestación eléctrica, y si es desaconsejable el enterramiento también lo será la instalación de la subestación. En cuanto a la tierra se dice que afecta a recursos protegidos pero sin embargo se dice que es compatible, así como en el caso de la vegetación y la atmósfera.
  
- En la página 23 se habla de medidas correctoras y se dice que no hay impacto sobre el suelo ni durante la construcción ni explotación lo que se contradice totalmente con las consideraciones iniciales realizadas en la página 5 y 6.
  
Adjuntan asimismo:
  
2. Denuncia y manifiesto al Comité de Peticiones del Parlamento Europeo, así como las contestaciones del comité indicando su recepción y posteriormente la admisión de la denuncia.
  
3. Moción presentada por el Grupo Esquerra Unida a la Comisión de Urbanismo del Ayuntamiento de Valencia en la que se pone de manifiesto entre otros aspectos "...el Gobierno Municipal PP-UV redacto e impulsó, y fue aprobado por esta Corporación un denominado Plan Verde, y que incluso ha promovido y organizado todo tipo de seminarios para la protección de la huerta, cuando curiosamente están destrozando con este tipo de autorizaciones los terrenos de huerta que aún quedan protegidos en el PGOU como suelo no urbanizable". Realizando la siguiente propuesta de acuerdo "...Que por el delegado de Urbanismo se hagan gestiones con Iberdrola, SA notificándoles la posibilidad de instalar subestaciones transformadoras de energía eléctrica en SNU, así como ofreciéndoles alternativas en suelos que permitan dicha ubicación".
  
4. Copia de denuncias presentadas por la Asociación de Vecinos ante el Juzgado de Instrucción, Ayuntamiento de Valencia, Conselleria de Medio Ambiente, Servicio Territorial de Industria y Energía.
  
5. Recogida de firmas de los vecinos de la pedanía de La Punta que se oponen a la instalación prevista por Iberdrola, SA ante el Ayuntamiento de Valencia.
  
6. Recogida de firmas de vecinos que presentan alegaciones al proyecto de línea eléctrica de 132 kv E.S. La Punta-L Fuente San Luis-Grao.
  
7. El resto de la documentación son recortes de prensa, artículos sobre el efecto de los campos electromagnéticos y legislación sobre líneas de alta tensión.
  
Resultando que junto con el resto de la documentación, el Servicio Territorial de Industria y Energía remitió informe efectuado por el Servicio de Planeamiento del Ayuntamiento de Valencia en el que se indica que los terrenos afectados están clasificados como suelo no urbanizable de protección agrícola especial para la huerta (PA-1).
  
Considerando que efectuada consulta a la Comisión Provincial de Urbanismo sobre la idoneidad o compatibilidad con el planeamiento urbanístico vigente de la ubicación de la subestación transformadora, que la compaÑía Iberdrola SA desea instalar en la pedanía de La Punta, y cuyo estudio de impacto ambiental fue presentado en esta dirección general. Se nos informa que dicha actividad resulta incompatible con la calificación urbanística vigente de protección agrícola,
  
Considerando que conforme expresa la Ley de Suelo No Urbanizable, 4/1992 de 5 de junio, el suelo no urbanizable de especial protección no se podrán ubicar instalaciones ni construcciones u obras salvo aquellas que tenga previstas el planeamiento, expresa y excepcionalmente, por ser necesarias para su mejor conservación y para el disfrute público compatible con los específicos valores justificativos de su especial protección,
  
Considerando que si la ubicación de la subestación transformadora es incompatible con la clasificación y calificación urbanística vigente, el tendido para su alimentación carece de sentido.
  
Considerando que en el punto 2 "Análisis de las diferentes alternativas" del estudio de impacto ambiental se indica "...que conocido el objeto del proyecto que consiste en una linea de 232 metros de longitud que debe unir un punto de la futura subestación La Punta con la linea existente Fuente San Luis-Grao, que pasa por las inmediaciones, se han considerado en los estudios previos varios enlaces diagonales y uno ortogonal en lo que trazado aéreo se refiere. Rechazándose todos los diagonales por su mayor desarrollo y porque los entronques eran más difíciles. El tendido subterráneo es rechazado, entre otras cosas, porque el uso agrícola del suelo impide la disponibilidad de rasantes garantizadas, como sucede en los suelos urbanizables o urbanos. De estas consideraciones concluye el estudio que la solución óptima, consiste en la solución propuesta de un tendido de cuádruple circuito.
  
Los estudios de alternativas deben contener un examen de las distintas posibilidades técnicamente viables, debidamente valorados los posibles efectos, y una justificación de la solución propuesta.
  
No puede considerarse el punto 2 del estudio como un estudio de alternativas puesto que se parte primero de la ubicación considerada como definitiva de la subestación, y segundo no se han valorado los efectos de cada alternativa y otras posibles ubicaciones del conjunto subestación-lineas en función de su destino.
  
Considerando que el trazado propuesto discurre muy próximo a viviendas habitadas lo cual puede suponer un riesgo aÑadido para las personas y bienes,
  
Considerando que debería haberse valorado como un efecto aditivo negativo de importancia la creación de una nueva infraestructura en un espacio reducido de territorio en el que existen, infraestructuras similares (líneas de alta y baja tensión, catenarias del tren, etc.) y futura subestación y lineas de distribución, en lugar de servir de base en la decisión de ubicación del proyecto por considerar que es una zona antropizada donde el paisaje periurbano de la zona puede absorber la instalación de este tipo,
  
Considerando que dada la finalidad de las obras de la subestación y lineas de alimentación y distribución previstas para las obras futuras del entorno próximo debía estudiarse la integración junto a las mismas, o en otras áreas cuya calificación de usos así lo prevea,
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medi Ambient atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la Declaración de Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental
  
  
Primero
  
No estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de "Ejecución de la Línea Eléctrica a 132 kv cuádruple circuito E.S./La Punta - L/Fuente San Luis-Grao en La Punta (Valencia), cuyo promotor es Iberdrola, SA en base a las consideraciones efectuadas.
  
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.
  
  
Valencia, 4 de julio de 1995.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL
  
  
Visto el expediente 039/95-AIA, sobre el proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de Antella (la Ribera Alta), promovido por el Ayuntamiento de Antella.
  
Resultando que, con fecha de 2 de octubre de 1994, los técnicos redactores del estudio de impacto ambiental del proyecto presentaron un ejemplar de aquél, con el fin de que fuera analizado por los técnicos de esta Dirección General previamente a su tramitación. Como consecuencia, se indicaron a los citados técnicos varios aspectos del estudio de impacto ambiental que tenían que ser reparados; igualmente, y mediante comunicación telefónica, se indicó al Ayuntamiento de Antella los trámites a seguir para la emisión de la correspondiente declaración de impacto ambiental,
  
Resultando que, de acuerdo con el artículo 21 del Decreto 162/1990, Reglamento de la Ley 2/1989, mediante escrito de fecha de 20 de febrero de 1995, y a fin de continuar con la tramitación del expediente, se solicitó al Ayuntamiento de Antella que completara la documentación del mismo con la remisión del documento técnico de la revisión de las Normas Subsidiarias y certificaciones de la aprobación provisional e información pública,
  
Resultando que, con fecha de 28 de febrero de 1995, el Ayuntamiento de Antella remitió a esta Conselleria comunicación con respecto a los trámites seguidos hasta la fecha para la aprobación de la revisión de las Normas Subsidiarias, solicitándose la declaración de impacto ambiental,
  
Resultando que, con fecha de 15 de marzo de 1995, se reiteró la solicitud de ampliación de documentación, en los términos indicados en el escrito de esta Conselleria de 20 de febrero,
  
Resultando que, tal y como prevé el artículo 18 del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, se han efectuado consultas a los siguientes organismos: Servicios Territoriales de Valencia y Servicio de Residuos y Contaminación, de la Conselleria de Medi Ambient; Dirección General de Patrimonio Artístico, de la Conselleria de Cultura y Servicio de Protección Civil y Coordinación de Comunicaciones, de la Conselleria de Administración Pública, con el fin de que comunicaran sus observaciones sobre el proyecto,
  
Resultando que, con fecha de 6 de junio de 1995, el Ayuntamiento de Antella remitió a esta Conselleria la documentación completa del proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias, junto a la certificación de la aprobación provisional y el resultado de la exposición pública del mismo y del estudio de impacto ambiental,
  
Resultando que el estudio de impacto ambiental, incluido en el expediente del proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias, ha sido expuesto al público, por el plazo de un mes, mediante anuncios del Ayuntamiento de Antella publicados en el Boletín Oficial de la Provincia de València, nº 256, de 28 de octubre de 1994, y Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, nº 2.386, de 14 de noviembre de 1994. Según la certificación que consta en el expediente, durante el periodo de información pública se han presentado dos alegaciones, ninguna de las cuales tiene carácter ambiental, y han sido desestimadas por el pleno del Ayuntamiento previo informe de los técnicos redactores del proyecto,
  
Resultando que, con fecha de 13 de junio de 1995, la Comisión Territorial de Urbanismo de València remitió a esta Conselleria el estudio de impacto ambiental del proyecto,
  
Resultando que los informes recibidos de las consultas realizadas se resumen en los siguientes apartados:
  
a) Servicio de Residuos y Contaminación:
  
El Plan Estratégico de Infraestructuras de Tratamiento de Residuos Sólidos Urbanos de la Comunidad Valenciana incluye a Antella en la Unidad de Gestión de la Ribera del Júcar, la cual dispone de la planta de compostaje de Guadassuar y el vertedero de desechos de Xàtiva. Por lo que respecta a los residuos inertes, no hay prevista la ubicación de ningún vertedero en el propio municipio. En cuanto a las reservas de suelo, dado que el término municipal es poco apto para la ubicación de un vertedero de RSU y que éstos son tratados en la planta de Guadassuar, se desaconseja efectuar ninguna reserva para este uso. Sí que se recomienda, no obstante, que se efectúe reserva para la eventual instalación de un vertedero de residuos inertes, para la cual se sugiere una ubicación en un área, al este del término, de baja permeabilidad en general y escasa calidad ambiental.
  
b) Servicio de Protección Civil
  
El proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias contempla la reclasificación de suelo agrícola en suelo urbanizable residencial e industrial, para los cuales se recomienda que se cumpla la normativa vigente en cuanto a vertidos, debido a la elevada vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos. En cuanto al riesgo de inundaciones, se recomienda que se articule un sistema de protección de los cauces de barrancos, y que se tenga en cuenta el riesgo de desbordamiento del pequeÑo barranco que atraviesa el suelo urbanizable industrial. En cuanto al riesgo de avenidas del Júcar, el Plan Básico Municipal frente al riesgo de inundaciones seÑala que sólo en situaciones excepcionales como la de 1982 la avenida del río puede alcanzar el casco urbano. Como el nuevo suelo urbanizable se sitúa a las mismas cotas que el suelo urbano consolidado, no se considera que se tengan que tomar medidas especiales frente a este riesgo, puesto que ya han sido ejecutadas las obras de protección del Júcar en esta zona,
  
Resultando que, puestos en contacto con los Servicios Territoriales de Medi Ambient de València, estos comunican los siguientes aspectos respecto a las vías pecuarias: según la Orden del Ministerio de Agricultura de 13 de diciembre de 1967, por la que se aprueba la clasificación de las vías pecuarias del municipio, en Antella hay clasificadas la "Vereda de Ganados", con una anchura de 20,89 metros, y la "Colada Azagador del Júcar o del Mojón", con una anchura de 6 m. El trazado de estas vías recogido en el plano de clasificación del suelo no se adapta a la clasificación aprobada. Igualmente, se ha reflejado una vía pecuaria que no está clasificada. Estos y otros aspectos tendrán que ser subsanados en la documentación de las Normas Subsidiarias.
  
Considerando que la clasificación del suelo propuesta en el proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias resulta a grandes rasgos coherente con la situación ambiental actual del término municipal. En este sentido, se clasifican como suelo no urbanizable de especial protección la mayor parte de las zonas del término ocupadas en la actualidad por vegetación natural; además, tienen la calificación de suelo no urbanizable de especial protección la zona de dominio público del río, el yacimiento arqueológico de la Creueta Alta y diversas zonas de especial valor agrícola,
  
Considerando que, a pesar de lo anterior, el Inventario de Yacimientos Arqueológicos de la Comunidad Valenciana, consultado por este Servicio, incluye un total de once yacimientos catalogados para el término de Antella. Estos yacimientos son: Alquería (Medieval-Cristiana, S. XIII-XIV); Assut d'Antella (Medieval-Moderna, S. XIII-XVIII); Barranc de les Moreres, Forat de les Moreres (Eneolítico-Bronce); Barranc del Llop (Eneolítico-Bronce); Casa del Rei de l'Assut (Moderna, S. XVIII); Iglesia-Mezquita (Arabe-Moderna); Font Dolça (Bronce); L'Havana (Ibero-Romano, S. I a.C.-II d.C.); Torre Medieval Cristiana (S. XIV-XV) y Xàrquia (Arabe, S. XII-XIII), además del citado yacimiento ibérico de la Creueta Alta, el único que ha sido incorporado a la documentación de las Normas Subsidiarias,
  
Considerando que se efectúa una reserva de suelo para la instalación de una estación depuradora de aguas residuales para el municipio, atendiendo a la inexistencia actual de ningún tipo de instalación y al vertido directo de las aguas residuales producidas en el río Júcar. En este sentido, hay que seÑalar que el Plan Director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana prevé la construcción de una depuradora para Antella dentro del Programa de Actuaciones Complementarias 1997/1998. En cuanto a las aguas residuales producidas en las zonas industriales, se prevé el tratamiento conjunto en la depuradora municipal con un tratamiento previo en cada industria si fuera necesario, pero sin especificar los límites de vertido que se tendrán que aplicar,
  
Considerando que la documentación examinada no contiene ninguna alusión a la disponibilidad de agua para suministro de la población para los diferentes usos previstos, así como tampoco respecto a los niveles de calidad de la misma para su consumo humano,
  
Considerando que, a indicación de esta Conselleria, y a pesar de que el tratamiento de los residuos sólidos urbanos del municipio se efectúa en la planta de Guadassuar, las Normas incluyen una reserva de suelo para la eventual ubicación de un vertedero de residuos urbanos. Aun así, y como indica el informe del Servicio de Residuos y Contaminación, la ubicación de la zona de reserva no resulta la más adecuada, atendiendo a la elevada permeabilidad del área,
  
Considerando que, aunque las Normas prevén la clasificación como suelo no urbanizable de protección especial cauces de las áreas adyacentes a aquéllos, no se han grafiado en los planos correspondientes las áreas del término con esta clasificación, tanto por lo que respecta a las cercanías del río Júcar como a los diferentes barrancos existentes en el término. En este sentido, se ha de recordar que Antella se encuentra sometida a un riesgo de inundación elevado por avenidas del río Júcar, aunque como seÑala el informe del Servicio de Protección Civil, sólo en situaciones excepcionales como la sufrida en 1982 se afectaría al casco urbano,
  
Considerando que aunque las vías pecuarias existentes en el término municipal se han grafiado como tales en el plano de clasificación del suelo, se han detectado varios errores; además, en la normativa urbanística de las Normas no se ha encontrado ninguna determinación explícita sobre aquéllas,
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medi Ambient atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la Declaración de Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental
  
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de Antella (La Ribera Alta), previo el cumplimiento de las medidas correctoras que se seÑalan a continuación, además de las incluidas en el estudio de impacto ambiental del proyecto, en tanto que no entren en contradicción con aquéllas.
  
\* Por lo que respecta a las vías pecuaria existentes en el municipio, y de acuerdo con la Orden del Ministerio de Agricultura de 13 de diciembre de 1967, se habrán de subsanar los siguientes aspectos:
  
- El trazado de la vía pecuaria "Vereda de Ganados" habrá de completarse, en el plano de clasificación del suelo, hasta el límite oeste del término municipal.
  
- La vía pecuaria no clasificada que se refleja en el citado plano, y que coincide con el Camí de la Font Dolça, se mantendrá como tal en tanto se determina su clasificación y estatus legal.
  
- Se corregirá el trazado de la vía pecuaria "Colada-Azagador del Júcar o el Mojón", de acuerdo con el plano anexo a la orden de clasificación.
  
- Todas las correcciones anteriores se incorporarán a la documentación gráfica de las Normas -con grafía de doble línea de puntos-, reflejándose en el caso de las vías pecuarias clasificadas su anchura legal, la cual es la siguiente:
  
- "Vereda de Ganados" (20,89 m)
  
- "Colada-Azagador del Júcar o del Mojón" (6 m)
  
- Igualmente, esta vías, así como la coincidente con el Camí de la Font Dolça, tendrán que incorporarse de manera explícita a la normativa urbanística de las Normas Subsidiarias, con indicación expresa de su anchura legal, y tendrán la consideración de sistema general.
  
\* El suelo no urbanizable de protección de cauces públicos al cual se refiere el artículo 52 de la normativa, tendrá que grafiarse en los planos de clasificación de suelo. Esta clasificación se hará extensiva a la totalidad de los barrancos y cauces del término, para los cuales se considerará una franja de protección de al menos 20 m a un lado y otro del cauce, de acuerdo con lo que determina la Ley 6/1989, de Ordenación del Territorio de la Comunidad Valenciana, y sin menoscabo de la legislación específica de protección del dominio público hidráulico.
  
\* Las Normas Subsidiarias tendrán que incorporar, como elementos protegidos, los siguientes elementos catalogados por la Conselleria de Cultura:
  
- Alquería (Medieval-Cristiana, S. XIII-XIV).
  
- Assut d'Antella (Medieval-Moderna, S. XIII-XVIII).
  
- Barranc de les Moreres, Forat de les Moreres (Eneolítico-Bronce).
  
- Barranc del Llop (Eneolítico-Bronce).
  
- Casa del Rei de l'Assut (Moderna, S. XVIII).
  
- Iglesia-Mezquita (Arabe-Moderna).
  
- Font Dolça (Bronce).
  
- L'Havana (Ibero-Romano, S. I a.C.-II d.C.).
  
- Torre Medieval Cristiana (S. XIV-XV).
  
- Xàrquia (Arabe, S. XII-XIII).
  
Estos elementos gozarán del nivel de protección integral, según lo que determina el artículo 76 de las Normas Urbanísticas, y tendrán que delimitarse y grafiarse en los planos de ordenación correspondientes. En el caso de que la clasificación del suelo propuesta en las Normas afectara a cualquier yacimiento catalogado, el Ayuntamiento de Antella tendrá que tomar las medidas necesarias para garantizar la preservación efectiva de los mismos.
  
\* En el desarrollo del sector de suelo apto para urbanizar industrial SAU-I se tendrá que considerar el eventual riesgo de desbordamiento del pequeÑo barranco que atraviesa el sector, de acuerdo con lo que indica el informe emitido al respecto por el Servicio de Protección Civil y Coordinación de Comunicaciones.
  
\* En cuanto al tratamiento previsto para las aguas residuales que se produzcan en el sector de suelo apto para urbanizar de uso industrial (SAU-I), la conexión de esta área a la red general de alcantarillado para el tratamiento en la estación depuradora quedará condicionada a les características físico-químicas de las aguas que se produzcan.
  
En el caso de que las características físico-químicas de las aguas residuales producidas lo requieran, el Ayuntamiento exigirá a las industrias que se ubiquen la depuración previa de las aguas producidas hasta niveles admisibles para su tratamiento conjunto. El sistema de depuración previa (individual o conjunta) que se adopte para el sector estará en función de las características de las aguas producidas y de las especificaciones de la depuradora municipal respecto a los parámetros exigibles a las aguas que hay que tratar. En cualquier caso, el plan parcial que desarrolle el sector citado incluirá, en su caso, una reserva de suelo para la eventual ubicación de un sistema previo de depuración para el conjunto de las industrias que se ubiquen.
  
\* En cuanto a las características exigibles de las aguas residuales producidas en el municipio, el Ayuntamiento incorporará los parámetros recogidos en el modelo de ordenanza municipal de vertidos, confeccionado por la Conselleria de Medi Ambient y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
\* Se tendrá que justificar la disponibilidad de agua en cantidad y calidad suficiente para garantizar el abastecimiento de los diferentes usos previstos en el planeamiento, teniendo en cuenta el techo poblacional previsto.
  
\* De acuerdo con el informe emitido al respecto por el Servicio de Residuos y Contaminación, la reserva efectuada en las Normas para la eventual ubicación de un sistema de tratamiento de residuos sólidos urbanos habrá de ser eliminada, atendiendo a las características poco adecuadas del área en que se ubica. Alternativamente, se tendrá que efectuar una reserva para la instalación de un vertedero controlado de residuos inertes, la cual se ubicará preferentemente en la zona seÑalada en el plano anexo al citado informe; en cualquier caso, se habrá de tener en cuenta la necesidad de someter la instalación del citado vertedero de residuos inertes al trámite de estimación de impacto ambiental, según el anexo II del Decreto 162/1990.
  
\* Durante el periodo de vigencia de las Normas Subsidiarias el Ayuntamiento de Antella presentará, con una periodicidad anual y ante la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el que se dará cuenta del cumplimiento del programa de vigilancia descrito en el estudio de impacto ambiental, de los efectos derivados de la aplicación del Plan y del grado de correspondencia de estos efectos con los que prevé el estudio de impacto ambiental.
  
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no se podrá interponer recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar todos los medios que estimen oportunos para defender su derecho.
  
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.
  
  
Valencia, 4 de julio de 1995.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL
  
  
Visto el expediente 047/93-AIA sobre proyecto de "Explotación Ganadera" sita en la partida La Pedriza del término municipal de Onda (Castellón), y cuya promotora es DÑa. Elia Castelló Abego.
  
Resultando que la documentación formada por expediente municipal, proyecto de actividad y estudio de impacto ambiental fue remitido por la Comisión Provincial de Calificación de Actividades de Castellón.
  
Según se indica en el expediente municipal una vez presentado el estudio de impacto ambiental solicitado por el Ayuntamiento, se procedió a la tramitación del expediente.
  
Se inició el trámite de información pública mediante inserción de edicto en el tablón de anuncios del Ayuntamiento y notificación a los vecinos inmediatos.
  
El secretario del Ayuntamiento certifica que en el periodo de información pública no se han presentado alegaciones.
  
El técnico municipal informa que las medidas correctoras descritas en la memoria que acompaÑa el proyecto se consideran aceptables, el emplazamiento de la actividad está de acuerdo con las ordenanzas municipales; en la misma zona o en sus proximidades no existen actividades análogas que puedan producir efectos aditivos.
  
Resultando que de la documentación presentada se observa que el objeto del proyecto es la legalización de una actividad que consiste en una explotación ganadera formada por tres tipos de animales, ganado bravo, ganado caballar y un pequeÑo zoológico,
  
La finca tiene una superficie de 220 Ha. de las que 218 Ha. son de terreno de pastos o monte, y las 2 Ha. restantes se dedican a corrales y demás dependencias. Los corrales y plaza de tientas hace más de 20 aÑos que se construyeron. La actividad de recreo que se desarrolla en la explotación se lleva a cabo los domingos y festivos en los meses de Marzo a Octubre.
  
Resultando que el ganado bravo se encuentra pastando en las 218 Ha. de monte bajo, pinos y algarrobos. Estos animales son vendidos para becerradas, novilladas, suelta de vaquillas en la plaza de tientas, etc.
  
El ganado equino (3 animales) se utiliza para uso propio de los dueÑos y amigos.
  
Los animales salvajes, formado por 2 monos, 1 mapache, 1 llama y 3 pavos reales se exhiben al público.
  
Resultando que visto el estudio de impacto ambiental presentado se le comunicó al promotor que debía ampliarse el mismo en los siguientes puntos:
  
1. Descripción del proyecto:
  
- Número máximo de animales y características de los mismos.
  
- Descripción de los tipos, cantidades y composición de los residuos, vertidos o cualquier otro elemento derivado de la actuación, con mención expresa de los sistemas de tratamiento, recogida y eliminación.
  
- Indicar la periodicidad con que se lleva a cabo la limpieza y desinfección de las jaulas y demás dependencias. Características y dosis de los productos empleados en la desinfección.
  
- Dimensiones y características de la fosa séptica.
  
- Indicar el sistema empleado para la eliminación de cadáveres de animales.
  
- Descripción de todas las actividades inherentes a la explotación ganadera.
  
2. Descripción del medio donde se desarrolla la actividad:
  
- Suelos: características geológicas y edafológicas. Usos actuales.
  
- Hidrología superficial y subterránea.
  
- Vegetación y fauna: inventario de especies y comunidades.
  
- Factores socioculturales: elementos del patrimonio histórico espaÑol, vías pecuarias...
  
- Actividades ganaderas o similares próximas.
  
Resultando que debido al tiempo transcurrido sin haber presentado la ampliación solicitada, se volvió a reiterar este requerimiento de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 92.1 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común,
  
Resultando que en contestación a este requerimiento el promotor presenta un anexo al estudio de impacto ambiental en el que de forma sucinta se indica que el número de animales será de 200 cabezas de ganado vacuno, 20 cabezas de ganado equino, 20 unidades de aves y 6 unidades de primates.
  
Los animales muertos son recogidos por una empresa especializada para la elaboración de abonos y derivados situado en el polígono industrial El Mijares, del término municipal de Almazora (Castellón).
  
En cuanto a los residuos ganaderos se indica que "...las únicas deyecciones a eliminar son las de los animales enjaulados, ya que las del ganado vacuno y caballar como están en el suelo se quedan allí mismo. Dichas deyecciones se recogen en la fosa séptica y de ahí son recogidas por una empresa encargada de ello".
  
Resultando que consultada la documentación relativa al Plan General de Ordenación Urbana, que fue objeto de declaración de impacto ambiental favorable con fecha de 5 de septiembre de 1994, se comprueba que la zona donde se desarrolla la explotación ganadera extensiva se ubica en suelo no urbanizable de protección forestal y paisajística. En este sentido, se indica en la documentación, se admite el uso ganadero extensivo actualmente existente en la Pedriza.
  
Resultando que el pastoreo en zonas de monte requiere la autorización de la administración forestal. El aprovechamiento de pastos se efectuará cuidando de no daÑar la capa vegetal ni degradar el suelo, sin hacer peligrar el mantenimiento de los ecosistemas.
  
El número máximo de ganado bovino por hectárea a la que se puede incorporar el estiércol generado no superará los cuatro animales.
  
El estiércol procedente del resto de los animales se recogerá en estercolero controlado y realizado con material impermeable donde se someta a un proceso de fermentación controlado.
  
Resultando que se efectuó consulta a la Dirección Territorial de Agricultura y Pesca en Castellón con el fin de que nos remitiesen informe sobre las posibles incidencias, que a su juicio se produjesen del desarrollo de la mencionada actividad. Hasta la fecha de hoy no se ha recibido informe alguno.
  
Considerando que el vallado de la finca no debe impedir la libre circulación de la fauna silvestre, por lo que el área mínima de los retículos que conforman la malla habrá de ser de 300 cm2,
  
Considerando que la zona de pastoreo presenta una serie de características como son su alta vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos por fisuración y/o karstificación; y riesgo alto de erosión potencial que implica un mayor control del pastoreo para evitar la sobre explotación de áreas concretas y la acumulación de residuos,
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medi Ambient atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la Declaración de Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental
  
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales el proyecto de "Explotación ganadera", sita en partida La Pedriza del término municipal de Onda (Castellón), y cuya promotora es DÑa. Elia Castelló Abego, atendiendo a lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental y su ampliación y las siguientes condiciones:
  
1. Precisa autorización de la administración forestal para el pastoreo en zonas de monte.
  
2. A efectos de cantidad de estiércol por hectárea de tierra a la que se puede incorporar no superará las cuatro cabezas de ganado bovino por hectárea. El resto de deyecciones producidas por animales enjaulados, caballos, etc. se recogerán y fermentarán de forma controlada en estercolero creado con material impermeable.
  
3. El vallado de la finca dedicada al pastoreo de ganado bravo no impedirá la libre circulación de la fauna silvestre, por lo que el área mínima de los retículos que conforman la valla será de 300 cm2.
  
4. Cualquier variación de se produzca en la eliminación de residuos se comunicará a esta dirección general.
  
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.
  
  
Valencia, 17 de julio de 1995.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL
  
  
Visto el expediente 101/95-AIA sobre un proyecto de central de cogeneración con un turbogenerador de gas natural, de 4,8 MW, de la empresa Tierra Atomizada, con domicilio en Pda. Foyes Ferraes, s/nº. de Alcora (Castellón).
  
Resultando que el objeto de este proyecto es la instalación de una nueva central de cogeneración, para satisfacer su demanda de energía térmica en el secado dentro de su proceso industrial cerámico, así como autoabastecerse de electricidad y calor. Actualmente posee tres turbinas de gas que alimentan a tres atomizadores para el secado de la barbotina,
  
Resultando que, en fecha 31 de marzo de 1995, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón remitió proyecto y estudio de impacto ambiental,
  
Resultando que ha estado expuesto al público mediante anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón nº 59, de 18 de mayo de 1995, sin que se hayan presentado alegaciones, según certificado del Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, con fecha de entrada en esta Conselleria de 4 de julio de 1995.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental
  
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de central de cogeneración con turbogenerador de gas natural de 4,8 MW, promovido por la empresa Tierra Atomizada, de acuerdo a las previsiones del estudio de impacto ambiental y de las condiciones y precisiones siguientes:
  
1) El aceite del sistema de lubricación, posibles derrames del motor, filtros procedentes de los circuitos de trasiego del aceite, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo tóxico y peligroso, será adecuadamente almacenada y etiquetada, y entregada a un gestor autorizado, según lo dispuesto en el Real Decreto de 20 de Julio de 1988, nº. 833/1988, de Residuos Tóxicos y Peligrosos. Por ser productor de residuos tóxicos y peligrosos, la empresa estará sujeta a todo lo dispuesto en el anterior Real Decreto, así como a la Ley 20/86 de 14 de mayo.
  
2) Las emisiones de gases a la atmósfera estarán en todo momento dentro de los límites marcados por el cuadro 27 ("Actividades industriales diversas no especificadas en este anexo"), del Anexo IV ("Niveles de emisión de contaminantes a la atmósfera para las principales actividades industriales potencialmente contaminadoras de la atmósfera"), correspondiente al Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre de Protección del Ambiente Atmosférico.
  
3) Todos los gases de escape procedentes de la combustión en los motores, tanto en funcionamiento normal (atomizadores) como en arranques (by-pass), saldrán al exterior a través de chimeneas que cumplirán en todo momento con la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera.
  
4) Se dotará a la instalación de la infraestructura permanente que permita, en cualquier momento, la toma de muestras para el control, inspección y vigilancia del nivel de emisiones.
  
5) Se incorporarán los silenciadores y equipos necesarios para la reducción de los niveles sonoros, de forma que no se transmita a posibles viviendas, casas de campo y en general cualquier edificación próxima, más de 40 dB(A) diurnos (de 8 h. a 22 h.) ni más de 30 dB(A) nocturnos (de 22 h. a 8 h.)
  
6) Se realizará un control anual de los niveles y de la composición de gases emitidos a la atmósfera por una empresa colaboradora de la Administración. Dicho control cumplirá los requisitos exigidos en el Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de Protección del Ambiente Atmosférico, siendo los resultados remitidos a esta dirección general.
  
7) Con el fin de reducir las emisiones de NOx, se aconseja la instalación de un sistema catalítico de reducción selectiva, u otro procedimiento análogo, que elimine gran parte del contenido de NOx de los gases de escape.
  
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.
  
  
Valencia, 6 de julio de 1995.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL
  
  
Visto el expediente 105/95-AIA sobre el proyecto de colectores y ampliación de la estación depuradora de aguas residuales de Rincón de León (Alicante), promovido por la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
Resultando que, en fecha 5 de abril de 1995, la Confederación Hidrográfica del Júcar remitió a ésta Conselleria de Medio Ambiente un ejemplar del proyecto de colectores y ampliación de la estación depuradora de aguas residuales de Rincón de León, proyecto que incluye también la construcción de un emisario submarino para el vertido de las aguas residuales tratadas. Del mismo modo se remitió copia del estudio de impacto ambiental correspondiente a dicho proyecto,
  
Resultando que el estudio de impacto ambiental ha sido sometido a información pública mediante anuncio de la Confederación Hidrográfica del Júcar, publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante nº 116 de 23 de mayo de 1995, sin que se haya producido ninguna alegación, según certificados del Ayuntamiento de Alicante y de la Confederación Hidrográfica del Júcar, remitidos por esta última el 3 de julio de 1995,
  
Resultando que, en fecha 20 de abril de 1995, se efectuaron las siguientes consultas, siguiendo con los trámites así previstos en la legislación de impacto ambiental,
  
- Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura.
  
- Servicios Territoriales de Medio Ambiente de Alicante.
  
- Servicio de Planificación de los Recursos Hidrológicos perteneciente a esta Dirección General de Calidad Ambiental.
  
- Ayuntamiento de Alicante.
  
Resultando que, en fecha 5 de junio de 1995, la Conselleria de Cultura informó sobre el proyecto aprobando el mismo desde el punto de vista arqueológico y a los efectos del patrimonio histórico-artístico, puesto que el estudio de impacto ambiental recoge lo establecido por la legislación vigente y además lo indicado en el mismo respecto de la inexistencia de elementos arquitectónicos en la zona de afección de las obras, coincide con los datos disponibles en la documentación de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Cultura,
  
Respecto del patrimonio etnológico, se comprueba que no existen afecciones sobre el mismo, aunque se indica que la ausencia de impacto sobre éste debería estar indicada en el estudio de impacto ambiental,
  
Resultando que, en fecha 5 de junio de 1995, los Servicios Territoriales de Alicante de la Conselleria de Medio Ambiente informan respecto del proyecto estimando aceptable el mismo, a los efectos ambientales, con las medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental establecidos en el estudio de impacto ambiental.
  
Resultando que, en fecha 19 de junio de 1995, se remitió a la Confederación Hidrográfica del Júcar, para su conocimiento, copa de los informes recibidos de la Conselleria de Cultura y de los Servicios Territoriales de Medio Ambiente de Alicante. Al mismo tiempo se requería del promotor la remisión del preceptivo certificado del resultado de la información pública del estudio de impacto ambiental,
  
Resultando que el objeto del proyecto es proporcionar la infraestructura básica de depuración suficiente a la zona Sur de Alicante, de forma que se consiga mediante la ampliación de la estación depuradora de aguas residuales existente, el tratamiento del 100% de las aguas residuales de la ciudad de Alicante, y de la localidad de San Vicente del Raspeig, facilitando su posterior aprovechamiento en los regadíos de la zona.
  
Considerando que el área donde se ubicará la ampliación de la EDAR, está adosada a la actual depuradora en unos terrenos previstos en su día para tal fin, entre el Barranco de las Ovejas y la nueva autovía de acceso a Alicante por el sur, siendo una zona de escaso interés ambiental tanto desde el punto de vista de la vegetación y fauna en ella existente como por su escaso valor e interés paisajístico al ubicarse en terrenos ya altamente degradados,
  
Considerando que el destino de los fangos producidos, al igual que ese hace con los fangos generados en la depuradora actual, va a ser el secado atmosférico de los mismos en una planta de procesado de fangos, para su posterior utilización agrícola,
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medi Ambient atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental
  
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de colectores y ampliación de la estación depuradora de aguas residuales de Rincón de León (Alicante) promovido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, siempre y cuando se cumplan las medidas correctoras y protectoras previstas en el apartado 6 del estudio de impacto ambiental, así como el programa de vigilancia ambiental y los siguientes condicionantes:
  
1. Se garantizará, durante las fases de construcción y de explotación de la EDAR, el adecuado vertido de los residuos sólidos y/o pastosos generados (restos de la demolición de las instalaciones actuales y demás escombros generados en la fase de construcción, así como arenas, grasas y demás detritos y restos recogidos en la fase de funcionamiento).
  
2. Dado que el destino previsto para los fangos generados es la producción de compost, se tendrán en cuenta el Real Decreto 1310/1990, de 29 de octubre y la Orden de 26 de octubre de 1993, sobre la utilización de lodos de depuración en el sector agrario.
  
3. Se realizarán analíticas de control de las aguas residuales industriales que entren a la red de colectores, tal como se estipula en el Anejo I.C de la Directiva 91/271/CEE.
  
En cumplimiento de las prescripciones de la Ley 2/1992 de 26 de marzo, de Saneamiento de las Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana, y demás normativa complementaria, se exigirá de los Ayuntamientos de Alicante y de San Vicente de Raspeig, la vigilancia en el cumplimiento de las ordenanzas de vertido que se dicten para el correcto funcionamiento de la estación depuradora y para la protección de las instalaciones de depuración y de la red de colectores.
  
4. Durante el primer aÑo de funcionamiento de las instalaciones, y dentro del programa de vigilancia ambiental, se efectuará un informe trimestral ambiental, en el que se indicarán, en función de los resultados obtenidos, las medidas correctoras que se estime necesario adoptar, en su caso.
  
Dicho informe trimestral deberá recoger como mínimo, además de los rendimientos de depuración que se obtengan, controles semanales sobre el estado general de las instalaciones, estado y evolución del proceso depurativo, estado del mantenimiento, cumplimiento de las normas de seguridad e higiene, destino del efluente y de los fangos y residuos generados e impacto ambiental de la planta: ruidos, olores, aumentos de los vectores de infección, grado de integración paisajística de las obras, caudales tratados y desviación respecto de las previsiones de proyecto en cuanto a dimensionamiento de las instalaciones, etc.
  
5. La Dirección Facultativa velará para que los trabajos de construcción se realicen con las precauciones necesarias para evitar cualquier degradación ambiental y para que una vez ejecutadas y terminadas las obras, se proceda a la retirada de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en la zona de obra y en sus alrededores, procediendo a la restauración del espacio y de la cubierta vegetal de dichas zonas.
  
6. El adjudicatario de las obras, antes del inicio de las mismas presentará a la Dirección Facultativa para su remisión a esta dirección general, el plan de obras en el que se detallarán a nivel suficiente y con la información gráfica a escala adecuada los lugares previstos para la localización de instalaciones y para la ubicación de escombreras, vertederos, zonas de préstamo de materiales y canteras o lugares de extracción.
  
Si se estimase necesaria la apertura de nuevos vertederos y/o escombreras distintos de los actualmente controlados, debidamente legalizados y autorizados, será preceptivo someter la elección del emplazamiento de los mismos y su apertura y utilización al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.
  
Del mismo modo se actuará en el caso de la apertura de nuevas canteras o lugares para la extracción de materiales, de no utilizar aquellos lugares convenientemente legalizados.
  
El director facultativo deberá vigilar esta legalidad no permitiendo ninguna extracción o vertido indiscriminado.
  
7. Tal y como recoge el estudio de impacto ambiental se dispondrá de un especialista adecuado para la supervisión de los movimientos de tierra que se realicen en la zona de obras próxima al yacimiento paleontológico "Icnitas de El Porquet - Barrio de San Gabriel", donde no es descartable totalmente que puedan aparecer algunos restos fósiles.
  
En caso de que durante la construcción de las obras se produjese algún hallazgo de restos arqueológicos, se paralizarán inmediatamente las obras y se comunicará el hecho a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura de acuerdo con la Ley 16/1985, del Patrimonio Histórico EspaÑol.
  
8. Cualquier otra condición de carácter ambiental que se imponga en su momento a través de la preceptiva autorización de vertido al mar.
  
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.
  
  
Valencia, 4 de julio de 1995.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL
  
  
Visto el expediente 124/95-AIA sobre un proyecto de cogeneración con un motor de gas natural marca Waukesha, modelo L-36GLD, con una potencia de 496 KW (ISO), de la empresa MONALC, SA, con domicilio social en la Partida Saloni s/n de San Juan de Moró (Castellón).
  
Resultando que el objeto de este proyecto es la ampliación a un tercer grupo (en 1991 ya instaló en una primera fase dos motores de 215 Kwb cada uno), de forma que se genere energía eléctrica y se aproveche el calor de los gases de escape mezclados con los del sistema de refrigeración de cilindros, para los secaderos de la planta de fabricación de azulejos,
  
Resultando que en fecha 4 de mayo de 1995 D. Mariano López PeÑa, en representación de MONALC, SA, presentó el proyecto de actividad y el estudio de impacto ambiental, con objeto que se formulara la correspondiente declaración de impacto ambiental,
  
Resultando que en fecha 8 de mayo de 1995, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón remitió proyecto de condición de autogenerador y estudio de impacto ambiental,
  
Resultando que ha estado expuesta al público la solicitud de autorización administrativa así como su estudio de impacto ambiental, mediante anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón nº 65, de 1 de junio de 1995, sin que se hayan presentado alegaciones, según certificado del Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, con fecha de entrada en esta Conselleria de 17 de julio de 1995,
  
Resultando que en fecha 21 de julio de 1995 el promotor presentó un anexo a la documentación, sobre el cálculo de las chimeneas así como una fe de erratas sobre el tipo de combustible (en la página 5 del proyecto de actividad, donde pone gasóleo, debería poner gas).
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental
  
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de cogeneración con un motor de gas natural marca Waukesha, modelo L-36GLD, con una potencia de 496 KW (ISO), de la empresa MONALC, SA, con domicilio social en la Partida Saloni s/n de San Juan de Moró (Castellón), de acuerdo a las previsiones del estudio de impacto ambiental y de las condiciones y precisiones siguientes:
  
1) El aceite del sistema de lubricación, posibles derrames del motor, filtros procedentes de los circuitos de trasiego del aceite, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo tóxico y peligroso, será adecuadamente almacenada y etiquetada, y entregada a un gestor autorizado, según lo dispuesto en el Real Decreto de 20 de Julio de 1988, nº. 833/1988, de Residuos Tóxicos y Peligrosos. Por ser productor de residuos tóxicos y peligrosos, la empresa estará sujeta a todo lo dispuesto en el anterior Real Decreto, así como a la Ley 20/86 de 14 de mayo.
  
2) Las emisiones de gases a la atmósfera estarán en todo momento dentro de los límites marcados por el cuadro 27 ("Actividades industriales diversas no especificadas en este anexo"), del Anexo IV ("Niveles de emisión de contaminantes a la atmósfera para las principales actividades industriales potencialmente contaminadoras de la atmósfera"), correspondiente al Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre de Protección del Ambiente Atmosférico.
  
3) Todos los gases de escape procedentes de la combustión en los motores (los dos ya existentes así como el que ahora se instala), saldrán al exterior a través de chimeneas que cumplirán en todo momento con la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera.
  
4) Se dotará a la instalación de la infraestructura permanente que permita, en cualquier momento, la toma de muestras para el control, inspección y vigilancia del nivel de emisiones.
  
5) Se incorporarán los silenciadores y equipos necesarios para la reducción de los niveles sonoros, de forma que no se transmita a posibles viviendas, casas de campo y en general cualquier edificación próxima, más de 40 dB(A) diurnos (de 8 h. a 22 h.) ni más de 30 dB(A) nocturnos (de 22 h. a 8 h.)
  
6) Se realizará un control anual de los niveles y de la composición de gases emitidos a la atmósfera por una empresa colaboradora de la Administración. Dicho control cumplirá los requisitos exigidos en el Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de Protección del Ambiente Atmosférico, siendo los resultados remitidos a esta Dirección General.
  
7) Con el fin de reducir las emisiones de NOx, se aconseja la instalación de un sistema catalítico de reducción selectiva, u otro procedimiento análogo, que elimine gran parte del contenido de NOx de los gases de escape.
  
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.
  
  
Valencia, 24 de julio de 1995.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL
  
  
Visto el expediente 125/94-AIA sobre proyecto de "Ampliación de Granja Avícola de Engorde" en la partida Abroser del término municipal de Borriol (Castellón) y cuya promotora es DÑa. Araceli Balaguer Balaguer.
  
Resultando que la documentación formada por expediente municipal, proyecto de actividad y estudio de impacto ambiental fue remitido a través de la Comisión Provincial de Calificación de Actividades de Castellón. En el expediente municipal se indica que el emplazamiento está de acuerdo con las Ordenanzas Municipales y planes locales de urbanización; no existen actividades análogas en las proximidades que puedan producir efectos aditivos. Se ha procedido al trámite de información pública del proyecto de actividad mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia número 136 de 9 de noviembre de 1991, y edicto en el tablón de anuncios del Ayuntamiento. Durante dicho periodo no se han presentado reclamaciones.
  
El estudio de impacto ambiental fue presentado con posterioridad por lo que no fue sometido a información pública junto con el proyecto.
  
Resultando que visto el estudio de impacto ambiental presentado le fue comunicado al promotor ampliase el mismo en los siguientes puntos:
  
1º. Debe crearse un estercolero donde finalice la fermentación de la gallinaza. Se justificará tanto el tratamiento elegido como su control y características constructivas de la construcción.
  
2º. Justificación de su demanda como abono orgánico, indicándose superficie y características de suelos y cultivos.
  
3º. Justificación del sistema previsto para la eliminación de animales muertos.
  
Resultando que en la ampliación indica que la gallinaza resultante es recogida por empresa sita en Torre Endoménech, que se encarga de comercializarlo como abono orgánico.
  
En cuanto a la eliminación de cadáveres de la explotación indica el estudio que "...el Ayuntamiento de Borriol ha suscrito un contrato con el Centro de Aprovechamiento de Cadáveres de Canet Sansano, situado en Almazora, que pasa a retirar los animales muertos 3 veces por semana, se depositan en bidones estancos suministrados por la citada empresa, hasta su retirada".
  
Resultando que el objeto del proyecto es la ampliación de actividad de granja avícola existente, con la construcción de una nave similar a la anterior con una capacidad también de 11.000 pollos,
  
Resultando que se ha procedido al trámite de información publica del estudio de impacto ambiental y su ampliación, mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.500 de 4 de mayo de 1995. El periodo de información pública ha sido de 30 días hábiles contados a partir del siguiente al de su publicación. Durante dicho periodo no se han presentado alegaciones conforme certifica el secretario del Ayuntamiento de Borriol y el jefe del Servicio de Sistemas de Organización y Gestión de Personal de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medi Ambient atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental
  
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de "Ampliación de Granja Avícola de engorde" en la partida Abroser del término municipal de Borriol (Castellón), y cuya promotora es DÑa. Araceli Balaguer Balaguer, atendiendo a lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental y su ampliación, y las siguientes condiciones:
  
1. Deberá justificarse mediante contrato la eliminación de gallinaza y animales muertos.
  
2. Cualquier variación que se produzca en la eliminación de residuos se comunicará a esta Dirección General.
  
3. Integración paisajística de la actividad mediante apantallamiento arbóreo y empleo de materiales acordes a la tipología constructiva del área.
  
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.
  
  
Valencia, 17 de julio de 1995.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL
  
  
Visto el expediente 168/95-AIA sobre modificación puntual nº 14 del Plan General Municipal de Ordenación Urbana de Orihuela, promovido por su Excmo. Ayuntamiento.
  
Resultando que la presente modificación nº 14 del PGMOU de Orihuela, tiene por objeto el cambio de la calificación de una zona en la Partida Cerro Agudo, de suelo no urbanizable de interés paisajístico a suelo no urbanizable de usos insalubres,
  
Resultando que, en fecha 2 de junio de 1995, el Ayuntamiento de Orihuela nos remitió el estudio de impacto ambiental de la modificación nº 14,
  
Resultando que el proyecto de modificación junto con el estudio de impacto ambiental han estado sometidos a exposición pública mediante anuncios en el Boletín Oficial de la Provincia nº 298 de fecha 30 de diciembre de 1994, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 2.433 de fecha 23 de enero de 1995 y en el periódico "Información" de Alicante de fecha 28 de desembre de 1994, no habiéndose presentado alegaciones según certificado del secretario general,
  
Resultando que en fecha 13 de junio de 1995 se efectuó consulta a la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante,
  
Resultando que en fecha 13 de junio de 1995 se solicitó ampliación de la documentación al promotor, de manera que aportara los planos necesarios para poder delimitar exactamente la zona objeto de la recalificación,
  
Resultando que en fecha 4 de julio de 1995 el promotor remitió la documentación solicitada en la ampliación anterior,
  
Resultando que, en fecha 12 de julio de 1995 se recibió informe desfavorable desde el punto de vista ambiental, de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante, como respuesta a la consulta efectuada a ese organismo.
  
Considerando que en el entorno donde se pretende la recalificación, hay constancia de la existencia de varios enclaves de nidificación de especies catalogadas, merecedoras de una especial protección, adoptando medidas específicas de conservación, según el Decreto 265/1994, de 20 de diciembre, del Gobierno Valenciano, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies Amenazadas de Fauna,
  
Considerando que la zona objeto del proyecto presenta unas características peculiares, derivadas a su vez de las condiciones climáticas marcadamente semiáridas. Este hecho supone una excepcional riqueza en especies raras y endémicas, entre las que hay que destacar especialmente la Sideritis glauca (Rabo de gato de Orihuela), recogida tanto en la Directiva 92/43/CEE del Consejo de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, como en el anexo 1 de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas,
  
Considerando que la Ley 4/1992, de la Generalitat Valenciana, sobre Suelo No Urbanizable, establece la clasificación de suelo no urbanizable de especial protección de los terrenos que reúnan valores o presenten características que, conforme a la legislación urbanística, de protección del patrimonio histórico, de conservación de las naturaleza, fauna y flora o del medio ambiente, los hagan merecedores de una especial protección,
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental
  
  
Primero
  
Desestimar, a los solos efectos ambientales, la modificación puntual nº 14 del PGMOU de Orihuela, promovida por su Excmo. Ayuntamiento.
  
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.
  
  
Valencia, 13 de julio de 1995.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL
  
  
Visto el expediente 169/95-AIA sobre el Plan del Parque Natural de "Sant Vicent de Llíria", promovido por su Ayuntamiento.
  
Resultando que el Plan desarrolla la ejecución de la restauración, recuperación y ordenación de los terrenos de la ermita de Sant Vicent (colindantes al lado derecho de la Ctra. Llíria - Olocau), actualmente clasificados parte como suelo no urbanizable de protección natural, y parte como zona verde de sistema general,
  
Resultando que en fecha 5 de junio de 1995 la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia nos remitió el estudio de impacto ambiental,
  
Resultando que, en fecha 15 de junio de 1995, el Ayuntamiento de Llíria nos remitió el proyecto, así como el expediente municipal,
  
Resultando que, en fecha 22 de junio de 1995, técnicos de esta dirección general efectuaron visita de campo, con el fin de contrastar la información recibida,
  
Resultando que en fecha 22 de junio de 1995 se efectuaron consultas a la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia y a la Dirección General de Conservación del Medio Natural, ambos pertenecientes a la Conselleria de Medio Ambiente; en fecha 26 de junio de 1995 a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, y a la Dirección General de Protección Ciudadana de la Conselleria de Administración Pública,
  
Resultando que el proyecto junto con el estudio de impacto ambiental han estado sometidos a exposición pública, mediante anuncio en el periódico "Levante" del día 25 de marzo de 1995, y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 3447 de 24 de marzo de 1995, no habiéndose presentado alegaciones, según certificado del secretario general del 5 de abril de 1995,
  
Resultando que en fecha 13 de julio de 1995 la Dirección General de Conservación del Medio Natural remitió informe favorable, como respuesta a la consulta efectuada al mencionado organismo. A continuación de transcribe textualmente dicho informe:
  
INFORME SOBRE EL PLAN ESPECIAL DE PROTECCION DEL PARQUE DE SANT VICENT DE LLIRIA (CAMP DE TURIA), EXPTE. 169/95-AIA.
  
A requerimiento del Servicio de Programación y Evaluación del Impacto Ambiental de la Dirección General de Calidad Ambiental, el informe que a continuación se desarrolla recoge algunas sugerencias y consideraciones en relación a las incidencias ambientales que se pueden causar con el citado proyecto. Se hace referencia a la incidencia sobre el espacio natural de la Sierra Calderona que se podría causar con el citado proyecto.
  
La Conselleria de Medi Ambient ha elaborado un documento base del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (en adelante PORN) de la sierra Calderona. Sin embargo, las determinaciones del documento base redactado por la Conselleria tienen hoy por hoy un carácter orientador, puesto que éstas no serán efectivas hasta que el PORN sea tramitado.
  
El objetivo básico del PORN se concreta en el hecho de garantizar la preservación de los valores ambientales, aunque potenciando el aprovechamiento de los recursos en actividades coherentes con su vocación. De acuerdo con este planteamiento, el documento base del PORN ordena en dos grandes zonas el ámbito de estudio, con objeto de integrar los criterios de gestión de los recursos naturales a las características ecológico-ambientales del territorio. Estas zonas se subdividen en varias categorías de acuerdo con sus características físico-naturales y los distintos criterios y objetivos planteados para la gestión:
  
\* Zona de protección (ZP): corresponde al área para la que se propone la declaración de espacio natural protegido.
  
\* Areas de protección ecológica (PE)
  
\* Areas de protección paisajística (PP)
  
\* Areas de influencia antrópica (IA)
  
\* Zona de influencia (ZI): corresponde al ámbito territorial del PORN para el que no se propone la declaración de espacio natural protegido.
  
\* Areas de predominio forestal (PF)
  
\* Areas de regeneración (RG)
  
\* Areas de predominio agrícola (AG)
  
Esta zonificación va acompaÑada de la necesaria regulación normativa con la finalidad de obtener los objetivos propuestos.
  
Aunque el término municipal de Llíria está parcialmente incluido en el ámbito del PORN, el Parque de Sant Vicent de Llíria queda fuera y, por lo tanto, no está directamente afectado por las determinaciones del Plan. No obstante, la proximidad a la Calderona y el tipo de servicio que representa, reviste al proyecto de un gran interés para la gestión de este espacio natural.
  
Por lo que respecta al desarrollo de las actividades de investigación, educativas, turísticas y recreativas, el PORN establece las siguientes directrices:
  
\* Como criterio general, las áreas recreativas tendrán que ubicarse en los bordes de las zonas forestales, cerca de las vías de comunicación y, siempre que fuera posible, de las poblaciones, procurando no alterar el equilibrio natural y adoptar las medidas necesarias de prevención de incendios en el área recreativa y su zona de influencia. En cualquier caso, las zonas de alta capacidad tendrán que ubicarse en la franja perimetral de la sierra, evitando las zonas de acogida masivas en el interior. En el entorno de estas instalaciones se pueden acondicionar itinerarios o senderos que permitan acceder a lugares de interés para el visitante.
  
\* Las zonas de mayor valor ambiental tendrán que restringirse al uso público. Se limitará el acceso de visitantes y se evitará la instalación de equipamientos.
  
\* Las zonas de uso público intensivo tendrán que estar convenientemente dotadas del equipamiento necesario: estacionamiento, seÑalización, abastecimiento de agua, sanitarios, contenedores de residuos, mesas y bancos, juegos infantiles, etc. El mantenimiento de las instalaciones puede realizarse mediante concesiones que apliquen el cobro de tasas por el uso de determinados servicios (mesas, aparcamientos, etc.).
  
\* Las áreas de uso público tendrán que estar convenientemente seÑalizadas y dotadas de vigilancia. La realización y seÑalización de senderos e itinerarios para recorridos a pie, en bicicleta, etc, se apoyará en caminos que ya existen, evitando el paso por zonas sensibles y frágiles.
  
Aunque el Parque de Sant Vicent de Llíria se puede considerar un parque urbano, el emplazamiento, los objetivos, los criterios utilizados, las características generales y las medidas protectoras propuestas, coinciden plenamente con las directrices establecidas en el PORN. Desde las instalaciones del parque se podría aportar también información sobre la Calderona y el futuro espacio natural protegido."
  
Resultando que en fecha 18 de julio de 1995 la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia remitió informe favorable, como respuesta a la consulta efectuada por este Servicio al mencionado organismo. A continuación se transcribe textualmente dicho informe:
  
INFORME SOBRE EL PLAN ESPECIAL DE PROTECCION DE SAN VICENTE EN LLIRIA (VALENCIA)
  
"En relación con la consulta efectuada por el Servicio de Programación y Evaluación del Impacto Ambiental sobre la "Plan Especial de Protección de San Vicente" en Llíria (Valencia) cabe informar lo siguiente:
  
Al amparo de la Ley 4/89 de Conservación de los Espacios Naturales, y de la Flora y Fauna Silvestres, y de la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, la Conselleria de Medi Ambient ha iniciado el procedimiento de elaboración y aprobación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona (en adelante PORN) (DOGV de fecha 30 de mayo del aÑo en curso).
  
Aunque los terrenos que son objeto del Plan Especial de Protección no están incluidos en el ámbito territorial del PORN, tanto su cercanía como la integración en el mismo de casi toda la zona montaÑosa del término municipal de Llíria hacen aconsejable que las directrices del Plan sean coincidentes con las del PORN.
  
Esta coincidencia ya queda patente en la memoria justificativa del Plan objeto de este informe, donde se manifiesta que el objetivo del mismo es "hacer compatible el uso público recreativo y el de parque natural, al servicio tanto del pueblo de Llíria como de toda el área metropolitana de València" y se refleja en el tipo de actuaciones, medidas protectoras, propuesta de ordenación y normativa.
  
En estos momentos el PORN de la Sierra Calderona se encuentra en la fase inicial de elaboración y aprobación, pero los documentos existentes permiten adelantar los criterios que establecerá referentes a la regulación de usos y actividades tanto en la zona de protección propuesta como en la zona de influencia. Estas previsiones deben considerarse con la cautela que requiere un documento en fase de aprobación y, por tanto, sometido a posibles alegaciones y rectificaciones.
  
Entre los objetivos genéricos del PORN se encuentra el promover y regular los usos relacionados con la investigación, educación ambiental y disfrute ordenado del espacio por lo que este tipo de proyectos son de gran interés siempre que se adapten a las siguientes directrices:
  
\* Como criterio general, las zonas recreativas deben situarse en zonas de borde forestal, cerca de vías de comunicación y, siempre que sea posible, de poblaciones, cuidando de no alterar el equilibrio natural y con medidas de prevención de incendios en las zonas y su área de influencia. En cualquier caso, las zonas de alta capacidad deben situarse en la franja perimetral de la sierra, evitando zonas de acogida masivas en el interior. En el entorno de estas instalaciones se pueden acondicionar itinerarios o senderos que permitan acceder a lugares de interés para el visitante.
  
\* Las zonas consideradas de mayor valor ambiental deben quedar restringidas al uso público, evitando la instalación de equipamientos y limitando el acceso de visitantes.
  
\* Las zonas de uso público intensivo deben estar convenientemente dotadas del equipamiento necesario: estacionamiento, seÑalización, abastecimiento de agua, sanitarios, contenedores de residuos, mesas y bancos, juegos infantiles, etc. El mantenimiento de las instalaciones puede realizarse mediante concesiones que apliquen el cobro de tasas para el uso de determinados servicios (mesas, aparcamiento, etc.)
  
\* La realización de senderos e itinerarios para recorridos a pie, a caballo o en bicicleta, se apoyará en caminos ya existentes, evitando su paso por zonas sensibles.
  
\* Las áreas de uso público deben ser dotadas de vigilancia y hallarse convenientemente seÑalizadas.
  
Por último considerar, de cara al proyecto de actividades a desarrollar en, y desde, los edificios restaurados, el gran interés que tendría la ubicación del Aula de Natura que figura en la ordenación propuesta, con una temática medioambiental que incidiera en la protección y mejora de la Sierra Calderona y sus recursos naturales."
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental
  
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Plan del Parque Natural de "San Vicent de Llíria", promovido por su Ayuntamiento, para el que se tendrán en cuenta las directrices y recomendaciones reflejadas en los informes emitidos por la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia, así como la Dirección General de Conservación del Medio Natural.
  
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.
  
  
Valencia, 18 de julio de 1995.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL
  
  
Visto el expediente 170/95-AIA sobre modificación Puntual nº 18 del Plan General de Ordenación Urbana de Llíria (Valencia), promovido por su Ayuntamiento.
  
Resultando que la presente modificación nº 18 del PGOU de Llíria, tiene por objeto las siguientes actuaciones:
  
- Medidas sobre los mausoleos romanos de las calles de San Vicent y Duc de Llíria.
  
- Calificación como equipamiento público municipal del antiguo Mas de la Casa de Camp.
  
- Reserva de terrenos para patrimonio municipal de suelo en el paraje de "Capa Blava", para destinarlos a usos industriales.
  
Resultando que en fecha 5 de junio de 1995 la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia remite a esta Dirección General el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Resultando que, en fecha 15 de junio de 1995 el Ayuntamiento de Llíria remite el proyecto de la modificación así como el expediente municipal,
  
Resultando que en fecha 23 de junio de 1995, técnicos de esta Dirección General efectúan visita de campo, con el fin de contrastar la información recibida,
  
Resultando que en fecha 22 de junio de 1995 se efectúan consultas a la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia y a la Dirección General de Conservación del Medio Natural, ambos pertenecientes a la Conselleria de Medio Ambiente; en fecha 26 de junio de 1995 a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, y a la Dirección General de Protección Ciudadana de la Conselleria de Administración Pública,
  
Resultando que la modificación junto con el estudio de impacto ambiental han estado sometidos a exposición pública, mediante anuncio en los periódicos "Las Provincias" y "Levante", ambos del día 24 de febrero de 1995, y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 2.485 de 6 de abril de 1995, no habiéndose presentado alegaciones, según certificado del secretario general del 15 de mayo de 1995,
  
Resultando que en fecha 13 de julio de 1995 la Dirección General de Conservación del Medio Natural remite informe favorable, como respuesta a la consulta efectuada al mencionado organismo. A continuación de transcribe textualmente dicho informe:
  
«INFORME SOBRE LA MODIFICACION PUNTUAL NUMERO 18 DEL PLAN GENERAL DE ORDENACION URBANA DE LLIRIA (CAMP DE TURIA), EXPTE. 170/95-AIA.
  
A requerimiento del Servicio de Programación y Evaluación del Impacto Ambiental de la Dirección General de Calidad Ambiental, el informe que a continuación se desarrolla recoge algunas sugerencias y consideraciones en relación a las incidencias ambientales que se pueden causar con el citado proyecto. Se hace referencia a la previsión de impactos sobre los recursos naturales que se podrían causar con la modificación del PGOU propuesta, dentro del contexto del espacio natural de la sierra Calderona, en el que está enclavado parcialmente el término municipal de Llíria.
  
La Conselleria de Medi Ambient ha elaborado un documento base del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (en adelante PORN) de la sierra Calderona. La incidencia del PORN en relación al planeamiento urbanístico es esencial. El artículo 5.2 de la Ley 4/1989 de Conservación de los Espacios Naturales y de la Fauna y Flora Silvestres dispone expresamente que las determinaciones de los PORN constituyen "un límite para cualquier otro instrumento de ordenación territorial o física, cuyas determinaciones no podrán alterar o modificar estas disposiciones. Los instrumentos de ordenación territorial o física existentes que resulten contradictorios con los PORN tendrán que adaptarse a éstos. En tanto que esta adaptación no tenga lugar, las determinaciones de los PORN se aplicarán, en todos los casos, prevaleciendo sobre los instrumentos de ordenación territorial o física existentes." Por otra parte, el artículo 35.2 de la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana dispone que "los planes de ordenación de los recursos naturales a que se refiere esta ley prevalecerán sobre cualquier otro instrumento de ordenación territorial o física". Sin embargo, las determinaciones del documento base redactado por la Conselleria tienen hoy por hoy un carácter orientador, puesto que éstas no serán efectivas hasta que el PORN sea tramitado.
  
El análisis de los planeamientos vigentes y de los proyectos de revisión o de modificación de los mismos es fundamental, puesto que determinarán los usos permitidos que se podrán llevar a cabo en el territorio municipal y los condicionamientos impuestos.
  
El objetivo básico del PORN se concreta en el hecho de garantizar la preservación de los valores ambientales, aunque potenciando el aprovechamiento de los recursos en actividades coherentes con su vocación. De acuerdo con este planteamiento, el documento base del PORN ordena en dos grandes zonas el ámbito de estudio, con objeto de integrar los criterios de gestión de los recursos naturales a las características ecológico-ambientales del territorio. Estas zonas se subdividen en varias categorías de acuerdo con sus características físico-naturales y los distintos criterios y objetivos planteados para la gestión:
  
\* Zona de protección (ZP): corresponde al área para la que se propone la declaración de espacio natural protegido.
  
\* Areas de protección ecológica (PE)
  
\* Areas de protección paisajística (PP)
  
\* Areas de influencia antrópica (IA)
  
\* Zona de influencia (ZI): corresponde al ámbito territorial del PORN para el que no se propone la declaración de espacio natural protegido.
  
\* Areas de predominio forestal (PF)
  
\* Areas de regeneración (RG)
  
\* Areas de predominio agrícola (AG)
  
Esta zonificación va acompaÑada de la necesaria regulación normativa con la finalidad de obtener los objetivos propuestos.
  
La modificación puntual nº 18 del PGOU de Llíria incluye tres actuaciones diferentes:
  
1. Medidas sobre los mausoleos romanos de las calles de Sant Vicent y del Duc de Llíria.
  
2. Calificación como equipamiento público municipal del antiguo Mas de la Casa de Camp.
  
3. Reserva de terrenos para patrimonio municipal de suelo en el paraje de "Capa Blava".
  
De las tres actuaciones, únicamente la referida a la Casa de Camp está incluida en el ámbito territorial del PORN, las dos restantes quedan fuera y, por lo tanto, no están afectadas por el Plan.
  
Por lo que respecta al desarrollo de las actividades de investigación, educativas, turísticas y recreativas, el PORN establece las siguientes directrices:
  
\* Como criterio general, las áreas recreativas tendrán que ubicarse en los bordes de las zonas forestales, cerca de las vías de comunicación y, siempre que fuera posible, de las poblaciones, procurando no alterar el equilibrio natural y adoptar las medidas necesarias de prevención de incendios en el área recreativa y su zona de influencia. En cualquier caso, las zonas de alta capacidad tendrán que ubicarse en la franja perimetral de la sierra, evitando las zonas de acogida masivas en el interior. En el entorno de estas instalaciones se pueden acondicionar itinerarios o senderos que permitan acceder a lugares de interés para el visitante.
  
\* Las zonas de mayor valor ambiental tendrán que restringirse al uso público. Se limitará el acceso de visitantes y se evitará la instalación de equipamientos.
  
\* Las zonas de uso público intensivo tendrán que estar convenientemente dotadas del equipamiento necesario: estacionamiento, seÑalización, abastecimiento de agua, sanitarios, contenedores de residuos, mesas y bancos, juegos infantiles, etc. El mantenimiento de las instalaciones puede realizarse mediante concesiones que apliquen el cobro de tasas por el uso de determinados servicios (mesas, aparcamientos, etc.).
  
\* Las áreas de uso público tendrán que estar convenientemente seÑalizadas y dotadas de vigilancia. La realización y seÑalización de senderos e itinerarios para recorridos a pie, en bicicleta, etc, se apoyará en caminos que ya existen, evitando el paso por zonas sensibles y frágiles.
  
Por lo que respecta al emplazamiento del Mas de la Casa, coincide plenamente con las directrices establecidas en el PORN. En cuanto al programa educo-recreativo, la instalación de equipamientos y la dotación de servicios, el proyecto que contenga estos aspectos tendrá que cumplir con las directrices anteriores. En este sentido, y teniendo presente el gran interés de un proyecto de este tipos para la gestión de la Calderona, el Servicio de Espacios Naturales puede aportar toda la colaboración técnica necesaria en la redacción del proyecto."
  
Resultando que en fecha 17 de julio de 1995 la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia remite informes favorables, como respuesta a la consulta efectuada por este Servicio al mencionado organismo. A continuación se transcriben textualmente dichos informes:
  
INFORME SOBRE LA MODIFICACION Nº 18 DEL PGOU DE LLIRIA
  
"En contestación a la petición de informe sobre el expediente arriba mencionado se informa, que:
  
1. No afecta a monte de utilidad pública.
  
2. Según el plano que nos remiten, el trazado que está destinado a la reserva de terrenos para patrimonio municipal de suelo en el paraje de "CAPA BLAVA" afecta por el sureste a la vía pecuaria denominada "Vereda de Monrabana" clasificada por orden del Ministerio de Agricultura de fecha 21-03-72 con una anchura de veinte metros con ochenta y nueve centímetros (20,89)
  
Con respecto a esta vía pecuaria en el tramo de afección se estará a los dispuesto en la Ley 3/95, de 23 de marzo de Vías Pecuarias, siendo conveniente la realización de una delimitación previa."
  
INFORME SOBRE LA MODIFICACION Nº 18 DEL PGOU DE LLIRIA
  
"En relación con la consulta efectuada por el Servicio de Programación y Evaluación del Impacto Ambiental sobre la "Modificación nº 18 del PGOU de Llíria" cabe informar lo siguiente:
  
Al amparo de la Ley 4/89 de Conservación de los Espacios Naturales, y de la Flora y Fauna Silvestres, y de la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, la Conselleria de Medi Ambient ha iniciado el procedimiento de elaboración y aprobación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Calderona (en adelante PORN) (DOGV de fecha 30 de mayo del aÑo en curso).
  
Ambas disposiciones legislativas contemplan la prevalencia de los PORN sobre cualquier otro instrumento de ordenación territorial o física.
  
En estos momentos el PORN de la Sierra Calderona se encuentra en la fase inicial de elaboración y aprobación, pero los documentos existentes permiten adelantar los criterios que establecerá referentes a la regulación de usos y actividades tanto en la zona de protección propuesta como en la zona de influencia. Estas previsiones deben considerarse con la cautela que requiere un documento en fase de aprobación y, por tanto, sometido a posibles alegaciones y rectificaciones.
  
La modificación puntual promovida por el Ayuntamiento de Llíria incluye tres actuaciones diferentes:
  
- Medidas relativas a los mausoleos romanos de las Calles de Sant Vicent y Duc de Llíria.
  
- Calificación como equipamientos público municipal del antiguo Mas de la Casa de Camp.
  
- Reserva de terrenos para patrimonio municipal del suelo con destino industrial en la partida de Capa Blava.
  
De las tres actuaciones sólo la referente al Mas de la Casa de Camp está ubicada en el ámbito territorial del PORN de la Sierra Calderona, en su límite suroccidental.
  
Según consta en el documento objeto de este informe, los terrenos pertenecientes al Mas de la Casa de Camp están clasificados y calificados por el Plan General de Ordenación Urbana de Llíria como suelo no urbanizable común, estando incluido el edificio en el Catálogo del Plan General por su interés arquitectónico e histórico, ya que su construcción data del siglo XV. la finalidad de la modificación propuesta sería la incorporación al patrimonio municipal para restaurarlo y darle un uso inmediato como aula de naturaleza y fomento de actividades medioambientales.
  
Entre los objetivos genéricos del PORN se encuentra el promover y regular los usos relacionados con la investigación, educación ambiental y disfrute ordenado del espacio por lo que este tipo de proyectos son de gran interés siempre que se adapten a las siguientes directrices:
  
\* Como criterio general, las zonas recreativas deben situarse en zonas de borde forestal, cerca de vías de comunicación y, siempre que sea posible, de poblaciones, cuidando de no alterar el equilibrio natural y con medidas de prevención de incendios en las zonas y su área de influencia. En cualquier caso, las zonas de alta capacidad deben situarse en la franja perimetral de la sierra, evitando zonas de acogida masivas en el interior. En el entorno de estas instalaciones se pueden acondicionar itinerarios o senderos que permitan acceder a lugares de interés para el visitante.
  
\* Las zonas consideradas de mayor valor ambiental deben quedar restringidas al uso público, evitando la instalación de equipamientos y limitando el acceso de visitantes.
  
\* Las zonas de uso público intensivo deben estar convenientemente dotadas del equipamiento necesario: estacionamiento, seÑalización, abastecimiento de agua, sanitarios, contenedores de residuos, mesas y bancos, juegos infantiles, etc.
  
\* La realización de senderos e itinerarios para recorridos a pie, a caballo o en bicicleta, se apoyará en caminos ya existentes, evitando su paso por zonas sensibles.
  
\* Las áreas de uso público deben ser dotadas de vigilancia y hallarse convenientemente seÑalizadas."
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental
  
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, la modificación puntual nº 18 del Plan General de Ordenación Urbana de Llíria (Valencia), promovido por su Ayuntamiento, de acuerdo a la documentación aportada, con los siguientes condicionantes:
  
1. En la actuación de "Reserva de terrenos para patrimonio municipal de Suelo en el paraje de "Capa Blava":
  
\* Si en los trabajos de movimientos de tierras para las futuras instalaciones que se vayan a ubicar, se detectaran vestigios de valor cultural, se comunicarán los hallazgos a la Dirección General de Patrimonio Artístico, de la Conselleria de Cultura, de acuerdo con la Ley 16/1985 de Patrimonio Histórico EspaÑol.
  
\* La Vereda de Monrabana se protegerá, con su anchura y características particulares, en los términos que marca la Ley 3/1995 de 23 de marzo de Vías Pecuarias.
  
\* Las emisiones gaseosas de las industrias potencialmente contaminadoras, actuales o futuras permitidas por el planeamiento propuesto, cumplirán lo establecido en el Decreto 833/75, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/72 de Protección del Ambiente Atmosférico.
  
\* Se incorporarán las normas necesarias para la protección contra ruidos y vibraciones, tomando como base el modelo de Ordenanza Municipal sobre prevención de la contaminación acústica elaborado coordinadamente por la Conselleria de Medio Ambiente y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
\* El destino final de los residuos generados (inertes, asimilables a urbanos, tóxicos y peligrosos) será el adecuado a cada a cada uno de ellos, de acuerdo con sus características físico-químicas.
  
\* Las condiciones que se han de establecer para las aguas residuales previo a su vertido a la red de saneamiento general serán las siguientes:
  
- Concentración máxima permisible para los parámetros fisicoquímicos característicos que deben ser considerados en el vertido. (los métodos utilizados en las determinaciones analíticas serán los oficiales)
  
  
Parámetro /unidad Concentración
  
Ph 5,50 - 9,00
  
Sólidos en suspensión (mg/l) 500,00
  
Materiales sedimentables (ml/l) 15,00
  
Sólidos gruesos Ausentes
  
DBO5 (mg/l) 500,00
  
DQO (mg/l) 1.000,00
  
Temperatura (øC) 40,00
  
Color inapreciable
  
 a una dilución de 1/40
  
Aluminio (mg/l) 10,00
  
Arsénico (mg/l) 1,00
  
Bario (mg/l) 20,00
  
Boro (mg/l) 3,00
  
Cadmio (mg/l) 0,50
  
Cromo III (mg/l) 3,00
  
Cromo VI (mg/l) 0,50
  
Hierro (mg/l) 5,00
  
Manganeso (mg/l) 5,00
  
Níquel (mg/l) 5,00
  
Mercurio (mg/l) 0,10
  
Plomo (mg/l) 1,00
  
Selenio (mg/l) 0,50
  
EstaÑo (mg/l) 10,00
  
Cobre (mg/l) 1,00
  
Cinc (mg/l) 5,00
  
Cianuros (mg/l) 0,50
  
Cloruros (mg/l) 2.000,00
  
Sulfuros (mg/l) 2,00
  
Sulfatos (mg/l) 1.000,00
  
Fluoruros (mg/l) 12,00
  
Fósforo total (mg/l) 15,00
  
Amoniaco (mg/l) 25,00
  
Nitrógeno nítrico (mg/l) 20,00
  
Aceites y grasas (mg/l) 100,00
  
Fenoles (mg/l) 2,00
  
Aldehídos (mg/l) 2,00
  
Detergentes (mg/l) 6,00
  
Pesticidas (mg/l) 0,05
  
La suma de las fracciones de: concentración real/concentración límite relativa a los elementos tóxicos (arsénico, cadmio, cromo, níquel, mercurio, plomo, selenio, cobre y cinc) no superará el valor de 5.
  
- Concentraciones microbiológicas máximas admisibles en el vertido:
  
  
Parámetro / Unidad Concentración
  
Coliformes totales/100 ml 10.000,00
  
Coliformes fecales/100 ml 2.000,00
  
Estreptococos fecales/100 ml 500,00
  
Vibrio Cholerae/100 ml Ausentes
  
  
Asimismo, queda prohibido el verter directa o indirectamente a las instalaciones de saneamiento, cualquiera de los siguientes productos:
  
- Gasolina, nafta, petroleo y productos intermedios de destilación; benceno tolueno, xileno, y cualquier otro disolvente o líquido orgánico inmiscible en agua, combustible o inflamable.
  
- Carburo cálcico y otras substancias sólidas potencialmente peligrosas, como hidruros, peróxidos, cloratos, percloratos, bromatos, etc.
  
- Componentes susceptibles de dar lugar a mezclas inflamables o explosivas con el aire, o mezclas altamente comburentes.
  
- Desechos radiactivos.
  
- Desechos de coloraciones indeseables y no eliminables por el sistema de depuración.
  
- Pinturas y disolventes orgánicos.
  
- Sustancias corrosivas.
  
- Líquidos que contengan productos susceptibles de precipitar, depositarse o reaccionar con las aguas residuales produciendo alguna de las sustancias enumeradas.
  
- Residuos sólidos capaces de causar obstrucciones como: cenizas, carbonillas, arenas, virutas, trapos, huesos, plásticos, basuras domésticas, etc.
  
- Lodos procedentes de instalaciones de depuración, limpieza de acometidas domiciliarias, imbornales, red de alcantarillado, pozos ciegos, etc.
  
- Sustancias famacéuticas que puedan perturbar el normal funcionamiento de las instalaciones de depuración.
  
- Aceites y grasas flotantes.
  
\* Se respetarán las servidumbres legales que establece la Ley del Agua 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas, y los reglamentos que la desarrollan, en lo que se refiere a la rambla de Artaix (rambla Castellarda).
  
\* Estas condiciones habrán de ser inexcusablemente tenidas en cuenta por el Ayuntamiento antes de la concesión de las correspondientes licencias de obras y/o de actividad.
  
2. En la actuación referente al Mas de la Casa de Camp:
  
\* Se tendrán en cuenta las directrices y recomendaciones reflejadas en los informes remitidos por la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia, así como por la Dirección General de Conservación del Medio Natural.
  
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.
  
  
Valencia, 18 de julio de 1995.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL
  
  
Visto el expediente 183/94-AIA sobre las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de Catí (l'Alt Maestrat), promovido por el Excmo. Ayuntamiento de Catí.
  
Resultando que, el 4 de julio de 1994, se recibió del Ayuntamiento de Catí el estudio de impacto ambiental de las Normas Subsidiarias de Planeamiento y los resultados de la exposición pública del citado estudio,
  
Resultando que, según certificado del Ayuntamiento, el estudio de impacto ambiental ha estado expuesto al público, durante el plazo de treinta días hábiles, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia nº 53 del 30 de abril de 1994, Tablón de Anuncios del Ayuntamiento, diario Mediterráneo y Castellón Diario, sin que se haya presentado alegación alguna durante el periodo de exposición,
  
Resultando que, con fecha 1 de agosto de 1994, se solicita al Ayuntamiento de Catí la documentación que integra el proyecto técnico de las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal, para completar la documentación del referido expediente,
  
Resultando que, se realizaron consultas al Servicio de Protección de Especies, Servicio de Residuos y Contaminación, Servicio de Planificación de Recursos Hidrológicos y Dirección Territorial de Castelló de esta Conselleria de Medi Ambient,
  
Resultando que, el 1 de septiembre de 1994, se recibió el informe del Servicio de Residuos y Contaminación, en respuesta a la consulta efectuada, cuyo contenido se concreta en:
  
"Como previsiones urbanísticas es conveniente que en ordenanza municipal se contemplen las prescripciones siguientes:
  
Los edificios destinados en más de un 10% de sus superficie edificable a uso de oficina, comerciales, industriales, talleres y almacenaje, contarán con servicios que permitan una recogida de los distintos tipos de residuos que se generen. Estos servicios consistirán en contenedores o depósitos, dotados de las medidas de seguridad necesarias para evitar contaminaciones, emanaciones, accidentes y molestias.
  
En los viales de nueva constitución se reservará suelo para la instalación de contenedores que permitan la recogida selectiva de al menos tres tipos de residuos.
  
Para el otorgamiento de la licencia de obras de un edificio deberá presentarse por parte del promotor compromiso de admisión de los residuos en una instalación de tratamiento de residuos sólidos inertes autorizada, siempre que exista instalación autorizada en un radio de 20 km de la obra proyectada, indicando cantidad de residuos inertes que piensa producir. El Ayuntamiento comprobado el proyecto dará el visto bueno.
  
La cédula de habitabilidad o licencia de actividad para el caso del edificio no se concederá hasta que el promotor de la construcción no presente un certificado de una instalación de residuos sólidos inertes autorizada, relativa al volumen de residuos entregado y responsabilizándose de su correcta gestión, siempre que exista una de estas instalaciones en un radio de 20 km de la obra proyectada.
  
Y es conveniente, independientemente de las previsiones del Plan Estratégico de Infraestructuras, que se tenga previsto la reserva de suelo para vertedero de residuos sólidos urbanos (una superficie de 0.5 Has) y para vertedero de inertes (igualmente 0.5 Has), preferentemente en suelo no urbanizable de escasa calidad ambiental.
  
En la elección de la zona más adecuada de reserva para el vertedero controlado de residuos sólidos urbanos, primará fundamentalmente las condiciones geológicas de la zona, las características de impermeabilidad de los substratos y la no contaminación de aguas superficiales y/o subterráneas. Para el vertedero de inertes primará fundamentalmente la restauración de zonas degradadas como hoyos de extracción de áridos y antiguas canteras."
  
Resultando que, con fecha 31 de octubre de 1994, se le reitera nuevamente al Ayuntamiento de Catí la solicitud de la documentación del proyecto técnico, y se le da a conocer las consultas realizadas a diferentes organismos, así como el contenido del informe recibido del Servicio de Residuos y Contaminación para que sean tenidas en cuenta las consideraciones que en él se recoge,
  
Resultando que, con fecha 11 de noviembre de 1994, se recibe el informe del Servicio de Planificación de Recursos Hidrológicos en el que se informa:
  
"El abastecimiento de agua de consumo público de esta población ha presentado problemas de suministro en los últimos aÑos, al igual que otras poblaciones de la zona, habiendo tenido que recurrir en diversas ocasiones al suministro mediante camiones cuba.
  
Por lo que se refiere a la depuración de las aguas residuales, en esta población existía un decantador primario fuera de uso. En la actualidad se está construyendo una nueva depuradora, por convenio entre la Generalitat y la Diputación, en los mismos terrenos de la antigua depuradora. Se preve la finalización de las obras para finales del presente aÑo.
  
Se deberá garantizar la adecuada eliminación de los lodos procedentes de la nueva depuradora, así como de los residuos sólidos urbanos."
  
Resultando que, en la visita realizada por el técnico redactor del proyecto de Normas Subsidiarias, en fecha 19 de enero de 1995, se le dio a conocer el informe del Servicio de Planificación de Recursos Hidrológicos para su consideración y efectos oportunos,
  
Resultando que, en esta Dirección General consta documentación certificada del Ayuntamiento en la que se comunica:
  
- "Que de acuerdo con la documentación obrante en este Ayuntamiento resulta ser que el Pleno en sesión celebrada el 8 de marzo de 1990, aprobó por unanimidad provisionalmente las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal, presentada toda la documentación en la Comisión Provincial de Urbanismo para la aprobación definitiva el 13 de junio de 1990, sin que el pleno haya adoptado algún otro acuerdo respecto del proyecto de normas aprobadas.
  
Asimismo certifico, que el estudio de impacto ambiental de las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal fue aprobado por el Pleno el 7 de abril de 1994.
  
- Acuerdo adoptado por el Pleno en sesión celebrada el 6 de febrero de 1992 sobre "Moción Plan Provincial Residuos Sólidos Urbanos":
  
1º Mostrar la voluntad del Ayuntamiento de integrarse en el sector 9 y 10 de dicho Plan de Residuos Sólidos Urbanos, a los efectos de construir el vertedero controlado de residuos.
  
2º Mostrar la voluntad de firmar un convenio con el ente o empresa que se pueda encargar del vertedero, junto con el resto de los municipios incluidos en el sector, con el fin de gestionar el funcionamiento del vertedero que en su día se construya.
  
3º Colaborar con la Diputación Provincial de Castellón y con la Generalitat Valenciana en la financiación de las inversiones precisas para la construcción e instalación del vertedero, una vez estudiado el presupuesto del proyecto del vertedero y oídos todos los ayuntamientos afectados.
  
4º Facultar ampliamente al alcalde Don José Roca García para que en nombre y representación del Ayuntamiento suscriba cuantos documentos sean precisos y realice cuantas gestiones sean necesarias para la plena efectividad de estos acuerdos.
  
No obstante, el pleno del Ayuntamiento adoptará el acuerdo que estime más conveniente en este sentido.
  
- Que el técnico municipal en documento de 10 de diciembre de 1994 informa: Que los terrenos del vertedero municipal de basuras los cuales están situados en el Azagador del Barranco de las Ortigas, polígono 20, sección B de este término municipal, tienen una extensión superficial de más de 10.000 metros cuadrados.
  
- Resultados del análisis mínimo del agua de abastecimiento público de Catí, de una muestra tomada en noviembre de 1994, que refleja: cloro residual más de 1.5 ppm, temperatura 14ºC, pH 7.8, conductividad 492 mcS/cm y ausencia de nitratos, amoníaco y de coliformes totales y fecales."
  
Resultando que, se remitió copia del documento de Normas Subsidiarias, aprobado provisionalmente por el Ayuntamiento en fecha 8 de marzo de 1990, a la Dirección Territorial de Medi Ambient de Castelló para la elaboración del informe solicitado en la consulta realizada en su día, dado que éste no se encontraba en la Comisión Territorial de Urbanismo de Castelló,
  
Resultando que, con fecha 29 de mayo de 1995, se recibe el informe de la Dirección Territorial de Medi Ambient de Castelló, en el que se informa sobre los siguientes aspectos:
  
1º Respecto a los sistemas de tratamiento de residuos sólidos.
  
En el planeamiento no se contempla una reserva de suelo para el sistema de tratamiento de residuos sólidos urbanos (RSU). Es necesario pues, que se seleccione un área con una superficie entre 1 y 2 Has. localizada en suelo no urbanizable común que se clasificará como un Sistema General.
  
La reserva de suelo deberá realizarse sobre terrenos de permeabilidad baja (arcillosos o margoso). No obstante eso, y visto que el término municipal de Catí está constituido principalmente por materiales carbonatados de elevada permeabilidad, y por tanto existe una dificultad real para localizar terrenos impermeables, se recomienda que en el caso que no se ubique sobre niveles margosos adecuados, se seleccione un área sobre los terrenos detríticos pliocenos de permeabilidad variable situados en el sector norte del término municipal ( alrededores de los barrancos de la Salvasòria y de Antolí).
  
Se adjunta plano escala 1:50.000 con los terrenos pliocenos propuestos para seleccionar el área de afloramientos arcillosos donde se podría ubicar la reserva de suelo para la instalación del sistema de tratamiento de RSU.
  
Estos terrenos se clasificarán como Sistema General y su superficie quedará reflejada en la memoria.
  
También se recomienda delimitar una superficie aproximadamente una hectárea (1 Ha.), como reserva de suelo para instalar un vertedero de residuos inertes, que se ubicará preferentemente en terrenos degradados o hoyos de extracciones mineras abandonados.
  
2º Respecto a los sistemas de depuración de aguas residuales.
  
Se garantizará, mediante los sistemas que en el planeamiento se consideren más adecuados, el tratamiento de todas las aguas residuales generadas en el término municipal de Catí, tanto del casco urbano como el núcleo exterior de L'Avellà, y se evitará los vertidos sin tratamiento a los barrancos o a pozos ciegos.
  
En el plano de clasificación del suelo se delimitará la superficie de suelo ocupada por la actual depuradora del barranco de Fontella y la depuradora de L'Avellà. Las superficies definidas incluirán las posibles ampliaciones, en función de las previsiones de caudales a tratar. Estas superficies se definirán en la memoria del proyecto y se clasificarán como Sistema General.
  
3º Respecto al abastecimiento de agua potable al casco urbano.
  
El abastecimiento a la población de Catí se efectúa a partir del pozo Caseres y el pozo Gatella, situados unos 1.500 m. al sur de la población. El pozo Caseres tiene una profundidad de 130 m., y un caudal irregular de unos 60 l/min. El pozo Gatella tiene una profundidad de 40 m. y extrae un caudal parecido al anterior. Estos sondeos, separados una distancia de un kilómetro, captan el acuífero del Cretácico inferior y están emboquillados sobre materiales permeables (aluvial cuaternario y/o calcáreos cretáceos).
  
A consecuencia de la proximidad de actividades ganaderas en ambos pozos de abastecimiento y de la posibilidad de contaminación de los recursos hidrológicos a partir de los residuos líquidos que puedan ocasionar estas actividades, es necesario establecer un perímetro de protección a las citadas captaciones que abastecen el núcleo urbano, tal y como regula el artículo 53.4 de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas y el artículo 173 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico (R.D. 849/1986, de 11 de abril). En cumplimiento de esta normativa, el Ayuntamiento deberá solicitar al organismo de cuenca el establecimiento de estos perímetros.
  
Mientras tanto no se determine el perímetro de protección por el organismo de cuenca, se recomienda el establecimiento de un perímetro de 200 m. de radio, en el cual no podrán instalarse ninguna actividad incluida en el artículo 173.6 del R.D. 849/1986 (Reglamento del Dominio Público Hidráulico).
  
Las superficies antes mencionadas se clasificarán como suelo no urbanizable de protección a los abastecimientos.
  
Por otro lado, se establecerá una zona de protección de 100 m. de radio a los alrededores de las principales fuentes del término municipal utilizadas algunas para el abastecimiento y que se encuentran en suelo no urbanizable común, como son la fuente de Sant Vicent Ferrer y la Font Vella.
  
4º Respecto a los puntos singulares de interés kárstico.
  
El término municipal de Catí presenta un substrato conformado por materiales de una elevada permeabilidad por fisuración y karstificación, siendo una importante zona de recarga de los acuíferos subyacentes. Gran parte de los rellenos carbonatados existentes en el término presentan un modelado kárstico característico de las áreas con fuerte disolución de los materiales carbonatados. Estos procesos se ponen de manifiesto por el desarrollo de algunas estructuras kársticas como son diferentes zonas de lapiaz, la dolina de la Llacunassa, el poljé de la fossa de Catí o el ponor de la Ermita del Pilar.
  
Con las características hidrológicas del substrato mencionadas, se recomienda que en la normativa urbanística se adopten las medidas adecuadas por tal de proteger el área del poljé de Catí de posibles contaminaciones del subsuelo originadas por la actividad antrópica, prohibiendo cualquier vertido contaminante sobre el terreno.
  
Se recomienda, igualmente, el establecimiento de un perímetro de 50 m de radio de protección al ponor de la Ermita del Pilar, en el cual no podrán instalarse ninguna actividad de las contempladas en el artículo 173.6 del Real Decreto 849/1986 (Reglamento del Dominio Público Hidráulico). Igualmente no se permitirán actuaciones que afecten la morfología del terreno o que modifiquen el drenaje natural de las aguas.
  
5º Respecto al sistema general de lechos fluviales.
  
En el planeamiento se contemplan los cauces de los barrancos y ramblas como un sistema general de lechos fluviales, especificándose que este dominio público queda regulado por la legislación específica. Sin embargo, este dominio público hidráulico no queda grafiado con su clasificación específica en los planos de ordenación y clasificación del suelo como un suelo protegido (planos serie 1).
  
Por tal de subsanar esta deficiencia se propone que en el planeamiento se clasifiquen como suelo no urbanizable de protección al dominio público hidráulico y barrancos todos los lechos de los principales barrancos y ramblas existentes en el término municipal. Este suelo incluirá tanto el cauce del barranco como las dos franjas laterales de 20 m. desde la arista exterior del lecho, tal y como determina el artículo 69 de la Ley 6/1989, de 7 de julio, de Ordenación del Territorio de la Comunidad Valenciana. No obstante eso, en la Normativa Urbanística se hará mención al suelo de dominio público hidráulico (zona de "servidumbre" y zona de policía) establecida en la Ley de Aguas (Ley 29/1985) y el Reglamento del Dominio Público Hidráulico (Real Decreto 849/86). Los usos permitidos y actividades en este suelo serán los definidos en la mencionada legislación.
  
La clasificación de suelo no urbanizable de protección al dominio público hidráulico y narrancos, incluirá los barrancos y ramblas de la red hidrológica grafiados en el plano I-5 "Hidrológico del término municipal".
  
6º Respecto a las ordenanzas municipales.
  
El Ayuntamiento elaborará ordenanzas municipales tendentes a evitar el vertido incontrolado de materiales inertes industriales y urbanos a lugares inadecuados y sin el tratamiento adecuado.
  
Se incluirán en el planeamiento ordenanzas municipales de vertidos a la red municipal de aguas residuales. Asimismo se redactarán ordenanzas sobre la prevención de la contaminación acústica (protección contra ruidos y vibraciones). En este sentido, se recomienda tomar como referencia los modelos de ordenanza editados por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
Respecto al artículo 16 de la normativa municipal, Ordenanza para el Suelo No Urbanizable Protegido Forestal (SNU-P/F) que afecta las masas forestales que han sido grafiadas con esta calificación, deberá especificarse las zonas calificadas como SNU-P/F según el apartado 7º del presente informe y se adaptará a la normativa establecida por la Ley 4/1992, de 5 de junio de 1992, de la Generalitat Valenciana, sobre Suelo No Urbanizable, artículo noveno.
  
7º Respecto al suelo no urbanizable de especial protección.
  
Los planos de ordenación de las Normas Subsidiarias establecen para la casi totalidad del término municipal un suelo no urbanizable con la calificación de común; quedando como suelo no urbanizable de especial protección (Protección Forestal) el paraje denominado "el Racó". Este paraje presenta una clara estructura forestal arbolada, constituida por un carrascal maduro, que merece, sin duda, la calificación de suelo no urbanizable de protección forestal.
  
Sin embargo, esta estructura forestal se repite de forma más o menos continuada en el resto del término municipal, sin que haya recibido la calificación de suelo protegido. Esta falta de criterio al momento de establecer la calificación del suelo, es más patente al considerar la gran extensión de terrenos que, sin tener una masa forestal arbolada como la que ofrece el paraje "el Racó", si que presenta una clara vocación forestal, dado que la vegetación característica está constituida por un matorral denso con un estrato arbóreo disperso; también podemos observar bosques de menor entidad, por su extensión, de carrasca y roble o quejigo (Quercus faginea). Estas formaciones vegetales merecen la inclusión, en el planeamiento, en el suelo no urbanizable calificado de protección forestal.
  
En este sentido, la delimitación del suelo no urbanizable protegido forestal, resulta insuficiente, a la vista de las características físicas del medio que presenta el ámbito territorial de este municipio.
  
La importancia de la existencia de este tipo de vegetación forestal radica la necesidad de reducir y salvaguardar el suelo de los procesos erosivos; es necesario incidir, pero, en el hecho que este término se localiza en la cuenca mediterránea y está sometido por tanto, a la influencia de un régimen irregular de precipitaciones, a menudo de carácter torrencial, lo cual ocasiona la perdida de los horizontes edáficos y la regresión de los procesos edafogenéticos.
  
En función de las anteriores consideraciones el suelo no urbanizable de protección forestal en las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Catí debe de incluir:
  
. masas forestales arboladas
  
. vegetación con una representación florística de alto valor ecológico.
  
. áreas de vegetación constituidas por matorral
  
. áreas afectadas por incendios forestales con regeneración natural.
  
. zonas de cultivo abandonadas, invadidas por vegetación natural que conforman una unidad ambiental con las áreas anteriores.
  
Por tanto, se propone que la delimitación mínima para el suelo no urbanizable de protección forestal, sin perjuicio de las zonas contempladas en los documentos actuales, deberá recoger las zonas delimitadas como tales en el plano adjunto al presente informe (escala 1:10.000). En esta delimitación quedan recogidos los ecosistemas singulares y de mayor interés ecológico-ambiental, así como los de carácter forestal, tal y como se refleja en la memoria justificativa.
  
8º Respecto a las vías pecuarias.
  
Vista la documentación referente a la ordenación y clasificación del suelo (planos serie 1), se observa que se ha omitido el grafiado de las vías pecuarias clasificadas del término municipal de Catí por Orden de la Conselleria de Medi Ambient de fecha 15-6-92, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (15-7-92), en la cual se protege con la correspondiente ampliación legal las vías de comunicación incluidas en el dominio público de la Generalitat Valenciana, dentro del sistema general de comunicaciones, suelo protegido. Sin embargo, la clasificación de las vías pecuarias se han reflejado en el plano I-19 (Información). El proyecto deberá subsanar esta carencia, para la cual se tendrá en cuenta la Ley 3/95 de 23 de marzo de Vías Pecuarias, Boletín Oficial del Estado de 24-3-95."
  
Resultando que en esta Dirección General se encuentra el expediente 320/90-EIA sobre las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de Catí que concluyó, en fecha 27 de enero de 1992, con la Resolución del director general de Servicios Ambientales (Dirección General que en esas fechas tenía atribuida la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental) de devolver el estudio de impacto ambiental, entonces presentado, de las Normas Subsidiarias de Catí, por considerar que de su examen no se obtenía elementos de juicio suficientes para adoptar una decisión respecto a la actuación proyectada.
  
Resultando que, en la tramitación del anterior expediente (320/90-EIA) se realizaron consultas a la Unidad Forestal de la Conselleria de Agricultura y Pesca (hoy integrada en la Dirección Territorial de esta Conselleria), a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia y a la Dirección General de Interior de la Conselleria de Administración Pública. Y los informes recabados de esas consultas, dados a conocer (17-4-91) al Ayuntamiento de Catí para su consideración y efectos oportunos, recogían los siguientes aspectos:
  
- Plano de las vías pecuarias existentes en el término municipal para que en las Normas Subsidiarias se consideren como bienes de dominio público que deben proteger en todo su largo y ancho legal.
  
- Los inventarios de los yacimientos arqueológicos y elementos etnológicos existentes en el término municipal para su inclusión en las Normas Subsidiarias y protección con la clasificación de suelo no urbanizable de protección arqueológico y suelo no urbanizable de protección etnológica, y con la de protección etnológica para los elementos etnológicos situados en suelo urbano.
  
- El municipio de Catí presenta los riesgos de: inundaciones y desprendimientos de tierras y piedras.
  
El barranco de la Mesada que cruza el pueblo produce problemas de inundaciones en él.
  
El Barranco de Sant Vicent que se utiliza como camino quedará cortado con fuertes lluvias.
  
Conviene que los sistemas generales se coloquen fuera de los alrededores de los cauces de los barrancos para que no impidan el normal paso de las aguas y para que no sean afectados por estas.
  
Y en la zona de suelo urbano del balneario de L'Avellà hay un peligro constante de desprendimiento de tierra y piedras que pueden producir daÑos a bienes y personas.
  
Resultando que el estudio de impacto ambiental, altamente farragoso y confuso, contempla sólo al suelo urbano como clasificación del proyecto con acciones que genera efectos negativos, estos sin precisar, y con una propuesta de medidas correctoras que serán determinadas en las Normas Subsidiarias como documento específico.
  
Considerando que, el municipio de Catí presenta una elevada permeabilidad de sus terrenos, por fisuración y karstificación, siendo una importante zona de recarga de los acuíferos adyacentes,
  
Considerando que, en determinadas áreas del término por la fuerte disolución de los materiales carbonatados se han desarrollado unas estructuras kársticas características como: diferentes zonas de lapiaz, la dolina de la Llacunassa, el poljé de la fosa de Catí o el ponor de la Ermita del Pilar,
  
Considerando que, es alta la vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos dada la permeabilidad de los terrenos y sobre todo en las zonas que presentan estructuras kársticas características como las citadas anteriormente,
  
Considerando que existen actividades ganaderas próximas a los pozos Caseres y Gatella que abastecen de agua a la población de Catí,
  
Considerando que, además del paraje del "Racó", que se protege en las Normas Subsidiarias como suelo no urbanizable de especial protección (Protección Forestal), el municipio presenta una gran extensión de terrenos con una clara vocación forestal cuya vegetación constituida por: matorral denso con un estrato arbóreo disperso, zonas de bosque de carrasca y roble o quejigo (Quercus faginea), se ha de proteger,
  
Considerando que es alto el riesgo de erosión, dada la orografía del terreno y condiciones climáticas, ocasionando perdida de los hirozontes edáficos y la regresión de los procesos edafogenéticos,
  
Considerando que en la zona del núcleo de l'Avellà existe riesgo de desprendimiento de tierras y piedras con las consecuencias que esto pueda ocasionar a la población,
  
Considerando que el proyecto de Normas Subsidiarias no recoge las vías pecuarias clasificadas que existen en dicho término, éstas reflejadas en el plano I-19 del estudio de impacto ambiental,
  
Considerando que los yacimientos arqueológicos y elementos etnológicos clasificados por la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura que se han de proteger por ser bienes del Patrimonio Histórico EspaÑol, contemplados en los planos de Información I-20 y I-21 del estudio de impacto ambiental, no están recogidos en el proyecto técnico,
  
Considerando que se ha de reservar suelo como sistema general para el tratamiento controlado de los residuos sólidos urbanos generados en el municipio y que ésta se ha de realizar sobre terrenos impermeables,
  
Considerando que los terrenos donde actualmente se ubica el vertedero incontrolado de los residuos sólidos urbanos del municipio no presentan las características de impermeabilidad requeridas para este uso,
  
Considerando que los únicos terrenos posibles para la ubicación del vertedero de residuos sólidos urbanos son los terrenos detríticos pliocenos con características de baja permeabilidad, situados en el sector norte del municipio, en los alrededores de los barrancos de la Savasòria y de Antolí,
  
Considerando que para el tratamiento correcto de los residuos inertes generados en el municipio se ha de reservar suelo como sistema general y para ello se realizará dentro del suelo no urbanizable, en terrenos degradados o que presenten hoyos como resultado de una extracción minera abandonada,
  
Considerando que en el proyecto de Normas Subsidiarias se ha de contemplar las prescripciones que seÑala en su informe el Servicio de Residuos y Contaminación sobre la recogida de los distintos tipos de residuos y destino de los residuos inertes. Y además teniendo en cuenta las distintas zonas que se distinguen para el suelo urbano: con protección del patrimonio arquitectónico, con protección del patrimonio histórico-artístico y arquitectónico, casco antiguo, residencial y residencial con tolerancia industrial,
  
Considerando que el proyecto no establece las reservas de suelo como sistema general para la ubicación de las depuradoras que traten las aguas residuales procedentes de los dos núcleos urbanos del municipio: Catí y L'Avella,
  
Considerando que para el tratamiento de las aguas residuales del núcleo urbano de Catí se está construyendo una nueva depuradora en el mismo lugar de la antigua depuradora, junto al barranco de Fontella,
  
Considerando que para el tratamiento de las aguas residuales del núcleo de l'Avellà no se contempla el sistema depurador allí a instalar,
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en demás disposiciones que le son de aplicación,
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,
  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental
  
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de Catí (l'Alt Maestrat), con las siguientes condiciones:
  
1º Se establecerá un perímetro de 200 m de radio en los pozos de abastecimiento de agua potable a la población de Catí, pozos Caseres y Gatella, clasificándose esas superficies como suelo no urbanizable de protección a los abastecimientos y en donde se prohibirá la instalación de las actividades que se determinan en el artículo 173.6 del Real Decreto 849/1986, Reglamento del Dominio Público Hidráulico. Esta superficie de protección se mantendrá mientras tanto no se establezca por el organismo de cuenca esos perímetros, solicitud que realizará el Ayuntamiento de acuerdo a la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas y el Real Decreto 849/1986.
  
2º Igualmente, se establecerá un perímetro de protección, de unos 100 m. de radio, en todas aquellas fuentes del término municipal que sean utilizadas para el abastecimiento, clasificándose de suelo no urbanizable de protección de fuentes.
  
3º Por las características hidrológicas de la zona, se protegerán:
  
- El ponor de la Ermita del Pilar con un perímetro de 50 m. de radio y en la que será de aplicación las actividades prohibidas que establece el artículo 173.6 del Real Decreto 849/1986.
  
- El área del poljé de Catí, mediante la adopción de las medidas adecuadas en la normativa respectiva tendentes a evitar posibles contaminaciones del subsuelo.
  
- Y de forma general, la normativa prohibirá todo tipo de actuaciones que afecten a la morfología del terreno o que modifiquen el drenaje natural de las aguas.
  
4º Se protegerán como suelo no urbanizable de protección al dominio público hidráulico y barrancos todos los cauces de barrancos y ramblas existentes en el término municipal y que se grafían en el plano de Información I-5: Hidrológico del término municipal. La anchura de protección de estos cauces incluirá la zona de servidumbre y zona de policía, así establecida en la Ley de Aguas y Reglamento del Dominio Público Hidráulico.
  
5º Teniendo en cuenta la vocación forestal de la zona y el alto riesgo de erosión a la que está sometida, se protegerá como suelo no urbanizable de protección forestal el área delimitada que se refleja en las hojas 1 a 5 del Anexo a esta declaración de impacto ambiental.
  
6º Se tomarán las medidas pertinentes ante el riesgo de desprendimiento que está sometida la zona urbana de L'Avellà.
  
7º Se incluirá en las Normas Subsidiarias como Sistema General Vías Pecuarias todas las vías pecuarias clasificadas del término municipal (plano I-19), grafiándolas como tales en toda su longitud y ancho legal, y en cuyos terrenos se estará a lo dispuesto en la Ley 3/95 de 23 de marzo de Vías Pecuarias (Boletín Oficial del Estado de 24-3-95).
  
8º Los yacimientos arqueológicos y etnológicos clasificados que existen en el municipio (planos: I-20 y I-21) quedarán protegidos con un área de terreno que se clasificará como suelo no urbanizable de protección especial arqueológico y suelo no urbanizable de protección etnológica, y con la de protección etnológica para los elementos etnológicos situados en suelo urbano, siéndoles de aplicación la Ley 16/1985 de 25 de junio del Patrimonio Histórico EspaÑol.
  
9º Las Normas Subsidiarias establecerá en el plano de clasificación del suelo y normativa los sistemas generales dedicados para:
  
A) El tratamiento controlado de los residuos generados:
  
- La reserva de suelo, de unas 2 Has de superficie, para vertedero de residuos sólidos urbanos en los terrenos detríticos pliocenos que existen en el municipio.
  
- La reserva de suelo, de 1 Ha. de superficie, para vertedero de residuos inertes, que se realizará en suelo no urbanizable común y en terrenos degradados como hoyos de extracciones mineras abandonadas.
  
B) Y el sistema de tratamiento depurador de las aguas residuales de los núcleos urbanos de Catí y L'Avellà.
  
La superficie de suelo a reservar para el núcleo de Catí será la adecuada a la instalación de la nueva depuradora, así como posibles ampliaciones; y para el núcleo de L'Avellà la adecuada al sistema de tratamiento que se determinará en las Normas Subsidiarias.
  
10º Para aquellas viviendas o actividades que no viertan sus aguas residuales a la red de alcantarillado, deberán disponer de la correspondiente autorización de vertido a cauces o al terreno concedida por el organismo de cuenca correspondiente, tal y como establece la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas y en los reglamentos que la desarrollan, Real Decreto 849/86 y Real Decreto 927/88.
  
11º Las Normas Subsidiarias tendrá las ordenanzas específicas de:
  
a) Ordenanzas sobre los residuos generados, en donde se recogerán las prescripciones que seÑala en su informe el Servicio de Residuos y Contaminación de:
  
Los edificios destinados en más de un 10% de sus superficie edificable a uso de oficina, comerciales, industriales, talleres y almacenaje, contarán con servicios que permitan una recogida de los distintos tipos de residuos que se generen. Estos servicios consistirán en contenedores o depósitos, dotados de las medidas de seguridad necesarias para evitar contaminaciones, emanaciones, accidentes y molestias.
  
En los viales de nueva constitución se reservará suelo para la instalación de contenedores que permitan la recogida selectiva de al menos tres tipos de residuos.
  
Para el otorgamiento de la licencia de obras de un edificio deberá presentarse por parte del promotor compromiso de admisión de los residuos en una instalación de tratamiento de residuos sólidos inertes autorizada, siempre que exista instalación autorizada en un radio de 20 km de la obra proyectada, indicando cantidad de residuos inertes que piensa producir. El Ayuntamiento comprobado el proyecto dará el visto bueno.
  
La cédula de habitabilidad o licencia de actividad para el caso del edificio no se concederá hasta que el promotor de la construcción no presente un certificado de una instalación de residuos sólidos inertes autorizada, relativa al volumen de residuos entregado y responsabilizándose de su correcta gestión, siempre que exista una de estas instalaciones en un radio de 20 km de la obra proyectada.
  
Las dedicadas al destino final de los diferentes residuos que se generen en el municipio (inertes, asimilables a urbanos, tóxicos y peligrosos) que será el adecuado a cada uno de ellos, de acuerdo con sus características físico-químicas y legislación respectiva aplicable (Ley 42/1975 sobre Desechos y Residuos Sólidos Urbanos, Real Decreto 1163/1986 por el que se modifica la Ley 42/1975, Ley 20/1986 Básica de Residuos Tóxicos y Peligrosos, Real Decreto 833/1988 por el que se aprueba el reglamento de la Ley 20/1986 y demás legislación específica).
  
b) Ordenanzas sobre las condiciones que han de cumplir los vertidos de aguas residuales previo a la red de alcantarillado municipal, que serán las contenidas en el Modelo de Ordenanzas de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado elaborado por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias, hasta que se establezcan las condiciones para el buen funcionamiento de la depuradora municipal prevista a construir.
  
c) Ordenanzas sobre la prevención de la contaminación atmosférica que cumplirán la Ley 22 de diciembre 1972, de Protección del Ambiente Atmosférico y su reglamento aprobado por el Decreto 833/75, y sobre la Prevención de la Contaminación Acústica que serán las contenidas en el Modelo de Ordenanza Municipal sobre Prevención de la Contaminación Acústica (Protección contra Ruidos y Vibraciones) elaborado por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.
  
  
Valencia, 3 de julio de 1995.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL
  
  
Visto el expediente 200/95-AIA sobre la modificación número 3 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de Albatera (el Baix Segura), promovido por el Excmo. Ayuntamiento de Albatera.
  
Resultando que, el 28 de junio de 1995, se recibe del Ayuntamiento de Albatera el estudio de impacto ambiental de la modificación nº 3 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal y los resultados de la exposición pública del estudio de impacto ambiental,
  
Resultando que, según certificado del Ayuntamiento, el estudio de impacto ambiental ha estado expuesto al público conjuntamente con el proyecto, durante el plazo de un mes, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia nº 79 del 4 de abril de 1995, en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 2.485 del 6 de abril de 1995 y en el diario Información de 23 de marzo de 1995, y que durante el periodo de exposición no se presentó alegación alguna al mismo,
  
Resultando que, con fecha 13 de julio de 1995, se recibe del Ayuntamiento de Albatera el proyecto de modificación nº 3 de las Normas Subsidiarias que consiste en clasificar como Suelo Urbano de uso residencial 740 m2 de suelo no urbanizable común. Esta superficie se dedicará a viario, prolongando la C/ Vicente Alexandre hasta su conexión con el Camino del Tollo y así completar la circulación en la Unidad de Actuación nº 2 del Suelo Urbano,
  
Resultando que los terrenos afectados por la modificación se encuentran actualmente asfaltados y dotados de aceras y alumbrado público.
  
Considerando que es pequeÑa la entidad de la superficie afectada y que presenta ejecutado el vial, uso al cual se destina,
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en demás disposiciones que le son de aplicación,
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,
  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental
  
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de modificación nº 3 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de Albatera (el Baix Segura), en los términos que establece el estudio de impacto ambiental.
  
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.
  
  
Valencia, 17 de julio de 1995.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL
  
  
Visto el expediente 242/94-AIA referente a la instalación de un centro de transferencia y tratamiento de residuos industriales que comprende también un depósito de seguridad y una planta de tratamiento de lixiviados, a ubicar en el término municipal de Cortes de Pallás (sector de Venta Gaeta), cuyo promotor es la empresa Técnicas de Protección Ambiental, SA (TPA).
  
Resultando que el estudio de impacto ambiental, con dos anexos: I) estudio climatológico y II) estudio geológico e hidrogeológico, fue remitido por la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial-Servicio Territorial, en fecha 5 de agosto de 1994, en el marco de tramitación de la declaración de interés comunitario (Ley 4/1992, de 5 de junio de la Generalitat Valenciana) de la citada actividad, ubicada en la parcela 90 y otras del polígono 5 de Cortes de Pallás, sobre suelo no urbanizable,
  
Resultando que el estudio de impacto ambiental fue sometido al trámite de información pública por el citado servicio territorial, mediante anuncios publicados en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia de fecha 1-9-94 y en el diario "Levante" de fecha 8-9-94, según consta en diligencia de la jefa de negociado de Registro de los Servicios Territoriales de Urbanismo remitida y certificada mediante escrito del jefe de sección de Gestión y Disciplina Urbanística, recibidos en fecha 17-10-94,
  
Resultando que el total de alegaciones presentadas fue de 1.488, de las cuales fueron remitidas por el citado organismo sus contenidos, con la aclaración de que junto con la alegación nº 1 se presentaron otras 2 con el mismo contenido, junto con la alegación nº 4 se presentaron otras 820 con igual contenido, junto con la nº 825 otras 209 más con igual contenido, junto con la nº 1035 otras 4 con igual contenido, junto con la nº 1040 otras 32 con igual contenido, junto con la nº 1073 otras 24 con igual contenido, junto con la nº 1098 otras 27 más con igual contenido y junto con la nº 1126 otras 358 con igual contenido,
  
La alegación nº 1, presentada por D. Francisco Miguel Alanzor MuÑoz, de Valencia, se opone a la construcción del citado centro por considerarla incompatible con los objetivos de la Asociación de Municipios para el Desarrollo del Valle Júcar-Cabriel, a la cual dice pertenecer el Ayuntamiento de Cortes de Pallás, por lo que solicita la denegación de autorizaciones.
  
La alegación nº 4, presentada por D. José Francisco Mocholí Moreno, de Massanassa, se opone al proyecto por entender que supondría un gran impacto respecto a la tierra ya que, el actual valor de los terrenos se basa en la producción y el proyecto introduce el valor de especulación (sic), por lo que solicita su denegación.
  
La alegación nº 825, presentada por Dª Ana Gómez Verdejo, de Mislata, se opone al proyecto porque entiende que la instalación afecta a la parcela "La Sarnosa" que es atravesada por una vía pecuaria de uso público, amén de otras próximas que son utilizadas para el tránsito de ganado (aproximadamente 3.000 cabezas), siendo la ganadería una de las principales fuentes de ingresos de los habitantes de la zona.
  
La alegación nº 1.035, presentada por Dª Amparo Navarro García, de Cortes de Pallás, se opone al proyecto por entender que podría tener efectos perjudiciales para el medio ambiente y la salud de las personas, además de considerar que una instalación de esa naturaleza no hace ninguna falta a los vecinos del pueblo, que no producen residuos tóxicos y peligrosos que necesitan tratamiento. La actividad destruiría en su opinión los recursos naturales del pueblo permitiendo la instalación de una industria contaminante en un entorno virgen.
  
La alegación 1.040, presentada por Dª Laura Navarro Brotons, de Cortes de Pallás, se opone al proyecto por entender que no supondría beneficio social para los habitantes de la comarca, en contraste con el nivel económico y cultural del personal que trabajase en dicha instalación, tal como sucede con los empleados que una empresa hidroeléctrica tiene en la zona, que viven aislados y no integrados en el modo de vida de los habitantes de Cortes de Pallás, además de tener un nivel de vida muy superior (sic).
  
La alegación 1.073, presentada por D. Enrique Navarro García, de Cortes de Pallás, se opone al proyecto por los efectos negativos que tendría sobre el actual tráfico rodado de la zona (principalmente ciclomotores y tractores) y no estar las actuales carreteras en condiciones de soportar el incremento previsto de vehículos pesados.
  
La alegación 1.098, presentada por Dª. Carmen López Martínez, de Valencia, se opone al proyecto por las mismas razones expresadas por todas la alegaciones anteriores y, además, por haber informado desfavorablemente el proyecto la Confederación Hidrográfica del Júcar en fecha 15 de julio de 1994, por carecer de estudio hidrogeológico. Aporta además un anexo de características actuales de algunos tramos de carreteras a utilizar presuntamente por el tráfico rodado derivado de la actividad proyectada.
  
La alegación nº 1.126, presentada por D. Valentín Cortés Atienza, de Requena, se opone al proyecto por entender que podría ocasionar una grave degradación paisajística por la existencia de zonas de protección paisajística y forestal en la sierra de Martés y en la muela de Albeitar, no existiendo en el término municipal de Cortes de Pallás suelo con calificación urbanística adecuada para albergar un centro de estas características.
  
La alegación nº 1.485, presentada por la Asociación de Vecinos de las Aldeas de Cortes de Pallás se limita a solicitar a la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes que les sean facilitadas copias de una serie de documentos que se especifican, con relación al expediente.
  
La alegación nº 1.486, presentada por D. Fernando Rodrigo Cencillo, secretario de Salud Laboral y Medio Ambiente de la Confederación Sindical de CC.OO. del País Valencià se concreta en los aspectos que se resumen seguidamente: 1) entiende que la actuación proyectada no responde a un interés comunitario, 2) los informes municipales emitidos no justifican la existencia de "interés social", 3) el tratamiento de residuos, entiende, no es un interés comunitario sino un problema de los productores de los mismos, que podrían ubicar las instalaciones proyectadas en multitud de polígonos industriales de la Comunidad Valenciana, en entornos ya degradados ecológicamente, sin tener que recurrir a este entorno rural virgen y alejado de las principales vías de comunicación, y 4) se opone, además, al proyecto en base a las razones expuestas por la Confederación Hidrográfica del Júcar en su informe desfavorable que obra en el expediente.
  
La alegación nº 1.87, presentada también por D. Fernando Rodrigo Cendillo, se concreta sobre los siguientes aspectos: 1) observa una aparente contradicción entre la valoración hidrogeológica contenida en el estudio de impacto ambiental ("la alimentación de este acuífero procede únicamente del agua de lluvia filtrada. En la zona cartografiada no existen manantiales o fuentes principales asociadas a este acuífero) y lo expuesto en el apartado 5 de conclusiones ("esta zona se encuentra en el área de recargo del acuífero kárstico existiendo pequeÑos niveles acuíferos dentro de los materiales cretácicos que son el origen de las fuentes y manantiales kársticos existentes"); 2) las afirmaciones sobre el acuífero del Ave, entiende que estarían en contradicción con lo que se dice en las conclusiones: "al situarse sobre materiales argilíticos y limoníticos se garantiza la impermeabilidad de la zona"; 3) entiende que los valores de permeabilidad obtenidos en la zona no cumplen las previsiones del proyecto de la directiva COM (93)275 relativa al vertido de residuos, que exige valores inferiores a 10-9 m/seg. en un espesor superior a 5 m.; 4) la contaminación "agrícola y salina" detectada en las aguas subterráneas de la zona demuestra su permeabilidad; 5) cuestiona los criterios de elección del emplazamiento, tanto hidrogeológicos como paisajísticos; 6) insiste en el informe desfavorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar; 7) destaca la contaminación del suelo por los lixiviados; 8) el proyecto conlleva un gran movimiento de tierras al tener que excavar la capa superficial de materiales cuaternarios; 9) no se precisa como se va a recuperar las características actuales del paraje una vez implantada la instalación; 10) el estudio, siempre en opinión del alegante, carece de examen de alternativas, así como de informe sobre el grado de aceptación social; y 11) la red viaria resulta inadecuada para el tránsito de vehículos pesados. Por todo ello solicita una declaración de impacto ambiental negativa.
  
La alegación nº 1.488, presentada por D. Miguel Crespo y Ramírez en representación de la Federación Ecologista del País Valencià (FEPAV), se concreta en la inadecuación de la red viaria, en la existencia de vías pecuarias, la inadaptación social con el municipio de los nuevo trabajadores de la planta, la posibilidad de contaminación del acuífero y la ausencia de análisis de alternativas y grado de aceptación social en el estudio tramitado, por lo que solicita una declaración de impacto ambiental negativa.
  
Resultando que, en fecha 18-10-94 se presenta un escrito de alegaciones directamente en la Conselleria de Medio Ambiente, remitido por Matías Riera Villagrasa en representación de Acció Ecologista-Agró, en el que solicita una declaración de impacto ambiental negativa en base a: 1) la repulsa social al proyecto por parte de los habitantes de Cortes de Pallás, aspecto que no recoge el estudio de impacto ambiental, 2) el desconocimiento que se tiene sobre la producción de residuos tóxicos y peligrosos, 3) el efecto negativo sobre la infraestructura viaria, 4) el riesgo de contaminación de acuíferos, por las características del terreno, y 5) por considerar insuficiente el sistema de impermeabilización previsto para el depósito de seguridad.
  
Resultando que, en fecha 30-9-94, se realizó consulta a los siguientes organismos: Servicio Territorial de Medi Ambient, Dirección General de Patrimonio Artístico, Dirección General de Interior (Protección Civil), Servicio Territorial de Industria y Energía, Servicio de Medi Ambient de la Diputación de València,
  
Resultando que, en fecha 14-12-94, se recibe del Servicio de Protección Civil y Coordinación de Comunicaciones (Dirección General de Interior) un informe sobre riesgos que pueden afectar al proyecto de referencia, en el que se concluye que la zona elegida no está sometida a riesgos naturales que puedan afectar al proyecto, si bien matiza que la rambla existente en el área es la de los Gallegos, en su cuenca alta, que no presenta riesgos de inundación y tan solo puede funcionar en momentos de precipitaciones extremas, aunque presente un cauce suficiente. Recomienda el acondicionamiento de la carretera de acceso al centro con el fin de minimizar el riesgo de accidentes,
  
Resultando que, en fecha 14-12-94, se recibe informe del Servicio de Medio Ambiente de la Diputación de València, que hace hincapié en los siguientes apartados:
  
- El beneficio social que supone disponer de la primera planta de estas características en la Comunidad Valenciana.
  
- El estudio geológico e hidrogeológico de la parcela a utilizar y del entorno que certifica la impermeabilidad de la zona y la inexistencia de corrientes de agua.
  
- La no producción de efluentes en el proceso y,
  
- La lejanía a núcleos habitados.
  
No obstante, considera que no se ha tratado adecuadamente el riesgo de incendio, ya que se ha tomado la instalación como un hecho aislado e, independientemente de las medidas tomadas para evitar la propagación de un incendio interior debería considerarse la velocidad de respuesta frente al incendio forestal que se pudiera ocasionar; y viceversa ante el riesgo de que un incendio forestal pudiera alcanzar las instalaciones y los residuos en ellos depositados. En este sentido propone crear una franja perimetral de protección que debería ser posteriormente revegetada en la fase de clausura de las instalaciones.
  
Resultando que, en fecha 24-11-94, se remiten tres informes: arqueológico, etnológico y arquitectónico, remitidos por la Dirección General de Patrimonio Artístico, de los cuales no se desprende la existencia de elementos histórico-culturales conocidos en la zona o que pudieran resultar afectados por el proyecto,
  
Resultando que, en fecha 14-11-94, el promotor de la actividad presenta un informe complementario a la documentación técnica tramitada, que comprende un anexo climatológico y de cálculo de recepción de lixiviados, utilizado para el dimensionamiento de las balsas de lixiviados,
  
Resultando que, en fecha 31-1-95, el Servicio de Residuos y Contaminación de la Conselleria de Medi Ambient da traslado al Servicio de Programación y Evaluación del Impacto Ambiental del acuerdo plenario remitido por el Ayuntamiento de Cortes de Pallás, en el cual, tras una serie de consideraciones sobre la problemática social creada en el municipio decide no aprobar la instalación del proyecto en cuestión hasta la celebración de un referéndum de consulta a todos los vecinos que el Ayuntamiento ya ha solicitado al gobierno central.
  
Considerando que en el expediente de declaración de interés comunitario tramitado por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes figura un informe, de fecha 15-7-94, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de carácter desfavorable a la instalación del citado centro de transferencia y tratamiento de residuos por carecer de estudio hidrogeológico e hidrológico que permitiera evaluar la posible incidencia sobre los acuíferos, si bien también existe un informe posterior (8-11-94) del mismo organismo que modifica el anterior y sí accede a la solicitud de declaración de interés comunitario teniendo en cuenta las siguientes circunstancias:
  
- La remisión posterior al 15 de julio de 1994, de documentación adicional, consistente en el estudio de impacto ambiental, estudio geológico e hidrogeológico, informes complementarios sobre cálculo de recepción de lixiviados y planos del depósito de seguridad y sobre climatología e hidrología superficial.
  
- La red hidrográfica de la zona del emplazamiento del depósito está formada por la Rambla de los Gallegos, sin agua; dicho cauce está alimentado por aguas de lluvia y recogería la escorrentía superficial de la zona que pudiera generarse en periodos de lluvia, según los datos del estudio.
  
- Según la documentación, la zona donde se pretende la instalación es un terreno con recubrimiento coluvial y substrato rocoso terciario, constituido por argilitas, limonitas y areniscas con niveles intercalados conglomeráticos y con una baja permeabilidad según los datos de los ensayos del estudio.
  
- En la documentación presentada, se indica que en el depósito de seguridad se excavará y recompactará un espesor de arcillas mínimo de un metro hasta llegar a una densidad mínima del 95% del ensayo del Proctor modificado y una permeabilidad máxima de 10-10 m/s; se colocará sobre fondo y taludes una lámina impermeabilizante de polietileno de alta densidad, tratada con negro de humo de espesor mínimo de 2 mm, se aislará el depósito del terreno colocando en el fondo del mismo un dren de seguridad, constituido por 0'5 m. de espesor de material drenante, protegido de colmatación con geotextil de 200 g/m2, perimetralmente se colocará una cuneta de drenaje, y asimismo se instalará una red de drenaje de lixiviados.
  
- Se ha presentado un informe complementario justificativo del cálculo, en base a las precipitaciones registradas en 1982 en la zona, de las dos balsas de recogida de lixiviados conectadas entre si, resultando de dimensiones 35x30x3'5m y 50x45x3'5m. Estas balsas estarán impermeabilizadas de las misma forma que el depósito de seguridad.
  
- Según figura en la documentación, perimetralmente al depósito se colocará una cuneta de drenaje para desviar la escorrentía superficial; dado lo limitado de la superficie a drenar, pues la rambla de los Gallego drena la cuenca en su conjunto quedando la zona del depósito hidrológicamente aislada, se considera una sección de cuneta de 0'5 m2
  
  
Considerando que, además de las medidas de impermeabilización proyectadas y referidas en el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, el coeficiente de permeabilidad obtenido sobre el terreno natural en los ensayos realizados oscila en torno a 10-7 y 10-9 m/s, con un espesor de materiales de más de un centenar de metros en la vertical del área de ubicación, lo cual resulta ser una cifra equivalente que supera ampliamente, y del lado de la seguridad, la cifra de 10-9 m/s en 5 m. de espesor propuesta por la Directiva COM (93)275 y sus modificaciones posteriores,
  
Considerando que las razones alegadas en el período de información pública en cuanto al valor social de los terrenos agrícolas, y la innecesariedad de ubicación del centro en la zona en base a que en ella no se generan residuos tóxicos y peligrosos, carecen de peso y fuera de lugar a efectos medioambientales, como también la posible no integración social del nuevo personal que trabajase en el centro proyectado en base a la experiencia aludida con los trabajadores de Iberdrola,
  
Considerando que la situación actual de las vías de comunicación existentes no supone ni debe suponer un impedimento para el tráfico rodado de la zona, ni para limitar el desarrollo de la comarca en cualquiera de sus aspectos básicos, si bien resulta obvio que deberán introducirse sucesivas mejoras en la anchura y composición de los firmes, así como en la seÑalización y seguridad vial, todo lo cual es competencia de otros organismos de la Administración, que actuarán en función de las necesidades y prioridades establecidas en cada momento,
  
Considerando que la ubicación de un depósito de seguridad resulta mucho más propia y aceptable, medioambientalmente hablando, sobre un suelo no urbanizable y no protegido, pero con unas condiciones hidrogeológicas adecuadas, que no en un polígono industrial, ya que no se trata de una actividad productiva sino de un almacenamiento a largo plazo,
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medi Ambient atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental
  
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la instalación del centro de transferencia y tratamiento de residuos promovido por Técnicas de Protección Ambiental, SA en el término municipal de Cortes de Pallás, siempre que se realicen y asuman todas y cada una de las propuestas y medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental y demás documentación técnica tramitada, además de la consideración y asunción de las condiciones siguientes:
  
1. El promotor deberá definir claramente los criterios de ubicación de los diferentes tipos de residuos en el depósito de seguridad, en función de su caracterización y relaciones de compatibilidad y con el fin de evitar posibles riesgos derivados de su contacto o proximidad.
  
2. A lo largo de la vida útil del depósito de seguridad se llevará un exhaustivo control espacial del lugar de ubicación de cada partida de residuos, con referencia a una base topográfica por coordenadas, para lo cual se deberán establecer las estaciones topográficas fijas necesarias.
  
3. La ocupación de vías pecuarias deberá ser solicitada de la forma reglamentaria, en base a la normativa sectorial que gestiona la Dirección Territorial de Medi Ambient.
  
4. Los procesos de tratamiento en la planta, así como los tipos de residuos a tratar deberán ser objeto de una revisión permanente por parte del promotor, directamente o a propuesta de la Conselleria de Medi Ambient, con el fin de ampliar, en la medida de lo posible, y favorecer las posibilidades de valorización de los residuos. Los resultados de este seguimiento y las posibles propuestas de mejora en esta materia deberán ser comunicadas debidamente a la Conselleria de Medi Ambient.
  
5.-Si durante la ejecución de las obras de construcción de las instalaciones proyectadas, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular quedará obligado a poner este hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación.
  
6. Antes de la puesta en funcionamiento de las instalaciones proyectadas, el promotor deberá presentar ante la Conselleria de Medi Ambient un análisis del riesgo de incendio en la zona en relación con la presencia de las mismas, así como las posibles medidas a adoptar.
  
7. Igualmente, deberá presentar el promotor un proyecto de restauración final del área, debidamente valorado, consecuente con la colmatación y sellado del depósito de seguridad, el cual deberá ir adecuadamente enfocado a la recuperación e integración paisajística de toda el área afectada.
  
8. La parte promotora deberá designar y poner en conocimiento de las administraciones competentes un técnico responsable ambiental, el cual estará encargado del desarrollo del programa de vigilancia ambiental y del cumplimiento de todas las medidas aceptadas por la presente Declaración de Impacto Ambiental. Asimismo, deberá ocuparse de la actualización y puesta al día del libro de control de aceptación de residuos e incidencias medioambientales, que deberá estar disponible en todo momento ante cualquier inspección o requerimiento administrativo.
  
9. Cualquier otro condicionamiento de carácter medioambiental que pudiera ser impuesto a través del título de gestor de residuos.
  
10. El cumplimiento de los condicionantes 1,3,6 y 7 de la presente declaración de impacto Ambiental deberá ser previo a la concesión del citado título de gestor de residuos.
  
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.
  
  
Valencia, 4 de julio de 1995.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL
  
  
Visto el expediente 252/94-AIA, referido al estudio de impacto ambiental del proyecto básico "Ordenación de la Red Viaria del Parque Natural de l'Albufera", promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.
  
Resultando que, con fecha de 23 de septiembre de 1994, la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió a la Conselleria de Medi Ambient el proyecto básico del proyecto de Ordenación de la Red Viaria del Parque Natural de L'Albufera, con el fin de que fuera informado por esta Dirección General y se emitiera la declaración de impacto ambiental, haciéndose constar el inicio del trámite de exposición pública del proyecto,
  
Resultando que con fecha de 20 de abril de 1995, la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió a esta Conselleria certificación referente al trámite de información pública del proyecto de referencia,
  
Resultando que el estudio de impacto ambiental del proyecto ha sido expuesto al público, por plazo de un mes, mediante anuncios de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes publicados en el Boletín Oficial del Estado de 23 de septiembre de 1994 y Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 28 de septiembre de 1994. Igualmente, se ha sometido el proyecto a un periodo de consultas institucionales, durante el cual se remitió la documentación del estudio a las siguientes instituciones: Conselleries de Medi Ambient y Cultura; Confederación Hidrográfica del Júcar; Diputación Provincial de València; Ministerio de Obras Públicas, Transportes y Medio Ambiente; Junta del Parque Natural de L'Albufera; ayuntamientos de València, Alfafar, Sollana, Sueca y Cullera, y ayuntamientos pedáneos de Pinedo, el Saler, el Palmar, el Perellonet y el Perelló,
  
Resultando que, según certificación que consta en el expediente, durante el periodo de información pública se han presentado las siguientes alegaciones:
  
a) cincuenta y cinco alegaciones idénticas referidas a la oposición de algunos vecinos del Palmar al trazado de la denominada "solución A" para el nuevo acceso a la citada localidad.
  
b) dos alegaciones de los ayuntamientos de Sueca y Cullera, en las que se sugieren la aceleración de los trabajos previstos y ligeras modificaciones al proyecto.
  
Según el certificado remitido a esta Conselleria, de las alegaciones anteriormente citadas se deduce que los problemas ambientales son mínimos.
  
Resultando que se han mantenido diversas reuniones con representantes de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, con el fin de analizar conjuntamente los contenidos del proyecto. Mediante estas reuniones, la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes informó a esta Dirección General que, a partir de las alegaciones presentadas, la solución de acceso al Palmar había sido modificada por un nuevo trazado totalmente diferente al contemplado en el proyecto; trazado que fue solicitado a la citada Conselleria, con el fin de que fuera valorado adecuadamente,
  
Resultando que, con fecha de 7 de julio de 1995, la Oficina del Plan de Carreteras de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió a esta Dirección General informe sobre la especificación del trazado del nuevo acceso al Palmar,
  
Resultando que, como prevé el artículo 18 del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, se ha efectuado consulta al Consejo Directivo del Parque Natural de L'Albufera, a fin de que comunicara sus observaciones al proyecto,
  
Resultando que el informe emitido al respecto por el director-conservador del Parque Natural puede resumirse en los siguientes apartados:
  
El principal problema en relación con la fluidez del tráfico en la N-332 radica en las travesías de Sollana y Sueca, por lo que -con anterioridad a cualquier tipo de ampliación de la N-332- deberían ejecutarse las variantes o circunvalaciones de las citadas poblaciones, para estudiar después la necesidad de mayores modificaciones en el trazado actual. En cualquier caso, si el desdoblamiento fuera inevitable debería ampliarse la calzada hacia el este (entre la vía del ferrocarril y la traza actual) y en ningún caso hacia los arrozales del oeste.
  
El desdoblamiento de la N-332 supondría el aterramiento de unas 50 Ha de arrozal, lo que se opone directamente con uno de los objetivos básicos del Plan Especial de Protección del Parque Natural de l'Albufera.
  
El impacto del resto de actuaciones programadas no presenta aspectos relevantes, aunque las medidas correctoras concretas se propondrán cuando se aborden los diferentes proyectos concretos.
  
Considerando que las actuaciones de infraestructura han representado y representan uno de los principales conflictos que afectan al Parque Natural. La existencia de la carretera VP-1041, de Natzaret a Oliva -elemento de ruptura entre la Devesa, de una parte, y el lago y el arrozal, por otra- con la problemática asociada al aumento de accesibilidad y a la afluencia masiva de vehículos, sobre todo en la época estival, representa un problema muy importante para la preservación efectiva de las características ecológicas del parque. Esta problemática es recogida por el Plan Especial de Protección del Parque Natural de L'Albufera, el cual propugna como objetivo de ordenación el desarrollo de una alternativa viaria que elimine los impactos negativos provocados. Igualmente, y en relación con la ordenación del litoral, el Plan Especial propone el desarrollo de una propuesta viaria que permita una óptima comunicación interna y dote de accesibilidad externa al área, en especial tendiendo a una estructura viaria que facilite la mayor accesibilidad a las zonas que se destinen a un uso turístico intensivo. Los planteamientos anteriormente descritos se plasman en el Plan Especial en una propuesta de red viaria que constituye el subprograma de actuaciones infrastructurales en la red viaria (II.2).
  
Considerando que el proyecto examinado tiene como objectivo desarrollar el Plan Especial de L'Albufera por lo que respecta al planeamiento viario, planteando condiciones técnicas que faciliten a los organismos afectados criterios uniformes. Como estrategia general, el proyecto de ordenación plantea los siguientes puntos:
  
a) Potenciar el itinerario alternativo a través de la N-332.
  
b) Simultáneamente, reducir la velocidad en los tramos más críticos de la VP-1041 y posibilitar la progresiva reducción del tráfico.
  
c) En compensación, mejorar el acceso a las zonas menos sensibles.
  
d) Potenciar medios de transporte alternativos al uso del automóvil.
  
Considerando que, a fin de dar cumplimiento a los objetivos anteriormente citados, el proyecto de ordenación analizado incorpora las siguientes actuaciones concretas (se indica, en su caso, su previsión en el Plan Especial del Parque Natural de l'Albufera):
  
1. Autopista V-15:
  
1.a. Creación de un enlace con la VP-1041 en el punto kilométrico 5,2 para mejorar el acceso a la zona de Pinedo, incluyendo una glorieta en la intersección entre el ramal de salida de la autopista y la VP-1041. previsto en el Plan Especial (A.I.V.8).
  
1.b. Construcción de un ramal directo que permita el movimiento VP-1041-València, a la altura del paso elevado que conduce a la playa, inmediatamente al norte del Saler.
  
1.c. Transformar el enlace final de la V-15 con la VP-1041, al sur del Saler, en una glorieta, y construcción de un tramo de variante que enlace esta con la carretera de Alfafar (VP-1045); desmantelamiento del tramo final del trazado actual de esta.
  
2. Carretera VP-1041
  
2.1. Tramo Natzaret-Pinedo (no incluido en el Parque Natural):
  
2.1.a. Modificación de la rotonda de conexión con el Camí de les Moreres y mejora de las intersecciones con la carretera de la Punta y ramales de salida y entrada de la V-15.
  
2.2. Tramo Pinedo-el Saler (previsto en el Plan Especial, A.I.V.9)
  
2.2.a. Mejora del firme en todo el tramo.
  
2.2.b. Mejora del enlace con la V-30, Camí del Tremolar y Paseo Marítimo.
  
2.2.c. Adecuación del Camí de Muntanyars entre el nuevo cauce del Túria y la Casa Negra.
  
2.2.d. Construcción de una conexión entre la VP-1041 y el Camí de Muntanyars, con sendas glorietas de enlace, al sur de Pinedo.
  
2.2.e. Construcción de una conexión entre la VP-1041 y el Camí de Muntanyars desde la glorieta de enlace prevista en la actuación 1.a.
  
2.2.f. Construcción de tres glorietas de acceso a la playa, aproximadamente a la altura del circuito de karts, antigua escuela de estibadores y La Creu.
  
2.2.g. Adecuación del subtramo del Saler como bulevar, con mediana central y construcción de glorietas.
  
2.3. Tramo el Saler-el Perellonet
  
2.3.a. Limitación de la velocidad a 80 o 60 km./h, según subtramos, con seÑalización exhaustiva complementaria.
  
2.3.b. Reducción de la sección tipo a favor de la circulación ciclista y peatonal, con seÑalización de arcenes, a partir del punto kilométrico 10,6.
  
2.3.c. Construcción de glorietas para mejorar accesos y reducir la velocidad.
  
2.3.d. Construcción de un nuevo aparcamiento frente a la intersección de Les Gavines, y supresión del mirador y embarcadero de la Gola del Pujol.
  
2.4. Tramo el Perellonet-el Perelló
  
2.4.a. Intercalación de glorietas en todo el tramo para mejorar las conexiones y reducir la velocidad de circulación.
  
2.5. Tramo el Perelló-Les Palmeres (previsto en el Plan Especial, A.I.V.2 i A.I.V.3)
  
2.5.a. Intercalación de glorietas en los primeros 600 m, correspondientes a zona urbana o semiurbana.
  
2.5.b. Entre el subtramo anterior y la conexión con la VV-1043, mejora del trazado con aumento del radio de las curvas y supresión de algunos puntos especialmente peligrosos. Adecuación de glorietas para los enlaces transversales.
  
2.5.c. Adecuación de la glorieta de conexión entre la VP-1041 y la VV-1043.
  
2.6. Acceso al Palmar (previsto en el Plan Especial, A.I.V.1)
  
2.6.a. Construcción de un nuevo acceso al Palmar desde la VP-1041, incluyendo dos glorietas de enlace y construcción y/o mejora de puentes sobre la Sequiota.
  
2.7. Tramo Les Palmeres-Cullera
  
2.7.a. Conservación y seguridad vial en el subtramo Les Palmeres-Mareny de Barraquetes.
  
2.7.b. Ampliación de arcenes a 1,5 m y mejora de intersecciones -incluyendo glorietas- en el subtramo Mareny de Barraquetes-Mareny de Sant Llorenç.
  
2.7.c. Construcción de una semirronda al nordeste del Mareny de Sant Llorenç.
  
2.7.d. Conservación y seguridad vial y acondicionamiento de intersecciones en los subtramos Mareny de Sant Llorenç-conexión con la VV-1042 y conexión con la VV-1042 y punto kilométrico 32,3 (punto de entronque de la actuación 2.7.e).
  
2.7.e. Construcción de la variante de Sant Llorenç, conexión directa entre la carretera VV-1042 (punto kilométrico 1,2), que da servicio al Faro de Cullera, y la VP-1041 (punto kilométrico 32,3) hasta la zona de la estación de Cullera. Construcción de sendas glorietas de conexión.
  
2.7.f. Adecuación de la conexión entre la VP-1041 (subtramo punto kilométrico 32,3-Cullera) y la N-332, incluyendo la biela de conexión con el paso superior del ferrocarril junto a la estación de Cullera.
  
3. Carretera N-332
  
3.a. Construcción de la variante de Sollana, para enlazar directamente la N-332 con la autopista A-7 (Previsto en el Plan Especial, A.I.V.7)
  
3.b. Construcción de la variante oeste de Sueca de la carretera N-332. Previsto en el Plan Especial (A.I.V.6)
  
3.c. Desdoblamiento entre Sollana y Sueca. Previsto en el Plan Especial (A.I.V.6).
  
4. Variante norte de Sueca: construcción de una variante que canalice el tráfico entre la VV-1043 y la N-332 que evite la travesía de Sueca. Previsto en el Plan Especial (A.I.V.5).
  
5. Carretera VV-1043
  
5.a. Duplicación de calzada de la carretera VV-1043, con mejora de curvas y control de accesos, en especial por lo que respecta al enlace -a eliminar- con el Camí del Mareny.
  
5.b. Construcción de una variante al oeste del Mareny de Barraquetes entre la VV-1043 y la VP-1041, con tres glorietas de enlace.
  
6. Carretera VV-1042
  
6.a. Conservación y seguridad vial en el tramo comprendido entre el origen y el punto kilométrico 1,2 (enlace con la variante de Sant Llorenç).
  
6.b. Adecuación y mejora de trazado, firme y sección entre la conexión con la variante de Sant Llorenç y el Faro.
  
Considerando que el proyecto examinado contempla, como actuación complementaria, la adecuación de vías ciclistas en el ámbito del Parque Natural. En concreto, el proyecto plantea la habilitación de dos itinerarios formados por vías ciclistas segregadas del tráfico motorizado (València-Perellonet y Natzaret-Pinedo) y un itinerario integrado (Sueca-Les Palmeres),
  
Considerando que, como indica el propio documento del Plan de Ordenación de la red viaria, la titularidad de las vías afectadas por este plan, y en consecuencia la competencia de las actuaciones a realizar, corresponde a diversas instituciones, lo que introduce un factor de distorsión importante, en especial por lo que respecta a las actuaciones a desarrollar por parte del Ministerio de Obras Públicas, Transportes y Medio Ambiente. La titularidad de las diversas actuaciones, siguiendo la numeración anteriormente utilizada, es la siguiente:
  
\* Ministerio de Obras Públicas, Transportes y Medio Ambiente: 3.
  
\* Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes: 1, 2.3, 2.4, 2.5, 4, 5.
  
\* Diputación Provincial de València: 2.1, 2.2, 2.7, 6.
  
\* Ayuntamiento de València: 2.6.
  
Como se ha puesto de manifiesto en otros proyectos analizados por esta Conselleria, este hecho es especialmente relevante a efectos de impacto ambiental atendiendo a las diferencias que existen al respecto entre la legislación de impacto ambiental estatal y valenciana, sin entrar a valorar la diferente competencia para la emisión de la preceptiva declaración de impacto ambiental según se trate de proyectos a ejecutar por el MOPTMA o por otras instituciones autonómicas o locales.
  
Considerando que en el proyecto de variante de Sueca de la N-332 confluyen una serie de cuestiones que la hacen especialmente relevante a los efectos de los objetivos previstos en el proyecto examinado. La ejecución de la variante representa un punto clave para la efectividad de la estrategia adoptada en el documento examinado, en tanto que la travesía de Sueca representa actualmente un punto negro en el trayecto de la N-332 que es necesario eliminar para hacer atractivo el itinerario alternativo por esta vía frente al trayecto por la VP-1041. A pesar de ello, y teniendo en cuenta que la procedencia del tráfico que habría de utilizar esta vía, a los efectos del proyecto de ordenación, proviene mayoritariamente de Cullera, la validez de esta solución está condicionada al trazado que se adopte en el proyecto definitivo. En este sentido, el Ministerio de Obras Públicas, Transportes y Medio Ambiente se inclina por una alternativa que, después de cruzar el Júcar al noroeste de Sueca, se alejaría de Cullera en dirección a Favareta, frente a la alternativa inicialmente analizada que consistiría en ceÑir la variante al espacio comprendido entre el casco urbano de Sueca y el cauce del Júcar. Desde el punto de vista de la estrategia adoptada por el Plan Especial, la primera de las alternativas mencionadas dificultaría la consecución de los objetivos marcados, y en caso de ejecutarse requeriría probablemente la construcción de una ronda este de Sueca que diera servicio al tráfico procedente de Cullera, con los efectos indeseables derivados de la acumulación de infraestructuras que ello comportaría. Otro aspecto a considerar es refiere al riesgo de inundación asociado a avenidas extraordinarias del río Júcar (en especial respecto a municipios situados al oeste, como Riola o Polinyà de Xúquer), al tiempo que la proximidad de este río condiciona de manera importante las posibles alternativas para el trazado,
  
Considerando que la propuesta de desdoblamiento de la N-332 entre Sueca y Sollana, a ejecutar por el Ministerio de Obras Públicas, Transportes y Medio Ambiente, a pesar de estar prevista en principio en el Plan Especial del Parque Natural, representa una actuación con un impacto ambiental previsible muy elevado, ya que afectaría a una superficie relativamente elevada de arrozal incluido en el Parque. Por esta razón es necesario establecer medidas correctoras específicas, además de condicionar su ejecución a la entrada en funcionamiento de las variantes de Sueca y Sollana,
  
Considerando que la carretera denominada en el proyecto variante de Sant Llorenç (2.7.e), promovida por la Diputación Provincial de València como acceso norte a Cullera, ha sido objeto de declaración de impacto ambiental favorable dictada el 28 de junio de 1995, siempre que se adopten de manera previa diversas medidas correctoras,
  
Considerando que parte de les actuaciones previstas afectan a áreas clasificadas según el Plan Especial del Parque Natural de L'Albufera como protección especial integral y protección especial ecológica. Partiendo de la necesidad de compatibilizar la mejora de las condiciones de acceso al parque con la necesaria preservación de los valores que motivan su protección, no puede olvidarse el carácter excepcional del área afectada, por lo que resulta especialmente necesario que los proyectos concretos que desarrollen este plan cuenten con un cuidadoso análisis de impacto ambiental, al cual se deberán incorporar en su caso medidas correctoras concretas y muy específicas,
  
Considerando que, según determina el artículo 14 de la Normativa del Plan Especial del Parque Natural de L'Albufera, la realización de proyectos de nueva planta o ampliación de infraestructuras, entre las que se citan carreteras y caminos, deberán acompaÑarse del correspondiente estudio de impacto ambiental. A su vez, y según el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989. de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, se somete al trámite de estimación de impacto ambiental los proyectos de infraestructura que desarrollen planes globales que hayan sido objeto de declaración de impacto ambiental positiva,
  
Considerando que el proyecto de regeneración y adecuación de las playas de Pinedo y el Saler prevé una serie de actuaciones en materia de vías de comunicación -especialmente respecto a los accesos a la playa y aparcamientos- que, según la información de que dispone esta Conselleria, no siempre corresponden a lo previsto en el proyecto examinado, por lo que algunas de las actuaciones previstas en éste pueden sufrir variaciones substanciales,
  
Considerando que en un caso como el presente resulta especialmente obligada una adecuada programación y secuenciación de las actuaciones, ya que la efectividad (e incluso la necesidad real) de realizar algunas de las obras previstas está condicionada a la realización de otras previas. Teniendo en cuenta el necesario margen de incertidumbre que se debe adoptar para planes como el analizado, puede darse el caso que la estrategia escogido no tuviera los efectos deseados, con lo que de ejecutarse prematuramente algunas de las actuaciones, podría provocarse que se multiplicaran las infraestructuras sin que se obtuvieran los resultados previstos y, por tanto, que se aumentara el impacto sobre el Parque Natural,
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, con carácter previo a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva del mencionado proyecto, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes del Reglamento,
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, y la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y demás disposiciones que le son de aplicación,
  
Considerando que el artículo 5 de la Ley 2/1989 establece que corresponde al órgano ambiental, la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental y consiguiente estimación.
  
Por todo ello, haciendo uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental
  
  
Primero
  
Estimar aceptable, únicamente a los efectos ambientales, el proyecto básico "Ordenación de la red Vvaria del Parque Natural de L'Albufera", promovido por la Conselleria de Obres Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana, con las medidas correctoras que se indican a continuación en la presente declaración de impacto ambiental, además de las previstas en el estudio de impacto ambiental del proyecto, en tanto que no entren en contradicción con aquellas:
  
1. De acuerdo con lo que dispone el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, se someterá al trámite de estimación de impacto ambiental los proyectos específicos que se redacten para desarrollar el presente Plan de ordenación.
  
2. Por lo que respecta a las actuaciones a ejecutar por el Ministerio de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes -variante de Sueca (3.b) y desdoblamiento de la carretera N-332, entre Sueca y Sollana (3.c)-, la Generalitat Valenciana propondrá que sean objeto de una declaración de impacto ambiental específica. El estudio de impacto ambiental que se redacte para estas actuaciones deberá justificar la adaptación de las mismas a los objetivos del presente plan, y este aspecto deberá ser contemplado en la valoración de las diferentes alternativas que se propongan.
  
3. De acuerdo con lo indicado en el proyecto y en la presente declaración de impacto ambiental, se deberá adoptar la siguiente secuenciación de actuaciones:
  
\* Atendiendo a la inmediata entrada en funcionamiento de la variante de Sollana (3.a), se considera actuación prioritaria la ejecución de la variante oeste de Sueca de la N-332 (3.b).
  
\* La ejecución del nuevo acceso a Cullera (2.7.e), promovido por la Diputación Provincial de València, así como sus actuaciones complementarias (2.7.b y 2.7.f) quedaran condicionadas a la entrada en funcionamiento de la variante de Sueca. En ningún caso podran iniciarse las obras de estos proyectos antes que se haya aprobado, por parte del Ministerio de Obras Públicas, Transportes y Medio Ambiente, el trazado definitivo de la citada variante.
  
\* Una vez hayan entrado en servicio las actuaciones citadas en los puntos anteriores, se realizará un estudio específico respecto a la necesidad de desdoblamiento de la N-332, entre Sueca y Sollana (3.c).
  
\* El resto de actuaciones previstas en el proyecto pueden realizarse simultáneamente con las anteriores, teniendo en cuenta la necesidad de evitar disfunciones en la distribución del tráfico, así como de no crear hábitos en el tráfico que dificulten el cumplimiento de los objetivos del proyecto. Se exceptúan de este punto el desdoblamiento de la carretera VV-1043 (5a y 5b) y la variante norte de Sueca (4), los cuales deberán ser objeto de valoración específica una vez completado el resto de actuaciones previstas en el Plan.
  
4. Sin menoscabo de lo especificado en los puntos anteriores, el Ministerio de Obras Públicas, Transportes y Medio Ambiente deberá tener en cuenta los siguientes condicionantes:
  
\* Respecto a la variante de Sueca: la alternativa por la cual se opte para esta variante deberá facilitar la conexión para el tráfico procedente de Cullera, a los efectos de dar cumplimiento a los objetivos previstos en el presente plan. En consecuencia, no se considera apropiada la propuesta de alternativa que consiste en alejar la variante de Sueca hacia el oeste para aproximarla a Favareta, ya que con esta propuesta se impediría la viabilidad de la actuación prevista en el proyecto examinado, además de afectar a una amplia superficie de arrozal que, a pesar de no encontrarse incluido en el Parque Natural de l'Albufera, tiene un elevado valor ecológico y agrícola.
  
\* Respecto al desdoblamiento de la N-332: en el caso que este desdoblamiento resultara inevitable, el proyecto que se redacte tendrá en cuenta los siguientes condicionantes:
  
- El trazado actual de la carretera deberá ser aprovechado como uno de los carriles de la traza.
  
- La ampliación deberá realizarse en cualquier caso hacia el este, entre la vía del ferrocarril y la actual carretera, de manera que se concentren las actuaciones infrastructurales en una franja más estrecha y se afecte a una superficie de arrozal de menor calidad ambiental.
  
- En cualquier caso, atendiendo a consideraciones derivadas del carácter inundable de la zona y al impacto paisajístico que se produciría, la nueva traza habría de situarse en la rasante del terreno, evitándose el trazado en terraplén.
  
5. Con carácter general, y sin perjuicio de lo que seÑala la legislación vigente sobre el contenido de los estudios de impacto ambiental, los citados estudios que se redacten para cada una de las actuaciones contempladas en el documento, con independencia de la titularidad de las mismas, deberán incorporar las siguientes consideraciones y medidas correctoras:
  
\* Los materiales de relleno que fueran necesarios para la ejecución de los proyectos, y que no provinieran de las excavaciones de las propias obras, se obtendrán de canteras existentes y legalmente autorizadas, cuyo listado se incorporará en su caso al estudio de impacto ambiental. En ningún caso se permitirá la obtención de materiales de préstamo en otras áreas, sea cual sea el volumen necesario, si éstas no tienen la consideración de canteras legales en explotación. Si por cualquier causa fuera inevitable la apertura de nuevas canteras o la explotación de canteras actualmente abandonadas, éstas deberán contar con los preceptivos permisos legales para su explotación y restauración, incluyendo la declaración de impacto ambiental favorable emitida por esta Conselleria.
  
\* Igualmente, los materiales inertes derivados de las obras que no sean reutilizados en las mismas deberán ser depositados en vertederos de residuos inertes debidamente identificados y legalizados. En el caso que sea necesario habilitar un vertedero para esta finalidad, se deberá someter el mismo al procedimiento de estimación de impacto ambiental.
  
\* Las instalaciones auxiliares necesarias para la ejecución de las obras se situarán, siempre que sea posible, en terrenos de cultivo o desprovistos de vegetación natural. Así mismo, se evitará la ubicación de estas instalaciones junto al cauce ríos, barrancos y acequias, a fin de evitar vertidos accidentales de sustancias contaminantes. La ubicación de estas instalaciones, así como de los caminos y accesos auxiliares que fuera necesario ejecutar, deberá ser objeto de valoración pormenorizada en el correspondiente estudio de impacto ambiental.
  
\* Sin menoscabo de lo que determine la legislación sectorial al respecto, la restitución de los servicios afectados por las obras de la actuación de que se trate deberá tener en cuenta la eventual existencia de vías pecuarias. La reposición de estas vías deberá considerar el mantenimiento de sus características legales, y garantizar la funcionalidad de las mismas a todos los efectos.
  
\* A fin de evitar al máximo las molestias sobre la fauna, los proyectos constructivos establecerán en su caso las limitaciones temporales necesarias a la ejecución de las obras en zonas consideradas como especialmente sensibles al respecto.
  
\* Todas las obras de fábrica que crucen la traza de las carreteras deberán ser consideradas como puntos de paso para la fauna, por lo que se evitarán los obstáculos y se procederá a la limpieza y revegetación de los alrededores de las mismas.
  
\* Los proyectos específicos que se redacten para dar cumplimiento al presente plan deberán minimizar la afección sobre los arrozales y les áreas arboladas de la Devesa, optándose en su caso por la alternativa que menor impacto produzca sobre estos ecosistemas.
  
\* Respecto al patrimonio arqueológico, y sin perjuicio de la necesidad de valorar la incidencia sobre el mismo en el estudio de impacto ambiental, durante la ejecución de las obras se deberá realizar un seguimiento exhaustivo al respecto. El eventual hallazgo de restos será comunicado a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, de acuerdo con la Ley 16/1985, del Patrimonio Histórico EspaÑol.
  
\* El estudio de impacto ambiental deberá incluir en su caso el proyecto de restauración de los terrenos afectados por la actuación de que se trate, debidamente presupuestado. Este proyecto deberá incluirse en el pliego de prescripciones técnicas particulares del proyecto.
  
\* En los documentos contractuales del proyecto deberá figurar la obligatoriedad, por parte de la empresa adjudicataria de las obras de construcción, del cumplimiento de las medidas correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental, así como el cumplimiento de las medidas previstas en el programa de vigilancia ambiental y aquellas derivadas de la declaración o estimación de impacto ambiental de que es trate.
  
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no se podrá interponer recurso de ningún tipo; lo que no es inconveniente para que puedan utilizar todos los medios que estimen oportunos para defender su derecho.
  
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana esta declaración de impacto ambiental.
  
  
València, 12 de julio de 1995.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL
  
  
Visto el expediente 264/94-AIA, sobre el Plan Parcial "Area Industrial Almussafes", promovido por la Conselleria de Industria, Comercio y Turismo a través de la empresa pública SEPIVA,
  
Resultando que, con fecha 11 de octubre de 1994, el SEPIVA remitió a la Conselleria de Medi Ambient el estudio de impacto ambiental del proyecto de actuación urbanística, a fin de que se procediera a su análisis previo a la tramitación del proyecto y se emitiera informe sobre la adecuación y los contenidos del citado documento,
  
Resultando que, con fecha 10 de enero de 1995, se comunicó al promotor los aspectos que, a juicio de esta dirección general, tendrían que ser completados en el documento examinado. Entre estos aspectos se menciona la necesidad de efectuar un análisis de opciones para la ubicación del parque industrial proyectado, así como de incorporar a los factores del medio susceptibles de ser impactados el patrimonio arqueológico y etnológico. Igualmente, se apunta la necesidad de concretar las medidas correctoras que se proponen, en especial en cuanto a la emisión de contaminantes,
  
Resultando que, con fecha 20 de marzo de 1995, el SEPIVA presentó ante esta Conselleria el proyecto urbanístico de la actuación y el estudio de impacto ambiental, indicando el posterior cumplimiento del trámite de exposición pública del expediente,
  
Resultando que se han mantenido varias reuniones entre técnicos del SEPIVA y de esta dirección general, a fin de analizar desde el punto de vista ambiental las características del proyecto y los contenidos de su estudio de impacto ambiental,
  
Resultando que, tal y como prevé el artículo 18 del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, se ha consultado a los Servicios Técnicos del Parque Natural de la Albufera, con el fin de que informasen sobre los contenidos del proyecto. El informe remitido al respecto puede resumirse en los siguientes puntos:
  
La zona prevista para la actuación se encuentra fuera de los límites del parque natural, pero afecta al área de actuación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica, aprobado por el Decreto 96/1995, de 16 de mayo, siendo especialmente relevante todo lo relativo al saneamiento y depuración de las aguas residuales. El proyecto prevé dirigir las aguas residuales producidas hasta la red de alcantarillado de Almussafes, des de donde se conducirán a la EDAR mancomunada que se construirá en el futuro. Mientras tanto, se propone la instalación de un sistema de pretratamiento prefabricado con anterioridad a dirigir las aguas a la red de Almussafes y a la Albufera. En consecuencia, se considera que la aprobación del proyecto tendría que supeditarse a la existencia previa de la citada EDAR de Almussafes, que tendrá que contar con tratamiento terciario al ser considerada la Albufera "zona sensible" en los términos de la Directiva 91/271/CE. Por otra parte, el pretratamiento previsto en origen tendría que mantenerse después de la conexión a la EDAR de Almussafes, y no plantearse como una medida provisional. Sería recomendable tipificar genéricamente el tipo de empresas cuya ubicación sería autorizable en el parque industrial, de modo que se permitan aquellas actividades no generadoras de residuos.
  
Finalmente, ni en el proyecto ni en el estudio de impacto se hace ninguna previsión respecto al volumen de vertidos previsto, por lo que no es posible comprobar si la capacidad prevista para la EDAR de Almussafes será o no suficiente. En el caso probable de que no lo fuera, sería preciso que el parque industrial dispusiera de un sistema completo de depuración propio, como la factoría Ford-EspaÑa.
  
Resultando que, con fecha 12 de junio de 1995, el SEPIVA comunicó a esta Conselleria el sometimiento al trámite de exposición pública del Plan Parcial "Area Industrial de Almussafes", incluyendo el estudio de impacto ambiental, programa de actuación integrada y proyecto de urbanización del plan parcial, a los efectos previstos en el artículo 42 de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística. Igualmente, se presenta un ejemplar, debidamente diligenciado, de los citados documentos, a fin de que se emita la correspondiente declaración de impacto ambiental,
  
Resultando que, con fecha 29 de junio de 1995, la Conselleria de Industria, Comercio y Turismo remitió el resultado de la exposición pública del expediente,
  
Resultando que el estudio de impacto ambiental, incluido en el expediente urbanístico de referencia, ha sido expuesto al público mediante anuncios de la Conselleria de Industria, Comercio y Turismo publicados en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de 18 de mayo de 1995 y diario "Levante" de 19 de mayo de 1995,
  
Resultando que, durante el periodo de información pública se han presentado un total de cinco alegaciones y un dictamen del Ayuntamiento de Almussafes. Según el certificado que consta en el expediente, ninguna de las alegaciones presentadas hace referencia a aspectos ambientales; aun así, y por lo que respecta a la depuración de aguas residuales, el aludido dictamen del Ayuntamiento de Almussafes apunta que tendría que establecerse la garantía de la alternativa de tratamiento en el caso de que antes de la puesta en marcha de las industrias no se hubiera ejecutado la EDAR mancomunada de Almussafes,
  
Resultando que, con fecha 14 de julio de 1995, el SEPIVA remitió a esta Conselleria un informe a las alegaciones recibidas sobre el proyecto. El citado informe hace referencia, entre otros aspectos, a la depuración de aguas residuales a la que se refería el dictamen emitido por el Ayuntamiento de Almussafes, en los siguientes términos: el proyecto prevé ejecutar una red de saneamiento separativa, con una estación de bombeo de las aguas residuales a la red de saneamiento de Almussafes, y previamente a esta conexión se ha previsto una depuradora mediante pozos biológicos clarificadores para una población equivalente de 300 habitantes. Esta depuradora se construye provisionalmente, atendiendo a que las previsiones apuntan a que, cuando las industrias instaladas comiencen a funcionar, la EDAR de Almussafes estará finalizada; además, siempre puede ampliarse la capacidad de los pozos clarificadores. En cualquier caso, las ordenanzas determinan unos parámetros límite para los vertidos, así como el volumen de estos, que se cifran en 1.692 m3/día cuando se haya consolidado el área industrial.
  
Considerando que el proyecto examinado tiene como objeto el desarrollo de un área industrial en el término municipal de Almussafes, de acuerdo con los términos derivados del convenio firmado el 28 de mayo de 1993 entre el Ayuntamiento de Almussafes y la Generalitat Valenciana. La superficie afectada corresponde al área de reserva de suelo para la constitución de patrimonio público de suelo, cuya delimitación fue aprobada definitivamente por Resolución del Conseller de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes el 26 de enero de 1995. La actuación se proyecta sobre una superficie de 66,03 Ha clasificadas según el vigente Plan General de Ordenación Urbana de Almussafes como suelo no urbanizable común. Los objetivos del proyecto son clasificar el suelo objeto de la actuación como suelo urbanizable, de acuerdo con lo previsto en el artículo 54 de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística, así como ordenar el sector afectado estructuralmente y pormenorizadamente,
  
Considerando que el estudio de impacto ambiental analiza, de modo en general correcto, los efectos ambientales de la actuación proyectada, teniendo en cuenta el necesario grado de indefinición que se deriva del desconocimiento actual de las actividades industriales que se ubicarán en la zona. El citado estudio incorpora una propuesta de medidas correctoras de carácter general, aunque estas medidas son complementadas en el título sexto (Normas de Protección y Medio Ambiente) de las normas urbanísticas del Plan Parcial, en especial por lo que respecta a emisiones gaseosas y vertidos de aguas residuales. A pesar de todo lo citado, hay aspectos relacionados con estos apartados que no quedan suficientemente aclarados, a parte de aparecer diversas discrepancias entre las determinaciones del Plan Parcial y el estudio de impacto ambiental, como en el caso de los niveles máximos exigibles a los vertidos de aguas residuales,
  
Considerando que, tal y como justifica el estudio de opciones del proyecto examinado, la ubicación de la actuación prevista está condicionada sobre todo por su proximidad a la factoría de Ford EspaÑa, puesto que se prevé el desarrollo de un parque de proveedores donde se almacenarán y montarán piezas y accesorios para coches, aunque también se realizarán tareas de fabricación y producción de diferentes tipos,
  
Considerando que, como indica el informe emitido al respecto por los Servicios Técnicos del Parque Natural de la Albufera, la zona prevista para la actuación afecta al área de actuación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera, aprobado por el Decreto 96/1995, de 16 de mayo. Como seÑala el citado Plan, los aspectos relativos al saneamiento y depuración de las aguas residuales resultan de especial relevancia atendiendo a la problemática ambiental actual del área, por lo que resulta imprescindible la adopción de medidas muy estrictas al respecto,
  
Considerando que el Plan Director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana prevé para el municipio de Almussafes, integrado junto con Alginet, Benifaió y Sollana en el sistema denominado "Albufera Sur", la construcción de una estación depuradora mancomunada con capacidad para tratar 2,6 Hm3 anuales, actualmente en fase de proyecto. A pesar de ello, puestos en contacto con la Confederación Hidrográfica del Júcar, como organismo responsable de la actuación, ésta comunica que la capacidad de la citada depuradora será suficiente para tratar los efluentes que produzca el polígono industrial, al haberse contemplado en el proyecto el incremento derivado de la entrada en funcionamiento del mencionado polígono,
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos de cambio de las determinaciones del planeamiento contemplados en el artículo 54 de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística,
  
Considerando que el artículo 28.1 de la Ley 6/1994 determina la necesidad de incorporar estudio de impacto ambiental a los planes y sus modificaciones que reclasifiquen suelo no urbanizable. Igualmente, el artículo 43.1 establece que la reclasificación de suelo no urbanizable exige un estudio y una declaración de impacto ambiental, que haga el órgano competente según la legislación aplicable,
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medi Ambient atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la Declaración de Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental
  
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Plan Parcial "Area Industrial Almussafes", promovido por la Conselleria de Industria, Comercio y Turismo a través de la empresa pública SEPIVA, previo cumplimiento de las medidas correctoras que se seÑalan a continuación, además de las incluidas en el estudio de impacto ambiental del proyecto, en tanto que no entren en contradicción con aquéllas:
  
\* Los conductos de desagüe de cada una de las industrias tendrán que incorporar una arqueta de registro de fácil acceso, condicionada para medir los caudales que circulen, así como para la extracción de muestras.
  
\* Los límites máximos permisibles para el vertido de aguas residuales a la red de alcantarillado tendrán que ajustarse a los valores previstos en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red de Alcantarillado, confeccionado por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias, a menos que el organismo de cuenca responsable establezca otros límites en razón de las características de la estación depuradora proyectada.
  
\* El pretratamiento previsto en origen para las aguas residuales producidas en el polígono, y que consiste, según un informe emitido por el SEPIVA, en pozos clarificadores, tendrá que mantenerse después de la conexión a la EDAR de Almussafes, para lo cual se tendrá que efectuar reserva de suelo en el Plan Parcial.
  
\* En cualquier caso, si las características fisicoquímicas de las aguas residuales producidas requirieran la depuración previa al tratamiento en la depuradora, o la entrada en funcionamiento de las industrias que se ubiquen en el polígono se produjera antes de la finalización de la estación depuradora mancomunada prevista, se exigirá a las industrias que se ubiquen la depuración previa de las aguas producidas hasta niveles admisibles para su tratamiento y vertido. El sistema de depuración previa (individual o conjunta) que se adopte estará en función de las características de las aguas producidas y de las especificaciones de la depuradora mancomunada respecto a los parámetros exigibles a las aguas que hay que tratar.
  
\* De modo previo a su vertido a acequias o cauces públicos, la red de recogida de aguas pluviales prevista en el proyecto tendrá que incorporar la instalación de cámaras de recogida de grasas, de manera que se garantice la separación y posterior recogida de grasas e hidrocarburos.
  
\* Los edificios destinados en más del 10% de su superficie edificable al uso de oficina, comercial, industrial, taller o almacén, contarán con servicios que permitan la recogida de los diferentes tipos de residuos que se generen. Estos servicios consistirán en contenedores o depósitos, dotados con las medidas necesarias para evitar contaminaciones, emanaciones, accidentes y molestias. No se permitirá el almacenamiento de residuos a cielo abierto sin la adopción de las medidas necesarias para evitar cualquier riesgo de contaminación. En cualquier caso, y sin menoscabo de la legislación sectorial aplicable, el organismo responsable de la gestión del polígono tendrá que de redactar, a partir de la entrada en funcionamiento de aquél, un programa de gestión integral de residuos (asimilables a urbanos, tóxicos y peligrosos), en el que se detallen las previsiones de producción y tipos de los mismos y el destino y tratamiento exigibles, según sus características físico-químicas, a cada una de las industrias productoras que se ubiquen.
  
\* Por lo que respecta a los residuos sólidos asimilables a urbanos, en los viales del polígono se reservará suelo para la instalación de contenedores que puedan permitir la recogida selectiva al menos de tres tipos de residuos.
  
\* De acuerdo con lo que prevé la legislación en la materia, tendrán que cumplirse las determinaciones del Plan de Ordenación de Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera, aprobado por el Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno Valenciano, en especial respecto a los apartados 5.1 (Uso y Gestión del Agua), 5.4 (Calidad y depuración de aguas residuales) y 7.2 (Actividades industriales).
  
\* El organismo encargado de la gestión del parque industrial tendrá que presentar, con una periodicidad anual y ante la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el que se dará cuenta del cumplimiento del programa de vigilancia descrito en el apartado 7 del estudio de impacto ambiental. Además de los controles especificados en el citado programa de vigilancia ambiental, se analizará de forma detallada el grado de cumplimiento en la gestión de los residuos sólidos urbanos e industriales, así como las medidas adoptadas para el correcto tratamiento de las aguas residuales producidas.
  
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no se podrá interponer recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar todos los medios que estimen oportunos para defender su derecho.
  
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.
  
  
Valencia, 19 de julio de 1995.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL
  
  
Visto el expediente 311/94-AIA, referente al "Acondicionamiento del Camino Sella-Benifato" que afecta a los términos municipales de Benifato, Benimantell y Sella (Alicante), promovido por la Dirección General de Estructuras Agrarias y Desarrollo Rural.
  
Resultando que el 29 de noviembre fue remitido por la Dirección General de Estructuras Agrarias y Desarrollo Rural de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación el proyecto y estudio de impacto ambiental correspondiente,
  
Resultando que el acondicionamiento del camino, de acuerdo a lo expuesto en el proyecto, incluye las siguientes obras:
  
1) Ampliación de la plataforma a 6 metros con una anchura del firme en coronación de 4,5 metros, perfilando y mejorando las rasantes actuales y rectificando curvas innecesarias en algunos tramos. La longitud total del camino es de 17.045 metros y se prevé un tratamiento asfáltico final, sobre una subbase y base de zahorras, para garantizar su utilización en cualquier época del aÑo.
  
A efectos de proyecto se ha dividido el camino en tres tramos:
  
a) Tramo I: Benifato (4.132 metros). Comprende el tramo desde el camino que parte de las proximidades del núcleo de Benifato hasta la Fuente de Partagat.
  
b) Tramo II: Benifato-Benimantell (5.120 metros). Comprende desde la Fuente de Partagat hasta el límite del término municipal de Benifato con el de Sella.
  
c) Tramo III: Sella (7.793 metros). Comprende desde el límite de los términos municipales de Benifato y Sella hasta la conexión con la Carretera A-170.
  
2) Obras de fábrica:
  
a) Acondicionamiento de la Font de Partagat. De acuerdo a la documentación gráfica y escrita al respecto, consiste en la construcción de una arqueta de drenaje del torrente natural y canalización del desagüe de la fuente, enlosado de las márgenes del canal y aterrazamiento de la superficie comprendida entre el canal y el camino Sella-Benifato.
  
b) Acondicionamiento de la fuente del Pouet d'Alemany.
  
c) Paso hormigonado del Barranc del Fardatxo.
  
Resultando que, según la documentación examinada, la justificación del proyecto se basa en su función eminentemente rural, dando servicio y facilitando el acceso a las parcelas para la realización de las distintas labores de cultivo y extracción de las cosechas, cumpliendo también una función social al mejorar la comunicación entre ambos pueblos, entre ambas vertientes de la Sierra de Aitana y entre parajes concretos de interés de ambos términos municipales (Partagat en el término de Benifato y Barranc de Tagarina en el término de Sella); en el mencionado Barranc de Tagarina existen varios caseríos habitados, con lo que la mejora del tramo III adquiere especial importancia,
  
Resultando que se efectuaron consultas a los siguientes organismos:
  
1) Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura.
  
2) Servicio Territorial de Medi Ambient de Alicante.
  
3) Servicio de Protección de Especies de la Conselleria de Medi Ambient.
  
Resultando que la Dirección General de Patrimonio Artístico, remite varios informes el 22 de febrero de 1995, en los que apunta que la documentación no ha considerado la posible incidencia al patrimonio arqueológico y/o etnológico, indicando a través de la unidad técnica de etnología que consultado el inventario de elementos etnológicos de los municipios por los que transcurre el camino existe afección a los mismos y solicitan la devolución del proyecto por no ajustarse a lo previsto en la ley de impacto ambiental,
  
Resultando que el Servicio de Protección de Especies de la Conselleria de Medi Ambient remite el 20 de marzo de 1995 informe, el cual se resume en los siguientes puntos:
  
"...El camino cuya mejora se propone, desde Sella a Benifato, a la altura del collado próximo a la PeÑa Mulero, transcurre en el área de influencia de un nido de águila real censado por los técnicos de Protección de Especies de Alicante.
  
Pasado el collado en dirección a Benifato, nos encontramos con una laderas pobladas de especies arbóreas nobles, algunas centenarias, constituidas principalmente por arces, fresnos, tejos y serbales, que viven en un peculiar equilibrio ecológico, cuya mínima alteración haría peligrar la pervivencia de tan preciadas especies, que forman bosquetes únicos de la provincia de Alicante e incluso de la Comunidad Valenciana.
  
A la vista de lo descrito, la propuesta de este servicio, es la de no actuar en tres kilómetros antes y tres kilómetros después pasado el collado próximo a PeÑa Mulero.
  
En total quedarían seis kilómetros sin actuar en cuanto al firme mediante aporte de zahorras (riego y compactación) y la ejecución de pasos de agua y algunas cunetas.
  
En la zona descrita (6 kilómetros) no existen bancales agrícolas considerables, por lo tanto no cabe la justificación del tránsito agrario.".
  
Resultando que la Dirección Territorial de Alicante remite informe en el que se analizan las características de los tres tramos en los que se ha dividido el camino, destacando lo indicado para el segundo tramo del mismo: "... el segundo tramo comprendido entre el Pouet d'Alemany y la Font de Partagat, atraviesa la Sierra de Aitana por un terreno de clara vocación forestal, siendo de especial valor ecológico el tramo que discurre por la ladera norte de la sierra en el que aparecen salpicados entre canchales ejemplares de arce (Acer opalus ssp-granatense), mostajo (Sorbus aria), carrasca (Quercus ilex ssp-rotundifolia) y tejo (Taxus baccata) entre otros y en un marco de altísimo valor paisajístico, lo que hace de este lugar un enclave único en la provincia". Concluyendo el informe: "...Del estudio y análisis de los tramos así como del conjunto del camino se desprende la no conveniencia desde un enfoque estrictamente ambiental, de acondicionar el segundo tramo por la fuerte incidencia negativa sobre los valores paisajísticos y ecológicos reseÑados de las obras de acondicionamiento". Así mismo, incide en que la zona afectada es merecedora de ser preservada de cualquier tipo de alteración, siendo por otra parte aceptable el acondicionamiento de los tramos primero y tercero,
  
Resultando que la información pública fue realizada mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 2.460, de 1 de marzo de 1995, permaneciendo expuesto en los ayuntamientos de Sella, Benifato y Benimantell y en los Servicios Centrales de la Conselleria de Medi Ambient, durante 30 días hábiles,
  
Resultando que de acuerdo al certificado emitido el 30 de mayo de 1995 por el jefe de servicio de Sistemas de Organización y Gestión de Personal de la Conselleria de Medi Ambient, en el período legalmente establecido se presentaron trece alegaciones, así como trece alegaciones fuera del mismo. El contenido de estas alegaciones es básicamente idéntico, y consideran que el estudio de impacto ambiental presenta múltiples deficiencias y defectos, realizando un exhaustivo análisis del contenido de cada uno de los capítulos que de acuerdo al Decreto 162/1990, de 15 de octubre debe tener el estudio de impacto ambiental; en base a ello, solicitan:
  
1) Que no se estime aceptable desde el punto de vista ambiental el proyecto de acondicionamiento del Camino de Sella-Benifato, teniendo en cuenta que la obra provocará un impacto crítico además de no estar justificada.
  
2) En todo caso, que se corrijan las deficiencias y defectos del estudio de impacto ambiental expuestos en el escrito de alegación.
  
Resultando que de acuerdo a los certificados remitidos por los secretarios de los ayuntamientos de Benifato, Benimantell y Sella durante el período de exposición pública no se produjeron reclamaciones o alegaciones.
  
Considerando que los terrenos de cultivo a los que se accede desde el camino a acondicionar se concentran principalmente en el tramo I (perteneciente al término de Benifato) y, alternando con terrenos naturales, en los cuatro últimos kilómetros del tramo III (término de Sella), discurriendo el resto del camino que conecta ambas superficies de cultivo por áreas naturales de reconocido interés ecológico incluidas en el núcleo central de la Sierra de Aitana,
  
Considerando que la obra de fábrica proyectada en la Font de Partagat elimina las características naturales de los terrenos propios y colindantes de un curso continuo de agua y por tanto las posibilidades de establecimiento de la fauna y flora asociada al mismo, a pesar del elevado grado de antropización que soporta el área, aspecto que no ha sido valorado en el estudio de impacto ambiental,
  
Considerando que la apertura de la pista actualmente existente ha generado impactos residuales notables, sobre todo en el tramo comprendido entre la Font de Partagat y el Pouet d'Alemany. En este tramo, en el que la orografía es en general abrupta, existen desmontes elevados y puntualmente inestables y vertido de los materiales excedentes procedentes de la apertura de la caja sobre la ladera inferior, que alberga formaciones vegetales de elevado interés ecológicos (como ha sido puesto de manifiesto en los informes antes citados e incluso en el estudio de impacto ambiental); además de los impactos que se derivan de la facilidad de acceso que supone la que supone la existencia de la misma,
  
Considerando que el acondicionamiento proyectado supondrá un agravamiento de los impactos actuales ya que se prevén movimientos de tierras importantes (fundamentalmente desmontes, aunque existen terraplenes puntuales considerables) que implican la afección no sólo de la superficie de la caja del camino sino también la de las áreas colindantes al mismo. Por otra parte la mejora del camino se realizar con el fin de promocionar el tránsito de vehículos y por tanto la frecuentación humana,
  
Considerando que el camino discurre por el corazón de la Sierra de Aitana, espacio natural de reconocido valor ambiental y paisajístico incluido en todas aquellas publicaciones científicas que estudian los espacios naturales de interés en el ámbito de la Comunidad Valenciana (Ej.: Mapa Geocientífico de la Provincia de Alicante a escala 1:200.000), como área merecedora de la máxima protección,
  
Considerando que la pista existente se estima suficiente como vía de comunicación rural entre poblaciones colindantes, alternativa a otras vías de comunicación existentes. Dicha pista no impediría en su caso la potenciación del desarrollo del turismo rural en la zona, siempre que se adoptaran las debidas regulaciones y/o protecciones que garantizaran la preservación efectiva de los valores ambientales de la sierra. Igualmente, cabe concluir que el objeto principal del proyecto -facilitar y potenciar las labores agrícolas- quedaría suficientemente cubierto mediante el acondicionamiento del tramo I y parte del tramo III, atendiendo a las características físicas y naturales del resto de la traza,
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medi Ambient atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental
  
  
Primero
  
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental, proyecto de acondicionamiento del Camino Sella-Benifato, promovido por la Dirección General de Estructuras Agrarias y Desarrollo Rural, únicamente en los siguientes tramos:
  
1) Tramo I, entre Benifato y la Font de Partagat
  
2) Tramo III parcialmente, entre el Pouet d'Alemany y la conexión con la Carretera A-170.
  
La declaración favorable para los tramos citados se entiende en tanto que se garantice el cumplimiento de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental en estos tramos, además de la incorporación al proyecto de los siguientes condicionantes:
  
\* Si durante la fase de movimiento de tierras se detectara cualquier vestigio de resto arqueológico, el titular tiene la obligación de poner el hallazgo en conocimiento de la Conselleria de Cultura inmediatamente, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación.
  
\* Se eliminará cualquier seÑalización a lo largo del camino, en uno u otro sentido, sobre la posibilidad de comunicación entre los núcleos de Sella y Benifato a través del camino objeto del proyecto.
  
\* Si fuera necesario la obtención de materiales de préstamo para la ejecución de la obra, éstos procederán de canteras autorizadas, no admitiéndose por la presente declaración de Impacto Ambiental la extracción de materiales en áreas próximas o colindantes a la traza.
  
\* En relación con el acondicionamiento de la Font de Partagat se limitarán a la actuaciones sobre el talud colindante al camino y a la adecuación de la fuente propiamente dicha sin alterar las condiciones actuales del cauce del barranco en tanto se valore el efecto de la actuación sobre los factores del medio. En cualquier caso, tanto este acondicionamiento como el previsto en la zona del Pouet d'Alemany, deberán contar de manera previa con el informe favorable de la Unidad Técnica de Etnología de la Conselleria de Cultura.
  
  
Segundo
  
No estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental, el proyecto de acondicionamiento del camino Sella-Benifato, en los siguientes tramos:
  
1) Tramo II (Font de Partagat-límite municipal entre Benifato y Sella)
  
2) Tramo III, parcialmente, desde el límite municipal entre Sella y Benifato hasta el Pouet d'Alemany.
  
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.
  
  
Valencia, 4 de julio de 1995.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL
  
  
Visto el expediente 338/94-AIA sobre el proyecto de construcción "Variante de San Fulgencio y acondicionamiento en la A-301 entre los puntos kilométricos 5,00 y 9,00, clave 51-A-1147", promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.
  
Resultando que en fecha 27 de diciembre de 1994, la Conselleria de Obras Públicas Urbanismo y Transportes, remitió el proyecto de construcción así como su estudio de impacto ambiental,
  
Resultando que el 12 de enero de 1995 se efectuaron consultas al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante y al Servicio de Espacios Naturales, pertenecientes ambos a esta Conselleria; a la Dirección General de Protección Ciudadana de la Conselleria de Administración Pública; a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, y a los ayuntamientos de San Fulgencio, Daya Vieja y Formentera del Segura,
  
Resultando que el 20 de enero de 1995 el Servicio de Espacios Naturales informa que no se producen afecciones relevantes sobre parajes de interés especial,
  
Resultando que en fecha 27 de febrero de 1995 la Dirección General de Patrimonio Artístico remitió informes desfavorables, por carecer el estudio de impacto ambiental de los correspondientes apartados y referencias al patrimonio arqueológico, al histórico-artístico y a los bienes etnológicos,
  
Resultando que en fecha 10 de marzo de 1995 se solicitó ampliación al promotor (Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes), en base a los términos de los informes recibidos de la Dirección General de Patrimonio Artístico,
  
Resultando que el 9 de marzo de 1995 técnicos de esta Dirección General efectuaron visita a la zona de actuación, con objeto de contrastar la información recibida,
  
Resultando que el 14 de marzo de 1995 el Servicio de Protección Civil y Comunicaciones informó favorablemente, remitiendo a la COPUT una copia para su conocimiento, en fecha 21 de marzo de 1995,
  
Resultando que en fecha 6 de abril de 1995 el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante remitió informe favorable, indicando que el proyecto debe resolver la continuidad, con el ancho legal que le corresponda, de la vía pecuaria "Colada de los Palacios", que discurre por los términos municipales de San Fulgencio, Daya Vieja y Formentera del Segura. Además la solución deberá contar con el visto bueno de la aección de Patrimonio de los Servicios Territoriales de Medio Ambiente de Alicante. Se adjuntó plano grafiando el trazado de la mencionada vía pecuaria,
  
Resultando que en fecha 11 de abril de 1995 se remitió a la COPUT copia del informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante, para su conocimiento,
  
Resultando que en fecha 5 de mayo de 1995 el Servicio Territorial de Carreteras de Alicante, perteneciente a la COPUT, nos remitió informe como respuesta a la Ampliación solicitada, en el que se indica que, tras consultar los diversos archivos, fuentes e inventarios, se comprueba que los patrimonios histórico-artístico, arqueológico y etnológico conocidos, no se van a ver afectados por las obras, deduciéndose que no se precisa una prospección específica del entorno. De esta forma entienden que este documento completa la evaluación de impacto ambiental.
  
Además, el mismo Servicio Territorial de Carreteras remitió escrito a la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante, en el que informan que el enlace previsto del denominado ramal de Guardamar con la Carretera A-301, no se halla incluido en el presente proyecto sino en el de "Nueva carretera Rojales-Guardamar", por lo que no será objeto de este proyecto solucionar la continuidad de la vía pecuaria "Colada de los Palacios". No obstante, el Servicio Territorial de Carreteras se compromete a estudiar con los técnicos de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante, y previamente al comienzo de las obras de la "Nueva carretera Rojales-Guardamar", la solución de continuidad de la vía pecuaria a través del enlace mencionado.
  
Resultando que el proyecto y el estudio de impacto ambiental han estado expuestos al público mediante anuncios en el Boletín Oficial del Estado de 2 de marzo de 1995 y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 2 de marzo de 1995, no habiéndose presentado ninguna alegación, salvo el informe de la Conselleria de Cultura del que ya se hizo mención en uno de los apartados anteriores, según consta en el certificado de la COPUT de fecha de entrada en esta Conselleria de 29 de junio de 1995,
  
Resultando que, a fecha de 29 de junio de 1995, no se ha recibido contestación a las consultas efectuadas a los ayuntamientos de San Fulgencio, Daya Vieja y Formentera del Segura.
  
Considerando que consultado el avance del Segundo Plan de Carreteras de la Comunidad Valenciana, promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, y su correspondiente declaración de impacto ambiental, el presente proyecto no se encuentra dentro de los grupos de actuaciones con impacto previsible crítico, grave o notable, por lo que no resulta necesario establecer unas medidas correctores específicas, en los términos que se seÑalan en la declaración citada,
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una estimación de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medi Ambient, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental
  
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, la realización de las obras del proyecto de construcción "Variante de San Fulgencio y acondicionamiento en la A-301 entre los puntos kilométricos 5,00 y 9,00, clave 51-A-1147", de acuerdo a las previsiones de su estudio de impacto ambiental y de las condiciones y precisiones siguientes:
  
1) Si durante los trabajos se encontrara algún resto arqueológico, arquitectónico, etnológico y en general cualquier vestigio de valor cultural, se comunicará el hallazgo a la Dirección General de Patrimonio Artístico, de la Conselleria de Cultura, de acuerdo con la Ley 16/1985 de Patrimonio Histórico EspaÑol.
  
2) Los materiales de préstamo necesarios para la construcción de las obras procedentes de extracciones, provendrán de canteras o lugares de extracción ambientalmente correctos y convenientemente legalizados, debiendo el director de las obras vigilar esta legalidad, así como no permitir ninguna extracción indiscriminada.
  
3) El adjudicatario de la obra, antes de iniciar las obras presentará a la Dirección Facultativa para su remisión a esta Dirección General, el plan de obras en el que detallará a nivel suficiente la localización de instalaciones, caminos de obra, escombreras, zonas de préstamo de materiales y de extracción de los mismos.
  
4) Si fuera necesario utilizar un vertedero para tierras sobrantes de la obra, la elección y utilización de éste se deberá someter al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.
  
5) Se diseÑarán y ejecutarán las medidas necesarias para conseguir que, durante la explotación de la carretera, los niveles máximos de inmisión sonora medidos a 2 metros de las fachadas de las casas y edificaciones existentes, no sobrepasen los 55 dB(A) durante la noche (de 23 a 7 h.), y los 65 dB(A) durante el día (de 7 a 23 h.).
  
6) Por la Dirección Facultativa, se velará para que, una vez ejecutadas y terminadas las obras, se proceda a la retirada de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en la zona de las obras y en sus alrededores, así como la adecuación y limpieza de cualquier área de terreno afectada por las mismas.
  
7) No se almacenará ni ubicará ningún elemento, material o instalación en los barrancos, azarbes y acequias de la zona de las obras. Asimismo queda prohibido cualquier tipo de vertido, sólido o líquido. Si accidentalmente éste se produjera, se procederá a una inmediata limpieza y adecuación, corriendo el contratista con los gastos que ello suponga, y bajo la supervisión y control de esta Conselleria.
  
8) En referencia a las plantaciones propuestas para todas las rotondas, y reflejadas en el presupuesto del proyecto, se harán los siguientes cambios, atendiendo a criterios de una mayor coherencia e integración paisajística:
  
- La especie arbórea Phoenix canariensis se sustituirá por la Phoenix dactylifera.
  
- Entre las anteriores se plantarán, en suficiente densidad y superficie, la especie arbustiva Chamaerops humilis (palmito).
  
- La plantación de grama destinada a las glorietas (rotondas), se sustituirá por especies tapizantes, tales como Lavandula dentata, Asteriscus maritimus, Thymus vulgaris, Santolina chamaecyparissus, así como otras aromáticas sin grandes requerimientos de agua.
  
- Entre los palmitos y manchas de tapizantes anteriores, se dejarán algunas franjas de tierra trabajada.
  
9) Las especies arbustivas y arbóreas que se encuentran en la zona de las obras, que vayan a ser afectadas por ellas, y que reúnan condiciones de ser aprovechadas, se transplantarán en las debidas condiciones, utilizándose en la misma obra, o bien trasladándolas a un nuevo punto de uso, y aÑadiendo en el presupuesto del proyecto la correspondiente partida que se derive de ello.
  
10) La introducción de modificaciones de la traza o de las características de la misma respecto de este proyecto de construcción, o mediante "modificados" al mismo, deberán comunicarse a esta Dirección General, a fin de proceder al análisis de los efectos ambientales previsibles que pudieran derivarse.
  
11) Referente a la afección de la vía pecuaria "Colada de los Palacios", se dará total cumplimiento al compromiso reflejado por el Servicio Territorial de Carreteras de Alicante, en su escrito de 8 de mayo de 1995 remitido a la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante, en el que se indica que, previamente al comienzo de las obras de la "Nueva carretera Rojales-Guardamar", se estudiará juntamente con los técnicos de este último organismo, la solución de continuidad de la vía pecuaria. Asimismo, en dicho estudio se respetará y cumplirá la Ley 3/1995 de 23 de marzo de Vías Pecuarias.
  
12) Durante el período de garantía de la obra, el contratista de la misma mantendrá y conservará a su costa y en perfecto estado, todas las especies vegetales del proyecto, así como las modificadas según esta declaración de impacto ambiental.
  
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.
  
  
Valencia, 10 de julio de 1995.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.
  
  
  
RESOLUCIóN
  
  
Resultando que con fecha de 30 de septiembre de 1993, el director general de Calidad Ambiental, dictó la estimación de impacto ambiental, favorable, a los solos efectos ambientales, sobre proyecto de "Línea aérea de transporte de energía eléctrica S.T. Pinoso/Cavarrasa de 20 Kv" cuyo promotor es Iberdrola II, SA que afecta a los términos municipales de Monóvar y Pinoso (Alicante), expediente 106/92-AIA.
  
Resultando que la estimación de impacto ambiental imponía las siguientes condiciones a cumplir:
  
1. Se emplearán todos los medios técnicos necesarios en la instalación de los apoyos de forma que no se creen pistas de acceso y se mantenga el máximo de pies arbóreos en todo el recorrido. Es decir, se mantendrá la vegetación arbustiva y herbácea en todo el recorrido así como encinas que se encuentren a más de seis metros de distancia al gálibo y en general todos aquellos ejemplares cuya distancia al gálibo sea más de seis metros.
  
2. El trazado se situará a 2 km alrededor de la zona de nidificación. Los aisladores serán suspendidos con crucetas tipo bóveda. En el caso de aisladores rígidos o de amarre se alargará la distancia de la cruceta a los aisladores y se colocará el arco más abajo. Desde el collado entre el Barranco de la Quitramera y el Barranco de Cavarrasa se seÑalarán los cables con espirales salvapájaros, todo lo expuesto conforme a lo previsto en el estudio de impacto ambiental.
  
Resultando que el Ayuntamiento de Monóvar remitió informe elaborado, a petición suya, por el Grupo Naturalista Heliaca de esa localidad. En el informe se indica que existen otras especies protegidas que nidifican en esta zona como búho real, cárabo, águila culebrera, gavilán, etc. El trazado de la línea puede influir negativamente en las poblaciones de rapaces. El tendido transcurre al sur de los diferentes territorios de las aves rapaces presentes en el Barranco de Covafría y siempre a cota superior, por lo tanto el posible deslumbramiento por el sol es un factor negativo a tener en cuenta. En el informe se aportan los datos de los dos últimos aÑos referentes a las aves migratorias observadas en esta sierra,
  
Resultando que, visto el informe elaborado por el Grupo Naturalista Heliaca y dadas las especies existentes, de especial interés para su conservación, se considera que su protección era objeto de un estudio detallado en el que se determinase el grado de afección y la posibilidad de ampliar las medidas correctoras e incluso adecuar la estructura del tendido, por lo que le fue comunicado a Iberdrola II, SA,
  
Resultando que, en contestación a esta solicitud, Iberdrola II, SA de la zona Elche presenta una serie de medidas asumiendo "las condiciones más desfavorables" para asegurar que no se produzca ningún tipo de impacto,
  
Resultando que estas medidas fueron remitidas al Ayuntamiento de Monóvar y a la Dirección Territorial de Medio Ambiente en Alicante,
  
Resultando que la instalación del tendido eléctrico se estaba ejecutando sin cumplir la condición 2ª de la estimación de impacto ambiental,
  
Resultando que, tras el estudio y revisión de las medidas correctoras propuestas por Iberdrola y varias visitas de campo y reuniones, la parte promotora, de acuerdo con las indicaciones de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante, ejecutará a su cargo, bajo la dirección técnica del citado organismo, las obras para la mejora del entorno y hábitat de la zona que consisten básicamente en :
  
- Construcción de 6 a 8 vivares de conejos con tubos y bloques de hormigón, labrando el terreno circundante y dejándolo preparado para su siembra. Se incluye la adquisición , transporte y posterior suelta de 50 a 60 conejos.
  
- Reformar y ampliar un palomar existente en la zona instalando comederos artificiales, construyendo nidales y demás obras anejas así como adecuar un mecanismo de entrada y salida de piqueras.
  
Además de las medidas correctoras propuestas de balizas salvapájaros, alargamiento de las cadenas de anclaje, etc, se procederá a aislar los conductores en un tramo de metro y medio a cada lado de las cadenas de aisladores entre los apoyos números 51 y 56 que abarcan el Collado de la Quitramera y sus aledaÑos.
  
Considerando que vistas las medidas propuestas resulta correcto eximir a Iberdrola II, SA del cumplimiento de la condición de que el trazado se sitúe a 2 km de la zona de nidificación,
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,
  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medi Ambient atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Resolución
  
  
Primero
  
Eximir a Iberdrola II, SA del cumplimiento del condicionante de "...El trazado se situará a 2 Km. alrededor de la zona de nidificación" de la estimación de impacto ambiental del proyecto de "Línea aérea de transporte de energía eléctrica S.T. Pinoso/Cavarrasa de 20 Kv" (Exp. 106/92-AIA) por considerar que las nuevas medidas correctoras propuestas hacen innecesaria esta condición.
  
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.
  
  
Valencia, 12 de junio de 1995.- El director general de Calidad Ambiental: Rafael de Juan i Fenollar.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML