Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9378, del 08-07-2022 (2022/6028)

Informació pública de la resolució d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava. Expedient 1984/2022.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9378

Data del DOGV
:   08-07-2022

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2022/6028

CVE


Data del document
:   23-06-2022

Organisme emissor
:   Ajuntament de Borriana

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * [Borriana](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

Informació pública de la resolució d'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual número 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava. Expedient 1984/2022. [2022/6028]  
L'Alcaldia Presidència, mitjançant Decret 2019-2376 de 13 de juny de 2022, ha adoptat la següent resolució:  
  
«Vist el document inicial estratègic i l'esborrany de la modificació puntual núm. 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava, presentats en data 1 de març de 2022 (RE 2049) per Cottom Real Estate, SL; i tenint en compte:  
  
I. Legislació aplicable  
L'avaluació ambiental és l'instrument de prevenció que permet integrar els aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes, incorporant criteris de sostenibilitat que garantisquen una adequada prevenció dels impactes ambientals concrets que es puguen generar, al mateix temps que estableix mecanismes de correcció o compensació.  
  
Aquesta obligatòria avaluació de les repercussions de determinats plans i programes en el medi ambient va ser establida per la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny de 2001; i la seua transposició a l'ordenament jurídic espanyol es materialitza en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, de l'Estat, d'avaluació ambiental.  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
L'avaluació ambiental i territorial estratègica dels plans i programes es recull en la nostra normativa autonòmica en el text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (d'ara en avant, TRLOTUP), aprovat per Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, que regula una tramitació ambiental i urbanística unificada, distingint dos tipus de procediments, ordinari i simplificat, d'avaluació ambiental i territorial estratègica, sent l'òrgan ambiental i territorial el que resoldrà sobre aquests casos tenint en consideració els criteris de l'annex VIII d'aqueix text refós.  
  
II. Planejament vigent  
El Pla general de Borriana es va aprovar definitivament mitjançant resolució del conseller d'Obres Públiques de la Generalitat Valenciana de data 21 d'abril de 1995. L'acord d'aprovació es va publicar en el BOP de 30 de maig de 1995 i les Normes urbanístiques, en el BOP de 3 de juny del mateix any (BOP 30.05.1995 i 03.06.1995).  
El Pla general de Borriana va ser objecte d'avaluació ambiental (expedient 6/1995-AIA) i es va emetre declaració d'impacte ambiental en data 10 d'abril de 1995, amb condicionants.  
L'homologació global del Pla general de Borriana a la Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística (LRAU), va ser aprovada definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló en la seua sessió de 12 de desembre de 2003, constituint aquesta Homologació el planejament vigent del municipi.  
El Pla general no està adaptat ni homologat a les previsions del TRLOTUP.  
D'altra banda, l'homologació i el Pla parcial del sector de sòl urbanitzable residencial denominat SUR-R.5 Novenes de Calatrava van ser aprovats definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 26 de juliol de 2001, en el marc del Programa d'actuació integrada que es va promoure per a la transformació urbanística dels corresponents terrenys. L'esmentat acord, amb les normes urbanístiques del Pla parcial, es va publicar en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló de 16 d'agost de 2001; i una ressenya d'aquest en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'1 d'octubre de 2001. La Declaració d'impacte ambiental del sector SUR-R.5 es va dictar el 4 de juliol de 2001.  
La modificació puntual núm. 1 del Pla parcial del sector SUR-R.5 va ser aprovada per acord del Ple d'aquest Ajuntament de 7 de febrer de 2008 (BOP de 29.03.2008).  
  
III. Modificació puntual núm. 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava: objecte i característiques  
L'àmbit de la modificació puntual núm. 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava és la zona d'ordenació urbanística denominada de «Zona d'edificació oberta. Residencial plurifamiliar», constituïda pel conjunt de parcel·les expressament representades gràficament amb les sigles EDA en els plans d'ordenació del Pla parcial SUR-R.5 (Novenes de Calatrava) de Borriana.  
L'objecte de la modificació és la regulació i concreció de l'ús terciari i l'ajust dels paràmetres d'edificació d'aquest ús en edifici exclusiu en l'esmentada zona d'edificació oberta. Residencial plurifamiliar (EDA) del Pla parcial SUR-R.5, amb els següents objectius:  
  
1. Harmonitzar el que es preveu en la normativa urbanística municipal vigent respecte a la compatibilitat de l'ús terciari en edifici d'ús exclusiu o independent en la zona d'ordenació EDA del Pla parcial SUR-R.5, per a donar major seguretat jurídica.  
2. Ordenar detalladament l'edificació d'ús terciari en edifici exclusiu en la zona d'ordenació EDA del Pla parcial SUR-R.5, necessària perquè la seua implantació siga coherent amb l'ordenació existent de l'entorn i la normativa urbanística vigent.  
3. Flexibilitzar les tipologies edificatòries permeses en la zona d'ordenació EDA del Pla parcial SUR-R.5.  
Les modificacions proposades afecten les ordenances particulars específiques de la zona d'ordenació «1. Zona d'edificació oberta. Residencial plurifamiliar» (EDA) del Pla parcial SUR-R.5 en la seua redacció donada per la seua Modificació puntual núm. 1, canviant el contingut dels articles: 1.2 Usos de la secció primera, 1.3 Condicions de parcel·la i 1.4 Condicions de volum i forma dels edificis, aqueixos últims de la secció segona.  
  
Quedarien redactats (en clar les rectificacions proposades):  
  
«Article 1.2. Usos  
1. L'ús dominant d'aquesta zona és el residencial plurifamiliar (Rpf).  
2. Es prohibeixen expressament els següents usos:  
a) Terciaris en general, excepte si se situen en la planta baixa o en edifici exclusiu amb les condicions de compatibilitat que s'estableixen en l'epígraf 4.e d'aquest article.  
b) Industrials i magatzems en general.  
c) Dotacionals:  
- Edificis, locals, instal·lacions i espais dotacionals destinats a mercats d'abastiments i escorxadors, cementeris (Dce), infraestructures (Din) excepte els serveis centrals de telecomunicacions (Din.5).  
3. Es permeten qualssevol altres usos no inclosos en l'apartat 2 anterior, llevat que manifestament siguen incompatibles amb l'ús dominant residencial assignat a aquesta zona.  
4. El règim d'usos que s'estableix estarà subjecte a les següents condicions de compatibilitat (sense perjudici de les majors limitacions que puguen desprendre's de la normativa vigent de protecció contra incendis o d'ordenances municipals específiques).  
a) Par.1. Aparcaments d'ús públic o privat.  
Podran situar-se en qualsevol de les ubicacions següents:  
- En planta baixa i inferiors a la baixa (Par.1a).  
- Sota espais lliures privats; o si escau, prèvia concessió administrativa o mera autorització, sota espais lliures públics (Par.1b).  
  
- A l'aire lliure sobre superfície lliure de parcel·la, amb una ocupació màxima del 40 % d'aquesta superfície lliure (Par.1c). En el cas d'implantació d'ús comercial en edifici exclusiu o independent, l'ocupació màxima es fixa en el 60 % d'aquesta superfície lliure.  
- En edifici d'ús exclusiu d'aparcaments (Par.1d).  
- Es reservarà 1 plaça d'aparcament per unitat residencial (habitatge), més una plaça addicional, per cada 10 nous habitatges que s'edifiquen en la parcel·la. En cas d'implantació d'ús terciari en edifici exclusiu o independent, la dotació d'aparcaments s'ajustarà al que es disposa en el títol 5é, capítol 5é, secció 2a de les normes urbanístiques del Pla general.  
b) Rcm. Ús residencial comunitari.  
S'admet en edifici d'ús exclusiu, entenent com a tal aquell en el qual totes les plantes per damunt de la baixa (plantes de pis) es destinen a aquest ús (podent també situar-se en planta baixa). Si se situa en edifici d'ús mixt les plantes destinades a aquest ús se situaran sempre per damunt de les destinades a usos no residencials i per davall de les destinades a habitatges.  
c) Rpf. Ús residencial plurifamiliar.  
Es tracta de l'ús dominant assignat pel Pla parcial en aquestes parcel·les. S'admet en edifici d'ús exclusiu, entenent com a tal aquell en el qual totes les plantes per damunt de la baixa (plantes de pis) es destinen a habitatges (podent també situar-se en planta baixa). Si se situa en edifici d'ús mixt les plantes destinades a aquest ús se situaran sempre per damunt tant de les destinades a usos no residencials com de les destinades a ús residencial comunitari.  
d) D. Dotacionals.  
S'admeten en planta baixa i plantes superiors amb les limitacions establides en el paràgraf m). S'admeten així mateix en edifici d'ús exclusiu.  
e) T. Terciari.  
e.1) S'admeten usos terciaris en planta baixa d'edifici d'ús mixt, amb accessos des de la via pública i nuclis de comunicació vertical independents i diferenciats dels de la resta d'usos de l'edifici, de les següents categories:  
- Ús comercial compatible amb l'habitatge en locals comercials independents amb superfície de venda no superior a 200 m² (Tco.1a).  
- Ús d'oficines (Tof).  
- Ús recreatiu (Tre), excepte bars amb instal·lació musical i pubs, en local tancat, amb aforament inferior a 100 persones i amb grau de qualificació 1 o 2 (Tre.1).  
e.2) Es permeten usos terciaris en edifici exclusiu o independent en les següents categories:  
- Ús comercial amb superfície de venda major de 200 m² i no superior a 800 m² i accés principal des de carrer d'ample no inferior a 10 metres (Tco.1b).  
- Ús comercial amb superfície de venda major de 800 m² i no superior a 1.500 m², amb accés principal des de carrer d'ample no inferior a 16 metres, o almenys dos accessos diferenciats des de carrers diferents d'ample no inferior a 10 metres cadascun (Tco.1c).  
- Ús hoteler (Tho.1).»  
  
«Art. 1.3. Condicions de la parcel·la  
1. Les parcel·les edificables compliran les següents condicions:  
La superfície mínima de parcel·la serà de mil (1.000) metres quadrats i tindrà una façana mínima de vint (20) metres. La superfície mitjana per habitatge no haurà de ser inferior a la indicada en el quadre que s'acompanya com a annex justificatiu del subministrament elèctric. En cas que fora inferior, la dotació de subministrament elèctric que s'exigisca es realitzarà per compte i càrrec del titular de la llicència.  
2. Paràmetres d'emplaçament  
a) L'ocupació màxima de parcel·la serà del 50 %.  
b) La separació de l'edificació principal dels límits laterals serà com a mínim de 0,5 x h, sent h l'altura de cornisa, en metres, de l'edificació principal, amb un mínim de 5 metres. En el cas d'edificació escalonada, aquesta regla s'aplicarà planta a planta. Podran adossar-se als límits laterals i fons edificacions auxiliars (garatges, sales de maquinària, vestuaris, etc.) d'una planta d'altura màxima i al llarg d'una longitud no superior al 30 % de la longitud total de la boga a la qual s'adossa. Aquestes edificacions auxiliars computaran, tant a l'efecte d'edificabilitat com d'ocupació de parcel·la, i no podran tindre una altura total superior a 3,50 m.  
En el cas d'ús terciari comercial en edifici exclusiu, l'edificació haurà de retirar-se un mínim de 8 metres de les bogues laterals en tota la seua longitud.  
c) La separació de l'edificació principal de l'alineació exterior serà com a mínim de 5 metres.  
d) En una longitud màxima d'una quarta part del total de l'alineació exterior, podrà construir-se edificació d'una planta, retirada únicament 2 metres de l'alineació exterior, amb destinació a usos auxiliars (garatge, sales de maquinària, vestuaris, etc.). Aquestes edificacions computaran, tant a l'efecte d'edificabilitat com d'ocupació de parcel·la, i no podran tindre una altura total superior a 3,50 m si s'adossen a límits laterals. La resta del total de parcel·la que dona a alineació exterior haurà de rebre tractament enjardinat i s'admetran les piscines en aquest espai, així com els accessos de vehicles.  
e) En la part de parcel·la lliure corresponent al 50 % de la superfície total de parcel·la, a més de les edificacions auxiliars, s'autoritzen els elements o instal·lacions esportives complementàries de la parcel·la i de caràcter obert i lleuger: pèrgoles, tendals, umbracles i cobertes lleugeres d'aparcaments.  
f) Una superfície mínima del 30 % de la parcel·la lliure d'edificació, o del 10 % en el supòsit d'edificació terciària, tindrà tractament enjardinat, podent quedar la resta pavimentada o ocupada per piscines, instal·lacions esportives, etc. Les parets dels frontons i similars se separaran de bogues laterals i exterior una distància igual a la seua coronació.  
  
g) Els tancaments de parcel·la tindran una altura màxima de 2,50 m, podent ser massissa la base fins a una altura d'1 m i diàfan, però amb tancament vegetal, la resta de l'altura.  
h) Excepte on hi haja edificació adossada a límits laterals, haurà de tractar-se com a jardí una franja d'ample mínim d'1 metre al llarg dels límits laterals. Sota aquesta franja no podran construir-se soterranis. Així mateix, els soterranis hauran de separar-se una distància mínima de 3 metres respecte a límits frontals.  
i) La separació entre blocs diferenciats dins d'una mateixa parcel·la serà com a mínim de 10 metres.  
j) Les segregacions de parcel·les només s'autoritzaran amb estricte compliment del que s'ha preceptuat en l'art. 5.4 del Pla general.»  
  
«Article 1.4. Condicions de volum i forma dels edificis  
1. Edificabilitat  
L'edificabilitat màxima sobre rasant d'una parcel·la serà el resultat de multiplicar la seua superfície neta amidada entre les alineacions exteriors i els límits, pel coeficient d'edificabilitat d'1,60 m² de sostre per m² de sòl, resultat que serà el nombre de metres quadrats de forjat de sostre construïbles sobre rasant, computat igual si l'espai sota sostre és obert o tancat i siga com fora l'ús al qual es destine. Queden exceptuats els espais oberts en planta baixa, en qualificació EDA, com ara porxades, passatges d'accessos i ús públic, i plantes baixes porticades sempre que siguen d'ús públic o comunitari. Així mateix, no computaran les plantes baixes diàfanes sota bloc d'apartaments, en qualificació EDA, si són de lliure accés. Les escales i cobertes inclinades computaran per la seua projecció horitzontal amidada planta a planta, tot això d'acord amb el que es preveu en l'art. 5.26 del Pla general. El sostre construït necessari per a sales d'ascensors, sales de màquines etc. computarà íntegrament a l'efecte d'edificabilitat.  
  
En edificis d'ús exclusiu terciari comercial, el coeficient d'edificabilitat serà d'1,00 m² de sostre per m² de sòl.  
2. Nombre de plantes  
El nombre màxim de plantes sobre rasant serà de 5, inclosa la baixa.  
  
En edificis d'ús exclusiu terciari comercial, el nombre màxim serà de 2 plantes sobre rasant.  
3. Altura de cornisa  
La màxima altura de cornisa de l'edificació s'estableix en 16,50 metres.  
En edificis d'ús exclusiu terciari comercial, la màxima altura de cornisa de l'edificació s'estableix en 8,50 metres amb independència de les plantes que s'edifiquen.  
4. Tolerància d'altures  
Podrà construir-se qualsevol nombre d'altures inferior al nombre màxim de plantes totals sobre rasant.  
5. Cobertes inclinades  
Es permeten cobertes inclinades, que s'ajustaran al que es preveu en l'art. 5.43.1 del Pla general. Els espais sota coberta no seran habitables en cap cas.  
En edificis d'ús exclusiu terciari es permeten les cobertes inclinades l'altura inferior de les quals no supere l'altura màxima de cornisa. Aquestes cobertes inclinades no tindran manifestació en façana, establint-se una altura màxima del carener, en un 60 % de l'altura màxima de cornisa.  
6. Soterranis  
S'autoritzen segons el que s'estableix en l'article 6.20.7 del PGOU i, en particular, amb un retir de 3 metres a l'alineació de façana i 1 metre a bogues laterals en el cas d'ús terciari en edifici independent.  
  
7. Planta baixa  
La cara inferior del forjat de sostre de la planta baixa no podrà situar-se, en cap cas, a menys de 3,50 metres sobre la cota de referència, ni a més de 4,50 metres en el cas de disposició d'ús terciari comercial en edifici d'ús mixt.  
8. La cara superior del forjat de sostre de les plantes baixes exemptes o adossades a l'edificació principal tindrà la mateixa altura lliure que la de la planta baixa de l'edificació principal, excepte quan es tracte de cossos d'edificació d'una sola planta adossats a bogues, i en aquest cas l'altura podrà ser menor que la de la planta baixa del cos principal. Per damunt del seu forjat de sostre tan sols s'admetran els següents elements:  
a) Els aiguavessos de les cobertes planes.  
b) Els elements de separació entre terrasses amb una altura màxima d'1,80 metres.  
c) Les baranes de protecció.  
d) Una capa de terra de fins a 40 cm de grossària quan es prevera un tractament enjardinat.  
e) Els fumerals de ventilació o d'evacuació de fums, calefacció i condicionament d'aire amb les altures que amb vista al seu correcte funcionament determinen la reglamentació específica vigent o, en defecte d'això, les normes de bona pràctica de la construcció.  
9. Cossos i elements sortints  
a) Sobre l'alineació exterior no s'autoritzarà cap cos ni element sortint.  
b) La composició de l'edifici serà lliure quant a volades, terrasses i cossos de l'edificació. Per al còmput d'edificabilitat se seguirà el que es disposa en els art. 6.20.1 i 5.26 del Pla general.  
c) Les terrasses que no estiguen cobertes per forjat de sostre no computaran a l'efecte d'edificabilitat, per aplicació directa de la regla de mesurament d'edificabilitat.»  
La modificació no afecta els plans d'informació ni d'ordenació del Pla parcial SUR-R.5.  
  
IV. Identificació i valoració de possibles efectes sobre el medi ambient. Consultes realitzades  
Tenint en consideració les característiques de la modificació del planejament parcial proposada, consta en l'expedient l'informe emés pels serveis tècnics municipals, que permeten a l'òrgan ambiental determinar el procediment d'avaluació ambiental -ordinari o simplificat- que cal seguir.  
Així, l'informe de l'arquitecte municipal d'1 de març de 2022 indica:  
«El Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en data 26 de juliol de 2001 i per acord plenari de data 8 de novembre de 2001. En data 7 de febrer de 2008 el Ple de l'Ajuntament va aprovar la Modificació puntual núm. 1.  
La modificació puntual núm. 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 proposada consisteix en la regulació i concreció de l'ús terciari, i l'ajust dels paràmetres d'edificació d'aquest ús en edifici exclusiu en la zona d'edificació oberta. Residencial plurifamiliar (EDA).  
Per a això, la mercantil interessada, Cottom Real Estate, SL, ha presentat la sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica, acompanyada d'un esborrany de la modificació del Pla i un document inicial estratègic amb el contingut dels números 1 i 2 de l'article 52 del text refós de la Llei d'ordenació territorial, urbanisme i paisatge, aprovat pel Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny (d'ara en avant, TRLOTUP). En tal sentit, es considera que resulta d'aplicació el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica, ja que s'ajusta als supòsits de l'apartat 3 de l'article 46 del TRLOTUP.  
  
Cal indicar que, en relació amb els articles 2.3 del TRLOTUP i 8 del text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana aprovat per Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre (d'ara en avant, TRLS), no es troba inconvenient tècnic a assumir com a propi el document d'esborrany de l'esmentada modificació puntual del Pla parcial, sent l'Ajuntament l'òrgan promotor, en relació amb el que s'estableix en l'article 48.a del TRLOTUP.  
D'altra banda, d'acord amb l'apartat b del número 2 de l'article 49 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental en el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla és, igualment, l'Ajuntament, ja que la modificació afecta «exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbanitzable». Així mateix, l'Ajuntament és l'òrgan substantiu (article 48.b del TRLOTUP), ja que té les competències per a aprovar el Pla (article 44.6 del TRLOTUP). En conseqüència, correspon a l'Ajuntament declarar la seua admissió, en relació amb el que es preveu en els números 3 i 4 de l'article 52 del TRLOTUP.  
  
Sobre aquest tema, no es troba inconvenient tècnic a acceptar aquesta proposta de modificació del Pla parcial per ser compatible amb les determinacions del Pla general i de l'ordenança reguladora d'activitats subjectes a llicència municipal. Així mateix, atén la conveniència de flexibilitzar les tipologies edificatòries permeses, adequant-les a la demanda de l'actual mercat immobiliari i de les iniciatives empresarials existents, i permet una dinamització de l'activitat empresarial en aquest moment de conjuntura econòmica.  
Ha d'assenyalar-se que en l'article 51 del TRLOTUP, sobre actuacions prèvies a la redacció de l'instrument de planejament, es regula que, abans de l'elaboració de l'esborrany del pla, l'òrgan promotor ha d'efectuar una consulta pública prèvia, indicant «els problemes que es pretenen solucionar amb la iniciativa, la necessitat i oportunitat de la seua aprovació, els objectius del pla i les possibles solucions alternatives». No obstant això, en aquest cas, ja que es tracta d'una modificació que regula tan sols aspectes parcials del Pla que es modifica, d'acord amb el número 3 d'aquest article, no és necessari efectuar aquesta consulta prèvia.  
D'altra banda, d'acord amb el que s'estableix en l'article 67.1 del TRLOTUP, els plans «es revisaran o modificaran pel procediment previst en aquesta llei amb caràcter general per a la seua aprovació excepte previsió legal específica», tenint en compte que ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica, d'acord amb el que es preveu en l'article 46 TRLOTUP en relació amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en l'article 22 del TRLS.  
Una vegada admesa a tràmit la documentació tècnica presentada, l'Ajuntament ha de consultar a les administracions públiques afectades i a persones interessades (article 53.1 del TRLOTUP) durant un termini mínim de trenta dies hàbils per afectar exclusivament l'ordenació detallada, sense modificació de l'ús dominant de la zona d'ordenació estructural corresponent.  
No es considera necessari sol·licitar altres informes específics, ni realitzar cap consulta a altres administracions sectorials competents en matèria de carreteres o viari urbà, mobilitat, paisatge, gestió de residus, protecció de recursos hídrics, vies pecuàries, afecció d'inundabilitat, acústic o altres, atés que no presenten valors afectats per la seua legislació sectorial.»  
D'altra banda, d'acord amb l'apartat b de l'article 6.4 del TRLOTUP, la Comissió d'Avaluació Ambiental municipal estima que no és preceptiu acompanyar la Modificació puntual d'un estudi d'integració paisatgística, tenint en consideració les característiques d'aquesta a la vista del que ha informat l'arquitecte municipal i de la justificació indicada en l'esborrany de la Modificació puntual.  
Així mateix, atés que queda justificat que la modificació no afecta els valors de la legislació sectorial respectiva, es considera innecessari efectuar consulta a altres administracions sectorials competents en matèria de carreteres o viari urbà, mobilitat, paisatge, gestió de residus, protecció de recursos hídrics, vies pecuàries, afecció d'inundabilitat, acústic o altres.  
Per tot això es conclou que, d'acord amb els criteris de l'annex VIII del TRLOTUP, la modificació puntual núm. 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava no té efectes significatius sobre el medi ambient i el territori atés que la modificació avaluada no estableix el marc per a projectes i altres activitats subjectes a avaluació d'impacte ambiental; no influeix en altres plans i programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi i no produeix increment en el consum de recursos; és procedent, així doncs, que se sotmeta al procediment d'avaluació ambiental i estratègica simplificat, ja que s'està dins dels supòsits de l'apartat 3 de l'article 46 del TRLOTUP.  
  
V. Òrgan competent  
D'acord amb l'article 48 del TRLOTUP, l'òrgan ambiental realitza l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i territorial, formula les declaracions ambientals i territorials estratègiques i, en col·laboració amb l'òrgan promotor i substantiu, vetla per la integració dels aspectes ambientals, juntament amb els territorials i funcionals, en l'elaboració del pla.  
L'apartat 2 de l'article 49 del TRLOTUP relaciona els següents supòsits en els quals l'òrgan ambiental i territorial serà l'ajuntament del terme municipal de l'àmbit del planejament objecte de l'avaluació ambiental:  
a) En els instruments de planejament urbanístic que afecten exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbà definida en l'esmentat text refós.  
b) En els instruments de planejament urbanístic que, en el desenvolupament de planejament avaluat ambientalment, afecten exclusivament l'ordenació detallada del sòl urbanitzable definida en l'esmentat text refós.  
c) En els instruments de planejament urbanístic que afecten exclusivament l'ordenació estructural del sòl urbà que compte amb els serveis urbanístics efectivament implantats, sense modificar l'ús dominant de la zona establida en l'ordenació estructural.  
  
Ha quedat dit que la modificació núm. 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava de Borriana afecta exclusivament l'ordenació detallada de sòl urbanitzable, sense que tinga efectes significatius sobre el medi ambient i el territori, per la qual cosa per al present procediment la competència d'òrgan ambiental i territorial correspon a l'Ajuntament de Borriana.  
De l'articulat de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases de règim local (LRBRL), resulta que la competència en matèria d'avaluació ambiental territorial i estratègica no està assignada a cap òrgan, per la qual cosa, sobre la base de la competència residual atorgada per l'article 21.1.s d'aquest text legal, és l'Alcaldia Presidència de la corporació, la que exerceix, en el present procediment, la condició d'òrgan ambiental i territorial municipal.  
A fi d'assistir l'Alcaldia Presidència en aquesta funció, el Ple de l'Ajuntament va acordar en data 12 de gener de 2017 (BOP 06.05.2017) la constitució de la Comissió d'Avaluació Ambiental de l'Ajuntament de Borriana, com a òrgan col·legiat de caràcter tècnic que realitza l'anàlisi dels expedients d'avaluació ambiental i territorial i formula i eleva a l'Alcaldia les propostes de resolució com a òrgan ambiental municipal.  
  
Per tot això, vista la proposta de resolució de la Comissió d'Avaluació Ambiental en la qual, atesa l'escassa incidència observada en els informes emesos, s'estima que és suficient la tramitació de l'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada per a determinar que la proposta de Modificació puntual núm. 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava de Borriana, presentada en data 1 de març de 2022 (RE 2049) per Cottom Real Estate, SL, no té efectes significatius sobre el medi ambient i el territori; aquesta Alcaldia Presidència, d'acord amb el que es preveu en l'article 53 del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, resol:  
  
  
Primer  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual núm. 2 del Pla parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava de Borriana, resolent-se l'avaluació ambiental i territorial estratègica pel procediment simplificat per considerar que aquesta modificació no té efectes significatius sobre el medi ambient i el territori, d'acord amb els criteris establits en l'annex VIII del TRLOTUP, els informes tècnics que consten en l'expedient i la proposta de la Comissió d'Avaluació Ambiental de l'Ajuntament de Borriana; sense que siga procedent establir condicions ambientals.  
  
Segon  
Donar compte de la present resolució al Ple de l'Ajuntament, com a òrgan substantiu, i indicar la procedència de continuar la tramitació de la modificació puntual d'acord amb l'article 61 i concordants del capítol III del títol III del llibre I del TRLOTUP.  
  
Tercer  
Ordenar la publicació de la present resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, deixant constància que l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el DOGV no s'haguera procedit a l'aprovació del document avaluat en termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Quart  
Notificar a les persones interessades, fent constar que aquesta resolució no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que aprove la modificació del pla.»  
  
Borriana, 23 de juny de 2022.- L'alcaldessa presidenta: Maria José Safont Melchor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9378, del 08-07-2022 (2022/6028)

Información pública de la resolución de informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual número 2 del Plan parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava. Expediente 1984/2022.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9378

Fecha DOGV
:   08-07-2022

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2022/6028

CVE


Fecha del documento
:   23-06-2022

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Burriana

Tipo de documento
:   Anuncio

Descriptores 

:   * [Burriana](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

Información pública de la resolución de informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual número 2 del Plan parcial del sector SUR-R.5 Novenes de Calatrava. Expediente 1984/2022. [2022/6028]  
La Alcaldía Presidencia, mediante Decreto 2019-2376 de 13 de junio de 2022 ha resuelto adoptado la siguiente resolución:  
  
«Visto el documento inicial estratégico y el borrador de la modificación puntual núm. 2 del Plan parcial del sector SUR-R.5 «Novenes de Calatrava», presentados en fecha 1 de marzo de 2022 (RE 2049) por Cottom Real Estate, SL; y teniendo en cuenta:  
  
I. Legislación aplicable  
La evaluación ambiental es el instrumento de prevención que permite integrar los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas, incorporando criterios de sostenibilidad que garanticen una adecuada prevención de los impactos ambientales concretos que se puedan generar, al tiempo que establece mecanismos de corrección o compensación.  
Esta obligatoria evaluación de las repercusiones de determinados planes y programas en el medio ambiente se estableció por la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de junio de 2001; y su transposición al ordenamiento jurídico español se materializa en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, del Estado, de evaluación ambiental.  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en su artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
La evaluación ambiental y territorial estratégica de los planes y programas se recoge en nuestra normativa autonómica en el texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (en adelante TRLOTUP), aprobado por Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, que regula una tramitación ambiental y urbanística unificada, distinguiendo dos tipos de procedimientos, ordinario y simplificado, de evaluación ambiental y territorial estratégica, siendo el órgano ambiental y territorial quien resolverá sobre estos casos teniendo en consideración los criterios del anexo VIII de ese texto refundido.  
  
II. Planeamiento vigente  
El Plan general de Burriana se aprobó definitivamente mediante resolución del conseller de Obras Públicas de la Generalitat Valenciana de fecha 21 de abril de 1995. El acuerdo de aprobación se publicó en el BOP de 30 de mayo de 1995 y las Normas Urbanísticas en el BOP de 3 de junio del mismo año (BOP 30.05.1995 y 03.06.1995).  
El Plan general de Burriana fue objeto de evaluación ambiental (expediente 6/1995-AIA) emitiéndose declaración de impacto ambiental en fecha 10 de abril de 1995, con condicionantes.  
La homologación global del Plan general de Burriana a la Ley 6/1994, reguladora de la actividad urbanística (LRAU), fue aprobada definitivamente por la Comisión Territorial Urbanismo de Castellón en su sesión de 12 de diciembre de 2003, constituyendo dicha Homologación el planeamiento vigente del municipio.  
El Plan general no está adaptado ni homologado a las previsiones del TRLOTUP.  
Por otra parte, la homologación y el Plan parcial del sector de suelo urbanizable residencial denominado SUR-R.5 «Novenes de Calatrava» fueron aprobados definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón el 26 de julio de 2001, en el marco del Programa de actuación integrada que se promovió para la transformación urbanística de los correspondientes terrenos. El citado acuerdo, con las Normas Urbanísticas del Plan parcial, se publicaron en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón de 16 de agosto de 2001; y una reseña de él en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 1 de octubre de 2001. La declaración de impacto ambiental del sector SUR-R.5 se dictó el 4 de julio de 2001.  
La modificación puntual núm. 1 del Plan parcial del sector SUR-R.5 fue aprobada por acuerdo de este Ayuntamiento Pleno de 7 de febrero de 2008 (BOP de 29.03.2008)  
  
III. Modificación puntual núm. 2 del Plan parcial del sector SUR-R.5 «Novenes de Calatrava»: objeto y características.  
El ámbito de la modificación puntual núm. 2 del Plan parcial del sector SUR-R.5 «Novenes de Calatrava» es la zona de ordenación urbanística denominada de «Zona de Edificación Abierta. Residencial Plurifamiliar» constituida por el conjunto de parcelas expresamente grafiadas con las siglas «EDA» en los planos de ordenación del Plan parcial SUR-R.5 (Novenes de Calatrava) de Burriana.  
El objeto de la modificación es la regulación y concreción del uso terciario y el ajuste de los parámetros de edificación de dicho uso en edificio exclusivo en la citada Zona de Edificación Abierta. Residencial plurifamiliar (EDA) del Plan parcial SUR-R.5, con los siguientes objetivos:  
1. Armonizar lo previsto en la normativa urbanística municipal vigente respecto a la compatibilidad del uso Terciario en edificio de uso exclusivo o independiente en la zona de ordenación EDA del Plan parcial SUR-R.5, para dar mayor seguridad jurídica.  
2. Ordenar pormenorizadamente la edificación de uso terciario en edificio exclusivo en la zona de ordenación EDA del Plan parcial SUR-R.5, necesaria para que su implantación sea coherente con la ordenación existente del entorno y la normativa urbanística vigente.  
3. Flexibilizar las tipologías edificatorias permitidas en la zona de ordenación EDA del Plan parcial SUR-R.5.  
Las modificaciones propuestas afectan a las ordenanzas particulares específicas de la zona de ordenación «1. Zona de Edificación Abierta. Residencial Plurifamiliar» (EDA) del Plan parcial SUR-R.5 en su redacción dada por su modificación puntual núm. 1, cambiando el contenido de los artículos: 1.2. Usos, de la Sección Primera, 1.3. Condiciones de parcela y 1.4. Condiciones de volumen y forma de los edificios, esos últimos de la Sección Segunda.  
  
Quedarían redactados (en claro las rectificaciones propuestas):  
  
«Art. 1.2. Usos  
1. El uso dominante de esta zona es el Residencial plurifamiliar (Rpf).  
2. Se prohíben expresamente los siguientes usos:  
a) Terciarios en general, salvo si se ubican en la planta baja o en edificio exclusivo con las condiciones de compatibilidad que se establecen en el epígrafe 4.e de este artículo.  
b) Industriales y almacenes en general.  
c) Dotacionales:  
- Edificios, locales, instalaciones y espacios dotacionales destinados a mercados de abastos y mataderos, Cementerios (Dce), Infraestructuras (Din) excepto los servicios centrales de telecomunicaciones (Din.5).  
3. Se permiten cualesquiera otros usos no incluidos en el apartado 2 anterior, salvo que manifiestamente sean incompatibles con el uso dominante residencial asignado a esta zona.  
4. El régimen de usos que se establece estará sujeto a las siguientes condiciones de compatibilidad (sin perjuicio de las mayores limitaciones que puedan desprenderse de la normativa vigente de protección contra incendios o de Ordenanzas municipales específicas).  
a) Par.1. Aparcamientos de uso público o privado.  
Podrán situarse en cualquiera de las ubicaciones siguientes:  
- En planta baja e inferiores a la baja (Par.1a).  
- Bajo espacios libres privados; o en su caso, previa concesión administrativa o mera autorización, bajo espacios libres públicos (Par.1b).  
- Al aire libre sobre superficie libre de parcela, con una ocupación máxima del 40 % de dicha superficie libre (Par.1c). En el caso de implantación de uso comercial en edificio exclusivo o independiente, la ocupación máxima se fija en el 60 % de dicha superficie libre.  
- En edificio de uso exclusivo de aparcamientos (Par.1d).  
- Se reservará 1 plaza de aparcamiento por unidad residencial (vivienda), más una plaza adicional, por cada 10 nuevas viviendas que se edifiquen en la parcela. En el caso de implantación de uso terciario en edificio exclusivo o independiente, la dotación de aparcamientos se ajustará a lo dispuesto en el título 5º, capítulo 5º, sección 2ª de las Normas Urbanísticas del Plan general.  
b) Rcm. Uso Residencial comunitario.  
Se admite en edificio de uso exclusivo, entendiendo como tal aquel en el que todas las plantas por encima de la baja (plantas de piso) se destinan a este uso (pudiendo también ubicarse en planta baja). Si se ubica en edificio de uso mixto las plantas destinadas a este uso se situarán siempre por encima de las destinadas a usos no residenciales y por debajo de las destinadas a viviendas.  
c) Rpf. Uso Residencial Plurifamiliar.  
Se trata del uso dominante asignado por el Plan parcial en estas parcelas. Se admite en edificio de uso exclusivo, entendiendo como tal aquel en el que todas las plantas por encima de la baja (plantas de piso) se destinan a viviendas (pudiendo también ubicarse en planta baja). Si se ubica en edificio de uso mixto las plantas destinadas a este uso se situarán siempre por encima tanto de las destinadas a usos no residenciales como de las destinadas a uso Residencial comunitario.  
d) D-Dotacionales.  
Se admiten en planta baja y plantas superiores con las limitaciones establecidas en el párrafo m. Se admiten así mismo en edificio de uso exclusivo.  
e) T. Terciario.  
e.1) Se admiten usos terciarios en planta baja de edificio de uso mixto, con accesos desde la vía pública y núcleos de comunicación vertical independientes y diferenciados de los del resto de usos del edificio, de las siguientes categorías:  
- Uso comercial compatible con la vivienda en locales comerciales independientes con superficie de venta no superior a 200 m² (Tco.1a).  
- Uso de oficinas (Tof).  
- Uso recreativo (Tre), excepto bares con instalación musical y «pubs», en local cerrado, con aforo inferior a 100 personas y con grado de calificación 1 ó 2 (Tre.1).  
e.2) Se permiten usos terciarios en edificio exclusivo o independiente en las siguientes categorías:  
- Uso comercial con superficie de venta mayor de 200 m² y no superior a 800 m² y acceso principal desde calle de ancho no inferior a 10 metros (Tco.1b).  
- Uso comercial con superficie de venta mayor de 800 m² y no superior a 1.500 m², con acceso principal desde calle de ancho no inferior a 16 metros, o al menos dos accesos diferenciados desde calles distintas de ancho no inferior a 10 metros cada una de ellas (Tco.1c).  
- Uso hotelero (Tho.1).»  
  
«Art. 1.3. Condiciones de la parcela  
1. Las parcelas edificables cumplirán las siguientes condiciones:  
La superficie mínima de parcela será de mil (1.000) metros cuadrados y tendrá una fachada mínima de veinte (20) metros. La superficie media por vivienda no deberá ser inferior a la indicada en el cuadro que se acompaña como Anexo justificativo del suministro eléctrico. En caso de que fuese inferior, la dotación de suministro eléctrico que se exija, se realizará por cuenta y cargo del titular de la licencia.  
2. Parámetros de emplazamiento  
a) La ocupación máxima de parcela será del 50 %.  
b) La separación de la edificación principal de los lindes laterales será como mínimo de 0,5 x h, siendo h la altura de cornisa, en metros, de la edificación principal, con un mínimo de 5 metros. En el caso de edificación escalonada, esta regla se aplicará planta a planta. Podrán adosarse a los lindes laterales y fondo edificaciones auxiliares (garajes, cuartos de maquinaria, vestuarios, etc.) de una planta de altura máxima y a lo largo de una longitud no superior al 30 % de la longitud total del linde al que se adosa. Estas edificaciones auxiliares computarán, tanto a efectos de edificabilidad como de ocupación de parcela y no podrán tener una altura total superior a 3,50 m.  
En el caso de uso terciario comercial en edificio exclusivo, la edificación deberá retirarse un mínimo de 8 metros de los lindes laterales en toda su longitud.  
c) La separación de la edificación principal de la alineación exterior será como mínimo de 5 metros.  
d) En una longitud máxima de una cuarta parte del total de la alineación exterior, podrá construirse edificación de una planta, retirada únicamente 2 metros de la alineación exterior, con destino a usos auxiliares (garaje, cuartos de maquinaria, vestuarios, etc.). Estas edificaciones computarán, tanto a efectos de edificabilidad como de ocupación de parcela, y no podrán tener una altura total superior a 3,50 m. si se adosan a lindes laterales. El resto del total de parcela recayente a alineación exterior, deberá recibir tratamiento ajardinado, admitiéndose las piscinas en este espacio, así como los accesos de vehículos.  
e) En la parte de parcela libre correspondiente al 50 % de la superficie total de parcela, además de las edificaciones auxiliares, se autorizan los elementos o instalaciones deportivas complementarias de la parcela y de carácter abierto y ligero: pérgolas, toldos, umbráculos y cubiertas ligeras de aparcamientos.  
f) Una superficie mínima del 30 % de la parcela libre de edificación, o del 10 % en el supuesto de edificación terciaria, tendrá tratamiento ajardinado, pudiendo quedar el resto pavimentado u ocupado por piscinas, instalaciones deportivas, etc. Las paredes de los frontones y similares se separarán de lindes laterales y exterior una distancia igual a su coronación.  
g) Los cerramientos de parcela tendrán una altura máxima de 2.50 m, pudiendo ser maciza la base hasta una altura de 1 m y diáfano, pero con cierre vegetal el resto de la altura.  
h) Salvo donde exista edificación adosada a lindes laterales, deberá tratarse como jardín una franja de ancho mínimo de 1 metro a lo largo de los lindes laterales. Bajo esta franja no podrán construirse sótanos. Asimismo, los sótanos deberán separarse una distancia mínima de 3 metros respecto a lindes frontales.  
i) La separación entre bloques diferenciados dentro de una misma parcela, será como mínimo de 10 metros.  
j) Las segregaciones de parcelas solo se autorizarán con estricto cumplimiento de lo preceptuado en el art. 5.4 del Plan General.»  
  
«Art. 1.4. Condiciones de volumen y forma de los edificios  
1. Edificabilidad.  
La edificabilidad máxima sobre rasante de una parcela será el resultado de multiplicar su superficie neta medida entre las alineaciones exteriores y los lindes, por el coeficiente de edificabilidad de 1,60 m² de techo por m² de suelo, cuyo resultado será el número de metros cuadrados de forjado de techo construibles sobre rasante, computado igual si el espacio bajo techo es abierto o cerrado y sea cual fuere el uso al que se destine. Quedan exceptuados los espacios abiertos en planta baja, en calificación EDA, como soportales, pasajes de accesos y uso público, y plantas bajas porticadas siempre que sean de uso público o comunitario. Asimismo, no computarán las plantas bajas diáfanas bajo bloque de apartamentos, en calificación EDA, si son de libre acceso. Las escaleras y cubiertas inclinadas computarán por su proyección horizontal medida planta a planta, todo ello de acuerdo con lo previsto en el art. 5.26 del Plan General. El techo construido necesario para cuartos de ascensores, salas de máquinas etc. computará íntegramente a efectos de edificabilidad.  
En edificios de uso exclusivo terciario comercial, el coeficiente de edificabilidad será de 1,00 m² de techo por m² de suelo.  
2. Número de plantas.  
El número máximo de plantas sobre rasante será de 5, incluida la baja.  
En edificios de uso exclusivo terciario comercial, el número máximo será de 2 plantas sobre rasante.  
3. Altura de cornisa.  
La máxima altura de cornisa de la edificación se establece en 16,50 metros.  
En edificios de uso exclusivo terciario comercial, la máxima altura de cornisa de la edificación se establece en 8,50 metros con independencia de las plantas que se edifican.  
4. Tolerancia de alturas.  
Podrá construirse cualquier número de alturas inferior al número máximo de plantas totales sobre rasante.  
5. Cubiertas inclinadas.  
Se permiten cubiertas inclinadas, que se ajustarán a lo previsto en el art. 5.43.1, del Plan general. Los espacios bajo cubierta no serán habitables en ningún caso.  
En edificios de uso exclusivo terciario se permiten las cubiertas inclinadas cuya altura inferior no supere la altura máxima de cornisa. Estas cubiertas inclinadas no tendrán manifestación en fachada, estableciéndose una altura máxima de la cumbrera, en un 60 % de la altura máxima de cornisa.  
6. Sótanos.  
Se autorizan según lo establecido en el artículo 6.20.7 del PGOU, y en particular, con un retiro de 3 metros a la alineación de fachada y 1 metro a lindes laterales en el caso de uso terciario en edificio independiente.  
7. Planta baja  
La cara inferior del forjado de techo de la planta baja no podrá situarse, en ningún caso, a menos de 3,50 metros sobre la cota de referencia, ni a más de 4,50 metros en el caso de disposición de uso Terciario comercial en edifico de uso mixto.  
8. La cara superior del forjado de techo de las plantas bajas exentas o adosadas a la edificación principal tendrá la misma altura libre que la de la planta baja de la edificación principal, excepto cuando se trate de cuerpos de edificación de una sola planta adosados a lindes, en cuyo caso la altura podrá ser menor que la de la planta baja del cuerpo principal. Por encima de su forjado de techo tan solo se admitirán los siguientes elementos:  
a) Los faldones de las cubiertas planas.  
b) Los elementos de separación entre terrazas con una altura máxima de 1,80 metros.  
c) Las barandillas de protección.  
d) Una capa de tierra de hasta 40 cm. de espesor cuando se previese un tratamiento ajardinado.  
e) Las chimeneas de ventilación o de evacuación de humos, calefacción y acondicionamiento de aire con las alturas que en orden a su correcto funcionamiento determinen la reglamentación específica vigente o en su defecto las normas de buena práctica de la construcción.  
9. Cuerpos y elementos salientes  
a) Sobre la alineación exterior no se autorizará ningún cuerpo ni elemento saliente.  
b) La composición del edificio será libre en cuanto a voladizos, terrazas y cuerpos de la edificación. Para el cómputo de edificabilidad se estará a lo dispuesto en los arts. 6.20.1 y 5.26 del Plan General.  
c) Las terrazas que no estén cubiertas por forjado de techo no computarán a efectos de edificabilidad, por aplicación directa de la regla de medición de edificabilidad.»  
La modificación no afecta a los planos de información ni de ordenación del Plan parcial SUR-R.5.  
  
IV. Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente. consultas realizadas:  
Teniendo en consideración las características de la modificación del planeamiento parcial propuesta, obra en el expediente el informe emitido por los servicios técnicos municipales, que permiten al órgano ambiental determinar el procedimiento de evaluación ambiental -ordinario o simplificado- a seguir.  
Así, el informe del arquitecto municipal de 1 de marzo de 2022 indica:  
«El Plan parcial del sector SUR-R.5 «Novenes de Calatrava» fue aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo en fecha 26 de julio de 2001 y por acuerdo plenario de fecha 8 de noviembre de 2001. En fecha 7 de febrero de 2008 el Pleno del Ayuntamiento aprobó la modificación puntual núm. 1.  
La modificación puntual núm. 2 del Plan parcial del sector SUR-R.5 propuesta consiste en la regulación y concreción del uso terciario, y el ajuste de los parámetros de edificación de dicho uso en edificio exclusivo en la Zona de Edificación Abierta. Residencial plurifamiliar (EDA).  
Para ello, la mercantil interesada Cottom Real Estate, SL, ha presentado la solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica, acompañada de un borrador de la modificación del Plan y un documento inicial estratégico con el contenido de los números 1 y 2 del artículo 52 del texto refundido de la Ley de ordenación territorial, urbanismo y paisaje, aprobado por el Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio (en adelante TRLOTUP). En tal sentido, se considera que resulta de aplicación el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica, puesto que se está dentro de los supuestos del apartado 3 del artículo 46 del TRLOTUP.  
Cabe indicar que en relación con los artículos 2.3 del TRLOTUP y 8 del texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana aprobado por Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre (en adelante TRLS), no se halla inconveniente técnico en asumir como propio el documento de borrador de la citada modificación puntual del Plan parcial, siendo el Ayuntamiento el órgano promotor, en relación con lo establecido en el artículo 48.a del TRLOTUP.  
Por otra parte, de acuerdo con el apartado b del número 2 del artículo 49 del TRLOTUP, el órgano ambiental en el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan es, igualmente, el Ayuntamiento, puesto que la modificación afecta «única y exclusivamente a la ordenación pormenorizada del suelo urbanizable». Asimismo, el Ayuntamiento es el órgano sustantivo (art. 48.b del TRLOTUP), puesto que ostenta las competencias para aprobar el Plan (art. 44.6 del TRLOTUP). En consecuencia, procede al Ayuntamiento declarar su admisión, en relación con lo previsto en los números 3 y 4 del artículo 52 del TRLOTUP.  
Al respecto, no se halla inconveniente técnico en aceptar dicha propuesta de modificación del Plan parcial por ser compatible con las determinaciones del Plan general y de la ordenanza reguladora de actividades sujetas a licencia municipal. Asimismo, atiende la conveniencia de flexibilizar las tipologías edificatorias permitidas, adecuándolas a la demanda del actual mercado inmobiliario y de las iniciativas empresariales existentes, y permite una dinamización de la actividad empresarial en este momento de coyuntura económica.  
Debe señalarse que en el artículo 51 del TRLOTUP, sobre actuaciones previas a la redacción del instrumento de planeamiento, se regula que antes de la elaboración del borrador del plan, el órgano promotor debe efectuar una consulta pública previa, indicando «los problemas que se pretenden solucionar con la iniciativa, la necesidad y oportunidad de su aprobación, los objetivos del plan y las posibles soluciones alternativas». No obstante, en este caso, puesto que se trata de una modificación que regula tan solo aspectos parciales del Plan que se modifica, de acuerdo con el número 3 de dicho artículo, no es necesario efectuar dicha consulta previa.  
Por otra parte, de acuerdo con lo establecido en el artículo 67.1 del TRLOTUP, los planes «se revisarán o modificarán por el procedimiento previsto en esta ley con carácter general para su aprobación salvo previsión legal específica», teniendo en cuenta que debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica, conforme a lo previsto en el artículo 46 TRLOTUP en relación con la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en el artículo 22 del TRLS.  
Una vez admitida a trámite la documentación técnica presentada, el Ayuntamiento debe consultar a las Administraciones Públicas afectadas y a personas interesadas (art. 53.1 del TRLOTUP) durante un plazo mínimo de treinta días hábiles por afectar exclusivamente a la ordenación pormenorizada, sin modificación del uso dominante de la zona de ordenación estructural correspondiente.  
No se considera necesario solicitar otros informes específicos, ni realizar ninguna consulta a otras administraciones sectoriales competentes en materia de carreteras o viario urbano, movilidad, paisaje, gestión de residuos, protección de recursos hídricos, vías pecuarias, afección de inundabilidad, acústico u otros, dado que no presentan valores afectados por su legislación sectorial.»  
Por otra parte, de acuerdo con el apartado b del artículo 6.4 del TRLOTUP, la Comisión de Evaluación Ambiental municipal estima que no es preceptivo acompañar a la Modificación puntual de un Estudio de integración paisajística, teniendo en consideración las características de la misma a la vista de lo informado por el arquitecto municipal y de la justificación indicada en el borrador de la modificación puntual.  
Asimismo, dado que queda justificado que la modificación no afecta a los valores de la legislación sectorial respectiva, se considera innecesario efectuar consulta a otras administraciones sectoriales competentes en materia de carreteras o viario urbano, movilidad, paisaje, gestión de residuos, protección de recursos hídricos, vías pecuarias, afección de inundabilidad, acústico u otros.  
Por todo ello se concluye que, de acuerdo con los criterios del anexo VIII del TRLOTUP, la modificación puntual núm. 2 del Plan parcial del sector SUR-R.5 «Novenes de Calatrava» no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente y el territorio dado que la modificación evaluada no establece el marco para proyectos y otras actividades sujetas a evaluación de impacto ambiental; no influye en otros planes y programas; no tiene incidencia en el modelo territorial vigente en el municipio y no produce incremento en el consumo de recursos; procediendo que se someta al procedimiento de evaluación ambiental y estratégica simplificado, puesto que se está dentro de los supuestos del apartado 3 del artículo 46 del TRLOTUP.  
V. Órgano competente:  
De acuerdo con el artículo 48 del TRLOTUP, el órgano ambiental realiza el análisis técnico de los expedientes de evaluación ambiental y territorial, formula las declaraciones ambientales y territoriales estratégicas y, en colaboración con el órgano promotor y sustantivo, vela por la integración de los aspectos ambientales, junto a los territoriales y funcionales, en la elaboración del plan.  
El apartado 2 del artículo 49 del TRLOTUP relaciona los siguientes supuestos en los que el órgano ambiental y territorial será el ayuntamiento del término municipal del ámbito del planeamiento objeto de la evaluación ambiental:  
a) En los instrumentos de planeamiento urbanístico que afecten única y exclusivamente a la ordenación pormenorizada del suelo urbano definida en el citado texto refundido.  
b) En los instrumentos de planeamiento urbanístico que, en el desarrollo de planeamiento evaluado ambientalmente, afecten única y exclusivamente a la ordenación pormenorizada del suelo urbanizable definida en el citado texto refundido.  
c) En los instrumentos de planeamiento urbanístico que afecten única y exclusivamente a la ordenación estructural del suelo urbano que cuente con los servicios urbanísticos efectivamente implantados, sin modificar el uso dominante de la zona establecida en la ordenación estructural.  
Ha quedado dicho que la modificación núm. 2 del Plan parcial del sector SUR-R.5 «Novenes de Calatrava» de Burriana afecta única y exclusivamente a la ordenación pormenorizada de suelo urbanizable, sin que tenga efectos significativos sobre el medio ambiente y el territorio, por lo que para el presente procedimiento la competencia de órgano ambiental y territorial corresponde al Ayuntamiento de Burriana.  
Del articulado de la Ley 7/1985, de 2 de abril, reguladora de las bases de régimen local (LRBRL), resulta que la competencia en materia de evaluación ambiental territorial y estratégica no está asignada a ningún órgano, por lo que, en base a la competencia residual otorgada por el artículo 21.1.s de este texto legal, es la Alcaldía Presidencia de la Corporación, quien ostenta, en el presente procedimiento, la condición de órgano ambiental y territorial municipal.  
Con objeto de asistir a la Alcaldía Presidencia en esta función, el Ayuntamiento Pleno acordó en fecha 12 de enero de 2017 (BOP 06.05.2017) la constitución de la Comisión de Evaluación Ambiental del Ayuntamiento de Burriana, como órgano colegiado de carácter técnico que realiza el análisis de los expedientes de evaluación ambiental y territorial y formula y eleva a la Alcaldía las propuestas de resolución como órgano ambiental municipal.  
Por todo ello, vista la propuesta de resolución de la Comisión de Evaluación Ambiental en la que, dada la escasa incidencia observada en los informes emitidos, se estima que es suficiente la tramitación de la evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada para determinar que la propuesta de modificación puntual núm. 2 del Plan parcial del sector SUR-R.5 «Novenes de Calatrava» de Burriana, presentada en fecha 1 de marzo de 2022 (RE 2049) por Cottom Real Estate, SL, no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente y el territorio; esta Alcaldía Presidencia, de acuerdo con lo previsto en el artículo 53 del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, resuelve:  
  
Primero  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual núm. 2 del Plan parcial del sector SUR-R.5 «Novenes de Calatrava» de Burriana, resolviéndose la evaluación ambiental y territorial estratégica por el procedimiento simplificado por considerar que dicha modificación no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente y el territorio, de acuerdo con los criterios establecidos en el anexo VIII del TRLOTUP, los informes técnicos obrantes en el expediente y la propuesta de la Comisión de Evaluación Ambiental del Ayuntamiento de Burriana; sin que proceda establecer condiciones ambientales.  
  
Segundo  
Dar cuenta de la presente resolución al Ayuntamiento Pleno, como órgano sustantivo, e indicar la procedencia de continuar la tramitación de la Modificación puntual conforme al artículo 61 y concordantes del capítulo III del título III del libro I del TRLOTUP.  
  
Tercero  
Ordenar la publicación de la presente resolución del informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, dejando constancia que el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el DOGV no se hubiera procedido a la aprobación del documento evaluado en plazo máximo de cuatro años desde su publicación.  
  
Cuarto  
Notificar a los interesados, haciendo constar que esta resolución no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso-administrativa frente a la disposición de carácter general que apruebe la modificación del plan.»  
  
Burriana, 23 de junio de 2022.- La alcaldesa-presidenta: Maria José Safont Melchor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML