Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5122, del 26-10-2005 (2005/11600)

RESOLUCIÓ de 13 d'octubre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5122

Data del DOGV
:   26-10-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/11600

CVE


Data del document
:   13-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Carcaixent](javascript:void(0))
    * [Catí](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [Romana, la](javascript:void(0))
    * [Alqueria de la Comtessa, l'](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 d'octubre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/11600]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 089/04-AIA L'Alqueria de la Comtesa, 122/03-AIA Carcaixent, 092/03-AIA Lliria, 214/04-AIA L'Alcora, 097/04-AIA Requena, 210/04-AIA La Romana i 394/03-AIA Catí, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 13 d'octubre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 89/04-AIA
  
Títol: Obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús
  
Promotor: DESPIECE SAFOR S L L
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de l'Alqueria de la Comtessa
  
Localització: C/ Sotaya 20 i 22. 46715. L'Alqueria de la Comtessa. València
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestador de vehicles fora d'ús-automòbils.
  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, per a desballestar-los i vendre les peces en bon estat. El material no vendible i metàl·lic se li facilitarà a les indústries siderometal·lúrgiques per a ser fos. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.
  
La indústria se situa en sòl urbà, i ocupa una superfície de 1.356,80 m², distribuïda de la manera següent:
  
Superfície planta baixa nau 1.316,30 m²
  
Entresolats oficina 37 m²
  
Pati exterior 40,5 m²
  
Tramitació administrativa
  
En data 16 de març de 2003, el Servei de Residus Industrials va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament de l'Alqueria de la Comtessa.
  
L'estudi d'impacte ambiental, ha sigut sotmés a informació pública durant el termini d'un mes en el tauler d'anuncis d'aquest ajuntament, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria haurà d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
L'activitat estudiada es troba en els afores del nucli urbà en una zona envoltada d'horta i cultiu de cítrics, com en la majoria de la comarca de la Safor. Per tant, no hi ha espècies endèmiques que hagen de ser protegides, i és l'aigua subterrània element susceptible de ser afectat per possibles abocaments incontrolats, a causa de l'alta permeabilitat dels sòls i a la poca profunditat del nivell freàtic.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
L'impacte sobre la hidrologia subterrània és el més important dels tractats en l'estudi, ja que aquest es pot produir per un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats d'aquests residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst entre altres les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.
  
- S'hauran d'emmagatzemar els vehicles a arran de sòl, de manera que no superen les dues alçàries i la incidència visual des de la carretera quede minimitzada. Al mateix temps, es col·locaran pantalles visuals vegetals, de fulla persistent, que obstaculitzen la visió del parc mòbil emmagatzemat.
  
- Per a evitar la possible contaminació de les aigües subterrànies o superficials, dels possibles vessaments que puguen originar-se, la zona on es depositen els vehicles recollits, disposarà d'un paviment impermeable i un sistema de recollida de vessaments (pendents cap a una arqueta estanca); un sistema de recollida d'aigües de pluja (dispositius de decantació); un tractament d'aigües, inclosa la de pluja (separador d'olis i greixos).
  
- La zona d'emmagatzemament de residus perillosos disposarà de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar bateries i filtres d'oli usats. Així mateix disposarà de depòsits independents i estancs per a emmagatzemar els fluids dels vehicles fora d'ús, com ara: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens.
  
Pel que fa al Programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- S'haurà de realitzar una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.
  
- S'haurà de revisar periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzemament de residus perillosos, i es comprovarà que no hi ha defectes estructurals ni fugues.
  
- Es realitzarà un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només l'efecte ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'obertura d'un desballestament de vehicles fora d'ús, promogut per DESPIECE SAFOR S L L, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. Els residus gestionats, per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Açò inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2. Haurà de preveure's una zona en l'interior de la nau industrial destinada únicament a l'emmagatzemament en trànsit dels residus perillosos recollits per error i els produïts durant el funcionament normal i manteniment de les instal·lacions.
  
3. En les zones destinades a la recepció, classificació i agrupament, condicionament i emmagatzemament temporal dels diversos residus, es disposarà d'una solera impermeable.
  
4. Haurà d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, executant la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, amb cura que els pendents no conduïsquen les aigües d'escorriment cap a les zones d'emmagatzemament de residus.
  
5. Haurà d'instal·lar-se una arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de la connexió final de la conducció d'aigües pluvials d'escorriment.
  
6. Dins del Programa de vigilància ambiental, s'haurà de constatar, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, açò és, l'Ajuntament de l'Alqueria de la Comtessa.
  
7. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose augment de la perillositat d'aquests o en dificulten la gestió. Les instal·lacions es dissenyaran i executaran d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzemament de líquids inflamables.
  
8. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.
  
9. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
10. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
11. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 6 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 122/03-AIA
  
Títol: Modificació puntual núm. 2 del Pla general de Carcaixent
  
Promotor: Ajuntament de Carcaixent
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Carcaixent
  
Localització: Parcel·la núm. 24 € Polígon 13293. Camí de la Font de la Parra Terme municipal de Carcaixent
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la construcció d'un aparcament públic de 1.869,84 m² de superfície per a 55 places, a la parcel·la núm. 24 € Polígon 13.293, zona classificada com a sòl no urbanitzable, sense protecció, que es pretén reclassificar a urbanitzable mitjançant la modificació del Pla general.
  
Amb aquesta actuació es pretenen resoldre les carències de places d'aparcament atesa l'estretor dels carrers confrontants, que provoca que els veïns estacionen en doble fila originant el col·lapse del camí de la Font de la Parra, que coincideix en el traçat d'aquest amb la carretera CV-5930.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 31 de març de 2003, l'Ajuntament de Carcaixent va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la modificació puntual núm. 2 del Pla general de Carcaixent.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la modificació puntual núm. 2 del Pla general de Carcaixent, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4311, de data 9 d'agost de 2002, i en el periòdic Levante de data 25 de juliol de 2002, i no s'hi han presentat al·legacions de caràcter ambiental.
  
Afeccions legals
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a:
  
Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta:
  
- Cabanera de les Forests de Granada.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
Ell àrea de sòl que ens ocupa correspon al pla d'inundació del Xúquer, de naturalesa al·luvial, on la major part del territori està dedicat al cultiu de cítrics i d'herbàcies de regadiu i arriba fins al marge del riu Xúquer, on es troben les úniques restes de la vegetació primitiva d'aquest ecosistema.
  
La parcel·la objecte de reclassificació es pot classificar dins del biòtop de cultius de cítrics el qual no posseeix un gran interés ecològic.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
La morfologia del terreny és un dels aspectes que més directament es veurà impactat, a causa dels moviments de terres necessaris per a la urbanització dels terrenys.
  
La hidrologia superficial, podria veure's afectada com a conseqüència de la retirada de la coberta vegetal, i la substitució d'aquesta per una superfície llisa, la qual cosa augmentaria l'escorriment superficial.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental
  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:
  
- Per a reduir l'emissió de pols a l'atmosfera es procedirà a l'envelat de camions.
  
- La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
- Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser correctament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
- Durant l'execució de les obres no es desenvoluparan treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita pròxima a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació puntual núm. 2 del Pla general de Carcaixent, promogut per l'Ajuntament de Carcaixent, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
1. S'haurà d'elaborar un Programa de vigilància ambiental, el qual tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Amb aquest fi es proposen els controls següents:
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.
  
- Control de l'aparició de processos erosius.
  
- Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.
  
- Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.
  
Finalment, el Programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.
  
2. A causa de la proximitat de les troballes arqueològiques de San Antonio, si durant l'execució de les obres es produeix qualsevoll troballa, el fet s'informarà de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i adoptarà les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 6 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 92/03-AIA
  
Promotor: ROMEFER S.
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Industria i Energia - Mines (València)
  
Objecte del projecte: Préstec d'àrids, Feche
  
Localització: Terme municipal de Llíria
  
Descripció del projecte
  
El promotor pretén l'explotació de materials detrítics com àrids naturals procedents del farciment de la rambla Castellana en les parcel·les 62, 63, 65, 72, 303 i 332 del polígon 112 del terme municipal de Llíria, amb una superfície total de 82.286 m².
  
Les esmentades parcel·les es troben agrupades generant un cos geomètric triangular junt amb el llit de la rambla Castellana en el marge esquerre d'aquesta i limitat per un camí, l'explotació es pretén portar a una profunditat màxima de 6 metres, com s'ha indicat en la documentació aportada pel promotor posteriorment que modifica al projecte original. D'aquesta manera la superfície d'extracció és de 66.973 m² resultant de guardar una distància de 15 metres amb el llit de la rambla Castellana i una franja perimetral de 5 metres amb la resta de límits, quedant un volum de 401.478 m³ per extraure, 34.892 dels quals seran conservats per a la coberta vegetal de la restauració proposada com a plantació de cítrics després de farciment mitjançant terres procedents d'excavacions.
  
L'accés es realitza per la carretera comarcal que uneix les poblacions de Pedralba i Llíria a l'altura del km 7,8 en prendre el camí que es dirigeix a la masia del Carril, que es troba a la vora del llit de la rambla Castellana.
  
La classificació del sòl és no urbanitzable protegit (vulnerable a la contaminació agrícola) tot i que l'Ajuntament no ha informat d'incompatibilitat de l'esmentada classificació, haurà de comprovar-se la normativa urbanística respecte d'això derivada del Pla general d'ordenació urbana en vigor.
  
Alternatives
  
En l'estudi d'impacte ambiental no té estudi d'alternatives, tan sols justifica que l'explotació es podrà utilitzar com a proveïment a empreses d'àrids, però l'esmentada justificació no té valor ambiental.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació de l'estudi d'impacte ambiental, pla de restauració i projecte de l'extracció Feche, van ser remesos pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, secció de mines, de València, en data de 26 de març de 2003.
  
En data de 3 de juliol de 2003 es va rebre certificat que s'ha publicat en el BOP núm. 77 de data de 14 de març de 2003 l'exposició pública del projecte i estudi d'impacte ambiental de l'explotació Feche, promoguda per ROMEFER SL sense que s'hi hagen rebut al·legacions dins del termini establert.
  
En data de 8 de setembre de 2003 es va rebre escrit de l'Ajuntament de Llíria mitjançant el qual s'informa d'una sèrie d'anomalies i defectes en l'estudi d'impacte ambiental, la qual cosa va ser posada en coneixement del promotor, qui va remetre en data de 23 de novembre una nova documentació modificant el projecte original.
  
En data de 3 de juny de 2004 es va rebre informe vinculant de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, favorable, el qual és necessari per a poder iniciar el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.
  
Afeccions legals
  
Part de la superfície de l'activitat extractiva es troba en la zona de domini públic hidràulic, per la qual cosa haurà de disposar de la pertinent autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual cosa sembla que es disposa per a part de les parcel·les sol·licitades segons ens ha informat l'Ajuntament, per la qual cosa s'haurà de disposar de totes les autoritzacions administratives que els corresponga.
  
Consideracions ambientals
  
Els materials objecte de l'explotació són els àrids naturals, els quals disposen d'un ampli interval d'aplicacions en l'obra civil actual i en la construcció en general, per la qual cosa l'aprofitament racional d'aquests i mesures de restauració apropiades en aquest tipus de jaciments fora dels actuals llits en zones de terrasses fluvials és viable, a priori, des del punt de vista ambiental.
  
Els materials d'explotació corresponen als jaciments quaternaris dels al·luvions de la rambla Castellana, formant paleollits conformats per rodals de birles i cudols immersos en una matriu llimosa. Aquests materials conformen una bona unitat aqüífera per porositat intergranular que suposa un gran aqüífer lliure de gran susceptibilitat a la contaminació.
  
Des del punt de vista hidrològic la rambla Castellana que limita l'explotació és un afluent del Túria, coneguda també com Castellarda, que té una conca relativament extensa que arriba fins la població de Sacañet (Castelló), i normalment no presenta un cabal superficial continu, atesa l'escassa pluviometria i el règim irregular de les precipitacions, i l'elevada permeabilitat dels materials com també la profunditat del nivell piezomètric de les esmentades unitats aqüíferes per les quals discorre.
  
La vegetació de les parcel·les a afectar i del seu entorn corresponen a cultius, principalment de cítrics i altres fruiters o hortalisses. Es tracta d'un entorn rural esguitat per nuclis dispersos de població, de règim estacional en la seua majoria, i amb un determinat grau de degradació per la presència d'activitats extractives abandonades sense les corresponents restauracions, o de cultius en semiabandó. La presència de la rambla a un costat, la d'una planta de tractament d'àrids en un altre i alguns habitatges aïllats a la vora dels camins d'accés, els quals no es troben pavimentats, conformen els entorns de les parcel·les susceptibles de l'explotació.
  
Per tant, els aspectes del soroll i la pols, generats tant pel trànsit com per l'activitat extractiva, com també pel farciment del buit generat, constitueixen els aspectes ambientals més importants cap a la població. D'altra banda, la impermeabilització del sòl amb el farciment mitjançant terres d'excavació provoca una millora des del punt de vista agronòmic, permet el flux general de l'aigua en la zona radicular i elimina la possibilitat de contaminació de l'aqüífer subjacent; no obstant això, els excedents de reg i els contaminants seran derivats cap al llit de la rambla i afectaran altres zones de l'aqüífer o les aigües superficials.
  
Per un altre costat aquest fet provoca que la capacitat d'emmagatzemament i esmorteïment de les terrasses fluvials de cabals extraordinaris en casos d'avinguda siguen minvats, i poden provocar que els cabals augmenten en el llit pel que s'haurà de considerar aquest aspecte al llarg de tota la conca ateses les grans modificacions que s'estan produint respecte al règim natural.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I apartat 3C1) del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. Segons l'article 17 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitage, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana mitjançant el qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural les competències per a l'avaluació ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que hi siguen preceptives, el projecte per a l'explotació en la secció A, Feche, localitzada en el terme municipal de Llíria el promotor del qual és ROMEFER SL, sempre que en aquest es porten cap les mesures correctores establides en l'apartat segon d'aquesta resolució.
  
Segon
  
S'haurà de dur a terme l'explotació d'acord amb els límits establerts en el document, Aclariments, rectificacions i millores a l'estudi del projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració, de manera que els límits de 5 metres respecte al perímetre i de 15 m en el cas del límit de l'explotació amb la rambla Castellana haurà de reflectir-se en una cartografia amb la topografia actual junt amb la restauració final proposada, la qual serà remesa al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, perquè s'adjunte a la documentació definitiva, la qual serà remesa als organismes corresponents.
  
En cap cas es permetrà l'excavació fora dels límits establerts en el punt anterior, mantenint les distàncies proposades en les mesures correctores ni per sota dels 6 metres de profunditat respecte a la cota actual de 176 m.s.n.m.
  
Els camins i accessos seran senyalitzats i reparats per l'empresa promotora sempre que es produïsca un deteriorament d'aquests respecte a l'estat actual. De la mateixa manera, no es permetrà la circulació per dins del llit de la Rambla, sempre que no es presente autorització prèvia per part del la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
S'hauran de realitzar les mesures correctores per a evitar els efectes de la pols i el soroll produït per la mateixa activitat extractiva com pel transport i farciment del buit sobre els habitatges pròxims, així com s'especifica en el document de manera que aquests impactes puguen minimitzar-se, en aplicar un calendari i mesures concretes.
  
El transport es realitzarà sempre amb lones, i els regs es produiran periòdicament.
  
El farciment haurà de concretar-se amb quins materials es va a realitzar, i es definirà la naturalesa i origen d'aquest, com també d'un calendari d'execució per fases, de manera que es realitze de forma simultània a l'explotació, es produirà el tancat del perímetre de les parcel·les afectades per a evitar l'abocament il·legal de residus en la zona, i s'haurà de disposar de l'autorització de l'Àrea de qualitat ambiental per al farciment dels materials seleccionats, per la qual cosa es vigilarà el compliment d'aquest abocament i s'indicarà la prohibició d'abocaments de qualsevol tipus en la porta d'accés.
  
Es presentarà en aquesta Direcció General la restauració duta a terme en els buits mitjançant un informe i reportatge fotogràfic passats els tres primers mesos de la finalització prevista en el projecte, establida en 30 mesos.
  
Prèviament a l'autorització d'extracció, s'haurà d'aportar per part del promotor un annex on figuren tots els punts establits anteriorment, i després d'això es procedirà a la verificació i el compliment d'aquests, sense el vistiplau del qual no tindrà validesa aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 9 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 214/04-AIA
  
Títol: Planta de cogeneració
  
Promotor: Atomizaciones Minerales, SA (ATOMISA)
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de l'Alcora
  
Localització: Partida Foies Ferraes, s/n, l'Alcora (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
Atomizaciones Minerales, SA (ATOMISA), és una indústria del sector ceràmic. Les seues instal·lacions de la partida Foies Ferraes, s/n, l'Alcora (Castelló), es dediquen específicament a la producció i venda d'argila atomitzada per a la posterior fabricació de paviments i revestiments ceràmics.
  
El projecte objecte d'avaluació d'impacte ambiental tracta la instal·lació, en l'interior de la planta industrial d'ATOMISA en el terme municipal de l'Alcora, d'una planta de cogeneració que, utilitzant com a combustible gas natural, cobrirà les necessitats tèrmiques i elèctriques de la fàbrica, exportant el romanent elèctric a la xarxa.
  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat
  
Les instal·lacions d'ATOMISA s'alcen sobre una parcel·la classificada com a sòl urbà i de qualificació industrial.
  
La planta de cogeneració, amb 4.995 kWe, consta bàsicament de l'equip del turboalternador (compressor, cambres de combustió i turbina d'expansió, reductor i generador elèctric), sistema de filtrament de l'aire per a la combustió i refrigeració, aerorefrigerant, bypass d'extracció de gasos a l'atmosfera, silenciador, quadres de control de la turbina i generador elèctric, conductes calorifugats de recuperació de calor fins a l'atomitzador i el sistema de regulació automàtica i control de la recuperació de calor.
  
Emprant com combustible gas natural, amb la planta de cogeneració projectada es cobriran, d'una banda, les necessitats elèctriques de la indústria, en abocar els excedents a la xarxa, i per un altre, s'emprarà l'energia tèrmica dels gasos de fuga per a cobrir part de les necessitats tèrmiques de quatre dels dos atomitzadors de què disposa la indústria. Concretament, els gasos de combustió del gas natural en la turbina de gas s'utilitzaran en l'assecamentt de la barbotina d'alimentació als atomitzadors, per a la fabricació d'argila atomitzada.
  
Actualment, les necessitats tèrmiques dels dos atomitzadors són subministrades per sengles cremadors instal·lats en cadascun d'ells. Amb la instal·lació de la planta de cogeneració serà necessària la modificació de les xarxes d'alta i baixa tensió.
  
Els gasos de fuga de turbina ?amb una temperatura mitjana calculada en 515 ºC- seran conduïts a través de conductes calorifugats i posteriorment alimentats als atomitzadors. La temperatura de treball dels atomitzadors varia i es fixa en 650 º C. Per a controlar les necessitats energètiques dels atomitzadors, es podrà actuar automàticament de dues formes: regulant per un costat el cabal màssic d'entrada de gasos als atomitzadors actuant sobre les vàlvules del bypass i d'entrada a l'atomitzador, i per un altre, els atomitzadors conservaran els seus cremadors, encara que funcionaran a càrrega parcial, en proporcionar l'energia tèrmica necessària per a mantenir la temperatura de control i de treball de l'atomitzador. A més, quan la turbina no puga donar servei als atomitzadors, els cremadors que aquests mantenen treballaran a càrrega nominal, amb la qual cosa es treballarà de forma anàloga a la usual abans de la instal·lació de la planta de cogeneració.
  
El bypass permet l'operació de la turbina sense introduir gasos calents en els atomitzadors, abocant-los directament a l'atmosfera. Açò ocorrerà únicament en els casos de posada en marxa de la instal·lació, canvi de producte d'atomitzador i avaries o neteges en algun atomitzador.
  
Tramitació administrativa
  
En data 31 de maig de 2004, l'Ajuntament de l'Alcora remet a aquest servei la documentació relativa al projecte de referència, consistent en l'estudi d'impacte ambiental i el Projecte d'execució instal·lació de cogeneració en Atomizaciones Minerales, SA, juntament amb l'expedient municipal d'activitat. En aquest expedient es troben els informes favorables del l'arquitecta municipal, de l'aparellador municipal, de sanitat, l'anunci en el BOP de Castelló, número 49 de 22 d'abril de 2004, i el certificat firmat pel secretari municipal en què es fa constar que transcorregut el període d'exposició pública, no s'hi van presentar al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita l'autorització administrativa d'instal·lació elèctrica atorgada pel Servei d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Empresa Universitat i Ciència.
  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la planta de cogeneració generarà emissions i residus perillosos, per aquest motiu, haurà de sol·licitar o actualitzar l'autorització administrativa com a productor de residus perillosos atorgada per l'Àrea de Qualitat Ambiental, d'aquesta Conselleria i omplir el llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que s'hagen d'obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
La planta de cogeneració objecte d'avaluació, generarà principalment emissions gasoses, soroll i, en menor grau, residus i efluents industrials. Atesa la tipologia de l'activitat i l'antropitzat del lloc en què es projecta dur a terme (l'interior d'una parcel·la d'ús industrial), els elements ambientals més directament afectats pel desenvolupament del Projecte seran els propis del medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua), ja que el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics) i perceptual es veuran ?en principi- molt lleugerament afectats. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic, perceptual i social.
  
Amb la planta de cogeneració es cobriran, d'una banda, les necessitats elèctriques de la indústria, en abocar-se els excedents a la xarxa, i per un altre, s'emprarà l'energia tèrmica dels gasos de fuga per a l'assecat de la barbotina d'alimentació als atomitzadors, en el procés de fabricació d'argila atomitzada.
  
Com en aquest cas l'energia es produeix en el mateix centre de consum, es pot regular la generació en funció del consum eliminant a més les pèrdues derivades del transport de l'electricitat, per la qual cosa l'eficiència energètica d'aquest tipus de plantes de cogeneració és major enfront d'altres sistemes de generació elèctrica. Açò és clau per a reduir l'impacte ambiental de la generació d'electricitat, ja que a causa de l'elevada eficiència d'aquesta, a través de la cogeneració es consumeix menys combustible per a generar la mateixa producció que en altres sistemes. Un altre aspecte a destacar és que la descentralització d'aquest tipus d'instal·lacions, la qual cosa permet la generació d'electricitat prop dels punts de consum, diversificant i assegurant la generació i distribució elèctrica, al mateix temps que s'aconsegueix una major dispersió inicial dels contaminants atmosfèrics enfront de les grans centrals tèrmiques convencionals. També és ressenyable que la major eficiència d'esta manera de generar electricitat representa un menor impacte sobre un recurs com és el gas natural.
  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la indústria es troba situada en una zona sense risc d'inundació, de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies i d'alta accessibilitat potencial als recursos hídrics, tot això d'acord amb la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
L'estudi d'impacte ambiental es duu a terme partint de la premissa que la instal·lació objecte de projecte es classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75 de protecció de l'ambient atmosfèric. Així, es considera que les accions que poden generar impactes ?els factors d'impacte- seran únicament la generació d'emissions gasoses, sorolls i vibracions, i són per tant els elements ambientals susceptibles de ser afectats els propis del medi atmosfèric, ja que s'assenyala que la instal·lació no produirà cap abocament sòlid o líquid.
  
Les emissions gasoses seran les procedents de la combustió del gas natural, alliberades per la xemeneia del bypass en els casos puntuals ja comentats o a través de la xemeneia de l'atomitzador durant el funcionament normal de la instal·lació.
  
Les fonts d'emissió de sorolls i vibracions seran les procedents de les admissions d'aire de refrigeració i combustió, el conjunt del turboalternador, la xemeneia de fuga (bypass) i l'aerorefrigerant.
  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament de la planta de cogeneració és simple, a curt termini, reversible i recuperable.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Contaminació acústica. Vibracions.
  
Per a reduir aquest tipus de contaminació s'ha optat per disposar una sèrie de mesures correctores específiques per a cada focus emissor i posteriorment altres de caràcter general sobre el conjunt d'equips sobre els quals no es prenguen mesures específiques, i per extensió a la resta.
  
Així, el turbogenerador (turbina, reductor i generador elèctric) està dins d'un envolvent que, permetent l'accessibilitat per a les reparacions i manteniment, és resistent a l'aigua, tèrmicament aïllat, atenua el so i està fixat al xassís del turbogenerador.
  
Al seu torn, el conjunt del turbogenerador estarà confinat en l'interior d'una sala específicament preparada, que disposarà de porta acústica i reixetes de ventilació.
  
D'altra banda, es disposarà un silenciador per als gasos de fuga, el compressor de gas estarà confinat dins d'una sala específica, i els ventiladors de l'aerorefrigerant s'han dimensionat perquè produïsquen nivell baix de soroll.
  
Finalment, per a reduir les vibracions s'haurà de disposar d'aïllants entre la solera i la bancada de la turbina i entre la solera i el compressor de gas.
  
Contaminació atmosfèrica
  
Les emissions atmosfèriques del procés d'atomització, tal com es planteja, podrien dividir-se en:
  
- Els gasos de combustió de gas natural en la turbina.
  
- Les partícules procedents de l'atomitzat d'argiles.
  
El gas natural estarà exempt de sofre, partícules i altres contaminants en quantitats apreciables. Al mateix temps, la combustió es durà a terme amb un gran excés d'aire (300%), per la qual cosa no s'emetran pràcticament incremats sòlids o gasosos apreciables.
  
Els focus d'emissió seran: la xemeneia del bypass quan els gasos de combustió no s'introduïsquen en l'atomitzador, o les xemeneies dels atomitzadors quan els gasos s'introduïsquen en el procés d'atomitzat, i és aquesta última operació la normal. En aquest últim cas, les emissions seran la suma de les procedents de la combustió del gas natural (bàsicament NO, NO2, CO, CO2) i de l'atomitzat d'argiles (bàsicament partícules). És ressenyable que són qualitativament semblants a les que ja es produeixen en els atomitzadors operant amb els cremadors de gas natural, si bé, quantitativament seran majors en el que a les emissions procedents del gas natural es refereix.
  
Pel que fa a l'emissió de partícules, no s'assenyalen les mesures correctores adoptades per al tractament dels gasos de fuga de l'atomitzador.
  
Per a assegurar l'eficaç dispersió dels contaminants, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa per al bypass una xemeneia de 1.600 mm de diàmetre i una alçària de 19 m. Durant el funcionament normal, s'evacuaran els gasos a través de la xemeneia de l'atomitzador, de la qual no s'especifiquen dades.
  
S'indica que per a poder actuar de forma preventiva sobre la contaminació atmosfèrica, els diversos focus emissors disposaran del corresponent orifici per a la realització de preses de mostres, d'acord amb el que disposa l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
Usos de l'aigua i contaminació hídrica
  
Per allò que s'ha expressat en l'estudi d'impacte ambiental, l'únic efluent procedent de la planta de cogeneració seran les aigües de neteja del compressor.
  
Contaminació del sòl
  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior ja que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.
  
Segons s'indica, s'ha previst una arqueta i trapa per a la recollida i retenció de vessaments accidentals d'olis.
  
Residus generats
  
Durant el funcionament de la unitat objecte de projecte, es generaran una sèrie de residus perillosos: oli usat dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits residuals, etc.
  
Encara que no es menciona, se suposa que es durà a terme un emmagatzemament temporal previ a la recollida per un gestor autoritzat dels diversos residus perillosos. Així mateix, en l'estudi d'impacte ambiental tampoc s'assenyala la gestió intracentre, ni les condicions d'emmagatzemament temporal dels olis, filtres, bateries usades, envasos buits residuals, ni de qualsevol altre generat durant l'habitual manteniment de les instal·lacions i equips.
  
Programa de vigilància ambiental
  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què han de dur-se a terme la mesura de les emissions i immisions gasoses i del soroll ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants al Reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 2.F de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions projectades per a la producció d'energia hidroelèctrica, termoelèctrica i nuclear a excepció de la produïda per grups electrògens, es troben sotmesos al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el Projecte de planta de cogeneració que s'ha de situar en l'interior de la indústria Atomizaciones Minerales, SA (ATOMISA), implantada a la partida Foies Ferraes, s/n, l'Alcora (Castelló), en els termes que estableix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:
  
1) Els olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa haurà d'actualitzar la inscripció d'aquesta en el Registre de productors de residus perillosos, exposant les noves previsions pel que fa a volum i tipologia de residus generats.
  
Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:
  
Caldrà que es tracte d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció I recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.
  
Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments s'haurà de disposar de cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la perillositat d'aquests o en dificulten la gestió.
  
Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.
  
Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.) haurà de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i el títol ll, capítol ll Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica.
  
L'alçària de les ximeneres haurà de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròximes o confrontants, de manera que no es produïsquen turbulències que en dificulten la dispersió (efecte esclat).
  
L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix haurà de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'ordre esmentada, la qual igualment es troba disponible en els esmentats SS.TT.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, haurà de constar de les accions:
  
Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.
  
Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.
  
El programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera haurà de realitzar-se en tots i cada un dels focus. No obstant això, l'autocontrol es podrà disminuir la seua freqüència en els focus que habitualment no funcionen (p.e. xemeneies de bypass) i haurà de realitzar-se dels focus que realitzen efectivament i habitualment l'abocament.
  
Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar pròximes o confrontants. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc (5) anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.
  
S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el Projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, en comprovar que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.
  
ATOMISA haurà de sol·licitar l'autorització ambiental integrada abans de l'1 de gener de 2007, o en el moment que projecte la realització d'alguna modificació que puga ser considerada com a substancial.
  
Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
10) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 97/04-AIA
  
Promotor: Sr. Ramón Argenter Requena
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia (València)
  
Objecte del projecte: Explotació de graves i arenes, Los Ruices
  
Localització: Parcel·les 218 i 219 del polígon 136. Paratge Hoyuelos. Pedania Los Ruices. Terme municipal de Requena (València).
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és la legalització d'una antiga extracció de graves i arenes i continuar l'explotació amb un pla d'explotació i restauració definit.
  
La superfície en propietat és de 72.892 m², dels quals 37.919 m² ja es troben afectats per l'explotació i 28.633 m² és la superfície que es pretén explotar.
  
Les parcel·les objecte d'explotació se situen junt amb la rambla Los Calabachos, a uns 2 km. a l'est de la pedania de Los Ruices en el terme municipal de Requena.
  
Els materials a explotar corresponen a depòsits de rambla quaternaris constituïts per graves i arenes amb matriu arenosa presentant estratificació encreuada i amb presència de rodals llimoargilosos d'escassa entitat.
  
Subjacents a aquests materials, cota 684 m.s.n.m. es troben les argiles no beneficiables pertanyents al miocé inferior, més concretament a la formació aquitanià.
  
El volum total de material que s'ha d'explotar serà pròxim als 386.113 m³ dels quals s'estima un volum de material estèril de 103.870 m³ els quals seran reutilitzats per a labors de restauració de la gravera. En estimar una producció anual de 37.632 m³/anuals, s'obté una vida programada per a l'explotació de 7 anys i mig.
  
El sistema d'extracció serà el de mineria a cel obert amb talussos forçats de 60º i 8 m d'alçària i bermes intermèdies de 8 m. Aprofitant el tipus de material i la morfologia del terreny, es realitzarà una extracció en bancs, utilitzant per a l'extracció i càrrega mètodes convencionals. La cota inferior d'explotació se situa en 684 m.s.n.m.
  
L'explotació es realitzarà per fases a partir de la situació actual en què es troba l'explotació.
  
Fase I
  
Es realitzaran les labors d'explotació en dos fronts distints, un situat més al sud, on aprofitant el front existent s'avançarà fins al límit fixat d'explotació deixant així una obertura en la zona est a la vora de la rambla i a més s'iniciarà l'obertura d'un front d'explotació en la zona oest.
  
Fase II
  
Es continuarà l'explotació del front situat a l'oest fins al límit de parcel·la. D'altra banda, s'anirà omplint la zona on es troba actualment la bassa d'aigua, ja que els voltants de la bassa es troben a cota 676 m.s.n.m. per sota de la cota en què es planteja la plaça de pedrera una vegada restaurada. Pel que fa a la bassa de decantació de fins de la planta es preveu que es trobe pràcticament curullada a falta d'estendre la terra vegetal per a la posterior revegetació d'aquesta.
  
Després de realitzar els treballs d'explotació, la zona es trobarà amb dos bancs de 8 m d'alçària i inclinació de 60º i bermes intermèdies de 8 m. i una gran plataforma central amb un pendent del 2% des de l'oest cap a l'est perquè d'aquesta manera drenen les aigües pluvials cap a la rambla Los Calabachos a l'est de l'explotació.
  
La restauració consistirà en:
  
- Tractament de talussos i plataformes: es desplegaran els bancs on es deixaran talussos de 5 m d'alçària màxima i bermes de 4 m d'ample, i l'angle de talús és de 35º, amb un talús general de restauració no superior als 23º.
  
- Drenatge de bermes i plataforma central.
  
- Recollida i estesa de terra vegetal.
  
- Revegetació de talussos i plataformes.
  
- Desmantellament d'instal·lacions existents.
  
- Condicionament d'accessos.
  
- Pla de vigilància.
  
Alternatives
  
Encara que geològicament hi ha materials semblants en altres zones, s'ha triat aquesta per estar anteriorment afectada per una activitat extractiva, la possibilitat de restaurar la zona i el fàcil accés des de zones o a zones de potencials necessitats pròximes.
  
Tramitació administrativa
  
Antecedents
  
En data 24 d'octubre de 2002, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet davant d'aquest servei l'expedient d'extracció de graves, secció A) Los Ruices, obrint expedient d'impacte ambiental amb número 381/02-AIA. Al juny de 2003, es remet el certificat de la informació pública de l'expedient on s'indica que no hi han hagut al·legacions respecte d'això.
  
Posteriorment, en data 6 de desembre de 2003, el director general de Gestió del Medi Natural, dicta la resolució de l'expedient tornant la documentació tramitada al Servei Territorial d'Indústria i Energia de València per estimar que de l'examen de la documentació tramitada no s'obtenen elements de judici suficients per a prendre una decisió respecte a l'actuació projectada (article 24 apt. 5 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental).
  
2. Remissió de l'expedient
  
En data 24 de maig de 2004, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet nova documentació en què queden esmenats determinats aspectes del projecte anterior, i en conseqüència s'obri nou expedient d'impacte ambiental amb número 97/04-AIA.
  
Es considera com a vàlid el certificat d'informació pública remés en data 23 de juny de 2003 en el qual s'indicava que no es van presentar al·legacions al projecte.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
La zona d'explotació es troba a la vora de la rambla Los Calabachos i es correspon amb una antiga gravera que ha deixat un buit miner sense restaurar amb talussos pràcticament verticals de més de 14m d'alçària i que ha excavat per sota de la cota del llit de la rambla i forma un got sense evacuació natural d'aigües pluvials.
  
La resta de la superfície a explotar es troba uns 15-20 m per damunt de la cota de la rambla, es correspon amb depòsits de graves i arenes de pendent suau i amb escassetat de sòl edàfics que són aprofitats per al cultiu de vid.
  
L'acció de l'home es deixa veure de manera intensa en la zona, ja que el sòl fèrtil ha sigut dedicat al cultiu i la vegetació natural ha quedat relegada als turons i les zones més accidentades.
  
La fauna existent s'associa a zones de cultiu i de rambles acostumada a la presència humana, al trànsit de camions i a l'extracció de material.
  
Pel que fa a la vegetació típica de rambles, aquesta es troba fortament degradada pel trànsit de camions que ha circulat al llarg dels anys per l'interior de la rambla cap a i des de la gravera.
  
El clima que es dóna en la zona és continental sec. Les temperatures mitjanes disminueixen respecte les de la costa per la major altitud, però s'incrementa l'oscil·lació tèrmica, tant la diària com l'anual. Presenta una mitjana anual de 14º C amb hiverns freds i llargs (novembre a març) i uns estius amb elevades temperatures en les hores centrals de dia i escassa humitat relativa en l'aire.
  
Les precipitacions són escasses i irregulars, amb una mitjana anual al voltant de 450 mm. A l'estiu les precipitacions solen presentar caràcter tempestuós amb granissades.
  
Des del punt de vista socioeconòmic, l'agricultura és el sector econòmic més important de la comarca, on destaca el cultiu de vid. Existeixen a més nombroses granges porcines i avícoles.
  
D'acord al PGOU de Requena, els terrenys objecte d'estudi estan classificats com a sòl no urbanitzable comú sota la modalitat de terrenys molt permeables.
  
Identificació i valoració dels impactes
  
Vista l'àrea a explotar i analitzat l'estudi d'impacte ambiental, s'hi indiquen els principals efectes ambientals derivats del projecte tramitat, aquests són:
  
Destrucció del sòl i vegetació associada, deteriorament de la qualitat paisatgística de la zona, afecció a la fauna, modificació del relleu, canvi de l'ús del sòl, contaminació atmosfèrica per emissió de partícules sòlides, contaminació aigües superficials per increment de càrrega sòlida i terbolesa de les aigües, alteració de drenatges, afecció a infraestructures i equipaments, afecció a llit públic, increment de nivells sonors, alteració cadenes tròfiques, possible alteració qualitat de les aigües subterrànies i superficials i possible contaminació del sòl.
  
Existeixen a més altres efectes que no han sigut previstos en l'estudi i que han de tenir-se en compte ja que poden generar impactes severs si no es prenen les mesures protectores i correctores adequades. Aquests són:
  
- Trànsit de camions a través de llit públic - rambla Los Calabachos.
  
- Respecte a la línia elèctrica no es garanteix estabilitat del monticle, implica un impacte paisatgístic sever i hi ha una possible afecció a l'estesa.
  
- Risc d'inundació i modificació dels drenatges naturals de la rambla en possibilitar l'entrada d'aigües cap a l'interior de l'explotació.
  
La majoria d'aquests impactes poden considerar-se reversibles a curt-mitjà termini sempre que es prenguen les mesures protectores i correctores adequades.
  
Actualment l'activitat extractiva ha originat un impacte sever, sobretot des del punt de vista paisatgístic, amb la creació de talussos verticals de 15 m, modificació del relleu i l'afecció a llit públic. Aquest projecte intenta minimitzar els impactes generats per aquesta antiga extracció aplicant una sèrie de mesures correctores.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures protectores o correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental per a reduir o minimitzar els impactes existents i els prevists per l'explotació es consideren en gran manera adequades, no obstant això han d'incorporar-se altres mesures que no han sigut previstes en l'estudi, com són:
  
Mentre que la plaça de la pedrera no haja sigut restituïda a una cota superior a la de la rambla, deixar un talús prou alt en la zona est de l'explotació a fi d'evitar l'entrada d'aigua cap a l'interior de l'explotació davant de possibles revingudes.
  
Mantenir en condicions òptimes i reposar si és el cas aquells danys duts a terme en els camins d'accés que discorren per l'interior de la rambla.
  
Minimitzar els riscs que comporta l'existència d'un línia elèctrica que travessa la parcel·la que s'ha d'explotar.
  
El pla de vigilància ambiental desenvolupat preveu entre altres aspectes el control de riscs d'erosió, sedimentació i inestabilitat, control d'obres de drenatge i d'abocaments, manteniment en òptimes condicions de la terra vegetal, seguiment del pla d'explotació i restauració, controlar les zones de recollida de material, control del desenvolupament de la revegetació, control de límits sonors de la maquinària, control de pols generada pel trànsit de maquinària, instal·lacions de trituració i classificació.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'explotació d'extracció de graves i arenes denominada Los Ruices, sítia en la pedania Los Ruices del terme municipal de Requena (València), promogut per Sr. Ramón Argenter Requena, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada, com també els condicionants establits en el següent apartat i modificacions introduïdes per aquests.
  
En primer lloc, qualsevol estèril generat en l'explotació s'utilitzarà per al farciment de la plaça de la pedrera i la remodelació dels talussos de restauració. La plaça de la pedrera una vegada restaurada quedarà per damunt de la cota natural del barranc, garantint així el correcte drenatge de les aigües d'escorriment.
  
Fins que la plaça de la pedrera no se situe a una cota superior a la de la rambla, els talussos de la zona est no han de ser explotats en la seua totalitat per a poder garantir o minimitzar el risc d'inundació de la pedrera i el de contaminació de les aigües superficials.
  
S'haurà de disposar de l'autorització corresponent per a treballar i transitar dins del domini públic hidràulic.
  
Desplaçar la línia elèctrica fora de la zona d'explotació o bé, garantir l'estabilitat del monticle i la integració d'aquest en l'entorn. En cap cas es deixarà un monticle amb parets verticals i inestables.
  
Una vegada finalitzada l'explotació es restauraran tots aquells camins d'accés i infraestructures utilitzades en l'activitat fins a aconseguir un estat equivalent al d'abans de començar les labors d'extracció.
  
La densitat total de plançons que s'han d'utilitzar en la restitució de la cobertura vegetal forestal haurà d'incrementar-se fins a un mínim de 2.500 exemplars per hectàrea.
  
Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus i en el Reial decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
Si durant el procés d'explotació de la gravera es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria d'Educació i Cultura, de forma immediata, i adoptar les mesures pertinents a favor de la protecció i conservació d'aquestes, conforme amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana.
  
El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on s'arrepleguen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida en el desenvolupament d'aquestes. Aquest servei remetrà una de les còpies a aquesta Direcció General.
  
Segon
  
Es notificarà a les persones interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no hi cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 14 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javiez Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 210/04-AIA
  
Títol: Explotació pedrera calcària marmòria La Algueñeta.
  
Promotor: RICARDO GARCÍA PALAZÓN
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria d'Alacant.
  
Localització: Paratge la Boquera. Terme municipal de la Romana (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una pedrera de calcària marmòria, tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de mines.
  
La parcel·la on es pretén iniciar l'explotació comprén una superfície d'unes 10,2 ha de les quals 5,5 ha seran objecte d'explotació. L'esmentada parcel·la es correspon segons cadastre a la parcel·la núm. 239, polígon núm. 43 del terme municipal de la Romana.
  
La parcel·la presenta un desnivell d'uns 30 m corresponent a la diferència entre la cota màxima de 560 m i la cota mínima de 532 m.
  
Característiques de l'explotació:
  
- Condicionament d'accessos i pistes d'accés a fronts d'explotació.
  
- Eliminació de la capa superficial de vegetació.
  
- Extracció del material mitjançant l'ús d'esbrossadora de fil diamantat en via humida.
  
Talús final d'explotació format per 4 bancs de 7m d'alçària amb longituds entre 250-300 m.
  
Reserva estimada de calcària marmòria de 240.000 m³. Extracció anual prevista de 12.000 m³ i vida mitjana de 20 anys.
  
Coeficient d'aprofitament del 35%.
  
Enderrocs temporals de material estèril
  
3 camions diaris per al transport de pedra a serradores de blocs.
  
Transport d'estèrils a fàbrica de triturats.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El desembre de 2003 el Servei Territorial d'Indústria d'Alacant remet el projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració de la pedrera de calcària marmòria, secció A) denominada La Algueñeta adjunta, a més, el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient on s'indica que després d'haver-se publicat l'expedient en el DOGV núm. 4615, de 24.10.03, no s'hi van presentar al·legacions.
  
En data 18 de febrer de 2004, es va sol·licitar a l'empresa promotora a través del Servei Territorial d'Indústria ampliació de documentació, advertint que transcorregut el termini de 3 mesos sense rebre allò que s'ha sol·licitat es procediria al tancament de l'expedient.
  
En no haver-se aportat la documentació sol·licitada en el termini concedit, en data 9 de juny de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural dicta resolució de l'expedient declarant conclòs el procediment per desistiment i arxivant l'expedient.
  
En data, 9 de juny de 2004, el Servei Territorial d'Indústria remet a aquesta Direcció General, l'ampliació sol·licitada, on s'indica que aquesta va ser registrada davant d'aquest servei en data 18 de maig de 2004.
  
En conseqüència, s'obri nou expedient d'avaluació d'impacte ambiental amb núm. 210/04-AIA, on s'incorpora la documentació inicialment tramitada, l'ampliació sol·licitada, com també la informació pública de l'expedient.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
L'explotació se situa al sud-oest de la població de la Romana, a una distància lineal de 2,8 km aproximadament. Per a accedir a l'explotació es parteix de la carretera autonòmica CV-840 direcció la Romana-Alguenya, en el km 19 a la vora de l'estació de servei de la Romana es pren un desviament que correspon al camí vell d'Alguenya, el qual després de recórrer un total de 3,4 km condueix al camí d'entrada a la parcel·la.
  
Segons les normes subsidiàries del planejament municipal vigent, el sòl on es pretén situar la parcel·la correspon a sòl no urbanitzable comú en el qual es permet destinar aqueix tipus de sòl a la indústria del marbre (pedreres i serradores).
  
La rambla Honda que discorre al sud de la parcel·la s'utilitza com a camí de trànsit de vehicles de la zona, agricultors i camions d'explotacions de marbre, per la qual cosa és transitada de forma habitual.
  
S'indica en el projecte que el camí de la rambla Honda constitueix un camí ramader, que serveix com a via de trànsit per al trànsit de camions a diverses explotacions de marbre de la zona.
  
L'explotació no afecta cap nivell aqüífer ni cap curs d'aigua permanent ni rambla d'alguna entitat.
  
El clima presenta determinats trets de continentalitat. Les mitjanes tèrmiques oscil·len entre els 6º C de gener i els 24º C d'agost, mentre que les precipitacions rares vegades ariben als 400 mm de pluja anual.
  
Les condicions edàfiques naturals s'han vist modificades intensament a causa de l'activitat humana que ha anat aterrassant, rompent i desforestant àmplies zones del territori.
  
La vegetació natural ha patit una gran transformació. La zona on es pretén situar l'explotació es troba en la major part d'aquesta sobre bancals d'ametlers abandonats i en menor proporció sobre matoll, i hi apareix també algun pi dispers.
  
La fauna, igual que la vegetació, es troba degradada i es correspon a àrees ocupades per matoll i cultius de secà i hi destaca l'avifauna i els xicotets mamífers.
  
La pedrera no s'observa des de carreteres principals o nuclis de població. D'altra banda, l'explotació en sentit descendent des de cota 560 m, situa la pedrera en la zona aterrassada de la serra Pelada, i queda oculta i integrada en la vessant.
  
D'acord a l'estudi presentat, en la zona que s'ha d'explotar i en les àrees adjacents, com també en les àrees d'accés, no hi hi ha evidències ni restes arqueològiques ni elements constructius ni estructurals que puguen ser afectats.
  
Identificació i valoració dels impactes
  
Els efectes ambientals derivats de les esmentades accions serien:
  
Destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, increment de processos erosius, possibilitat de contaminar les aigües superficials, modificació dels drenatges, ubicació d'enderrocs temporals, increment de trànsit rodat i producció de pols i soroll en l'àrea d'explotació i camins d'accés.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
S'adopten mesures correctores adequades per a minimitzar aquests impactes desenvolupant un pla de restauració que proposa integrar la zona afectada per l'explotació a l'antic ús forestal d'aquesta. Amb aquest fi es desenvolupa un pla de restauració que consisteix en el remodelatge de la topografia i deixar bancs d'alçària de 3 i 4 m i pendents generals no superiors a 30º.
  
Els estèrils generats en l'explotació se situen en enderrocs temporals dins de la parcel·la sol·licitada, i són transportats una vegada per setmana a plantes de trituració de la zona. Aquests enderrocs desapareixeran una vegada finalitzada l'explotació.
  
De la mateixa manera, els blocs de material vendible se situaran en diferents àrees dins de la parcel·la sol·licitada.
  
La revegetació de la parcel·la es considera adequada, duent-se a terme una sembra de llavors, una plantació d'arbustives i arbòries tant en vessants com en plataformes.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjdici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'obertura de la pedrera de marmòria tramitada com a secció A) denominada La Algueñeta, al terme municipal de la Romana, promogut per RICARDO GARCÍA PALAZÓN sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establerts en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:
  
Haurà d'obtenir-se autorització d'ús de camí ramader a més de mantenir-lo en òptimes condicions.
  
Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que hauran de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de residus i en el Reial decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on es recullen el balanç i l'estat actual de l'activitat, respecte als volums extrets i aprofitats, als farciments efectuats i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració - estudi d'impacte ambiental i en aquesta declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència sorgida en el desenvolupament d'aquestes. Aquest Servei remetrà una de les còpies a aquesta Direcció General.
  
Es concertarà anualment amb aquesta Direcció General una visita de comprovació de les actuacions de restauració i l'efectivitat de les mesures, i exigir, si no n'hi ha, l'execució d'aquestes.
  
Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiqus, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Es notificarà a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 14 de setembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 394/03-AIA
  
Títol: Ampliació de l'explotació avícola de broilers
  
Promotor: Aldani, SC
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Catí (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat avícola de broilers
  
Localització: Polígon 15, parcel·les 40, 42 i 49, del terme municipal de Catí (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització de l'ampliació d'una explotació avícola, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una única nau de capacitat per a 21.000 broilers, que constitueix una superfície construïda de 2.669 m², i pretén ampliar-se amb la construcció d'una segona nau de 1.440 m² amb capacitat per a 14.000 broilers més. La nova nau serà de planta rectangular i coberta a dues aigües.
  
Els pollets seran rebuts en l'explotació amb un dia d'edat, i seran engreixats durant un període inferior a 60 dies, moment en què passaran a escorxador. Després de cada cicle d'engreixament, es realitzarà un buidat sanitari de 30 dies. Es realitzen 4 cicles/any (es considera que el buit sanitari, o els cicles/any, seran inferiors en la pràctica, ja que, si es té en compte les indicacions de l'estudi d'impacte ambiental, se sobrepassa l'any).
  
Els pollastres es crien sobre llit de borumballa, i es genera un total de 336 t de gallinassa/any, la qual serà retirada després de cada cicle d'engreixament per una empresa aliena a l'explotació (Transbelles, SL, amb NIF: 12.093.126-B). S'hi inclou contracte de compravenda, sense que s'hi indique la vigència d'aquest.
  
Els cadàvers generats en l'explotació seran destinats a una caseta municipal de recolllida de cadàvers.
  
Com a mesures higienicosanitàries a adoptar en l'explotació, s'inclou instal·lar una tanca perimetral a l'explotació, com també un gual sanitari que permeta desinfectar les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
El proveïment d'aigua potable es realitza de la xarxa d'aigua potable municipal.
  
L'explotació es localitza a 3,5 km del nucli de població.
  
En data 6 de maig de 2004, es realitza visita a l'explotació, i es comprova que l'ampliació no s'ha executat fins al moment.
  
Es considera infravalorada la quantitat anual de gallinassa generada en l'explotació, la qual triplicaria la quantitat calculada en l'estudi d'impacte ambiental. Per tant, haurà de tenir-se en compte la quantitat real generada a l'hora d'aplicar les mesures correctores d'aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient es va iniciar el 5 d'agost de 2003, amb la remissió per la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 80, d'1 de juliol de 2003, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
Informe favorable de l'inspector de sanitat.
  
Informe favorable del cap local de sanitat.
  
Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
Autorització prèvia de la COPUT.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
L'actuació proposada es localitza en l'àmbit de la LIC l'Alt Maestrat, inclosa en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la inclusió d'aquesta en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE, d'hàbitats.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola de secà, pròxima a sòl forestal (amb presència important d'alzines).
  
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, i són els elements ambientals més susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'activitat, identificats en l'estudi d'impacte ambiental són: sobre paisatge, per la introducció d'elements estranys i sobre l'aire, per l'emissió d'olors, associats a la gallinassa generada. Ja que no hi ha emmagatzemament exterior de la gallinassa, l'impacte es considera poc rellevant.
  
No s'ha inclòs la valoració d'impactes en l'estudi d'impacte ambiental, passant directament a proposar mesures correctores.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i programa de vigilància ambiental
  
Entre les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental s'incloen les següents:
  
No es podrà acumular la gallinassa en l'explotació, d'on serà retirada després de cada cicle d'engreixament. La nova pollada es rebrà sobre llit de serradura i superfosfat de calç d'acció absorbent, desodoritzant i desinfectant.
  
Els buits i finestres de les naus hauran de disposar de malla que impedisca l'accés de vectors a l'interior.
  
Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, o sistema de desinfecció equivalent, de manera que s'aconseguisca la desinfecció dels vehicles que accedeixen a l'explotació.
  
Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental hauran d'ampliar-se amb la construcció en l'explotació de femer, per a poder acumular la gallinassa, com a mínim, d'un cicle d'engreixament, en previsió de possibles demores per part de l'empresa encarregada de la retirada d'aquesta. A més s'haurà de dur a terme l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de la granja avícola, situada en el terme municipal de Catí (Castelló), promoguda per Aldani, SC, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
Haurà de disposar-se de femer en l'explotació, de manera que puga emmagatzemar-se la producció de gallinassa d'almenys un cicle d'engreixament. El femer serà de formigó impermeabilitzat amb parets d'alçària suficient per a contenir la gallinassa allí acumulada, dissenyat amb lleuger pendent per a recollir els lixiviats en cubeta de recolllida de lixiviats.
  
Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recolllida, concentració i tractament de fems i purins, hauran d'efectuar la comunicació de les seues activitats a la Conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la Llei, comunicació que haurà de realitzar l'empresa amb nom Transbelles, SL, amb NIF 12.093.126-B.
  
S'utilitzarà un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com també malla metàl·lica o semblant.
  
Es disposarà de tanca perimetral en l'explotació.
  
Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació, correctament dissenyat i localitzat, de manera que puga oferir garanties de desinfecció dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5122, del 26-10-2005 (2005/11600)

RESOLUCIÓN de 13 de octubre de 2005 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5122

Fecha DOGV
:   26-10-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/11600

CVE


Fecha del documento
:   13-10-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Carcaixent](javascript:void(0))
    * [Catí](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [Romana, la](javascript:void(0))
    * [Alqueria de la Comtessa, l'](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de octubre de 2005 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/11600]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 089/04-AIA L'Alqueria de la Comtessa, 122/03-AIA Carcaixent, 092/03-AIA Lliria, 214/04-AIA L'Alcora, 097/04-AIA Requena, 210/04-AIA La Romana y 394/03-AIA Catí, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 13 de octubre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 89/04-AIA
  
Título: Apertura de un desguace de vehículos fuera de uso.
  
Promotor: DESPIECE SAFOR SL.L.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de L'Alquería de la Comtessa.
  
Localización: C/Sotaya 20 y 22. 46715 L'Alquería de la Comtessa. Valencia.
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la instalación de un desguace de vehículos fuera de uso-automóviles.
  
La actividad consiste en la compra de vehículos averiados o accidentados, para proceder a desguazarlos y vender las piezas en buen estado. El material no vendible y metálico se le facilitará a las industrias siderometalúrgicas para su fundición. Las partes de los vehículos potencialmente contaminantes como baterías, neumáticos y aceites lubricantes, serán recogidas por empresas especializadas.
  
La industria se sitúa en Suelo Urbano, ocupando una superficie de 1.356,80 m², distribuida de la siguiente manera:
  
Superficie planta baja nave 1.316,30 m²
  
Altillos oficina 37 m²
  
Patio exterior. 40,5 m²
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 16 de marzo de 2003, el Servicio de Residuos Industriales remitió el Proyecto de Actividad, y el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia, junto con el informe favorable sobre la implantación de la actividad, por parte del Ayuntamiento de L'Alquería de la Comtessa.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, ha sido sometido a información pública durante el plazo de un mes en el tablón de anuncios de este ayuntamiento, no habiéndose presentado alegaciones.
  
Afecciones legales
  
La industria deberá obtener el Permiso de Vertido a la Red Municipal de Alcantarillado, de acuerdo al Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado, elaborado por la Entidad de Saneamiento en colaboración con la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará diversos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
La actividad estudiada se encuentra en las afueras del casco urbano en una zona rodeada de huerta y cultivo de cítricos, como en la mayoría de la comarca de la Safor. Por lo tanto no existen especies endémicas que tengan que ser protegidas, siendo el agua subterránea elemento susceptible de ser afectado por posible vertidos incontrolados, debido alta permeabilidad de los suelos y a la poca profundidad del nivel freático.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
El impacto sobre la hidrología subterránea es el más importante de los tratados en el Estudio, ya que este se puede producir por un vertido incontrolado de residuos peligrosos, y por la infiltración de lixiviados de dichos residuos por el arrastre del agua de lluvia.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado entre otras las siguientes medidas correctoras, las cuales se encaminan a minimizar los impactos derivados de la actuación prevista.
  
- Se deberán almacenar los vehículos a ras de suelo, de forma que no superen las dos alturas y la incidencia visual desde la carretera quede minimizada. Al mismo tiempo, se colocarán pantallas visuales vegetales, de hoja persistente, que obstaculicen la visión del parque móvil almacenado.
  
- Para evitar la posible contaminación de las aguas subterráneas o superficiales, de los posibles derrames que pudieran originarse, la zona donde se depositan los vehículos recogidos, dispondrá de un pavimento impermeable y un sistema de recogida de derrames (pendientes hacia arqueta estanca); un sistema de recogida de aguas de lluvia (dispositivos de decantación); un tratamiento de aguas, incluida la de lluvia (separador de aceites y grasas).
  
- La zona de almacenamiento de residuos peligrosos contará con contenedores independientes y estancos para almacenar baterías y filtros de aceite usados. Asimismo contará con depósitos independientes y estancos para almacenar los fluidos de los vehículos fuera de uso, tales como: aceites usados, combustibles, anticongelantes, líquidos refrigerantes y líquidos de frenos.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:
  
- Se realizará una inspección visual periódica del estado del pavimento impermeabilizante.
  
- Se revisará periódicamente el estado de los recipientes de almacenamiento de residuos peligrosos, comprobando que no existen defectos estructurales ni fugas.
  
- Se realizará un mantenimiento periódico adecuado de las redes de drenaje y los sistemas de recogida y tratamiento de aguas pluviales y derrames (dispositivos de decantación y separación de grasas).
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 6-c) del Anejo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Apertura de un desguace de vehículos fuera de uso, promovido por DESPIECE SAFOR SL.L., siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
Los residuos gestionados, por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. Esto incluye la obtención de las autorizaciones administrativas para la gestión de residuos que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Deberá preverse una zona en el interior de la nave industrial destinada únicamente al almacenamiento en tránsito de los residuos peligrosos recogidos por error y los producidos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.
  
3. En las zonas destinadas a la recepción, clasificación y agrupamiento, acondicionamiento y almacenamiento temporal de los diversos residuos, se contará con una solera impermeable.
  
4. Deberá implementarse una red de drenaje de aguas pluviales, ejecutando la solera de la parcela con pendientes que formen cuencas vertientes hacia imbornales, pozos de registro y conducciones de PVC, para la evacuación de pluviales, cuidando que las pendientes no conduzcan las aguas de escorrentía hacia las zonas de almacenamiento de residuos.
  
5. Deberá instalarse una arqueta separadora de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes de la conexión final de la conducción de aguas pluviales de escorrentía.
  
6. Dentro del Programa de Vigilancia Ambiental, se constatará, mediante análisis periódicos (al menos una vez al año), que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de la conexión del colector de salida de la industria con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido, esto es, el Ayuntamiento de Alquería de la Condesa.
  
7. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión. Las instalaciones se diseñarán y ejecutarán de acuerdo a la ITC-MIE APQ-001, de almacenamiento de líquidos inflamables.
  
8. Periódica vigilancia de las instalaciones en general para, en su caso, actuar contra la propagación de posibles plagas.
  
9. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.
  
10. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Calidad Ambiental, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
11. Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva autorización administrativa.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 6 de septiembre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 122/03-AIA
  
Título: Modificación puntual nº2 del Plan General de Carcaixent.
  
Promotor: Ayuntamiento de Carcaixent.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Carcaixent.
  
Localización: Parcela nº24 € Polígono 13293. Camí de la Font de la Parra. Término municipal de Carcaixent.
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la construcción de un aparcamiento público de 1869,84 m² de superficie para 55 plazas, en la parcela nº24 € polígono 13.293, zona clasificada como Suelo No Urbanizable, sin Protección, que se pretende reclasificar a urbanizable mediante la modificación del Plan General.
  
Con esta actuación se pretende solventar las carencias de plazas de aparcamiento dada la estrechez de las calles colindantes, que provoca que los vecinos estacionen en doble fila originando el colapso del ?Camí de la Font de la Parra?, que coincide en su traza con la carretera CV-5930.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública
  
En fecha 31 de marzo de 2003 el Ayuntamiento de Carcaixent remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes a la ?Modificación puntual nº2 del Plan General de Carcaixent?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la ?Modificación puntual nº2 del Plan General de Carcaixent?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el DOGV nº4311 de fecha 9 de agosto de 2002, y en el periódico Levante de fecha 25 de julio de 2002, no habiéndose presentado alegaciones de carácter ambiental.
  
Afecciones legales
  
Según el Estudio de Impacto Ambiental cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a:
  
En virtud de la Ley 3/95, de Vías Pecuarias, el trazado afecta a:
  
- Cañada de los Montes de Granada.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
Él área de suelo que nos ocupa corresponde al llano de inundación del Júcar, de naturaleza aluvial, donde la mayor parte del territorio está dedicado al cultivo de cítricos y de herbáceas de regadío llegando hasta el margen del Río Júcar, donde se encuentran los únicos restos de la vegetación primitiva de este ecosistema.
  
La parcela objeto de reclasificación se puede clasificar dentro del biotopo de cultivos de cítricos el cual no posee un gran interés ecológico.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
La morfología del terreno es uno de los aspectos que más directamente se verá impactado, debido a los movimientos de tierras necesarios para la urbanización de los terrenos.
  
La hidrología superficial, podría verse afectada como consecuencia de la retirada de la cubierta vegetal, y su sustitución por una superficie lisa, lo que aumentaría la escorrentía superficial.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Como medidas protectoras y correctoras que eviten o minimicen los efectos negativos causados, cabe destacar:
  
- Para reducir la emisión de polvo a la atmósfera se procederá al entoldado de camiones.
  
- La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
- Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
- Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población que habita próxima a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación puntual nº2 del Plan General de Carcaixent, promovido por el Ayuntamiento de Carcaixent, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
Se deberá elaborar un Programa de Vigilancia Ambiental, el cual tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. Para ello se proponen los siguientes controles:
  
- Control de polvo sobre la vegetación adyacente.
  
- Control de la aparición de procesos erosivos.
  
- Control de los vertidos de residuos de obras, plantaciones, etc.
  
- Control de niveles sonoros en edificio habitado más cercano.
  
- Control de los niveles de las emisiones de gases y partículas de los motores de combustión interna utilizados en las obras.
  
- Control del cumplimiento de las ordenanzas y normativas urbanísticas.
  
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
2. Debido a la proximidad de los halllazgos arqueológicos de San Antonio, si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 6 de septiembre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 92/03-AIA
  
Promotor: ROMEFER SL.
  
Autoridad sustantiva: Servei Territorial d'Industria i Energia - Mines (valencia)
  
Objeto del proyecto: Préstamo de Áridos ?Feche-
  
localización: Término municipal de Lliria.
  
Descripción del proyecto
  
El promotor pretende la explotación de materiales detríticos como áridos naturales procedentes del relleno de la rambla Castellana en las parcelas 62, 63, 65, 72, 303 y 332 del polígono 112 del término municipal de Lliria, con una superficie total de 82.286 m².
  
Dichas parcelas se encuentran agrupadas generando un cuerpo geométrico triangular junto al cauce de la Rambla Castellana en su margen izquierda y limitado por un camino, la explotación se pretende llevar a una profundidad máxima de 6 metros, como se ha indicado en la documentación aportada por el promotor posteriormente que modifica al proyecto original. De este modo la superficie de extracción es de 66.973 m² resultante de guardar una distancia de 15 metros con el cauce de la Rambla Castellana y una franja perimetral de 5 metros con el resto de límites, quedando un volumen de 401.478 m³ a extraer 34.892 de los cuales serán conservados para la cubierta vegetal de la restauración propuesta como plantación de cítricos tras relleno mediante tierras procedentes de excavaciones.
  
El acceso se realiza por la carretera comarcal que une las poblaciones de Pedralba y Lliria a la altura del km 7,8 tomando el camino que se dirige a la Masía del Carril, encontrándose junto al cauce de la Rambla Castellana.
  
La clasificación del suelo es No Urbanizable Protegido (Vulnerable a la contaminación agrícola) aunque el ayuntamiento no ha informado de incompatibilidad de dicha clasificación, deberá comprobarse la normativa urbanística al respecto derivada del plan general de ordenación urbana en vigor.
  
Alternativas
  
En el estudio de impacto ambiental carece de estudio de alternativas, tan sólo justifica que la explotación se podrá utilizar como abastecimiento a empresas de áridos, pero dicha justificación carece de valor ambiental.
  
Tramitación administrativa
  
La documentación del estudio de impacto ambiental, plan de restauración y proyecto de la extracción ?Feche- fue remitida por el Servicio Territorial de Industria y Energía, sección de Minas, de Valencia, en fecha de 26 de marzo de 2003.
  
En fecha de 3 de julio de 2003 se recibió certificado de que se ha publicado en el BOP nº 77 de fecha de 14 de marzo de 2003 la exposición pública del proyecto y estudio de impacto ambiental de la explotación ?Feche- promovida por ROMEFER SL. sin que se haya recibido alegaciones dentro del plazo establecido.
  
En fecha de 8 de septiembre de 2003 se recibió escrito del Ayuntamiento de Lliria mediante el cual se informa de una serie de anomalías y defectos en el estudio de impacto ambiental, lo cual fue puesto en conocimiento del promotor, quien remitió en fecha de 23 de noviembre una nueva documentación modificando el proyecto original.
  
En fecha de 3 de junio de 2004 se recibió informe vinculante de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, favorable, el cual es necesario para poder iniciar el trámite de Evaluación de Impacto Ambiental.
  
Afecciones legales
  
Parte de la superficie de la actividad extractiva se encuentra en la zona de dominio público hidráulico, por lo que deberá contar con la pertinente autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, lo cual parece ser que se dispone para parte de las parcelas solicitadas según nos ha informado el Ayuntamiento, por lo que se deberá disponer de todas las autorizaciones administrativas que les corresponda.
  
Consideraciones ambientales
  
Los materiales objeto de la explotación son los áridos naturales, los cuales disponen de un amplio intervalo de aplicaciones en la obra civil actual y en la construcción en general, por lo que su aprovechamiento racional y medidas de restauración apropiadas en este tipo de yacimientos fuera de los actuales cauces en zonas de terrazas fluviales es viable, a priori, desde el punto de vista ambiental.
  
Los materiales de explotación corresponden a los yacimientos cuaternarios de los aluviones de la Rambla Castellana, formando paleocauces conformados por lentejones de bolos y cantos rodados inmersos en una matriz limosa. Estos materiales conforman una buena unidad acuífera por porosidad intergranular que supone un gran acuífero libre de gran susceptibilidad a la contaminación.
  
Desde el punto de vista hidrológico la Rambla castellana que limita la explotación es un afluente del Turia, conocida también como Castellarda, que tiene una cuenca relativamente extensa que llega hasta la población de Sacañet (Castellón), y normalmente no presenta un caudal superficial continuo, dada la escasa pluviometría y el régimen irregular de las precipitaciones, y la elevada permeabilidad de los materiales así como la profundidad del nivel piezométrico de dichas unidades acuíferas por las que discurre.
  
La vegetación de las parcelas a afectar y de su entorno corresponden a cultivos, principalmente de cítricos y otros frutales u hortalizas. Se trata de un entorno rural salpicado por núcleos dispersos de población, de régimen estacional en su mayoría, y con un cierto grado de degradación por la presencia de actividades extractivas abandonadas sin las correspondientes restauraciones, o de cultivos en semi-abandono. La presencia de la rambla a un lado, la de una planta de tratamiento de áridos en otro y algunas viviendas aisladas junto a los caminos de acceso, los cuales no se encuentran pavimentados, conforman los entornos de las parcelas susceptibles de la explotación.
  
Por tanto, los aspectos del ruido y el polvo, generados tanto por el tráfico como por la actividad extractiva, así como por el relleno del hueco generado, constituyen los aspectos ambientales más importantes hacia la población. Por otro lado, la impermeabilización del suelo con el relleno mediante tierras de excavación provoca una mejora desde el punto de vista agronómico, permitiendo el flujo general del agua en la zona radicular, y elimina la posibilidad de contaminación del acuífero subyacente; sin embargo, los excedentes de riego y los contaminantes serán derivados hacia el cauce de la rambla afectando a otras zonas del acuífero o a las aguas superficiales.
  
Por otro lado este hecho provoca que la capacidad de almacenamiento y amortiguación de las terrazas fluviales de caudales extraordinarios en casos de avenida sean mermados, pudiendo provocar que los caudales aumenten en el cauce por lo que se deberá considerar este aspecto a lo largo de toda la cuenca dadas las grandes modificaciones que se están produciendo respecto al régimen natural.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La citada actuación se encuentra incluida en el Anexo I apartado 3C1) del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1990 de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. Según el Artículo 17 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitage, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana mediante el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural las competencias para la Evaluación Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar Aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones que le sean preceptivas, el proyecto para la explotación en la sección ?A- ?Feche?, localizada en el término municipal de Lliria cuyo promotor es ROMEFER SL., siempre que el mismo se lleven cabo las medidas correctoras establecidas en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se deberá llevar a cabo la explotación de acuerdo a los límites establecidos en el documento ?Aclaraciones, rectificaciones y mejoras al estudio del proyecto de explotación, estudio de impacto ambiental y plan de restauración- de modo que los límites de 5 metros respecto al perímetro y de 15 m en el caso del límite de la explotación con la rambla castellana deberá reflejarse en una cartografía con la topografía actual junto con la restauración final propuesta, la cual será remitida al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, para que se adjunte a la documentación definitiva, la cual será remitida a los organismos correspondientes.
  
En ningún caso se permitirá la excavación fuera de los límites establecidos en el punto anterior, manteniendo las distancias propuestas en las medidas correctoras ni por debajo de los 6 metros de profundidad respecto a la cota actual de 176 m.s.n.m.
  
Los caminos y accesos serán señalizados y reparados por la empresa promotora siempre que se produzca un deterioro de los mismos respecto al estado actual. Del mismo modo no se permitirá la circulación por dentro del cauce de la Rambla, siempre y cuando no se presente autorización previa por parte del la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
Se deberá realizar las medidas correctoras para evitar los efectos del polvo y el ruido producido por la propia actividad extractiva como por el transporte y relleno del hueco sobre las viviendas cercanas, tal y como se especifica en el documento de modo que dichos impactos puedan minimizarse, aplicando un calendario y medidas concretas.
  
El transporte se realizará siempre con lonas, y los riegos se producirán periódicamente.
  
El relleno deberá concretarse con que materiales se va a realizar, definiendo la naturaleza y origen del mismo, así como de un calendario de ejecución por fases, de modo que se realice de forma simultánea a la explotación, se producirá el vallado del perímetro de las parcelas afectadas para evitar el vertido ilegal de residuos en la zona, y se deberá contar con la autorización del área de Calidad Ambiental para el relleno de los materiales seleccionados, por lo que se vigilará el cumplimiento de dicho vertido y se indicará la prohibición de vertidos de todo tipo en la puerta de acceso.
  
Se presentará en esta Dirección General la restauración llevada a cabo en los huecos mediante informe y reportaje fotográfico pasados los tres primeros meses de la finalización prevista en el proyecto, establecida en 30 meses.
  
Previo a la autorización de Extracción, se deberá aportar por parte del promotor un anexo donde figuren todos los puntos establecidos anteriormente, tras lo cual se procederá a la verificación y cumplimiento de los mismos, sin cuyo visto bueno carecerá de validez la presente Declaración de impacto ambiental.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 9 de septiembre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 214/04-AIA
  
Título: Planta de Cogeneración
  
Promotor: ATOMIZACIONES MINERALES, SA. (ATOMISA)
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de L'Alcora
  
Localización: Partida Foyes Ferraes, s/n, L'Alcora (Castellón)
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del Proyecto
  
ATOMIZACIONES MINERALES, SA. (ATOMISA), es una industria del sector cerámico. Sus instalaciones de la Partida Foyes Ferraes, s/n, L'Alcora (Castellón), se dedican específicamente a la producción y venta de arcilla atomizada para la posterior fabricación de pavimentos y revestimientos cerámicos.
  
El Proyecto objeto de evaluación de impacto ambiental trata la instalación, en el interior de la Planta industrial de ATOMISA en el término municipal de Alcora, de una Planta de Cogeneración que, utilizando como combustible gas natural, cubrirá las necesidades térmicas y eléctricas de la fábrica, exportando el remanente eléctrico a la red.
  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad
  
Las instalaciones de ATOMISA se levantan sobre una parcela clasificada como suelo urbano y de calificación industrial.
  
La Planta de Cogeneración, con 4.995 kWe, consta básicamente del equipo del turboalternador (compresor, cámaras de combustión y turbina de expansión, reductor y generador eléctrico), sistema de filtraje del aire para la combustión y refrigeración, aerorefrigerante, by-pass de extracción de gases a la atmósfera, silenciador, cuadros de control de la turbina y generador eléctrico, conductos calorifugados de recuperación de calor hasta el atomizador y el sistema de regulación automática y control de la recuperación de calor.
  
Empleando como combustible gas natural, con la Planta de Cogeneración proyectada se cubrirán, por un lado, las necesidades eléctricas de la industria, vertiendo los excedentes a la red, y por otro, se empleará la energía térmica de los gases de escape para cubrir parte de las necesidades térmicas de cuatro de los dos atomizadores con los que cuenta la industria. Concretamente, los gases de combustión del gas natural en la turbina de gas se utilizarán en el secado de la barbotina de alimentación a los atomizadores, para la fabricación de arcilla atomizada.
  
Actualmente, las necesidades térmicas de los dos atomizadores están siendo suministradas por sendos quemadores instalados en cada uno de ellos. Con la instalación de la Planta de Cogeneración será necesaria la modificación de las redes de alta y baja tensión.
  
Los gases de escape de turbina ?con una temperatura media calculada en 515 ºC- serán conducidos a través de conductos calorifugados y posteriormente alimentados a los atomizadores. La temperatura de trabajo de los atomizadores varía entre se fija en 650 ºC. Para controlar las necesidades energéticas de los atomizadores, se podrá actuar automáticamente de dos formas: regulando por un lado el caudal másico de entrada de gases a los atomizadores actuando sobre las válvulas del by-pass y de entrada al atomizador, y por otro, los atomizadores conservarán sus quemadores, sólo que funcionarán a carga parcial, proporcionando la energía térmica necesaria para mantener la temperatura de control y de trabajo del atomizador. Además, cuando la turbina no pueda dar servicio a los atomizadores, los quemadores que éstos mantienen trabajarán a carga nominal, con lo que se trabajará de forma análoga a la usual antes de la instalación de la Planta de Cogeneración.
  
El by-pass permite la operación de la turbina sin introducir gases calientes en los atomizadores, vertiéndolos directamente a la atmósfera. Esto ocurrirá únicamente en los casos de puesta en marcha de la instalación, cambio de producto de atomizador y averías o limpiezas en algún atomizador.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 31 de mayo de 2004, el Ayuntamiento de l'Alcora remite a este Servicio la documentación relativa al proyecto de referencia, consistente en el Estudio de Impacto Ambiental y el «Proyecto de Ejecución Instalación de Cogeneración en Atomizaciones Minerales, SA.», junto con el expediente municipal de actividad. En dicho expediente se encuentran los informes favorables del la arquitecta municipal, del aparejador municipal, de sanidad, el anuncio en el BOP de Castellón, número 49 de 22 de abril de 2004, y certificado firmado por el Secretario municipal en el que se hace constar que transcurrido el periodo de exposición pública, no se presentaron alegaciones.
  
Afecciones legales
  
La industria solicita la Autorización Administrativa de Instalación Eléctrica otorgada por el Servicio de Industria y Energía de la Conselleria de Empresa Universidad y Ciencia.
  
Durante su normal funcionamiento, la Planta de Cogeneración generará emisiones y residuos peligrosos, por este motivo, deberá solicitar o actualizar la autorización administrativa como productor de residuos peligrosos otorgada por el Area de Calidad Ambiental, de esta Conselleria y cumplimentar el libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes.
  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
La Planta de Cogeneración objeto de evaluación, generará principalmente emisiones gaseosas, ruido y, en menor medida, residuos y efluentes industriales. Dada la tipología de la actividad y lo antropizado del lugar en que se proyecta llevar a cabo (el interior de una parcela de uso industrial), los elementos ambientales más directamente afectados por el desarrollo del Proyecto serán los propios del medio natural inerte o abiótico (aire, suelo y agua), ya que el medio biótico (flora, fauna y procesos bióticos) y perceptual se verán ?en principio- muy ligeramente afectados. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas para los impactos indirectos sobre el medio físico biótico, perceptual y social.
  
Con la Planta de Cogeneración se cubrirán, por un lado, las necesidades eléctricas de la industria, vertiendo los excedentes a la red, y por otro, se empleará la energía térmica de los gases de escape para el secado de la barbotina de alimentación a los atomizadores, en el proceso de fabricación de arcilla atomizada.
  
Como en éste caso la energía se produce en el mismo centro de consumo, se puede regular la generación en función del consumo eliminando además las pérdidas derivadas del transporte de la electricidad, por lo que la eficiencia energética de este tipo de plantas de cogeneración es mayor frente a otros sistemas de generación eléctrica. Esto es clave para reducir el impacto medioambiental de la generación de electricidad, ya que debido a su elevada eficiencia, a través de la cogeneración se consume menos combustible para generar la misma producción que en otros sistemas. Otro aspecto a destacar es que la descentralización de éste tipo de instalaciones, lo que permite la generación de electricidad cerca de los puntos de consumo, diversificando y asegurando la generación y distribución eléctrica, a la vez que se logra una mayor dispersión inicial de los contaminantes atmosféricos frente a las grandes centrales térmicas convencionales. También es reseñable que la mayor eficiencia de este modo de generar electricidad representa un menor impacto sobre un recurso como es el gas natural.
  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la industria se encuentra ubicada en una zona sin riesgo de inundación, de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas y de alta accesibilidad potencial a los recursos hídricos, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.
  
Identificación y valoración de impactos.
  
El Estudio de Impacto Ambiental se lleva a cabo partiendo de la premisa de que la instalación objeto de proyecto se clasifica dentro del grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así, se considera que las acciones que pueden generar impactos ?los factores de impacto- serán únicamente la generación de emisiones gaseosas, ruidos y vibraciones, siendo por tanto los elementos ambientales susceptibles de ser afectados los propios del medio atmosférico, ya que se señala que la instalación no producirá ningún vertido sólido o líquido.
  
Las emisiones gaseosas serán las procedentes de la combustión del gas natural, liberadas por la chimenea del by-pass en los casos puntuales ya comentados o a través de la chimenea del atomizador durante el funcionamiento normal de la instalación.
  
Las fuentes de emisión de ruidos y vibraciones serán las procedentes de las admisiones de aire de refrigeración y combustión, el conjunto del turboalternador, la chimenea de escape (by-pass) y el aerorefrigerante.
  
Se concluye que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto de la ejecución y entrada en funcionamiento de la Planta de Cogeneración es simple, a corto plazo, reversible y recuperable.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Contaminación acústica. Vibraciones.
  
Para reducir este tipo de contaminación se ha optado por disponer una serie de medidas correctoras específicas para cada foco emisor y posteriormente otras de carácter general sobre el conjunto de equipos sobre los que no se tomas medidas específicas, y por extensión al resto.
  
Así, el turbogenerador (turbina, reductor y generador eléctrico) está dentro de una envolvente que, permitiendo la accesibilidad para las reparaciones y mantenimiento, es resistente al agua, térmicamente aislada, atenúa el sonido y está fijada al chasis del turbogenerador.
  
A su vez, el conjunto del turbogenerador estará confinado en el interior de una sala específicamente acondicionada, que contará con puerta acústica y rejillas de ventilación.
  
Por otro lado, se dispondrá un silenciador para los gases de escape, el compresor de gas estará confinado dentro de una sala específica, y los ventiladores del aerorefrigerante se han dimensionado para que produzcan bajo nivel de ruido.
  
Finalmente, para reducir las vibraciones se dispondrá de aislantes entre la solera y la bancada de la turbina y entre la solera y el compresor de gas.
  
Contaminación atmosférica.
  
Las emisiones atmosféricas del proceso de atomización, tal y como se plantea, podrían dividirse en:
  
Los gases de combustión de gas natural en la turbina.
  
Las partículas procedentes del atomizado de arcillas.
  
El gas natural estará exento de azufre, partículas y otros contaminantes en cantidades apreciables. A la vez, la combustión se llevará a cabo con un gran exceso de aire (300%), por lo que no se emitirán prácticamente inquemados sólidos o gaseosos apreciables.
  
Los focos de emisión serán: la chimenea del by-pass cuando los gases de combustión no se introduzcan en el atomizador, o las chimeneas de los atomizadores cuando los gases se introduzcan en el proceso de atomizado, siendo esta última operación la normal. En éste último caso, las emisiones serán la suma de las procedentes de la combustión del gas natural (básicamente NO, NO2, CO, CO2) y del atomizado de arcillas (básicamente partículas). Es reseñable que son cualitativamente similares a las que ya se vienen produciendo en los atomizadores operando con los quemadores de gas natural, si bien, cuantitativamente serán mayores en lo que a las emisiones procedentes del gas natural se refiere.
  
En cuanto a la emisión de partículas, no se señalan las medidas correctoras adoptadas para el tratamiento de los gases de escape del atomizador.
  
Para asegurar la eficaz dispersión de los contaminantes, en el Estudio de Impacto Ambiental se propone para el by-pass una chimenea de 1.600 mm de diámetro y una altura de 19 m. Durante el normal funcionamiento, se evacuarán los gases a través de la chimenea del atomizador, de la que no se especifican datos.
  
Se indica que para poder actuar de forma preventiva sobre la contaminación atmosférica, los diversos focos emisores dispondrán del correspondiente orificio para la realización de tomas de muestras, de acuerdo a lo dispuesto en la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera.
  
Usos del agua y contaminación hídrica.
  
Por lo expresado en el Estudio de Impacto Ambiental, el único efluente procedente de la Planta de Cogeneración serán las aguas de limpieza del compresor.
  
Contaminación del suelo.
  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.
  
Según se indica, se ha previsto una arqueta y foso para la recogida y retención de derrames accidentales de aceites.
  
Residuos generados.
  
Durante el funcionamiento de la unidad objeto de proyecto, se generarán una serie de residuos peligrosos: aceite usado de los sistemas de lubricación, los posibles derrames, filtros, baterías usadas, envases vacíos residuales, etc.
  
Aunque no se menciona, es de suponer que se llevará a cabo un almacenamiento temporal previo a la recogida por gestor autorizado de los diversos residuos peligrosos. Asimismo, en el Estudio de Impacto Ambiental tampoco se señala la gestión intracentro, ni las condiciones de almacenamiento temporal de los aceites, filtros, baterías usadas, envases vacíos residuales, ni de cualquier otro generado durante el habitual mantenimiento de las instalaciones y equipos.
  
Programa de Vigilancia Ambiental.
  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y modo en que se han de llevarse a cabo la medida de las emisiones e inmisiones gaseosas y del ruido ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes a su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 2.f del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, las instalaciones proyectadas para la producción de energía hidroeléctrica, termoeléctrica y nuclear con excepción de la producida por grupos electrógenos, se encuentran sometidos al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Planta de Cogeneración, a ubicar en el interior de la industria ATOMIZACIONES MINERALES, SA. (ATOMISA), implantada en la Partida Foyes Ferraes, s/n, L'Alcora (Castellón), en los términos que establece el Proyecto de Ejecución y el Estudio de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:
  
Los aceites usados de los sistemas de lubricación, los posibles derrames, filtros, baterías usadas, envases vacíos, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo peligroso, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. La empresa deberá actualizar su inscripción en el Registro de Productores de Residuos Peligrosos, exponiendo las nuevas previsiones en cuanto a volumen y tipología de residuos generados.
  
En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos:
  
Se tratará de una zona pavimentada, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos.
  
Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión.
  
Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.
  
Los resultados del Programa de vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica (aperturas para ventilación dotadas de silenciadores, etc.) deberá cumplirse lo establecido en el título lV, capítulo ll «Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios» y el Título ll, capítulo ll «Niveles de perturbación», de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.
  
La altura de las chimeneas deberá ser claramente superior a la de edificios o estructuras próximas o colindantes, de modo que no se produzcan turbulencias que dificulten la dispersión (efecto rebufo).
  
La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, deberá constar de las acciones:
  
Mediciones de las emisiones de NO, NO2, CO, CO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmósferico.
  
Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, CO y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera deberá realizarse en todos y cada uno de los focos. No obstante, el autocontrol podrá disminuirse su frecuencia en los focos que habitualmente no funcionan (p.e. chimeneas de by-pass) y deberá realizarse de los focos que realizan efectivamente y habitualmente el vertido.
  
Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, o en el interior de viviendas o instalaciones que pudieran estar próximas o colindantes. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco (5) años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.
  
Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Ejecución y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.
  
ATOMISA deberá solicitar la Autorización Ambiental Integrada antes del 1 de enero de 2007, o en el momento que proyecte la realización de alguna modificación que pueda ser considerada como sustancial.
  
Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.
  
Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 13 de septiembre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 97/04-AIA
  
Promotor: D. RAMON PLATERO REQUENA
  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Explotación de gravas y arenas ?Los Ruices-
  
Localización: Parcelas 218 y 219 del polígono 136. Paraje ?Hoyuelos?. Pedanía Los Ruices. Término municipal de Requena (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto es la legalización de una antigua extracción de gravas y arenas y continuar la explotación con un plan de explotación y restauración definido.
  
La superficie en propiedad es de 72.892 m², de los cuales 37.919 m² ya se encuentran afectados por la explotación y 28.633 m² es la superficie que se pretende explotar.
  
Las parcelas objeto de explotación se sitúan junto a la Rambla ?Los Calabachos?, a unos 2 km. al Este de la pedanía de Los Ruices en el término municipal de Requena.
  
Los materiales a explotar corresponden a depósitos de rambla cuaternarios constituidos por gravas y arenas con matriz arenosa presentando estratificación cruzada y con presencia de lentejones limoso-arcillosos de escasa entidad.
  
Subyacentes a estos materiales, cota 684 m.s.n.m. se encuentran las arcillas no beneficiables pertenecientes al Mioceno Inferior, más concretamente a la formación Aquitaniense.
  
El volumen total de material a explotar será próximo a los 386.113 m³ de los cuales se estima un volumen de material estéril de 103.870 m³ los cuales serán reutilizados para labores de restauración de la gravera. Estimando una producción anual de 37.632 m³/anuales, se obtiene una vida programada para la explotación de 7 años y medio.
  
El sistema de extracción será el de minería a cielo abierto con taludes forzados de 60º y 8 m. de altura y bermas intermedias de 8 m. Aprovechando el tipo de material y la morfología del terreno, se realizará una extracción en bancos, utilizando para el arranque y carga métodos convencionales. La cota inferior de explotación se sitúa en 684 m.s.n.m
  
La explotación se realizará por fases a partir de la situación actual en la que se encuentra la explotación.
  
Fase I.
  
Se realizarán las labores de explotación en dos frentes distintos, uno situado más al Sur, donde aprovechando el frente existente se avanzará hasta el límite fijado de explotación dejando así una apertura en la zona Este junto a la Rambla y además se iniciará la apertura de un frente de explotación en la zona Oeste.
  
Fase II.
  
Se continuará la explotación del frente situado al Oeste hasta el límite de parcela. Por otra parte, se irá rellenando la zona donde se encuentra actualmente la balsa de agua, ya que el entorno de la balsa se encuentra a cota 676 m.sn.m. por debajo de la cota en la que se plantea la plaza de cantera una vez restaurada. En cuanto a la balsa de decantación de finos de la planta se prevé que se encuentre prácticamente colmatada a falta de extender la tierra vegetal para su posterior revegetación.
  
Tras realizar los trabajos de explotación, la zona se encontrará con dos bancos de 8 m. de altura e inclinación de 60º y bermas intermedias de 8 m. y una gran plataforma central con una pendiente del 2% desde el Oeste hacia el Este para que de esta forma drenen las aguas pluviales hacia la rambla ?Los Calabachos- al Este de la explotación.
  
La restauración consistirá en:
  
- Tratamiento de taludes y plataformas: se desdoblarán los bancos dejando taludes de 5 m. de altura máxima y bermas de 4 m. de ancho siendo el ángulo de talud de 35º, con un talud general de restauración no superior a los 23º.
  
- Drenaje de bermas y plataforma central.
  
- Acopio y extendido de tierra vegetal.
  
- Revegetación de taludes y plataformas.
  
- Desmantelamiento de instalaciones existentes.
  
- Acondicionamiento de accesos.
  
- Plan de Vigilancia.
  
Alternativas.
  
Aunque geológicamente existen materiales similares en otras zonas, se ha elegido ésta por estar anteriormente afectada por una actividad extractiva, la posibilidad de restaurar la zona y el fácil acceso desde o a zonas de potenciales necesidades próximas.
  
Tramitación administrativa
  
Antecedentes
  
En fecha 24 de octubre de 2002, el servicio territorial de industria y energía remite ante este servicio el expediente de extracción de gravas, sección A) ?Los Ruices?, abriendo expediente de impacto ambiental con numero 381/02-AIA. En junio de 2003, se remite el certificado de la información pública del expediente indicando que no han habido alegaciones al respecto.
  
Posteriormente, en fecha 6 de diciembre de 2003, el director general de Gestión del Medio Natural, dicta la resolución del expediente devolviendo la documentación tramitada al Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia por estimar que del examen de la documentación tramitada no se obtienen elementos de juicio suficientes para tomar una decisión respecto a la actuación proyectada (Art. 24 aptdo. 5 del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental).
  
2. Remisión del expediente.
  
En fecha 24 de mayo de 2004, el servicio territorial de industria y energía remite nueva documentación en la que quedan subsanados ciertos aspectos del proyecto anterior, y en consecuencia se abre nuevo expediente de impacto ambiental con número 97/04-AIA.
  
Se considera como válido el certificado de información pública remitido en fecha 23 de junio de 2003 en el que se indicaba que no se presentaron alegaciones al proyecto.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
La zona de explotación se encuentra junto a la Rambla ?Los Calabachos- y se corresponde con una antigua gravera que ha dejado un hueco minero sin restaurar con taludes prácticamente verticales de más de 14m. de altura y que ha excavado por debajo de la cota del cauce de la Rambla formando un vaso sin evacuación natural de aguas pluviales.
  
El resto de la superficie a explotar se encuentra unos 15-20 m. por encima de la cota de la rambla, se corresponde con depósitos de gravas y arenas de pendiente suave y con escasez de suelo edáfico que son aprovechados para el cultivo de vid.
  
La acción del hombre se deja ver de manera intensa en la zona, ya que el suelo fértil ha sido dedicado al cultivo y la vegetación natural ha quedado relegada a los cerros y las zonas más accidentadas.
  
La fauna existente se asocia a zonas de cultivo y de ramblas acostumbrada a la presencia humana, al tránsito de camiones y a la extracción de material.
  
En cuanto a la vegetación típica de ramblas, ésta se encuentra fuertemente degradada por el tránsito de camiones que ha circulado a lo largo de los años por el interior de la rambla hacia y desde la gravera.
  
El clima que se da en la zona es continental seco. Las temperaturas medias disminuyen respecto a las de la costa por la mayor altitud, pero se incrementa la oscilación térmica, tanto la diaria como la anual. Presenta una media anual de 14ºC con inviernos fríos y largos (noviembre a marzo) y unos veranos con elevadas temperaturas en las horas centrales de día y escasa humedad relativa en el aire.
  
Sus precipitaciones son escasas e irregulares, con una media anual en torno a 450 mm. En verano las precipitaciones suelen presentar carácter tormentoso con granizadas.
  
Desde el punto de vista socioeconómico, la agricultura es el sector económico más importante de la comarca, destacando el cultivo de vid. Existen además numerosas granjas porcinas y avícolas.
  
De acuerdo al P.G.O.U. de Requena, los terrenos objeto de estudio están clasificados como Suelo No Urbanizable Común bajo la modalidad de terrenos muy permeables.
  
Identificación y valoración de los impactos.
  
Vista el área a explotar y analizado el estudio de impacto ambiental, se indican los principales efectos ambientales derivados del proyecto tramitado, éstos son:
  
Destrucción del suelo y vegetación asociada, deterioro de la calidad paisajística de la zona, afección a la fauna, modificación del relieve, cambio del uso del suelo, contaminación atmosférica por emisión de partículas sólidas, contaminación aguas superficiales por incremento de carga sólida y turbidez de las aguas, alteración de drenajes, afección a infraestructuras y equipamientos, afección a cauce público, incremento de niveles sonoros, alteración cadenas tróficas, posible alteración calidad de las aguas subterráneas y superficiales y posible contaminación del suelo.
  
Existen además otros efectos que no han sido contemplados en el estudio y que deben tenerse en cuenta ya que pueden generar impactos severos si no se toman las medidas protectoras y correctoras adecuadas. Éstos son:
  
- Tránsito de camiones a través de cauce público - Rambla ?Los Calabachos?.
  
- Respecto al tendido eléctrico no se garantiza estabilidad del montículo, supone un impacto paisajístico severo y existe una posible afección al tendido.
  
- Riesgo de inundación y modificación de los drenajes naturales de la Rambla al posibilitar la entrada de aguas hacia el interior de la explotación.
  
La mayoría de estos impactos pueden considerarse reversibles a corto-medio plazo siempre que se tomen las medidas protectoras y correctoras adecuadas.
  
Actualmente la actividad extractiva ha originado un impacto severo, sobre todo desde el punto de vista paisajístico, con la creación de taludes verticales de 15 m., modificación del relieve y la afección a cauce público. Este proyecto intenta minimizar los impactos generados por esta antigua extracción aplicando una serie de medidas correctoras.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas protectoras y/o correctoras previstas en el estudio de impacto ambiental para reducir o minimizar los impactos existentes y los previstos por la explotación se consideran en gran medida adecuadas, sin embargo deben incorporarse otras medias que no han sido contempladas en el estudio, como son:
  
Mientras que la plaza de la cantera no haya sido restituida a una cota superior a la de la Rambla, dejar un talud suficientemente alto en la zona Este de la explotación con el fin de evitar la entrada de agua hacia el interior de la explotación ante posibles avenidas de agua.
  
Mantener en condiciones óptimas y reponer en su caso aquellos daños llevados a cabo en los caminos de acceso que discurren por el interior de la Rambla
  
Minimizar los riesgos que supone la existencia de un tendido eléctrico que atraviesa la parcela a explotar.
  
El Plan de Vigilancia Ambiental desarrollado contempla entre otros aspectos el control de riesgos de erosión, sedimentación e inestabilidad, control de obras de drenaje y de vertidos, mantenimiento en óptimas condiciones de la tierra vegetal, seguimiento del plan de explotación y restauración, controlar las zonas de acopio de material, control del desarrollo de la revegetación, control de límites sonoros de la maquinaria, control de polvo generado por el tránsito de maquinaria, instalaciones de trituración y clasificación.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación de extracción de gravas y arenas denominada ?Los Ruices?, sita en la pedanía Los Ruices del término municipal de Requena (Valencia), promovido por D. Ramón Platero Requena, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y así como los condicionantes establecidos en el siguiente apartado y modificaciones introducidas por éstos.
  
En primer lugar, cualquier estéril generado en la explotación se utilizará para el relleno de la plaza de la cantera y la remodelación de los taludes de restauración. La plaza de la cantera una vez restaurada quedará por encima de la cota natural del barranco, garantizando así el correcto drenaje de las aguas de escorrentía.
  
Hasta que la plaza de la cantera no se sitúe a una cota superior a la de la Rambla, los taludes de la zona Este no deben ser explotados en su totalidad para poder garantizar o minimizar el riesgo de inundación de la cantera y el de contaminación de las aguas superficiales.
  
Se dispondrá de la autorización correspondiente para trabajar y transitar dentro del Dominio Público Hidráulico.
  
Desplazar el tendido eléctrico fuera de la zona de explotación o bien, garantizar la estabilidad del montículo y su integración en el entorno. En ningún caso se dejará un montículo con paredes verticales e inestables.
  
Una vez finalizada la explotación se restaurarán todos aquellos caminos de acceso e infraestructuras utilizadas en la actividad hasta alcanzar un estado equivalente al de antes de empezar las labores de extracción.
  
La densidad total de plantones a utilizar en la restitución de la cobertura vegetal forestal deberá incrementarse hasta un mínimo de 2.500 ejemplares por hectárea.
  
Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
Si durante el proceso de explotación de la gravera, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento a la Conselleria de Educación y Cultura, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes a favor de su protección y conservación, conforme con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana.
  
El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde se recojan el balance y el estado actual de la actividad, respecto a los volúmenes extraídos y aprovechados, a los rellenos efectuados y a la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el Plan de Restauración-Estudio de Impacto Ambiental y en la presente Declaración de Impacto Ambiental, así como cualquier posible incidencia surgida en el desarrollo de las mismas. Dicho Servicio remitirá una de las copias a esta Dirección General.
  
Segundo
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 14 de septiembre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 210/04-AIA
  
Título Explotación cantera caliza marmórea ?La Algueñeta?.
  
Promotor RICARDO GARCIA PALAZON
  
Autoridad sustantiva Servicio Territorial de Industria de Alicante.
  
Localización Paraje ?La Boquera?. Término Municipal de La Romana (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto es la apertura de una cantera de caliza marmórea, tramitada como recurso de la Sección A) por la Ley de Minas.
  
La parcela donde se pretende iniciar la explotación abarca una superficie de unas 10,2 Ha. de las cuales 5,5 Ha serán objeto de explotación. Dicha parcela se corresponde según catastro a la parcela nº 239, polígono nº 43 del término municipal de La Romana.
  
La parcela presenta un desnivel de unos 30 m. correspondiente a la diferencia entre la cota máxima de 560 m. y la cota mínima de 532 m.
  
Características de la explotación:
  
- Acondicionamiento de accesos y pistas de acceso a frentes de explotación.
  
- Eliminación de la capa superficial de vegetación.
  
Arranque del material mediante el uso de rozadora de hilo diamantado en vía húmeda.
  
Talud final de explotación formado por 4 bancos de 7m. de altura con longitudes entre 250-300 m.
  
Reserva estimada de caliza marmórea de 240.000 m³. Extracción anual prevista de 12.000 m³ y vida media de 20 años.
  
Coeficiente de aprovechamiento del 35%.
  
Escombreras temporales de material estéril
  
3 camiones diarios para el transporte de piedra a aserraderos de bloques.
  
Transporte de estériles a fábrica de triturados.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública. Remisión del expediente.
  
En diciembre de 2003 el Servicio Territorial de Industria de Alicante remite el Proyecto de Explotación, Estudio de Impacto Ambiental y Plan de Restauración de la cantera de caliza marmórea, sección A) denominada ?La Algueñeta?. Se adjunta además el certificado del resultado de información pública del expediente indicando que tras haberse publicado el expediente en el DOGV nº 4.615 de 24.10.03 no fueron presentadas alegaciones.
  
En fecha 18 de febrero de 2004, se solicitó a la empresa promotora a través del servicio territorial de industria ampliación de documentación, advirtiendo que transcurrido el plazo de 3 meses sin recibir lo solicitado se procedería al cierre del expediente.
  
No habiéndose aportado la documentación solicitada en el plazo concedido, en fecha 9 de junio de 2004, el director general de Gestión del Medio Natural dicta Resolución del expediente declarando concluso el procedimiento por desistimiento y archivando el expediente.
  
En fecha, 9 de junio de 2004, el servicio territorial de industria remite a esta Dirección General, la ampliación solicitada, indicando que esta fue registrada ante ese servicio en fecha 18 de mayo de 2004.
  
En consecuencia, se abre nuevo expediente de evaluación de impacto ambiental con nº 210/04-AIA, incorporando la documentación inicialmente tramitada, la ampliación solicitada así como la información pública del expediente.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
La explotación se sitúa al sudoeste de la población de La Romana, a una distancia lineal de 2,8 km. aproximadamente. Para acceder a la explotación se parte de la carretera autonómica CV-840 dirección La Romana-Algueña, en el km.19 junto a la estación de servicio de La Romana se toma un desvío que corresponde al camino viejo de la Algueña, el cual tras recorrer un total de 3,4 km conduce al camino de entrada a la parcela.
  
Según las Normas Subsidiarias del Planeamiento Municipal vigente, el suelo donde se pretende ubicar la parcela corresponde a suelo No Urbanizable Común en el que se permite destinar ese tipo de suelo a la Industria del mármol (canteras y serrerías).
  
La Rambla Honda que discurre al sur de la parcela se utiliza como camino de tránsito de vehículos de la zona, agricultores y camiones de explotaciones de mármol, por lo que es transitada de forma habitual.
  
Se indica en el proyecto que el camino de la Rambla Honda constituye una Vía pecuaria, que sirve como vía de tránsito para el tránsito de camiones a varias explotaciones de mármol de la zona.
  
La explotación no afecta ningún nivel acuífero ni ningún curso de agua permanente ni rambla de cierta entidad.
  
El clima presenta ciertos rasgos de continentalidad. Las medias térmicas oscilan entre los 6ºC de enero y los 24ºC de agosto, mientras que las precipitaciones rara vez alcanzan los 400 mm. de lluvia anual.
  
Las condiciones edáficas naturales se han visto modificadas intensamente debido a la actividad humana que ha ido aterrazando, roturando y desforestando amplias zonas del territorio.
  
La vegetación natural ha sufrido una gran transformación. La zona donde se pretende ubicar la explotación se encuentra en su mayor parte sobre bancales de almendros abandonados y en menor proporción sobre matorral, apareciendo también algún pino disperso.
  
La fauna, al igual que la vegetación se encuentra degradada y se corresponde a áreas ocupadas por matorral y cultivos de secano destacando la avifauna y los pequeños mamíferos.
  
La cantera no se observa desde carreteras principales o núcleos de población. Por otra parte, la explotación en sentido descendente desde cota 560 m., sitúa a la cantera en la zona aterrazada de la ?Serra Pelada?, quedando oculta e integrada en la ladera.
  
De acuerdo al estudio presentado, en la zona a explotar y en las áreas adyacentes así como en las áreas de acceso, no existen evidencias ni restos arqueológicos ni elementos constructivos ni estructurales que puedan ser afectados.
  
Identificación y valoración de los impactos.
  
Los efectos ambientales derivados de dichas acciones serían:
  
Destrucción del suelo y vegetación asociada, incremento de los procesos erosivos, discontinuidad en el paisaje y cambio de color, modificación del relieve, incremento de procesos erosivos, posibilidad de contaminar las aguas superficiales, modificación de los drenajes, ubicación de escombreras temporales, incremento de tráfico rodado y producción de polvo y ruido en el área de explotación y caminos de acceso.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Se adoptan medidas correctoras adecuadas para minimizar dichos impactos desarrollando un plan de restauración que propone integrar la zona afectada por la explotación a su antiguo uso forestal. Para ello se desarrolla un plan de restauración que consiste en el remodelado de la topografía dejando bancos de altura de 3 y 4 m. y pendientes generales no superiores a 30º.
  
Los estériles generados en la explotación se ubican en escombreras temporales dentro del parcela solicitada, siendo transportados una vez por semana a plantas de trituración de la zona. Estas escombreras desaparecerán una vez finalizada la explotación.
  
Del mismo modo, los bloques de material vendible se ubicarán en diferentes áreas dentro de la parcela solicitada.
  
La revegetación de la parcela se considera adecuada, llevándose a cabo una siembra de semillas, una plantación de arbustivas y arbóreas tanto en laderas como en plataformas.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Según la ORDEN de 9 de septiembre de 2003 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 17 estable que le corresponde al Área de Evaluación Ambiental ejecutar la coordinación de la evaluación y la estimación de impactos de planes, programas y proyectos.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la cantera de marmórea tramitada como sección A) denominada ?La Algueñeta?, en el término municipal de La Romana, promovido por RICARDO GARCÍA PALAZON siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.
  
Segundo
  
Como condiciones a cumplir en la ejecución del citado proyecto se establecen las siguientes:
  
Deberá obtenerse autorización de uso de vía pecuaria además de mantenerla en óptimas condiciones.
  
Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde se recojan el balance y el estado actual de la actividad, respecto a los volúmenes extraídos y aprovechados, a los rellenos efectuados y a la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el Plan de Restauración - Estudio de Impacto Ambiental y en la presente Declaración de Impacto Ambiental, así como cualquier posible incidencia surgida en el desarrollo de las mismas. Dicho Servicio remitirá una de las copias a ésta Dirección General.
  
Se concertará anualmente con esta Dirección General visita de comprobación de las actuaciones de restauración y la efectividad de las medidas, exigiendo en su defecto la ejecución de las mismas.
  
Si durante el proceso de explotación de la cantera, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 14 de septiembre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 394/03-AIA
  
Título Ampliación de la explotación avícola de broilers
  
Promotor Aldani, S.C.
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Catí (Castellón)
  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la ampliación de la actividad avícola de broilers
  
Localización: Polígono 15, parcelas 40, 42 y 49, del término municipal de Catí (Castellón)
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de la ampliación de una explotación avícola, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por una única nave de capacidad para 21.000 broilers, constituyendo una superficie construida de 2.669 m², y pretende ampliarse con la construcción de una segunda nave de 1.440 m² con capacidad para 14.000 broilers más. La nueva nave será de planta rectangular y cubierta a dos aguas.
  
Los pollitos serán recibidos en la explotación con un día de edad, y serán engordados durante un periodo inferior a 60 días, momento en que pasarán a matadero. Tras cada ciclo de engorde, se realizará un vació sanitario de 30 días. Se realiza 4 ciclos/año (se considera que el vacío sanitario, o los ciclos/año, serán inferiores en la práctica, ya que, si se tiene en cuenta las indicaciones del Estudio de Impacto Ambiental, se sobrepasa el año).
  
Los pollos se crían sobre cama de viruta, generando un total de 336 Tm de gallinaza/año, la cual será retirada tras cada ciclo de engorde por empresa ajena a la explotación (Transbelles, SL., con N.I.F.: 12.093.126-B). Se incluye contrato de compra-venta, sin que se indique la vigencia del mismo.
  
Los cadáveres generados en la explotación serán destinados a caseta municipal de recogida de cadáveres.
  
Como medidas higiénico-sanitarias a adoptar en la explotación, se incluye instalar vallado perimetral a la explotación, así como vado sanitario que permita desinfectar la rueda de los vehículos que accedan a la explotación.
  
El abastecimiento de agua potable se realiza de la red de agua potable municipal.
  
La explotación se localiza a 3,5 km. del núcleo de población.
  
En fecha 6 de mayo de 2004, se realiza visita a la explotación, comprobando que la ampliación no se ha ejecutado hasta el momento.
  
Se considera infravalorada la cantidad anual de gallinaza generada en la explotación, la cual triplicaría la cantidad calculada en el Estudio de Impacto Ambiental. Por lo tanto, deberá tenerse en cuenta la cantidad real generada a la hora de aplicar las medidas correctoras de esta Declaración de Impacto Ambiental.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública. Remisión del Expediente
  
El expediente se inició el 5 de agosto de 2003, con la remisión por la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, del Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal.
  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 80, de 1 de julio de 2003, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:
  
Informe favorable del Inspector de Sanidad.
  
Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
Autorización Previa de la COPUT.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal.
  
La actuación propuesta se localiza en el ámbito de la LIC L'Alt Maestrat, incluida en la red de espacios naturales aprobados por el Gobierno Valenciano para su inclusión en la Red Natura 2000, de acuerdo a lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE de Hábitats.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Agua, Flora, Fauna y Medio Socioeconómico.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola de secano, próxima a suelo forestal (con presencia importante de encinas).
  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de residuos orgánicos o durante su utilización por empresa externa a la explotación; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Los impactos más relevantes que puede causar la actividad, identificados en el Estudio de Impacto Ambiental son: sobre Paisaje, por la introducción de elementos extraños y sobre el Aire, por la emisión de olores, asociados a la gallinaza generada. Ya que no se existe almacenamiento exterior de la gallinaza, el impacto se considera poco relevante.
  
No se ha incluido la valoración de impactos en el Estudio de Impacto Ambiental, pasando directamente a proponer medidas correctoras.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.
  
Entre las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, se incluye las siguientes:
  
No se acumulará la gallinaza en la explotación, siendo retirada tras cada ciclo de engorde. La nueva pollada se recibirá sobre cama de serrín y superfosfato de cal de acción absorbente, desodorizante y desinfectante.
  
Los huecos y ventanas de las naves deberán disponer de malla que impida el acceso de vectores al interior.
  
Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, o sistema de desinfección equivalente, de manera que se consiga la desinfección de los vehículos que acceden a la explotación.
  
Las medidas correctoras recogidas en el Estudio de Impacto Ambiental deberán ampliarse con la construcción en la explotación de estercolero, para poder acumular la gallinaza, como mínimo, de un ciclo de engorde, en previsión de posibles demoras por parte de la empresa encargada de su retirada. Además de deberá llevar a cabo la adopción de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ampliación de la granja avícola, situada en el término municipal de Catí (Castellón), promovida por Aldani, S.C., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
Deberá disponerse de estercolero en la explotación, de manera que pueda almacenarse la producción de gallinaza de al menos un ciclo de engorde. El estercolero será de hormigón impermeabilizado con paredes de altura suficiente para contener la gallinaza allí acumulada, diseñado con ligera pendiente para recoger los lixiviados en poceta de recogida de lixiviados.
  
Tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, los establecimientos distintos a las explotaciones ganaderas que realicen actividades de recogida, concentración y tratamiento de estiércoles y purines, deberán efectuar la comunicación de sus actividades a la Conselleria competente, en un plazo máximo de tres meses desde la entrada en vigor de la ley, comunicación que deberá realizar la empresa a nombre Transbelles, SL., con NIF 12.093.126-B.
  
Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
Se dispondrá de vallado perimetral en la explotación.
  
Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación, correctamente diseñado y localizado, de manera que pueda ofrecer garantías de desinfección de los vehículos que accedan a la explotación.
  
Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML