Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8987, del 31-12-2020 (2020/11362)

LLEI 3/2020, de 30 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat 2021.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   8987

Data del DOGV
:   31-12-2020

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2020/11362

CVE


Data del document
:   30-12-2020

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Llei

Correcció d'errades

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [preu autoritzat](javascript:void(0))
    * [deducció fiscal](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [hisenda regional](javascript:void(0))
    * [impost sobre transmissions patrimonials](javascript:void(0))
    * [impost sobre la renda de les persones físiques](javascript:void(0))
    * [llista de preus](javascript:void(0))
    * [impost local](javascript:void(0))

LLEI 3/2020, de 30 de desembre, de la Generalitat, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat 2021. [2020/11362]  
Sia notori i manifest a tots els ciutadans i totes les ciutadanes que Les Corts han aprovat i jo, d'acord amb el que establixen la Constitució i l'Estatut d'Autonomia, en nom del rei, promulgue la Llei següent:  
  
  
Índex  
Preàmbul  
TÍTOL I. Mesures fiscals  
CAPÍTOL I. Tributs propis  
Secció primera. Modificació de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes.  
Secció segona. Modificació de la Llei 21/2017, de 28 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat, relatiu a l'impost sobre l'eliminació, incineració, coincineració i valorització energètica de residus.  
Secció tercera. Modificació de la Llei 1/1999, de 31 de març, de la Generalitat, de tarifes portuàries.  
Secció quarta. Modificació de la Llei 2/2014, de 13 de juny, de ports de la Generalitat.  
Secció cinquena. Impost sobre habitatges buits.  
Secció sisena. Modificació de la Llei 10/2012, de 21 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat.  
CAPÍTOL II. Tributs cedits  
Secció primera. Modificació de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits.  
  
Secció segona. Modificació del Decret llei 1/2020, de 27 de març, del Consell, de mesures urgents de suport econòmic i financer per a les persones treballadores autònomes, de caràcter tributari i de simplificació administrativa per a fer front a l'impacte de la Covid-19.  
  
Secció tercera. Modificació del règim fiscal aplicable a les estructures agràries de la Comunitat, previst en la Llei 5/2019, de 28 de febrer, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana.  
TÍTOL II. Mesures administratives   
CAPÍTOL I. Modificacions legislatives en matèries competència de la Presidència de la Generalitat  
Secció primera. Mancomunitats.  
Secció segona. Publicitat institucional.  
Secció tercera. Administració local.  
CAPÍTOL II. Modificacions legislatives en matèries competència de la Vicepresidència Primera i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives  
Secció primera. Serveis socials inclusius.  
Secció segona. Persones amb discapacitat.  
Secció tercera. Persones immigrants.  
Secció quarta. Igualtat de les persones LGTBI.  
Secció cinquena. Procediments d'emergència ciutadana.  
Secció sisena. Renta valenciana d'inclusió.  
Secció setena. Violència sobre la dona.  
Secció huitena. Joventut.  
Secció novena. Infància i adolescència.  
CAPÍTOL III. Modificacions legislatives en matèries competència de la Vicepresidència Segona i Conselleria d'Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica  
Secció primera. Habitatge.  
Secció segona. Ampliació de l'habitatge públic mitjançant el dret de tanteig i retracte.  
CAPÍTOL IV. Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic  
Secció primera. Exempció al règim de garanties en subvencions en matèria d'innovació.   
Secció segona. Joc i prevenció de la ludopatia.  
Secció tercera. Patrimoni.  
CAPÍTOL V. Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria de Justícia, Interior i Administració Pública  
Secció primera. Mediació.  
Secció segona. Funció pública.  
Secció tercera. Protecció civil i gestió d'emergències.  
CAPÍTOL VI. Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública  
Secció única. Ordenació farmacèutica.  
CAPÍTOL VII. Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball  
Secció primera. Fires comercials.  
Secció segona. Cambres Oficials de Comerç, Indústria, Serveis i Navegació de la Comunitat Valenciana.   
CAPÍTOL VIII. Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Secció primera. Ramaderia.  
Secció segona. Qualitat i control ambiental d'activitats.  
Secció tercera. Sanejament d'aigües residuals i infraestructures de recursos hidràulics.  
Secció quarta. Pesca.  
Secció cinquena. Contaminació acústica.  
Secció sisena. Gestió forestal i prevenció d'incendis.  
CAPÍTOL IX. Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Secció primera. Mobilitat.  
Secció segona. Ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
Secció tercera. Taxi.  
CAPÍTOL X. Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica  
Secció primera. Transparència i bon govern.  
Secció segona. Incompatibilitats i conflictes d'interessos de persones amb càrrecs públics no electes.  
Secció tercera. Memòria Democràtica.  
CAPÍTOL XI. Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport  
Secció única. Infraestructures educatives.  
CAPÍTOL XII. Servei públic de radiodifusió i televisió d'àmbit autonòmic de titularitat de la Generalitat  
TÍTOL III. Mesures d'organització administrativa i de reestructuració d'ens del sector públic instrumental de la Generalitat  
CAPÍTOL I. Mesures organitzatives relatives a òrgans adscrits a la Presidència de la Generalitat  
Secció única. Comité Valencià per a assumptes europeus.  
CAPÍTOL II. Mesures organitzatives en ens del sector públic instrumental adscrits a la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic  
Secció única. Institut València de Finances.  
CAPÍTOL III. Mesures organitzatives relatives a ens del sector públic instrumental de la Generalitat adscrits a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport  
Secció primera. Institut Valencià d'Art Modern.  
Secció segona. Construccions i Infraestructures Educatives de la Generalitat Valenciana, SA.  
CAPÍTOL IV. Mesures organitzatives relatives a ens del sector públic instrumental de la Generalitat adscrits a la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball  
Secció única. Institut Valencià d'Estadística.  
CAPÍTOL V. Mesures organitzatives relatives a ens del sector públic instrumental de la Generalitat adscrits a la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Secció única. Seguretat ferroviària.  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
Primera. Òrgans competents en el procediment sancionador en matèria d'indústria, energia i mines.  
Segona. Expropiacions derivades de noves actuacions en infraestructures públiques.  
Tercera. Mesures extraordinàries i específiques del procediment d'admissió de l'alumnat i inici de curs 2021-2022.  
Quarta. Publicació.  
Cinquena. Fons per a la reconstrucció COVID-19.  
Sisena.  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
Única. Règim de concessió de pròrrogues de vigència de les declaracions ambientals estratègiques sobre instruments de planificació urbanística  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
Única. Normativa que es deroga  
DISPOSICIONS FINALS  
Primera. Delegació legislativa en matèria d'habitatge.  
Segona. Modificació de la disposició final primera de la Llei 9/2019, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, per a aprovar un text refós de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Tercera. Estatut de l'Institut Valencià d'Estadística.  
Quarta. Habilitació per a desplegament reglamentari.  
Cinquena. Entrada en vigor.  
  
  
Preàmbul  
  
I  
  
La present Llei recull una sèrie de mesures referents a aspectes tributaris, de gestió administrativa i de caràcter organitzatiu, com a complement a la consecució de determinats objectius de política econòmica que es contenen en Llei de pressupostos de la Generalitat per a l'any 2021.  
La competència de la Generalitat per a aprovar la present llei deriva dels títols competencials, ja siga amb caràcter exclusiu o per al desplegament legislatiu de la legislació bàsica de l'estat, que es preveuen en els articles 49, 50, 52, 54 i 67, de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, en matèria d'hisenda de la Generalitat, residus, règim local, publicitat institucional, serveis socials, igualtat, habitatge, subvencions, joc, mediació, ordenació farmacèutica, fires comercials, cambres de comerç, ramaderia, aigües residuals, contaminació acústica, gestió forestal, pesca, urbanisme, transparència, incompatibilitats i organització de les seues institucions d'autogovern.  
  
II  
  
Quant a l'estructura de la present Llei de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat, s'ha dividit en tres títols, amb els seus corresponents capítols, seccions i articles.  
  
Així en el títol I, es contenen les mesures referents a aspectes tributaris i fiscals.  
En el títol II, es contenen les mesures d'acció administrativa que com a complement a la planificació econòmica que es conté en la Llei de pressupostos per a 2021, exigeixen abordar modificacions legislatives d'aquelles lleis que regulen les matèries que són competència de la Presidència, la Vicepresidència i de cadascuna de les conselleries en les quals s'organitza l'Administració de la Generalitat.  
En el títol III, es contenen mesures de caràcter organitzatiu que afecten, essencialment, alguns dels ens del sector públic instrumental de la Generalitat i que exigeixen la modificació d'algunes disposicions legals que regulen el seu règim jurídic.  
Finalment, atesa la seua extensió i heterogeneïtat, s'incorpora a la llei un índex amb la seua estructura, amb la finalitat de simplificar i manejar-ne l'anàlisi.  
  
III  
  
La Llei respon als principis de bona regulació de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència, i eficiència, de conformitat amb l'article 129 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
  
A aquest efecte, es posa de manifest el compliment dels principis de necessitat i eficàcia, donat l'interés general en què es fonamenten les mesures que s'estableixen.  
La norma és conforme amb el principi de proporcionalitat, en contindre la regulació imprescindible per a la consecució de determinats objectius de política econòmica del Consell de la Generalitat que exigeixen l'aprovació de diverses normes. Igualment, s'ajusta al principi de seguretat jurídica, sent coherent amb la resta de l'ordenament jurídic. Respecte al principi de transparència, la majoria de les seues mesures, s'han sotmés als tràmits de consulta pública, audiència i informació pública que són aplicables a la tramitació de normes amb rang de llei. Finalment, en relació amb el principi d'eficiència, aquesta Llei no imposa càrregues administratives per als ciutadans.  
  
IV  
  
En la secció primera del capítol I, del títol I, d'aquesta de llei s'inclouen les modificacions a la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que afecten diversos preceptes d'aquesta norma. Les modificacions introduïdes en la llei esmentada són les següents:  
a) En el capítol IV del títol I, aplicació de les taxes, es modifica l'article corresponent als models d'autoliquidació o altres impresos relatius a taxes, i s'introdueix un nou apartat 3 a l'article 1.4-5 amb la finalitat de dotar de competència en l'àmbit d'aprovació de models de declaracions, autoliquidacions, etc. o en la determinació de programes informàtics per a l'aplicació de les taxes, entre altres, a altres ens de dret públic dependents de la Generalitat en tant que la recaptació de les taxes constituïsca un més dels recursos del seu propi pressupost.  
  
b) En les taxes en matèria d'adopció internacional es modifica l'apartat b de l'article 2.1-2 corresponent a les exempcions amb l'objectiu d'aclarir i especificar els conceptes que es troben inclosos en el terme «les rendes», a l'efecte de determinar quan correspon aplicar l'exempció continguda en el referit apartat d'aqueix article.  
  
c) En les taxes per serveis relatius a la producció agrícola, es modifica la denominació de la taxa per Inscripció en el Registre de Productors de Llavors i Plantes de Viver així com la taxa Inscripció en el Registre de Productors, Comerciants i Importadors de Vegetals per Inscripció en el Registre d'Operadors Professionals de Vegetals com a productor de llavors i plantes de viver (ROPVEG) i Inscripció en el Registre d'Operadors Professionals de Vegetals com a comerciant de llavors i plantes de viver (ROPVEG), respectivament.  
  
d) En les taxes per autorització i control d'abocaments en aigües marítimes litorals s'afig una nova exempció que modifica l'article 4.1-2 amb la finalitat d'eximir del pagament de la taxa els abocaments procedents de plantes de dessalinització, en la part que corresponga a l'ús per a regadiu, amb la finalitat de potenciar aquest ús com a garantia de subministrament, d'acord amb els objectius de la planificació hidrològica.  
e) En les taxes en matèria d'ensenyament universitari, regulada en el capítol III del títol XIV, es minora el preu del crèdit en primera matrícula en ensenyaments de grau, i es manté invariable la resta de matrícules amb la finalitat d'adequar-lo als límits màxims fixats en la Conferència General de Política Universitària, de conformitat amb l'article 81.3.b de la Llei orgànica 6/2001, de 21 de desembre, d'universitats, en la seua redacció donada per Reial Decret llei 17/2020, de 5 de maig, pel qual s'aproven mesures de suport al sector cultural i de caràcter tributari per a fer front a l'impacte econòmic i social del COVID-2019, determina el marc jurídic legal perquè les comunitats autònomes fixen els preus públics per serveis acadèmics i altres drets que legalment s'establisquen dins dels quals estaran relacionats amb els costos de prestació del servei de la universitat.  
f) En les taxes en matèria d'educació, per serveis relatius a la inscripció en proves selectives per a l'accés al cos docent, s'incrementa l'import dels epígrafs corresponents als grups A1 i A2, a fi d'ajustar-ho als costos suportats per l'Administració per a la realització d'aquestes.  
  
g) En les taxes en matèria d'indústria, energia i mines del títol XX, es crea una nova taxa amb la finalitat de cobrir els costos derivats del servei de trasllat i custòdia pel personal tècnic dels Serveis Territorials d'Indústria i Energia de punxons de contrast a laboratoris d'empreses dedicades a la fabricació d'or i plata per a la realització d'assajos i contrastació de garantia, com a prova i control d'idoneïtat, prèvia al trànsit o comercialització posterior.  
h) En les taxes en matèria de joc, es modifica la taxa d'instal·lació de salons de joc, distingint d'una banda la sol·licitud d'instal·lació a fi de verificar el compliment del requisit de distàncies exigit pel Reglament de salons recreatius i salons de joc i d'altra banda la seua posterior autorització.  
Així mateix, com a conseqüència de la modificació anterior s'introdueixen dos nous apartats en l'article corresponent a la seua meritació i exigibilitat a fi d'aclarir en quin moment ha de realitzar-se el pagament de les taxes.  
D'altra banda, es modifica el quadre de l'article 23.1-4 corresponent a la quota íntegra i s'introdueixen nous subconceptes en l'epígraf corresponent a tràmits relatius a la titularitat, explotació o instal·lació de màquines recreatives i d'atzar.  
i) Es crea una nova taxa per la prestació de serveis relatius als procediments incoats a instàncies de part per a la delimitació i replanteig de vies pecuàries i forests d'utilitat pública a la Comunitat Valenciana. Aquesta taxa s'enquadra en un nou capítol V denominat: «Taxes per serveis relatius a delimitació i replanteig en vies pecuàries i forests d'utilitat pública» en l'actual títol XXVI de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes.  
j) En el títol XXIX, taxes en matèria de sanitat:  
En el capítol I, taxa per prestació d'assistència sanitària, s'han introduït modificacions en els articles referents als substituts del contribuent, amb la finalitat de facilitar en determinats casos específics l'exigència del pagament de les taxes, i als responsables, en coherència amb els canvis operats en els anteriors obligats tributaris.  
  
S'han introduït dues noves taxes sanitàries sobre dues activitats de l'especialitat de radiologia que es realitzen amb una freqüència creixent als hospitals valencians i encara no es recullen en el text legal. Això suposa incloure-les en l'apartat 3 de l'article 29.1-10 per al càlcul de la quota íntegra per procediments diagnòstics i terapèutics. I, en l'apartat 24 de l'article 29.1-10 relatiu a procediments en medicina nuclear s'introdueixen tres noves taxes sobre tres activitats d'aquesta especialitat.  
  
En el capítol II, taxa relativa als productes i serveis prestats pel Centre de Transfusió de la Comunitat Valenciana, s'introdueixen dues taxes de nova creació resultants del nou procés de donació, avaluació, processament i distribució del teixit ocular adaptat als paràmetres de qualitat exigits per l'Organització Nacional de Trasplantaments (ONT) en el Pla nacional de còrnies. Se suprimeixen diverses taxes pel fet que existeixen altres taxes similars per a utilitzar en aquests casos. Es modifica la denominació de les taxes que es van introduir en l'última de les propostes d'aquest Centre, que estan valorades pel Registre Espanyol de Donants de Medul·la Òssia (REDMO).  
En el capítol IV, taxa per altres actuacions administratives en matèria de sanitat, es modifica el text descriptiu i/o es redueixen els imports de diverses taxes del quadre de quanties per al càlcul de la quota íntegra per actuacions administratives relatives a empreses alimentàries, aliments i establiments alimentaris amb la finalitat d'adaptar-la als conceptes del nou marc normatiu comunitari i autonòmic en matèria de controls oficials aplicables a les empreses i establiments alimentaris. D'altra banda, l'habilitació telemàtica al llarg de 2019 de diversos tràmits i procediments administratius en la seu GVA ha suposat una reducció significativa del temps i recursos necessaris per a la seua gestió, i ha fet necessària una revisió de les quanties que es perceben per raó dels diferents serveis recollits en l'esmentat article 29.4-5 de la Llei 20/2017, amb motiu de la reducció dels costos dels serveis associats.  
  
k) Se suprimeixen les taxes per la consulta o l'accés a la informació dels registres de fundacions i col·legis professionals a causa de l'entrada en vigor de la normativa en matèria de transparència en l'activitat pública, tant estatal (Llei 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern); com valenciana (Llei 2/2015, de 2 d'abril, de la Generalitat, de transparència, bon govern i participació ciutadana de la Comunitat Valenciana i Decret 105/2017, de 28 de juliol, del Consell, de desenvolupament de la Llei 2/2015, de 2 d'abril, de la Generalitat, en matèria de transparència i de regulació del Consell de Transparència, Accés a la Informació Pública i Bon Govern). Es produeix un canvi radical respecte de l'accés a la informació pública per part de la ciutadania, que passa del tradicional dret d'accés per part dels interessats als seus propis expedients, a un accés universal per part de tots i totes a la informació pública sense necessitat d'acreditar un interés legítim ni de motivar la sol·licitud, només amb les limitacions previstes en la llei.  
D'aquesta manera, amb aquesta normativa s'estableix que amb caràcter general aquest accés serà gratuït, tant el subministrament d'aquesta informació per mitjans electrònics com l'accés a la informació en el lloc on es localitze. Solament podrà haver-hi exaccions en casos d'expedició de còpies o de transposició de la informació a un format diferent de l'original.  
l) S'introdueix el capítol III del títol XXX, corresponent a taxes en matèria d'urbanisme, que inclou una nova taxa amb la finalitat de gravar determinats actes en relació amb el Registre d'entitats col·laboradores de verificació i control d'actuacions urbanístiques ECUVs com a conseqüència de la disposició addicional 9.a (DA 9.a) de la Llei 5/2014, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), introduïda per la Llei 1/2019, de modificació d'aquesta, ha establit que els ajuntaments podran exercir determinades funcions en matèria urbanística a través de les denominades entitats col·laboradores de l'Administració (ECUV), o dels diferents col·legis professionals. Aquesta previsió legal ha sigut desplegada, conforme al que es disposa en la mateixa DA 9.a, mitjançant l'aprovació i publicació del Decret 62/2020, del Consell, de regulació de les entitats col·laboradores de l'Administració municipal en la verificació de les actuacions urbanístiques i de creació del seu registre (DOGV 20/5/20). En l'article 14 d'aquesta disposició es crea el Registre d'entitats col·laboradores de verificació i control d'actuacions urbanístiques (RECUV), registre de naturalesa administrativa i caràcter públic, en el qual han d'inscriure's les persones i entitats que desitgen constituir-se en ECUV. En aquest sentit, tal inscripció, té caràcter constitutiu, conforme al que s'indica en l'article 19 del Decret 62/2020.  
  
En la secció segona del mateix capítol s'introdueixen modificacions en l'Impost sobre l'eliminació, incineració, coincineració i valorització energètica de residus, regulat en l'article 9 de la Llei 21/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, amb la finalitat d'acomodar la normativa tributària a les noves exigències derivades de la normativa europea en l'àmbit de la valorització i tractament dels residus domèstics.  
En les seccions tercera i quarta del capítol I del títol I, es modifiquen algunes bonificacions a les tarifes portuàries, el fet imposable i els trams, de la Llei 1/1999, de 31 de març, de la Generalitat, de Tarifes Portuàries, i les bonificacions i exempcions previstes en la Llei 2/2014, de 13 de juny, de ports de la Generalitat.  
En el capítol II del títol I, de la present llei s'introdueixen modificacions en la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, en els àmbits de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques (IRPF d'ara en avant), l'Impost sobre Successions i Donacions (ISD) i l'Impost sobre Transmissions Patrimonials i Actes Jurídics Documentats (ITPAJD).  
  
En primer lloc, es crea una deducció d'import fix per a contribuents que residisquen habitualment en municipis amb el risc de despoblament. El seu import, a més, es modula en funció el nombre de descendents o persones assimilades amb dret a l'aplicació del mínim per descendents establit en la legislació estatal de l'impost. En el Seminari de Govern-Estiu 2019 celebrat a Montanejos es va aprovar l'objectiu de l'establiment d'un nou escenari de tributació autonòmica en zones despoblades o en perill de despoblament. Aquesta declaració és congruent amb l'Acord Botànic 2 en què es declara que es promouran beneficis fiscals per a iniciatives socials i empresarials que decidisquen establir-se a les comarques d'interior en risc de despoblament. Entre les diferents mesures tributàries possibles l'opció d'introduir una deducció aplicable sobre la quota íntegra autonòmica de l'IRPF aporta com a avantatge la seua visibilitat, progressivitat i modularitat per a establir un marc fiscal favorable que permeta revertir els profunds processos de despoblament que afecten àmplies zones del territori valencià.  
  
D'altra banda, en compliment dels objectius del Pacte valencià contra la violència de gènere i masclista signat el 18 de setembre de 2017, s'equipara el tractament atorgat a les dones víctimes de violència de gènere al d'altres col·lectius que ja gaudien de beneficis fiscals destinats a facilitar el seu accés al seu habitatge habitual tant en l'àmbit de l'IRPF com de l'Impost sobre Transmissions Patrimonials Oneroses. Així mateix s'introdueix una reducció en l'Impost sobre Successions i Donacions dirigida a incentivar les donacions que tinguen per finalitat ajudar aquestes contribuents en l'adquisició del seu habitatge habitual. També es reconeixen beneficis per a l'accés al seu habitatge habitual en l'Impost sobre Transmissions Patrimonials Oneroses a les famílies monoparentals, complint així el compromís adquirit pel Consell, en el Decret 19/2018, de 9 de març, pel qual es regula el reconeixement de la condició de família monoparental en la Comunitat Valenciana.  
  
També en l'IRPF es modifica la regulació de la deducció autonòmica per donacions amb finalitat ecològica per a augmentar al 25 per cent el seu percentatge, en línia amb els altres incentius autonòmics establits en l'impost en favor de deduccions beneficioses per a l'interés general. No obstant això, la modificació no és aliena a la recent elevació d'un 5 per cent operada en els percentatges de la deducció estatal prevista en l'article 19 de la Llei 49/2002, de 23 de desembre, de règim fiscal de les entitats sense finalitats lucratives i dels incentius fiscals al mecenatge, gràcies a l'aprovació del Reial Decret llei 17/2020, de 5 de maig, pel qual s'aproven mesures de suport al sector cultural i de caràcter tributari per a fer front a l'impacte econòmic i social de la COVID-2019. Com que tots dos beneficis són compatibles i d'aplicació simultània, es manté el percentatge de deducció en el 20 per cent per als primers 150 euros amb la finalitat d'impedir que la suma dels desgravaments estatal i autonòmic excedisca del valor de la quantitat donada. El mateix objecte persegueixen les modificacions tècniques operades en la regulació de les altres deduccions per donacions existents en la Llei 13/1997, que operaran quan puga haver-hi una superposició en l'aplicació dels desgravaments estatal i autonòmica, la qual cosa succeirà en tot cas, en les deduccions regulades en els apartats q i r de l'apartat u de l'article 4 de la Llei i en alguns supòsits en la regulada en l'apartat s.  
  
En el marc de la política del Consell de lluita contra el canvi climàtic, es pretén mantindre el suport a l'adquisició o electrificació de bicicletes o de vehicles elèctrics de transport individual mitjançant la creació, amb efectes des de l'1 de gener de 2021, d'una deducció permanent en el tram autonòmic de l'IRPF.  
Com a mesura d'incentiu a l'activitat econòmica i la creació d'ocupació s'introdueix una deducció aplicable als adquirents d'accions o participacions en el capital d'entitats. A diferència d'altres beneficis ja existents en altres comunitats autònomes, es limita la concessió del benefici a les empreses que desenvolupen una activitat genuïnament nova, evitant així incentivar aquells actes de mera transformació jurídica d'explotacions econòmiques ja existents en perjudici d'altres formes d'emprenedoria. D'altra banda, el benefici s'incrementa quan les societats tenen caràcter innovador i investigador, que són empreses que mereixen especial protecció i interés i que, en molts casos, podrien operar en qualsevol lloc gràcies a les noves tecnologies; o quan el seu domicili fiscal radica en un municipi amb el risc de despoblament, en coherència amb la declaració continguda en l'Acord Botànic 2 de promoció de beneficis fiscals per a iniciatives socials i empresarials que decidisquen establir-se a les comarques d'interior en risc de despoblament.  
Es modifica el text normatiu corresponent als límits de renda amb la intenció d'equiparar el tractament atorgat en el requisit de renda a les deduccions per arrendament contingudes en les lletres n i ñ, relatives a la deducció per arrendament de l'habitatge habitual del contribuent i a l'arrendament d'un habitatge com a conseqüència de la realització d'una activitat en municipi diferent d'aquell en el qual el contribuent residia amb anterioritat, respectivament, a l'atorgat amb caràcter general a les altres deduccions aprovades per aplicació de renda, en la línia de l'eix 6 del Pacte del Botànic 2 de consolidar la reforma tributària per a configurar un sistema tributari progressiu. Així mateix, s'incorporen les referències a les noves deduccions i es corregeix alguna referència incorrecta.  
La modificació de la disposició addicional novena adapta els requisits per a l'acreditació de la presentació de documents subjectes a l'Impost sobre Transmissions Patrimonials i Actes Jurídics Documentats i a l'Impost sobre Successions i Donacions per als supòsits previstos en la lletra c de l'article 6 de la Llei hipotecària, en els quals l'interessat en la inscripció no té la condició de subjecte passiu per l'adquisició d'un dret prèviament no inscrit.  
En la disposició addicional desena es crea una nova obligació formal dirigida a les administracions públiques que atorguen concessions administratives, així com altres actes i negocis administratius fiscalment equiparables, en atenció al fet que la informació que l'administració tributària valenciana pot obtindre tant del Registre de Contractes del Sector Públic com del Registre Oficial de Contractes de la Generalitat no és completa ni suficient per a poder dur a terme de manera adequada i eficient les seues tasques de gestió, liquidació i control de les obligacions tributàries derivades de l'atorgament d'aquest tipus de documents que pogueren contindre actes constitutius de fets imposables subjectes.  
  
Finalment, els nous desgravaments establits en aquesta norma, quan recaiguen en actes que suposen el lliurament d'imports dineraris se sotmeten a la regulació sobre mitjans de pagament continguda en la disposició addicional setzena i es corregeix la redacció de l'apartat tercer de l'article 10 bis de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, on no es trobava degudament reflectit l'augment del percentatge de reducció al 99 per cent existent en les altres reduccions relacionades amb l'empresa familiar.  
Com a resposta a la crisi sanitària de la Covid-19, el Consell ha promogut múltiples mesures al llarg de l'exercici 2020. Entre elles cal assenyalar les ajudes contingudes tant en el Decret llei 3/2020, de 10 d'abril, d'adopció de mesures urgents per a establir ajudes econòmiques en els treballadors i les treballadores afectats per un ERTO i als quals han reduït la jornada laboral per conciliació familiar amb motiu de la declaració de l'estat d'alarma per la crisi sanitària provocada per la Covid-19, com en l'Ordre 5/2020, de 8 de juny, de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, per la qual s'aproven les bases reguladores per a l'atorgament de subvencions per a l'adquisició o electrificació de bicicletes urbanes i vehicles elèctrics de mobilitat personal. Atés que estan legalment subjectes a tributació en l'IRPF com a rendiments del treball personal o guanys patrimonials inclosos en la renda general, el Consell es va comprometre a establir, ateses les possibilitats del seu marc competencial, les deduccions en el tram autonòmic de l'IRPF que permeteren compensar la major càrrega tributària que, en un altre cas, haurien de suportar els seus beneficiaris. En la disposició addicional dessetena s'incorporen aquestes deduccions, que produiran els seus efectes per al període impositiu 2020.   
  
D'altra banda, l'actual crisi sanitària ha posat de manifest la necessitat d'incentivar aquelles actuacions realitzades en el camp del tractament i prevenció de la referida pandèmia. Per aquest motiu s'introdueixen, també en la disposició dessetena i amb els mateixos efectes temporals, sengles deduccions per a les donacions dirigides a les entitats públiques i privades que desenvolupen a la Comunitat Valenciana programes d'investigació, innovació i desenvolupament científic o tecnològic per a lluitar contra els efectes de la Covid-19, així com per a recompensar les aportacions rebudes per l'administració, siga en metàl·lic o en espècies, per a contribuir al finançament de les despeses ocasionades per la crisi sanitària, d'acord amb l'article 4 del Decret llei 4/2020, de 17 d'abril, del Consell, de mesures extraordinàries de gestió economicofinancera per a fer front a la crisi produïda per la Covid-19.  
  
En la secció segona del capítol II del títol I, es modifica, amb efectes des de l'entrada en vigor de la norma original, l'article 10 del Decret llei 1/2020, de 27 de març, del Consell, de mesures urgents de suport econòmic i financer per a les persones treballadores autònomes, de caràcter tributari i de simplificació administrativa per a fer front a l'impacte de la Covid-19. Es tracta d'evitar la pèrdua de la bonificació del 100 per cent sobre la quota íntegra meritada per l'explotació de màquines i aparells automàtics durant l'estat d'alarma, màquines de tipus B o recreatives amb premi, destinades a ser instal·lades en locals d'hostaleria o similars, l'autorització de les quals caduque durant el segon semestre de l'any 2020 i no siga possible prorrogar-la, amb independència de la voluntat de l'operador. L'aprovació de Llei 1/2020, d'11 de juny, de la Generalitat, de regulació del joc i de prevenció de la ludopatia a la Comunitat Valenciana va sobrevindre a la del Decret llei, per la qual cosa es pretén continuar amb la moratòria.  
En la secció tercera del capítol II, del títol I, es modifica el règim fiscal aplicable a les estructures agràries de la Comunitat, previst en la Llei 5/2019, de 28 de febrer, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, per a establir una nova definició de les parcel·les amb vocació agrària i una nova redacció del règim de bonificacions i reduccions fiscals a la seua transmissió, arrendament o permuta.  
  
  
V  
  
Com a complement per a la planificació de l'activitat econòmica de la Comunitat en uns casos i en uns altres, per la necessitat d'adaptar algunes normes a la realitat social i econòmica o a la normativa bàsica estatal vigent, cal aprovar les modificacions legals en algunes matèries competència de les conselleries en què s'organitza l'Administració de la Generalitat, que es contenen en el títol II.  
En l'àmbit de les competències en matèria de règim local atribuïdes a la Presidència de la Generalitat, es modifica la Llei 21/2018, de 16 d'octubre, de la Generalitat, de mancomunitats de la Comunitat Valenciana, per a aclarir la interpretació d'alguns preceptes que regulen les mancomunitats com els relatius a l'adhesió de municipis inclosos en altres demarcacions territorials i la composició dels òrgans de govern per a adequar-los a la realitat de l'associacionisme local mancomunat, facilitant el seu funcionament i atorgant la màxima seguretat jurídica a les entitats que inicien aquest procés.  
En l'àmbit de la publicitat institucional, es modifica la Llei 12/2018, de 24 de maig, de la Generalitat, de publicitat institucional per a l'interés ciutadà i la concepció col·lectiva de les infraestructures públiques, per a adaptar les seues previsions quant a la regulació del període electoral i en matèria de contractació, a la normativa estatal de caràcter bàsic.  
En l'àmbit de les competències en matèria d'igualtat i polítiques inclusives, destaquem la modificació de diversos articles de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, per a regular l'ús de la marca del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, en l'àmbit de les gestions indirectes de centres i serveis de titularitat de la Comunitat Valenciana, per a harmonitzar el règim de prestacions del Sistema Públic de Serveis Socials regulat en la llei amb la legislació en matèria de diversitat funcional i d'infància i així evitar que sorgisquen discrepàncies i interpretacions a les quals puguen acollir-se els qui no estiguen d'acord amb la modificació, fent referència a la necessària coordinació amb altres recursos socials, sanitaris i educatius. Així mateix, en l'acció concertada, s'observa la necessitat de compassar i millorar les seues fórmules de justificació, igual que en altres legislacions de concert social de caràcter autonòmic, el fi últim és homogeneïtzar el sistema de gestió i justificació de les entitats en nom d'una millora del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials.  
  
També es modifica, la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'Estatut de les persones amb discapacitat, per a canviar les actuals línies nominatives de subvenció a les entitats locals, que inclouen xicotetes partides per al desenvolupament de programa de serveis especialitzats per a persones amb discapacitat o diversitat funcional, i la seua substitució, mitjançant al contracte programa, que s'elabore per l'òrgan competent de la conselleria, per al manteniment de les persones amb diversitat funcional i amb problemes de salut mental en el seu domicili o entorn social, a desenvolupar pels ajuntaments o mancomunitats de municipis, dins d'una zona bàsica de serveis socials.  
  
En aquest àmbit, a més es modifica la Llei 9/2016, de 28 d'octubre, de la Generalitat, de regulació dels procediments d'emergència ciutadana en l'Administració de la Comunitat Valenciana, per a incloure en el seu annex, com a procediments d'emergència ciutadana, els contractes específics en l'àmbit de serveis socials.  
En l'àmbit de les competències en matèria d'habitatge, es modifica la Llei 8/2004, de 20 d'octubre, de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, en concret l'article 57, a fi d'evitar el buit de regulació quant als habitatges de parc públic de la Generalitat que no tinguen qualificació «habitatges de promoció pública» (bé per haver finalitzat el període de protecció associat a la seua qualificació o perquè mai han estat qualificades de promoció pública) assimilant el seu règim jurídic al dels «habitatges de promoció pública».  
En l'àmbit de les competències en matèria d'hisenda, es modifica la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, amb la finalitat de promoure que entitats sense ànim de lucre desenvolupen projectes o programes vinculats a innovació, a aquest efecte, es modifica l'article 171.5, apartat f d'aquesta llei, perquè també queden exempts de la constitució de garanties les subvencions en matèria d'innovació que es concedisquen a aquestes entitats.  
En matèria de joc, la recentment aprovada Llei 1/2020, d'11 de juny, reguladora del joc i de prevenció de la ludopatia a la Comunitat Valenciana, ha previst el règim de silenci aplicable als procediments iniciats a sol·licitud de les persones interessades en el sector del joc, i en l'apartat 2 de l'article 24 disposa que, transcorregut el termini per a dictar resolució, han d'entendre's com desestimades; i aclareix, en la seua exposició de motius, que aquell pot ser modificat en via reglamentària.  
  
Malgrat el seu reflex en aquest article i exposició de motius, raons de tècnica jurídica aconsellen plasmar el règim del silenci, de forma integrada i específica, com una disposició de la llei, a fi de limitar possibles polèmiques tècniques i, molt especialment, de reforçar la seguretat jurídica per a les persones amb interessos en el sector i, fins i tot, per a la mateixa administració del Consell.  
Sobre la justificació de la modalitat del silenci, no cap sinó repetir ara, aclaridorament, la motivació que l'esmentada Llei 1/2020, d'11 de juny, reguladora del joc i de prevenció de la ludopatia a la Comunitat Valenciana, ja va assenyalar: «l'especial protecció a la salut i seguretat de les persones consumidores dels jocs, la protecció dels drets ?en particular, de les persones menors d'edat?, la garantia de l'ordre públic i impedir el frau en l'activitat del joc, són raons imperioses d'interés general [?].  
Aquestes mateixes raons justifiquen els efectes desestimatoris del silenci administratiu [?]».  
En l'àmbit de les competències en matèria de sanitat, es modifica la Llei 6/1998, de 22 de juny, d'ordenació farmacèutica de la Comunitat Valenciana, per a aconseguir els objectius referents a l'àmbit de l'optimització de la terapèutica i de la integració d'estructures d'Atenció Primària, Atenció Especialitzada i Sociosanitària, i incorpora un nou article, el 5 bis, per a crear el Programa d'optimització i integració terapèutica en l'àmbit de la prestació farmacèutica i ortoprotètica.  
  
En l'àmbit de les competències en matèria d'economia, sectors productius comerç i treball, destaca la inclusió d'una disposició addicional en la present llei, per a establir clarament els òrgans competents de l'Administració del Consell de la Generalitat per a iniciar, instruir i sancionar en les matèries d'indústria, energia i mines, ja que en l'actualitat s'està aplicant, per analogia, la que estableix la normativa sectorial estatal.  
En l'àmbit competencial de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, es modifica la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, per a precisar que davant un canvi de titularitat del terreny o de les instal·lacions, siga possible revisar els compromisos que s'hagen adquirit i estiguen vigents entre el titular de l'explotació i el propietari del terreny o de les instal·lacions, s'adapta el terme «condicions generals de benestar» a la normativa comunitària i nacional, s'afigen i tipifiquen dues infraccions greus més.  
En aquest àmbit també es modifica, la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, en relació amb les activitats en matèria de gestió hidràulica d'interés comunitari sotmeses al règim de llicència ambiental com a conseqüència de la modificació de la Llei 2/1992, de 26 de març, de sanejament d'aigües residuals de la Comunitat Valenciana.  
  
Finalment, en el capítol VIII, del títol II, destaquem la modificació de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, per a definir l'anomenada «Zona d'influència forestal», les limitacions i prohibicions aplicables en aquesta Zona, els usos i activitats sotmesos a autorització administrativa. Així mateix, estableix les limitacions aplicables als terrenys incendiats. Finalment introdueix la regulació sobre reparació de danys i indemnitzacions derivats d'incendis forestals.  
En matèria d'ordenació del territori, destaca l'extensa modificació de la Llei 5/2014, de 14 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, destaca la introducció d'aspectes nous en la regulació de les construccions en zones rurals, afavoreix la implantació d'usos industrials i terciaris en els municipis del sistema rural, i admet la possibilitat d'eximir de la reserva del 5 % de dotacions públiques. D'altra banda, es facilita la prestació de garanties per a la promoció de programes d'actuació integrada per les societats urbanístiques de titularitat pública, es preveu la possibilitat de subrogació de la Generalitat davant la inactivitat dels ajuntaments en les actuacions d'edificació forçosa destinades a ús residencial.  
  
En l'àmbit de les competències de la Conselleria de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica, es modifica d'una banda, la Llei 2/2015, de 2 d'abril, de la Generalitat, de transparència, bon govern i participació ciutadana de la Comunitat Valenciana, perquè en la participació de la ciutadania en els diferents processos participatius que es van implementant en la Generalitat, es puguen comprovar alguns requisits específics segons el nivell de participació, com per exemple l'edat i el veïnatge administratiu, s'impulsarà la creació d'un carnet de participant a través del nou Portal de Participació Ciutadana que està desenvolupant-se juntament amb l'òrgan competent en matèria de tecnologies de la informació i la comunicació.  
  
Amb motiu de la publicació de la Guia de participació ciutadana de l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic es considera necessari imposar un percentatge mínim de representació de la ciutadania en els òrgans de participació per a assegurar la seua presència real i repercussió efectiva en la presa de decisions.  
Finalment, es crea un registre telemàtic d'òrgans de participació per a validar aquells que compleixen els requisits que hauran de desplegar-se reglamentàriament, per a anar configurant fòrums de debat de les polítiques públiques que vagen configurant un model de governança que compta amb la veu de la ciutadania.  
També es modifica la Llei 8/2016, de 28 d'octubre, de la Generalitat, d'incompatibilitats i conflictes d'interessos de persones amb càrrecs públics no electes, per a entre altres, aclarir que només els membres del Consell poden ser diputats de les Corts, per a substituir el terme «dieta» per «qualsevol percepció», quant a les percepcions incompatibles, per a adequar la incompatibilitat dels membres de les corporacions locals a la doctrina establida pel Dictamen 728/2019 del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana de 27 de desembre de 2019, per a substituir l'esment al límit previst per a l'IRPF pel previst per la normativa aplicable al càrrec, així com altres aspectes per a millorar la sistemàtica, aclarir i evitar reiteracions en la norma.  
  
  
VI  
  
En el títol III, la Llei conté mesures d'organització administrativa que afecten, en la seua major part, òrgans administratius o ens del sector públic instrumental de la Generalitat adscrits a les diferents conselleries.  
  
De les mesures que consten en aquest títol, en primer lloc, es modifica la composició i les normes de funcionament del Comité Valencià per als Assumptes Europeus, òrgan consultiu en matèria d'assumptes europeus, l'existència dels quals està prevista en l'article 62.5 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat, amb la finalitat de fer d'aquest, un autèntic òrgan consultiu amb plena participació d'actors rellevants de la Comunitat Valenciana i facilitar al màxim la presència activa i sense interrupcions de professionals de reconegut prestigi dins de l'àmbit polític, acadèmic, parlamentari, diplomàtic i econòmic que hagen destacat per la seua contribució i activitat relacionada amb la Unió Europea, o per raó del seu càrrec en institucions públiques o organitzacions de la societat civil de la Comunitat Valenciana.  
En segon lloc, es modifica el règim jurídic de l'Institut Valencià de Finances, contingut en l'article 171 de la Llei 5/2013, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, per a adequar la seua naturalesa jurídica, així com el seu règim jurídic i funcions ateses les necessitats detectades en l'exercici de l'activitat creditícia.  
En l'àmbit de la conselleria competent en matèria de cultura es modifica el règim jurídic dels òrgans rectors de l'Institut Valencià d'Art Modern, per a adequar les seues funcions, atribuir a la Gerència, les competències en gestió de personal i de contractació de l'entitat, amb la finalitat d'obtindre una major eficàcia i eficiència en la gestió de l'entitat pels seus òrgans rectors. Així mateix s'incorporen en la llei, per la seua importància, alguna de les funcions del Consell Rector que es contenen en el Reglament de l'IVAM.  
En l'àmbit de la Conselleria d'Economia, Sectors Productius Comerç i Treball, es reordenen les funcions i competències en matèria d'estadística, que preveu la Llei 5/1990, de 7 de juny de 1990, de la Generalitat Valenciana, d'estadística de la Comunitat Valenciana i es crea l'Institut Valencià d'Estadística, la Comissió Interdepartamental d'Estadística i el Consell Valencià d'Estadística, com a òrgan consultiu i de participació social en aquesta matèria.  
També es modifica la Llei 7/2018, de 26 de març, de seguretat ferroviària, per a permetre que es puguen nomenar suplents dels membres del Consell Rector de l'Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària i garantir el funcionament normal de l'esmentat òrgan col·legiat de l'organisme autònom.  
Finalment, la part final del projecte, conté les disposicions addicionals, transitòries, derogatòria i finals que complementen la llei recollint diverses previsions que, per raons de tècnica legislativa, no es consideren susceptibles d'incloure en els títols anteriorment al·ludits.  
  
Entre aquestes disposicions es troba la disposició addicional segona relativa a les expropiacions per a noves actuacions en matèria d'infraestructures públiques, la justificació de les quals es troba en l'existència de necessitats inajornables en matèria de seguretat viària, així com en la necessitat de complir amb els compromisos derivats de les actuacions cofinançades pels fons FEDER.  
  
  
TÍTOL I  
Mesures fiscals  
  
CAPÍTOL I  
Tributs propis  
  
Secció primera  
Modificació de la Llei 20/2017, de 28 de desembre,   
de la Generalitat, de taxes  
  
Article 1  
Es modifica l'article 1.4-5 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passa a tindre la redacció següent:  
«1. No obstant això que es disposa en els articles anteriors, en l'àmbit de l'aplicació de les taxes correspon a la conselleria competent en matèria d'hisenda:  
a) L'aprovació dels models de declaracions, declaracions-liquidacions o autoliquidacions, comunicacions, sol·licituds o qualssevol altres documents o impresos que s'hagen d'utilitzar.  
b) La impressió, distribució o venda dels documents o impresos previstos en la lletra a anterior.  
c) La determinació dels suports, programes o aplicacions informàtiques, així com les característiques tècniques d'aquests, que hagen de ser utilitzats en l'aplicació de les taxes.  
d) El desenvolupament o venda de programes o aplicacions informàtiques destinades a la generació per via telemàtica de les declaracions, declaracions-liquidacions o autoliquidacions que hagen de ser utilitzades.  
2. Les competències a què es refereixen els apartats anteriors s'atribueixen a la conselleria competent en matèria d'hisenda en règim exclusiu, sense perjudici que aquesta puga exercir-les directament o per mitjà de contracte o conveni.  
3. S'exceptua del que s'estableix en els dos apartats anteriors les taxes els ingressos de les quals estiguen afectats al pressupost d'altres ens de dret públic dependents de la Generalitat, i en aquest cas les competències anteriors correspondran al seu director o president del Consell d'Administració. Sense perjudici dels altres informes que resulten preceptius, l'aprovació dels models necessitarà l'informe favorable de la direcció general competent en matèria de tributs.»  
  
Article 2  
Es modifica l'apartat b de l'article 2.1-2, que queda redactat com segueix:  
b) Els contribuents integrats en una unitat familiar que, en el seu conjunt, no haja obtingut en l'exercici fiscal anterior al peritatge uns rendiments del treball, activitat econòmica, empresarial i professional, superiors al triple del salari mínim interprofessional (SMI) en el còmput anual.  
A aquest efecte, s'entèn per unitat familiar la unitat de convivència integrada per una persona sola o al grup de persones que, convivint en un mateix domicili, estiguen unides entre si per vincles matrimonials o relació permanent anàloga a la conjugal, per adopció, per consanguinitat o afinitat fins al segon grau, tutela, guarda o acolliment.  
  
  
Article 3  
Es modifiquen els epígrafs que s'indiquen a continuació del quadre de l'article 3.10-4 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passa a tindre la redacció següent:  
  
Tipus de servei Import (euros)  
1.1 Inscripció en el Registre d'Operadors Professionals de Vegetals com a productor de llavors i plantes de viver (ROPVEG). 180 -  
1.2 Inscripció en el Registro d'Operadors Professionals de Vegetals com a comerciant de llavors i plantes de viver (ROPVEG). 12,50 -  
  
  
Article 4  
Es modifica l'article 4.1-2 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passa a tindre la redacció següent:  
«Article 4.1-2. Exempcions  
1. Estan exempts del pagament de la taxa, en el supòsit de la lletra b de l'article 4.1-1, els abocaments d'aigües de retorn de regs, a través d'assarbs, i els abocaments d'aigües pluvials i freàtiques, a través de qualsevol mena de conducció d'abocament, amb independència dels requisits, condicions i normes que es puguen aplicar a aquesta classe d'abocaments per a limitar la seua afecció al medi.  
2. L'exempció anterior no empara els abocaments indirectes que utilitzen les infraestructures anteriors, o qualsevol altra que no estiga subjecta al cànon de control d'abocament al domini públic hidràulic, i que puguen afectar el medi litoral, per tindre diferent qualitat a la de les aigües pluvials, freàtiques o de regs, encara que la connexió es realitze fora del domini públic marítim terrestre o de la seua zona de servitud. A aquest efecte, la persona titular de la conducció o assarb corresponent haurà de declarar l'existència d'aquesta connexió davant l'òrgan competent per a l'autorització d'abocaments a la mar.  
En l'exempció d'abocaments d'aigües freàtiques no estan incloses les procedents d'obres d'excavació durant l'execució d'obres.  
3. Estan exempts, així mateix, del pagament de la taxa, en el supòsit de la lletra b de l'article 4.1.1, els abocaments procedents de plantes de dessalinització, només en la part corresponent a l'ús de les aigües dessalinitzades destinat a regadiu.»  
  
Article 5  
Es modifica l'epígraf f de l'article 4.1-8. de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passa a tindre la redacció següent:  
«f) Abocaments de plantes de dessalinització: la quota es calcularà a partir del volum de salmorra abocada, tenint en compte l'exempció de l'article 4.1.2-3, sense tindre en compte els volums de dilució que puguen mesclar-se amb l'abocament final, a un preu bàsic de 0,010201 euros per metre cúbic. Així mateix, quan la procedència de l'aigua bruta siga continental ?cas de les plantes dessalobradores- s'aplicarà un sumand a part i segons el preu bàsic a què es refereix la lletra a anterior, la repercussió de la càrrega contaminant, inclosos nutrients, que continga l'afluent.  
En circumstàncies excepcionals, com les de sequera, el Consell podrà acordar mitjançant decret la reducció o l'exempció d'aquesta taxa, a fi de promoure l'ús d'aigües dessalinitzades per a substituir recursos hídrics convencionals o garantir la satisfacció de la demanda.»  
  
Article 6  
Es modifiquen els epígrafs que s'indiquen a continuació del quadre de l'article 14.3-5 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passa a tindre la redacció següent:  
  
Tipus de servei Import (euros)  
1.1.4 Nivell d'experimentalitat 4 19,27  
1.1.5 Nivell d'experimentalitat 5 20,00  
  
  
Article 7  
Es modifiquen els epígrafs que s'indiquen a continuació del quadre de l'article 14.4-5 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passa a tindre la redacció següent:  
  
Tipus de servei Import (euros)  
1.1.1 Inscripció en proves selectives per a l'accés al cos docent del grup A1 (per prova) 35,00  
1.1.2 Inscripció en proves selectives per a l'accés al cos docent del grup A2 (per prova) 35,00  
  
  
Article 8  
Es modifica l'article 20.1-4, «Quota íntegra», del capítol únic, «Taxa per a l'ordenació d'instal·lacions i activitats industrials, energètiques i mineres», del títol XX, «Taxes en matèria d'indústria, energia i mines», de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, en el sentit d'afegir una fila 14, amb el contingut següent:  
  
 Tipus de servei Import (euros)  
14 Pel desplaçament del personal del servei territorial competent en matèria d'indústria des del servei territorial fins als laboratoris autoritzats d'empreses dedicades a la fabricació d'objectes amb metalls preciosos, posada a la disposició dels laboratoris d'empresa dels punxons (trasllat i custòdia), permanència en aquests mentre es realitzen labors de contrastació i retorn al servei territorial. 82,00  
  
  
Article 9  
S'introdueixen els apartats número 3 i 4 en l'article 23.1-2 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passa a tindre la redacció següent:  
«3. En els supòsits previstos en l'apartat 1.4.1.1 de l'article 23.1-4 d'aquesta llei, Sol·licitud d'instal·lació de salons de joc (fase de verificació de distàncies), no es consideraran presentades aquelles sol·licituds en les quals no s'haja realitzat el pagament complet d'aquesta fase del servei.  
4. En els supòsits previstos en l'apartat 1.4.1.2, de l'article 23.1-4 d'aquesta llei, Autorització d'instal·lació de salons de joc (fase de comprovació de documentació, informes i autorització), l'exigibilitat de la taxa es realitzarà en el moment en què s'aporte la documentació requerida pels serveis territorials a l'empara del que es disposa en l'article 9.3 del Reglament de salons recreatius o salons de joc, o norma que el substituïsca.»  
  
Article 10  
Es modifiquen els epígrafs que s'indiquen a continuació del quadre de l'article 23.1-4 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passa a tindre la redacció següent:  
  
Tipus de servei Import (euros)  
1.4.1. D'instal·lació de salons de joc   
1.4.1.1. Sol·licitud d'instal·lació de salons de joc (fase de verificació de distàncies) 100,00  
1.4.1.2. Autorització d'instal·lació de salons de joc (fase de comprovació de documentació, informes i autorització) 250,00  
2 Altres tràmits   
2.2. Tràmits relatius a la titularitat, explotació o instal·lació de màquines recreatives i d'atzar   
2.2.1. Alta d'explotació de màquina recreativa o d'atzar 32,00  
2.2.2. Baixa d'explotació de màquina recreativa o d'atzar 32,00  
2.2.3. Alçament de suspensió d'explotació de màquina recreativa o d'atzar 32,00  
2.2.4. Alta d'instal·lació de màquina recreativa o d'atzar 32,00  
2.2.5 Baixa d'instal·lació de màquina recreativa o d'atzar 32,00  
2.2.6 Canvi de model de màquina recreativa o d'atzar 32,00  
2.2.7 Alta o baixa de màquina recreativa o d'atzar (bescanvi fiscal) 32,00  
2.2.8 Canvi de titularitat de màquina recreativa o d'atzar 32,00  
2.2.9 Alta i baixa per trasllat de màquina de joc d'una altra demarcació territorial 32 per l'alta i 32 per la baixa  
2.2.10 Renovació màquina de joc 32,00  
2.2.11 Autorització o baixa de terminal d'apostes 32,00  
2.2.12 Canvi de model de terminal d'apostes 32,00  
2.2.13 Autorització o baixa de màquina auxiliar d'apostes 32,00  
2.2.14 Canvi de model de màquina auxiliar d'apostes 32,00  
2.2.15 Altres tràmits relatius a la titularitat, explotació o instal·lació de màquines recreatives i d'atzar 32,00  
  
  
Article 11  
S'introdueix un nou capítol V en el títol XXVI en la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, amb la redacció següent:  
  
«Títol XXVI   
Taxes en matèria de medi ambient  
Capítol V   
Taxa per serveis relatius a delimitació i replanteig en vies pecuàries i forests d'utilitat  
Article 26.5-1. Fet imposable  
Constitueix el fet imposable d'aquesta taxa, la prestació per l'òrgan competent en matèria forestal de la conselleria amb competència en medi ambient, dels serveis administratius següents: delimitació de via pecuària, replanteig de via pecuària, delimitació de forest d'utilitat pública i replanteig de forest d'utilitat pública.  
Article 26.5-2. Meritació i exigibilitat  
1. La meritació es produirà en el moment en què es presente la sol·licitud que inicie l'actuació.  
2. L'exigibilitat de la quota o quantitat a ingressar es produirà en el moment de la meritació.  
Article 26.5-3. Contribuents  
Són contribuents d'aquesta taxa els sol·licitants dels serveis a què es refereix el fet imposable.  
Article 26.5-4. Quota íntegra  
La quota íntegra s'obtindrà aplicant la quantitat fixa assenyalada en el quadre següent:  
  
Tipus de servei Import (euros)  
1 Delimitació de via pecuària 2.044,58 - per km  
(taxa mínima de 1.022,29 ?)  
2 Replanteig de via pecuària 343,10 - per km  
(taxa mínima de 343,10 ?)  
3 Delimitació de forest d'utilitat pública 1.828,24 - per km  
(taxa mínima de 914,12 ?)  
4 Replanteig de forest d'utilitat pública 544,64 - per km  
(taxa mínima de 272,32 ?)  
  
Article 12  
Es modifiquen els apartats següents de l'article 29.1-1 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passa a tindre la redacció següent:  
«Constitueix el fet imposable d'aquesta taxa la prestació dels serveis d'assistència sanitària i farmacèutica que es detallen en els articles 29.1-7 i següents: [...]  
6. Per accidents esdevinguts en ocasió d'esdeveniments festius, espectacles públics, en establiments oberts al públic o per qualsevol altre supòsit en què, en virtut de norma legal o reglamentària, haja d'existir una assegurança de responsabilitat enfront de tercers per lesions o malalties.  
8. Qualsevol altre supòsit en què, en virtut de normes legals o reglamentàries, o subscripció d'assegurances sanitàries, l'import de les atencions o prestacions sanitàries haja de ser a càrrec d'entitats asseguradores.  
9. Qualsevol altre supòsit en què, en virtut de responsabilitat, legal o judicialment reconeguda, per les lesions o malalties causades a la persona assistida l'import de les atencions o prestacions sanitàries haja de ser a càrrec dels tercers corresponents.»  
  
Article 13  
Es modifica l'article 29.1-4 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passa a tindre la redacció següent:  
«Són contribuents d'aquesta taxa les persones a qui es presten els serveis sanitaris a què es refereix l'article 29.1-7 i següents.»  
  
Article 14  
Es modifica l'article 29.1-5 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passa a tindre la redacció següent:  
«Són substituts del contribuent:  
1. En el supòsit previst en l'apartat 1 de l'article 29.1-1, l'entitat asseguradora concertada amb la mutualitat a la qual pertany l'assegurat o beneficiari i per la qual aquest haja optat per a la cobertura de la seua assistència sanitària, respecte a aquelles prestacions incloses en el concert.  
2. En el supòsit previst en l'apartat 2 de l'article 29.1-1, l'empresa col·laboradora.  
3. En el supòsit previst en l'apartat 3 de l'article 29.1-1, l'entitat o la mútua d'accidents de treball i malaltia professional que haja d'assumir la cobertura de les prestacions sanitàries, farmacèutiques i recuperadores derivades d'accident de treball i malaltia professional.  
  
Quan no puga ser determinada l'entitat o la mútua d'accidents de treball i malaltia professional perquè l'empresari incompleix l'obligació de comunicar a l'autoritat laboral o sanitària, a requeriment d'aquesta o en virtut de normativa aplicable, el comunicat d'accident de treball o malaltia professional, així com les dades identificatives de l'entitat o la mútua d'accidents de treball i malaltia professional, serà substitut del contribuent l'empresari que incomplisca l'obligació de subministrar aquesta informació.  
4. En el supòsit previst en l'apartat 4 de l'article 29.1-1, les persones o entitats asseguradores dels riscos derivats de la circulació de vehicles de motor.  
En el cas d'entitats asseguradores que actuen en territori espanyol en règim de lliure prestació de serveis i que asseguren els riscos a què es refereix el paràgraf anterior, serà subjecte passiu substitut del contribuent el representant o representants que tinguen designat en aquest territori.   
5. En els supòsits previstos en l'apartat 5 de l'article 29.1-1, les persones o entitats asseguradores dels riscos que motiven la prestació dels serveis sanitaris. Quan es tracte de persones o entitats asseguradores domiciliades a l'estranger seran substituts del contribuent els seus representants a Espanya d'acord amb la normativa de l'assegurança.  
  
6. En els supòsits previstos en l'apartat 6 de l'article 29.1-1, les persones o entitats asseguradores dels riscos que motiven la prestació dels serveis sanitaris. En cas de no tindre subscrita l'assegurança de responsabilitat o no comunicar-ho a requeriment de l'Administració, seran substituts del contribuent els organitzadors dels esdeveniments festius o espectacles públics, titulars dels establiments oberts al públic, així com, si escau, els titulars de les activitats obligades a la subscripció de l'assegurança.  
7. En el supòsit previst en l'apartat 7 de l'article 29.1-1, les persones, físiques o jurídiques, que siguen titulars de l'activitat que es desenvolupe en els locals, establiments o immobles de pública concurrència on es realitze l'activitat.  
8. En els supòsits previstos en l'apartat 8 de l'article 29.1-1, les persones, físiques o jurídiques, obligades legalment o reglamentàriament, o per fórmules contractuals, a assumir el cost de les prestacions sanitàries.  
  
Quan es tracte de persones o entitats asseguradores domiciliades a l'estranger seran substituts del contribuent els seus representants a Espanya d'acord amb la normativa de l'assegurança.  
9. En els supòsits previstos en l'apartat 9 de l'article 29.1-1, les persones, físiques o jurídiques, obligades a assumir el cost de les prestacions sanitàries en virtut de la responsabilitat de tercers per les lesions o malalties causades a la persona assistida.  
10. En els supòsits previstos en l'apartat 10 de l'article 29.1-1, les persones, físiques o jurídiques, obligades legalment o reglamentàriament, a assumir el cost de les prestacions sanitàries.»  
  
Article 15  
Es modifica l'article 29.1-6 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passa a tindre la redacció següent:  
«Són responsables solidaris del pagament de la taxa:  
1. En el supòsit a què es refereix l'apartat 6 de l'article 29.1-1, quan en el festeig, espectacle públic o activitat recreativa el risc assegurat siga inferior a l'import de l'assistència, els organitzadors del festeig, espectacle públic o activitat recreativa corresponent, per l'import de la taxa no cobert per l'assegurança.  
2. En el supòsit a què es refereix l'apartat 10 de l'article 29.1-1, les persones físiques o jurídiques que, no reunint la condició legal de contribuent o substitut del contribuent, accepten expressament a càrrec seu l'obligació de pagar l'import dels serveis prestats d'assistència sanitària i farmacèutica.»  
  
Article 16  
S'introdueixen dues noves taxes sanitàries sobre dues activitats que, a continuació, s'indiquen en l'apartat 3 de l'article 29.1-10 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passen a tindre la redacció següent:  
  
Tomografia computada (TC)  
Codi Descripció Import (?)  
P01519 TC colonoscòpia 235,98  
  
Tomografia informatitzada (TC), pediatria  
Codi Descripció Import (?)  
P01520 TC colonoscòpia pediatria 422,99  
  
  
Article 17  
S'introdueixen tres noves taxes que, a continuació, s'indiquen en l'apartat 24 de l'article 29.1-10 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passen a tindre la redacció següent:  
  
Procediments en medicina nuclear  
Codi Descripció Import (?)  
PR3286 SPECT-TC receptors de somatostatina 99 mTc octreòtida 329,82  
PR3287 SPECT receptors de somatostatina 99 mTc octreòtida 277,48  
PR3288 SPECT-TC ossi amb 99 mTc-HDP 266,28  
  
  
Article 18  
S'introdueixen dues taxes de nova creació que s'indiquen a continuació en el capítol II, Taxa relativa als productes i serveis prestats pel Centre de Transfusió de la Comunitat Valenciana del quadre de l'article 29.2-5. de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes:  
  
Codi Descripció Import (?)  
421 Còrnia conservada a 4 °C 412,45  
422 Còrnia criopreservada 661,50  
  
  
Article 19  
Se suprimeixen les taxes que s'indiquen a continuació en el capítol II, Taxa relativa als productes i serveis prestats pel Centre de Transfusió de la Comunitat Valenciana del quadre de l'article 29.2-5 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes:  
  
Codi Descripció Import (?)  
2 Procediment d'aliquotatge de plasma i hematies per a ús pediàtric 4,60  
5 Anticossos anti VIH-1/VIH-2 7,12  
18 Anticossos HBc 7,83  
19 Anticossos HBe 14,25  
20 Anticossos HBs 7,83  
27 Anticossos VHC. 7,12  
28 Prova de confirmació d'anticossos HCV (immunoblot) 56,90  
30 Antigen HBe 14,25  
31 Antigen HBs 5,70  
38 Procediment de filtració d'hematies 27,86  
59 Hemograma 3,54  
61 Selecció cel·lular immunomagnètica (cd34, limfòcits, etc.) 4.268,18  
63 Prova de confirmació serologia de lues 14,25  
66 Detecció d'RNA VHC analítica de pacient. 36,91  
67 Detecció d'RNA VIH analítica de pacient 36,91  
71 Cultiu de queratinòcits per centímetre quadrat. 3,47  
87 Serologia lues 2,13  
90 Test de confirmació d'anticossos VIH (immunoblot) 56,90  
104 Llavat d'hematies per a ús transfusional 116,04  
218 Procediment d'atenuació viral de plasma 32,00  
219 Registre de dades i conservació de seroteca de trasplantament de còrnies 21,35  
236 Expansió ex vivo d'una alíquota de precursors hematopoètics de cordó umbilical, mitjançant estimulació de citocines i cultiu de 14 dies. 3.556,82  
237 Cultiu cel·lular autòleg condròcits, fibroblasts, etc. (cada procediment) 1.743,53  
241 Procediments de quarantena. 13,92  
251 Procediment de filtració de plaquetes 23,20  
252 Procediment d'irradiació. 11,59  
318 Selecció (CD34+) i expansió d'alíquota de sang de cordó umbilical per a trasplantament 5.221,79  
320 Congelació d'illots pancreàtics humans amb crioprotector 1.392,49  
359 Anticossos anti Trypanosoma cruzi 16,30  
361 Detecció d'ADN de VHB 36,91  
383 Identificació de la classe d'immunoglobulina. 32,44  
392 Prova multiplex per a la detecció simultània d'àcids nucleics de VHC, VIH i VHB 45,72  
419 Obtenció unitat de cordó umbilical. 23.000,00  
420 Obtenció unitat de cordó umbilical amb reserva 21.570,00  
  
Article 20  
Es modifica la denominació de les taxes que s'indiquen a continuació en el capítol II, Taxa relativa als productes i serveis prestats pel Centre de Transfusió de la Comunitat Valenciana del quadre de l'article 29.2-5 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes que passen a tindre la redacció següent:  
  
Codi Descripció Import (?)  
238 Genotipatge eritocitari estés 145,45  
398 Locus A, B o C baixa resolució. REDMO 50,00  
399 Locus A+B o A+C o B+C baixa resolució. REDMO 90,00  
400 Locus A+B+C baixa resolució. REDMO 145,00  
401 Locus DR o DQ baixa resolució. REDMO 170,00  
402 Locus A, B o C alta resolució. REDMO 150,00  
403 Locus A+B o A+C o B+C alta resolució. REDMO 270,00  
404 Locus A+B+C alta resolució. REDMO 400,00  
405 DRB 1 alta resolució. REDMO 270,00  
406 DRB 1 + DQB1 alta resolució. REDMO 290,00  
407 DRB 1 + DRB3/4/5 alta resolució. REDMO 290,00  
408 DRB1 + DRB3/4/5 + DQB1. REDMO 400,00  
409 Al·lel addicional. REDMO 150,00  
410 Extracció mostra de sang (inclou determinació de 5 marcadors serològics). REDMO 200,00  
411 Mostra predonació sense analítica. REDMO 80,00  
412 Determinació aïllada de CMV. REDMO 30,00  
413 Determinació completa malalties infeccioses. REDMO  
 150,00  
414 Examen físic del donant. REDMO 300,00  
415 Extracció de progenitors hematopoètics. REDMO 8.500,00  
416 Extracció de limfòcits no estimulats (inclou test de malalties infeccioses i examen físic del donant). REDMO 2.000,00  
417 Ampliació de tipatge a altres serveis de salut. REDMO 50,00  
418 Obtenció MO/SP per a trasplantament. REDMO 4.000,00  
  
  
Article 21  
Es modifiquen els epígrafs que s'indiquen a continuació del quadre de l'apartat número 6 del capítol número IV, Taxa per altres actuacions administratives en matèria sanitat, article 29.4-5 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passen a tindre la redacció següent:  
  
Codi Tipus de servei Import (?)  
6.1 Emissió de certificat de lliure venda dels productes alimentaris d'empresa inscrita en el Registre General Sanitari d'Empreses Alimentàries i Aliments. 15,30  
6.2 Emissió de certificat de lliure venda dels productes alimentaris d'empresa inscrita en el Registre General Sanitari d'Empreses Alimentàries i Aliments, que requereix visita de control oficial. 30,60  
6.3 Emissió de certificat d'inscripció d'empresa inscrita en el Registre General Sanitari d'Empreses Alimentàries i Aliments i en el Registre Sanitari d'Establiments Alimentaris Menors. 15,30  
6.4 Emissió de certificat sanitari per a l'exportació dels productes alimentaris. 30,60  
6.5 Emissió de còpia compulsada del document d'autorització i inscripció en el Registre General Sanitari d'Empreses Alimentàries i Aliments i en el Registre Sanitari d'Establiments Alimentaris Menors. 15,30  
6.6 Sol·licitud d'inscripció en el Registre General Sanitari d'Empreses Alimentàries i Aliments, ampliació d'activitat, canvi de domicili de l'activitat o anotació de magatzem de productes envasats per a ús propi de l'empresa l'establiment de la qual està subjecte a autorització. 107,10  
6.7 Comunicació d'inici d'activitat d'empreses i establiments alimentaris per a la seua inscripció en el Registre General Sanitari d'Empreses Alimentàries i Aliments i de modificació de les dades d'inscripció, quan no pertoque una autorització prèvia. 45,90  
6.8 Comunicació d'inici d'activitat d'empreses i establiments alimentaris per a la seua inscripció en el Registre Sanitari d'Establiments Alimentaris Menors i de modificació de les dades d'inscripció, quan no pertoque una autorització prèvia. 30,60  
6.9 Notificació de primera posada en el mercat espanyol de complements alimentaris i comunicació de primera posada en el mercat espanyol d'aliments per a grups específics de població 91,80  
6.10 Notificació de modificacions significatives de dades de la posada en el mercat espanyol de complements alimentaris i comunicació de modificacions significatives de dades de la posada en el mercat espanyol d'aliments per a grups específics, entenent-se com a modificacions significatives les relatives al canvi de composició o ingredients, canvi de forma de presentació, nova informació nutricional, inclusió de declaracions nutricionals i/o de propietats saludables i canvi de nom comercial que suggereix declaracions nutricionals i/o de propietats saludables.  
 61,20  
6.11 Notificació de modificacions menors de dades de la posada en el mercat espanyol de complements alimentaris i comunicació de modificacions menors de dades de la posada en el mercat espanyol d'aliments per a grups específics, entenent-se com a modificacions menors (sense modificar composició, ni forma de presentació) les relatives al canvi de raó social, canvi de domicili, canvi de disseny de l'etiqueta, canvi de marca, addició d'altres marques i canvis en els elements relatius a la forma de presentació.  
 30,60  
6.12 Control oficial no previst originalment per seguiment, avaluació de l'abast, impacte i comprovació de l'esmena d'incompliments; control oficial per reclamació formulada contra una empresa o establiment alimentari amb resultat final d'un incompliment, o control oficial a petició de la raó social titular d'empresa alimentària.  
 72,71  
  
  
Article 22  
Es modifica l'apartat e de l'article 30.1-1 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passa a tindre la redacció següent:  
«e) Emissió de certificats i emissió de còpies en paper (o que comporten la transformació de la informació a un format diferent) d'expedients que es troben en el Registre de Col·legis Professionals i Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana.»  
  
  
Article 23  
Es modifica l'article 30.1-2 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passa a tindre la redacció següent:  
«Estan exempts del pagament de la taxa, en els supòsits d'emissió de certificats i emissió de còpies en paper (o que comporten la transformació de la informació a un format diferent) d'expedients que es troben en el Registre de Col·legis Professionals i Consells Valencians de Col·legis Professionals de la Comunitat Valenciana, quan actuen en l'exercici propi de les seues funcions:  
a) Els jutjats i tribunals.  
b) La Sindicatura de Comptes.  
c) El Tribunal de Comptes.  
d) El Síndic de Greuges.  
e) El Defensor del Poble.  
f) Les Corts Valencianes.  
g) Les forces i cossos de seguretat de l'Estat.  
h) Les administracions públiques.»  
  
Article 24  
Es modifiquen els apartats 6 i 7, i se suprimeix l'apartat 8 del quadre corresponent a l'article 30.1-5 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passa a tindre la redacció següent:  
  
  
Codi Descripció Euros (?)  
1 Inscripció de col·legi professional o consell valencià 102,01  
2 Inscripció o modificació d'estatuts de col·legi professional o col·legi valencià 61,20  
3 Inscripció o modificació de reglament de règim interior de col·legi professional o consell valencià 61,20  
4 Modificació de la composició d'òrgan de govern de col·legi professional o consell valencià (per cada expedient) 20,40  
5 Emissió de certificats (inclosa certificació negativa d'inscripció) 6,12  
6 Emissió de còpies en paper (o que comporten la transformació de la informació a un format diferent) d'un expedient (per cada full) 0,10  
7 Inscripció de l'obertura o canvi de delegacions 20,40  
  
  
Article 25  
Es modifica l'apartat d de l'article 30.2-1 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passa a tindre la redacció següent:  
«Constitueix el fet imposable [?] d) Emissió de certificats i emissió de còpies en paper (o que comporten la transformació de la informació a un format diferent) d'expedients que es troben en el Registre de Fundacions de la Comunitat Valenciana.»  
  
Article 26  
Es modifica l'apartat primer de l'article 30.2-2 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passa a tindre la redacció següent:  
«1. Estan exempts del pagament de la taxa, en els supòsits d'emissió de certificats i sol·licitud d'obtenció de còpies en paper (o que comporten la transformació de la informació a un format diferent) d'expedients que es troben en el Registre de Fundacions de la Comunitat Valenciana, quan actuen en l'exercici propi de les seues funcions:  
a) Els jutjats i tribunals.  
b) La Sindicatura de Comptes.  
c) El Tribunal de Comptes.  
d) El Síndic de Greuges.  
e) El Defensor del Poble.  
f) Les Corts Valencianes.  
g) Les forces i cossos de seguretat de l'Estat.  
h) Les administracions públiques.»  
  
Article 27  
Es modifiquen els apartats 5 i 7 del quadre corresponent a l'article 30.2-5 de la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, que passa a tindre la redacció següent:  
  
Codi Descripció Euros (?)  
1 Inscripció d'una fundació. 81,60  
2 Modificació d'estatuts d'una fundació (incloses les adaptacions d'estatuts a les lleis). 20,40  
3 Modificació de cada patró en el patronat d'una fundació (per cada membre). 15,30  
4 Emissió de certificats (inclosa la certificació negativa de denominació). 6,12  
5 Emissió de còpies en paper (o que comporten la transformació de la informació a un format diferent) d'un expedient (per cada full). 0,10  
6 Inscripció de l'obertura o canvi de delegació, a la Comunitat Valenciana, d'una fundació estrangera. 30,60  
7 Inscripció de l'obertura o canvi de delegació, a la Comunitat Valenciana, d'una fundació inscrita en un altre protectorat del territori espanyol. 15,30  
  
  
Article 28  
S'introdueix un nou capítol III en el títol XXX Taxa per serveis administratius relatius al Registre Autonòmic d'Inscripció de les ECUV, RECUV en la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, amb la redacció següent:  
«Article 30.3-1. Fet imposable  
Constitueix el fet imposable d'aquesta taxa, la prestació per la Direcció General d'Urbanisme, dels serveis administratius següents:  
  
a) Habilitació de les ECUV, i inscripció de l'ECUV en el RECUV.  
  
b) Modificació de la inscripció inicial en el RECUV.  
c) Realització d'auditories de qualitat a les ECUV.  
d) Inspecció i vigilància de les actuacions realitzades per les ECUV.  
  
e) Emissió de certificat d'inscripció en el RECUV.  
Article 30.3-2. Meritació i exigibilitat  
1. La meritació es produirà en el moment en què es preste el servei que constitueix el fet imposable.  
2. L'exigibilitat de la quota o quantitat a ingressar es produirà amb antelació a la meritació, en el moment en què es produïsca la sol·licitud.  
Article 30.3-3. Quota íntegra  
La quota íntegra s'obtindrà aplicant la quota fixa assenyalada en el quadre següent:  
  
 Tipus de servei Import unitari (euros)  
1 Habilitació de les ECUV, i inscripció de l'ECUV en el RECUV 79,15  
2 Modificació de la inscripció inicial en el RECUV 52,77  
3 Realització d'auditories de qualitat a les ECUV 422,13  
4 Inspecció i vigilància de les actuacions realitzades per les ECUV 211,06  
5 Emissió de certificat d'inscripció en el RECUV 263,83  
  
  
Article 30.3-4. Quota líquida  
La quota líquida coincideix amb la quota íntegra.  
Article 30.3-5. Contribuents  
Són contribuents d'aquesta taxa els sol·licitants dels serveis als quals es refereix el fet imposable.»  
  
Article 29  
S'introdueix un nou títol amb el número XXXV denominat Taxes en matèria de LABORA-Servei Valencià d'Ocupació i Formació, que conté dues noves taxes, una per la utilització privativa de les instal·lacions i espais dels centres LABORA Formació i una altra per la participació en el procediment de reconeixement de competències professionals, en la Llei 20/2017, de 28 de desembre, de la Generalitat, de taxes, amb la redacció següent:  
  
«TÍTOL XXXV  
Taxes en matèria de LABORA-Servei Valencià d'Ocupació i Formació  
CAPÍTOL I  
Taxa per la utilització privativa de les instal·lacions i espais dels centres LABORA Formació  
Article 35.1-1. Fet imposable  
Constitueix el fet imposable d'aquesta taxa la utilització privativa de les següents instal·lacions dels centres LABORA Formació:  
a) Sala d'actes.  
b) Aules de formació teoricopràctica.  
Article 35.1-2. Exempcions  
Estan exempts del pagament de la taxa els organismes o ens pertanyents al sector públic de la Generalitat.  
Article 35.1-3. Meritació i exigibilitat  
1. La meritació es produirà en el moment en què comence la utilització efectiva de les instal·lacions corresponents.  
2. L'exigibilitat de la quota o quantitat a ingressar es produirà amb anterioritat a la meritació, en el moment en què es formalitze l'autorització de l'ús.  
Article 35.1-4. Contribuents  
Són contribuents d'aquesta taxa les persones, físiques o jurídiques, que siguen usuàries dels espais als quals es refereix el fet imposable.  
Article 35.1-5. Substituts del contribuent  
En els casos en què la persona que siga usuària dels espais i la persona que sol·licita l'autorització no coincidisquen, aquesta última serà substitut del contribuent.  
Article 35.1-6. Quota íntegra  
La quota íntegra s'obtindrà aplicant la quantitat fixada assenyalada en el quadre següent:  
  
Codi Descripció Import (euros)  
35.1.1 Taxa per utilització sala d'actes (per sessió de matí o de vesprada) 284,11  
35.1.2 Taxa per utilització d'aules teoricopràctiques (per hora) 6,23  
  
  
En els imports previstos en el quadre anterior, s'inclou: mobiliari i mitjans materials audiovisuals i/o informàtics existents en la sala d'actes/aules, il·luminació fixa, climatització, neteja i seguretat.  
  
Article 35.1-7. Quota líquida  
La quota líquida serà el resultat d'aplicar sobre la quota íntegra una bonificació del vint per cent de la quota íntegra, en els casos que els contribuents que siguen organitzacions sindicals, agrupacions empresarials, organitzacions no governamentals, associacions i fundacions degudament acreditades.  
  
CAPÍTOL II  
Taxa per participació en el procediment de reconeixement de competències professionals  
Article 35.2-1. Fet imposable  
Constitueix el fet imposable d'aquesta taxa la participació en el procediment de reconeixement de les competències professionals, adquirides a través de l'experiència laboral o de vies no formals de formació.  
  
Article 35.2-2. Exempcions  
Estan exempts del pagament de la taxa:  
a) Els contribuents que siguen membres d'una família nombrosa de categoria especial o d'una família monoparental de categoria especial.  
  
b) Els contribuents que estiguen en situació d'exclusió social i que aquesta s'acredite per l'òrgan competent en matèria de benestar social de l'ajuntament de residència.  
c) Els contribuents que es troben inscrits com a demandants legals d'ocupació, amb una antiguitat mínima de tres mesos, referida a la data de la respectiva inscripció.  
Article 35.2-3. Meritació i exigibilitat  
1. La meritació es produirà en el moment en què es preste el servei que constituïsca el fet imposable.  
2. L'exigibilitat de la quota o quantitat a ingressar es produirà amb anterioritat a la meritació, en el moment en què es formule la sol·licitud d'inscripció en la fase d'assessorament de reconeixement de competències professionals o en la fase d'avaluació de reconeixement de competències professionals.  
Article 35.2-4. Contribuents  
Són contribuents d'aquestes taxes els sol·licitants dels serveis que constitueixen el fet imposable.  
Article 35.2-5. Quota íntegra  
La quota íntegra s'obtindrà aplicant la quantitat fixa assenyalada en el quadre següent:  
  
Codi Descripció Import (euros)  
35-2-1 Inscripció en la fase d'assessorament de reconeixement de competències professionals, en l'àmbit de l'administració laboral. 25,76  
35-2-2 Inscripció en la fase d'avaluació de reconeixement de competències professionals, en l'àmbit de l'administració laboral (per cadascuna de les unitats de competència). 12,36  
  
  
Article 35.2-6. Quota líquida  
La quota líquida serà el resultat d'aplicar sobre la quota íntegra, llevat que s'opere un supòsit d'exempció, una bonificació del cinquanta per cent de la quota íntegra, en els casos de contribuents que siguen persones amb discapacitat, amb un grau de discapacitat igual o superior al trenta-tres per cent.»  
  
Secció segona  
Modificació de la Llei 21/2017, de 28 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat  
  
Article 30  
Es modifica l'article 9 de la Llei 21/2017, de 28 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, relatiu a l'Impost sobre l'eliminació, incineració, coincineració i valorització energètica de residus, que passa a tindre la següent redacció:  
«Article 9. Impost sobre eliminació de residus en abocadors i incineració, coincineració i valorització energètica.  
Es crea l'impost sobre eliminació de residus en abocadors i incineració, coincineració i valorització energètica, que es regirà per les disposicions incloses en els apartats següents:  
U. Naturalesa, objecte, àmbit d'aplicació i afectació de l'impost.  
  
1. L'impost sobre eliminació de residus en abocadors i incineració, coincineració i valorització energètica és un tribut propi de la Generalitat, la finalitat del qual és fomentar, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, el reciclatge i la valorització dels residus, així com la disminució de l'impacte sobre el medi ambient derivat de la seua eliminació en abocador i incineració, coincineració sense valorització d'energia i valorització energètica.  
L'impost aplicat a l'abocament i incineració dels residus i rebutjos de residus domèstics té, així mateix, com a finalitat penalitzar el seu depòsit en abocador i fomentar en l'àmbit de la Comunitat Valenciana una millor i més adequada planificació dels residus domèstics per part de les entitats locals competents, d'acord amb la jerarquia de gestió de residus domèstics i amb l'economicitat necessària.  
  
2. Els ingressos procedents d'aquest impost es troben afectats a despeses de la Generalitat en l'àmbit de la planificació, el control, la gestió i l'eliminació dels residus, en la forma que establisca la llei de pressupostos de la Generalitat.  
3. Aquest impost és compatible amb qualsevol taxa o contribució especial aplicable a les operacions gravades.  
4. A l'efecte de l'impost, el concepte de residu, en els seus diferents tipus, així com el de valorització, eliminació i altres termes propis de la legislació mediambiental seran els establits en la normativa comunitària, estatal i autonòmica sobre residus. Referent a això, s'entendrà per residu municipal o domèstic, de manera indistinta, el definit en les diferents normes sectorials sobre residus.  
Dos. Fet imposable.  
Constitueix el fet imposable de l'impost:  
a) El depòsit de residus i rebutjos de residus en abocadors, de titularitat pública o privada, situats en la Comunitat Valenciana per a la seua eliminació, així com la gestió a través d'instal·lacions i equipaments industrials instal·lats en la Comunitat Valenciana, de gestió de residus per a la seua incineració, coincineració sense valorització d'energia o valorització energètica, disposen o no d'autorització administrativa per a això.  
b) L'emmagatzematge de residus i rebutjos de residus per un període superior als terminis previstos en l'article 2, apartat i, del Decret 646/2020, de 7 de juliol, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant el depòsit en abocador.  
c) L'abandó de residus i rebutjos de residus en llocs no autoritzats per la normativa de residus.  
L'anterior s'entén sense perjudici del règim d'infraccions i sancions establit en la normativa sectorial aplicable.  
Tres. Supòsits de no subjecció.  
No estaran subjectes a l'impost:  
1. El depòsit de residus inerts adequats, efectuat de conformitat amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment o amb finalitats de construcció.  
2. El depòsit de les matèries a les quals es refereix l'apartat 1 de l'article 2 de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, com excloses del seu àmbit d'aplicació i aquelles a les quals es refereixen els apartats 2, 3 i 4 de l'article 2 de la citada llei.  
  
3. La incineració, coincineració sense valorització d'energia o valorització energètica de biomassa i de farines càrnies, inclosos aquells percentatges d'aquests residus que, estant dins d'altres mixtos, l'empresa aconseguisca acreditar davant l'administració.  
4. El depòsit en abocador dels residus d'amiant.  
5. Les tecnologies de valorització material.  
6. Les tecnologies degudament reglades de reutilització, reciclatge, o autosuficiència energètica en les mateixes instal·lacions de producció, seguint els principis de proximitat i autosuficiència en la gestió.  
Quatre. Exempcions.  
Estaran exempts de l'impost:  
1. El depòsit en abocadors de residus domèstics, així com la valorització energètica amb tractament previ de rebutjos de residus domèstics no perillosos la gestió integral dels quals siga competència de l'Estat o de la comunitat autònoma. S'entendran inclosos en aquest supòsit els residus similars als domèstics generats en les indústries.  
  
No estaran exempts els residus i rebutjos de residus domèstics competència de les entitats locals per als serveis d'eliminació que siguen sotmesos a les operacions d'eliminació en depòsit controlat, bé generats a la Comunitat Valenciana, bé eliminats a la Comunitat Valenciana, segons siga el cas.  
2. El depòsit en abocadors de residus generats en el procés de valorització energètica de residus urbans (cendres i escòries) o de combustibles substitutius a partir de residus.  
3. El depòsit en abocadors de residus ordenat per autoritats públiques en situacions de força major o catàstrofe.  
4. El depòsit de qualsevol residu no municipal que no siga valoritzable amb una opció de gestió jeràrquicament prevalent, segons l'Ordre 3/2013, de 25 de febrer, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, per la qual es publica la relació de residus susceptibles de valorització a l'efecte de l'impost de valorització en abocadors o norma que la modifique o substituïsca. Igualment, quedarà exempt el depòsit de qualsevol residu inert no municipal, després d'haver format part d'un procés complet de gestió en unes instal·lacions de valorització de residus legalment autoritzades i que haja superat el seu període d'emmagatzematge de residus i possibles ampliacions segons la legislació vigent.  
5. La valorització energètica de residus no perillosos amb tractament previ.  
6. La valorització energètica de qualsevol residu no municipal que no siga valoritzable amb una opció de gestió jeràrquicament prevalent, segons un informe de la conselleria competent en matèria de residus, o una declaració responsable del productor o gestor intermedi que tinga la conformitat de la conselleria competent en matèria de medi ambient, o informes estadístics de la Comissió Europea, o norma específica que es cree sobre aquest tema.  
A l'efecte del present apartat, el residu es considerarà no valoritzable si no hi ha un tractament alternatiu diferent de la valorització energètica degudament instal·lada i autoritzada a la Comunitat Valenciana.  
  
Cinc. Subjectes passius i responsables.  
1. Seran subjectes passius, a títol de contribuents, les persones físiques o jurídiques i els ens sense personalitat jurídica als quals es refereix l'apartat 4 de l'article 35 de la Llei general tributària que depositen els residus en abocador, planta incineradora o coincineradora sense valorització d'energia o de valorització energètica.  
2. Tindran la consideració de substituts del contribuent les persones, físiques o jurídiques i els ens sense personalitat jurídica als quals es refereix l'apartat 4 de l'article 35 de la Llei general tributària que siguen titulars de l'explotació dels abocadors, plantes incineradores o coincineradores sense valorització d'energia o de valorització energètica en els quals es depositen els residus.  
També tindran la consideració de substituts del contribuents les persones físiques o jurídiques i els ens sense personalitat jurídica a què es refereix l'apartat 4 de l'article 35 de la Llei general tributària que siguen perceptors dels imports econòmics corresponents a la gestió adequada del residu per part dels productors d'aquest, d'acord amb una norma legal, segons el principi de responsabilitat ampliada del productor.  
  
Els substituts del contribuent queden obligats a comprovar el pes o volum dels residus que s'entreguen en abocador, planta incineradora, coincineradora sense valorització d'energia o de valorització energètica, abans de la seua gestió en aquests. A tals efectes, hauran d'instal·lar i mantindre mecanismes de pesatge o cubicatge.  
3. Tindran la consideració de responsables subsidiaris els posseïdors de residus, propietaris, usufructuaris, arrendataris o posseïdors per qualsevol títol de terrenys o immobles on s'efectuen els abandons de residus en llocs no autoritzats per la normativa de residus.  
  
No obstant això, no procedirà la derivació de responsabilitat a la qual fa referència aquest apartat quan el posseïdor dels residus abandonats haguera comunicat aquest abandó a l'Administració responsable en matèria de medi ambient amb caràcter previ a l'emissió del document administratiu on es constate aquest abandó i es formalitze la retirada a gestor autoritzat dels residus abandonats.  
Sis. Base imposable.  
La base imposable estarà constituïda, segons siga procedent, de conformitat amb el que s'estableix en l'apartat huit, pel pes, expressat en tones mètriques, o el volum, expressat en metres cúbics, dels residus.  
  
Set. Determinació de la base imposable.  
La base imposable es determinarà:  
a) Per estimació directa, amb caràcter general, mitjançant sistemes de pesatge o cubicatge que complisquen els requisits establits per la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
b) Per estimació indirecta, a més dels supòsits previstos en la Llei general tributària, quan es produïsca l'incompliment de l'obligació del substitut del contribuent de verificar el pes o volum dels residus depositats a la qual es refereix l'apartat Cinc, punt 2.  
En aquest cas, per a la determinació de la base imposable, l'administració podrà tindre en compte qualsevol dada, circumstància o antecedent que puga resultar indicatiu del pes, volum i caracterització dels residus depositats, amb determinació de la seua densitat i composició.  
  
Huit. Quota íntegra i tipus de gravamen.  
1. La quota íntegra de l'impost serà el resultat de multiplicar la base imposable pels tipus impositius de l'apartat 2.  
A aquest efecte:  
a) Els tipus de gravamen es diferenciaran per a cada operació i tipus de residu.  
b) S'entendrà per susceptible de valorització la realització sobre el residu de tècniques de valorització addicionals on no es preveu la incineració ni la coincineració sense recuperació d'energia, degudament autoritzades segons la legislació vigent, que reduïsquen les quantitats destinades a l'eliminació.  
c) L'aplicació del tipus de gravamen es justificarà mitjançant l'emissió d'una declaració responsable del titular de la instal·lació autoritzada per a la valorització prèvia (o del titular del residu, en cas que siga aquest el que haja realitzat el procés de valorització), que s'entregarà al titular de la instal·lació de gestió final, amb acceptació expressa del seu contingut per tots dos.  
d) Es prorratejarà la part corresponent a cada fracció de tona (t) o metre cúbic (m³) segons corresponga.  
2. En virtut d'això, la taula de gravàmens, per a cada operació de gestió de residus i tipus de residu, és la següent:  
a) En el cas de residus no perillosos, exclosos els residus procedents de la construcció i demolició, quan siguen susceptibles de valorització, 20 euros per tona mètrica, i es prorratejarà la part corresponent a cada fracció de tona, per a les operacions d'abocament de residus no perillosos exclosos els residus procedents de la construcció i demolició, així com incineració i coincineració sense recuperació d'energia.  
  
b) En el cas de residus procedents de construcció i demolició, 3 euros per metre cúbic, i es prorratejarà la part corresponent a cada fracció de metre cúbic, per a les operacions d'abocament.  
Queden exclosos íntegrament d'aquest gravamen els residus inclosos en el codi LER 10 12 08, «testos» procedents del sector ceràmic. Queden destinats al seu tractament, valorització i reutilització en les mateixes empreses productores d'aquests residus, empreses destinades per a la realització de tals processos concrets d'aquests residus o abocadors controlats autoritzats i adequats per al seu tractament, reciclatge, valorització i reutilització.  
c) En el cas de residus perillosos, quan siguen susceptibles de valorització, 30 euros per tona mètrica, i es prorratejarà la part corresponent a cada fracció de tona, per a les operacions d'abocament de residus perillosos exclosos els residus procedents de la construcció i demolició, així com incineració i coincineració sense recuperació d'energia.  
  
d) En el cas de residus perillosos, 20 euros per tona mètrica, i es prorratejarà la part corresponent a cada fracció de tona, per a les operacions de valorització energètica de residus.  
3. Tipus impositius per als residus i rebutjos de residus domèstics de competència municipal:  
a) A pagar pels consorcis i ens locals i supramunicipals competents dels serveis d'eliminació de rebutjos de residus domèstics, en euros per tona mètrica, per a les tones depositades des de la tona 1 fins a la tona del límit anual respecte de les entrades en planta de fracció restant, segons la taula següent:  
  
 2020 2021 2022 2023 2024 2025  
A - 2 3 4 5  
Límit de pagament 44 % 44 % 43 % 42 % 41 %  
  
  
Sent el límit de pagament el percentatge de rebuig a abocadors totals respecte d'entrades en planta. Es consideraran en aquest gravamen totes les tipologies de tones abocades, de qualsevol tipus: rebutjos de fracció resta, residus voluminosos, podes, recollida selectiva bioresidus i altres.  
  
b) A pagar per les empreses gestores-operadors dels diferents abocadors que gestionen residus domèstics de la Comunitat Valenciana, en euros per tona mètrica, per a les tones per damunt dels límits de pagament del tipus impositiu a anterior.  
  
 2020 2021 2022 2023 2024 2025  
B 20 40 60 76 80  
  
  
Es consideraran en aquest gravamen totes les tipologies de tones abocades, de qualsevol tipus.  
c) Gravamen d'autosuficiència en la gestió. A pagar pels consorcis i ens locals i supramunicipals competents dels serveis de valorització de residus domèstics, en euros per tona mètrica, en cas que no disposen d'instal·lacions en les seues àrees de gestió per a valorar almenys el 60 per cent dels bioresidus produïts en la seua àrea geogràfica:  
  
  
 2020 2021 2022 2023 2024 2025  
C 2 3 4  
  
  
Es consideraran en aquest gravamen totes les tipologies de tones abocades, de qualsevol tipus.  
d) Gravamen de gestió d'ecoparcs. A pagar pels consorcis i ens locals i supramunicipals competents dels serveis de valorització de residus domèstics, en euros per tona mètrica, que no tinguen la seua xarxa consorciada d'ecoparcs informatitzada:  
  
 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026  
D 5 5 5 5 5  
  
  
Es consideraran en aquest gravamen totes les tipologies de tones abocades, de qualsevol tipus.  
e) A abonar en euros per tona mètrica per particulars o empreses, bé siga de residus domèstics, rebuig de residus domèstics, residus industrials o rebuig de residus industrials en aquest cas, que eliminen els seus residus o rebutjos de residus d'altres comunitats autònomes o territoris de fora de la Comunitat Valenciana, tinguen cànon de penalització d'abocament o no.  
  
 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026  
E 45 45 55 60 65 65  
  
  
Es consideraran en aquest gravamen totes les tipologies de tones abocades, de qualsevol tipus.  
Disposició transitòria  
A partir de l'última anualitat de gravamen, romandrà el tipus impositiu de l'última anualitat, llevat que es modifique en normativa posterior.  
Nou. Repercussió.  
1. El substitut del contribuent haurà de repercutir íntegrament l'import de l'impost sobre el contribuent, quedant aquest obligat a suportar-lo, sempre que la repercussió s'ajuste al que es disposa en la present llei i en la seua normativa de desenvolupament.  
2. La repercussió de l'impost haurà d'efectuar-se en document específic, en la forma i terminis que es fixen per ordre de la conselleria competent en matèria d'hisenda.  
3. Les controvèrsies que puguen produir-se amb referència a la repercussió de l'impost, tant respecte a la procedència com a la seua quantia, es consideraran de naturalesa tributària a l'efecte de les corresponents reclamacions en la via economicoadministrativa.  
Deu. Meritació.  
L'impost es reportarà en el moment en què es produïsca el depòsit dels residus en l'abocador o en el moment de la incineració, coincineració sense valorització d'energia o valorització energètica dels residus.  
  
Onze. Autoliquidació.  
Els subjectes passius, per cada abocador o instal·lació d'eliminació, incineració coincineració o valorització energètica i trimestre natural, estaran obligats a autoliquidar l'impost i a ingressar l'import del deute tributari en els vint primers dies naturals del mes següent a cada trimestre, en el lloc i forma que s'establisca per ordre de la conselleria competent en matèria d'hisenda.  
Aquesta autoliquidació comprendrà tots els fets imposables realitzats durant el trimestre natural al qual es referisca, incloses les operacions exemptes, i es presentarà fins i tot en el cas de no haver-se produït cap fet imposable durant el període.  
Llevat que la legislació estatal ho prohibisca expressament, els consorcis de residus i entitats locals competents per a la valorització i eliminació de residus domèstics de la Comunitat, per a fer front al cost o al pagament dels imports dels gravàmens indicats per a residus i rebutjos de residus domèstics competència de les entitats locals, podran fer ús en primera instància dels romanents de tresoreria consolidats de l'entitat, així com, si escau, de l'aprovació de nous ingressos mitjançant quotes addicionals dels seus ens consorciats o altres ingressos d'una altra índole, i és recomanable la retribució del cost a la unitat fiscal tributària de les entitats locals l'última de les alternatives per a fer front als pagaments de l'impost.  
En cas que l'empresa concessionària o explotadora de l'abocador establisca un procediment contenciós contra el consorci de residus o entitat local competent dels serveis de valorització i eliminació de residus domèstics pel pagament dels presents tributs, igualment resultarà obligatòria la presentació i pagament per part de l'empresa de l'autoliquidació pertinent establida en els paràgrafs 1r i 2n d'aquest apartat onze, i aquesta ha de ser satisfeta en la seua totalitat.  
Dotze. Liquidació.  
L'administració tributària podrà dictar la liquidació que procedisca de conformitat amb el que es disposa en l'article 101 de la Llei general tributària.  
Tretze. Gestió, recaptació i inspecció.  
1. La gestió, inspecció i recaptació d'aquest impost corresponen a l'Agència Tributària Valenciana  
2. A l'efecte d'aquest impost i amb independència de l'obligació d'autoliquidació, s'establirà un cens de titulars de l'explotació dels abocadors o instal·lacions d'eliminació, incineració, coincineració o valorització energètica. La seua organització i funcionament, així com la regulació de l'obligació dels contribuents de l'impost de realitzar declaracions d'alta, modificació de dades i baixa en aquest cens, s'establiran mitjançant una ordre de la conselleria competent en matèria d'hisenda.  
  
Catorze. Infraccions i sancions.  
Les infraccions tributàries relatives al present imposat seran qualificades i sancionades de conformitat amb el que es preveu en la Llei general tributària.  
Quinze. Desenvolupament reglamentari.  
1. S'autoritza el conseller competent en matèria d'hisenda perquè determine, mitjançant ordre, els supòsits i condicions en els quals els obligats tributaris i les entitats a les quals es refereix l'article 92 de la Llei general tributària podran presentar per mitjans telemàtics autoliquidacions, comunicacions i qualsevol altre document amb transcendència tributària a l'efecte d'aquest impost, així com els supòsits i condicions en què aquesta presentació haurà de realitzar-se mitjançant mitjans telemàtics.  
2. Sense perjudici del que es disposa en el número 1 d'aquest apartat, es faculta al Consell de la Generalitat per a dictar quantes disposicions reglamentàries resulten necessàries per al desenvolupament i aplicació d'aquest impost.  
Setze. Fons autonòmic per a la millora de la gestió de residus.  
  
1. Es crea el fons autonòmic per a la millora de la gestió de residus a fi d'afavorir els processos de prevenció en la generació de residus, reutilització i reciclatge d'alta qualitat, recollida en origen i compostatge de la fracció orgànica, processos d'implantació d'infraestructures de triatge previ i valorització material de residus, així com d'economia circular en l'àmbit de la UE, en col·laboració amb els ens locals de la Comunitat Valenciana i els operadors privats de gestió.  
  
2. Aquest fons es nodrirà de la recaptació total de l'impost sobre l'eliminació de residus en abocadors i l'impost sobre la incineració, la co-incineració sense valorització d'energia i la valorització energètica.  
  
3. Els recursos d'aquest fons es destinaran a finançar, totalment o parcialment, inversions i altres despeses en virtut de les previsions de l'article 4 del Reial decret 646/2020, de 7 de juliol, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant depòsit en abocador, atenent així a allò previst en la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, conforme anualment aprove el Consell, en el projecte anual de pressupostos.  
  
Secció tercera  
Modificació de la Llei 1/1999, de 31 de març, de la Generalitat, de tarifes portuàries  
  
Article 31  
S'afegeix un apartat tres nou a l'article 11 i es modifica l'article 30 de la Llei 1/1999, de 31 de març, de la Generalitat, de tarifes portuàries, que queden redactats com segueix:  
Article 11. Tarifes generals i normes d'aplicació  
Tres. Bonificacions  
1. Als vaixells que utilitzen com a combustible gas natural, biogàs, sistemes híbrids o elèctrics o altres combustibles ecològics per a la seua propulsió en alta mar, com també als vaixells que durant la seua estada en port utilitzen gas natural, biogàs, sistemes híbrids o elèctrics o altres combustibles ecològics o electricitat subministrada des de moll per a l'alimentació dels seus motors auxiliars se'ls aplicarà una bonificació del 50 per cent de la quantitat a abonar per l'accés i estada en interior de les aigües portuàries.  
2. Aquesta bonificació no s'aplicarà als vaixells que es dediquen al transport de gas natural, llevat que durant la seua estada en port utilitzen electricitat subministrada des de moll per a l'alimentació dels seus motors auxiliars.  
3. Aquesta bonificació serà compatible amb qualsevol altra prevista en aquesta llei.  
Article 30. Fet imposable  
Un. Constitueix el fet imposable d'aquesta taxa.  
- La utilització o l'aprofitament, per les embarcacions esportives i d'esbarjo, de les aigües del port, de les obres i instal·lacions portuàries en els ports de gestió directa, incloent canals d'accés fluvials i marítims, que permeten l'accés marítim al port, la seua estada en l'atracada, punt d'amarrament o lloc de fondeig que li haja sigut assignat; i dels serveis específics disponibles, independentment de la seua posterior facturació per consum d'aquests mitjançant la tarifa E-3.  
  
- La utilització, pels seus tripulants i passatgers, dels molls i pantalans del port, accessos terrestres, vies de circulació i dels centres d'estada i recepció de titularitat de l'administració portuària, si n'hi haguera.  
  
S'entendrà, a l'efecte del que s'estableix en aquest article, per ports de gestió directa aquells la titularitat de la qual ostente la Generalitat i no hagen sigut entregats íntegrament en concessió. Dins dels mateixos pot haver-hi instal·lacions esportives en concessió, les quals estan també subjectes a aquesta tarifa en els termes establits en l'article 33 de la present llei.  
Dos. Aquesta taxa està composta pels trams següents:  
Tram A) Per utilització de les aigües del port, per l'aprofitament de les seues instal·lacions o per l'estada en sec en aquestes, tant en les zones esportives en concessió dins d'un port de la Generalitat, com fora d'aquestes.  
Tram B). Per serveis utilitzats d'atracada, fondeig, o estada en sec d'embarcacions fora de les zones esportives en concessió.  
Tram C). Per aprofitament, fora de les zones esportives en concessió, de serveis, en la proximitat del punt d'atracada a moll o pantalà, de presa d'aigua, presa d'energia elèctrica, recipient de fem, encallada i avarada i vigilància general de la zona, amb independència del pagament dels consums efectuats.  
S'entèn per vigilància general de la zona, a l'efecte de l'aplicació del tram C) anterior, aquella que presta l'autoritat portuària per a la generalitat de la zona de servei del port, sense assignació específica de personal o mitjans a la zona nauticoesportiva, ni garantia respecte de la integritat de les embarcacions o els seus continguts.  
La tarifa G-5 total aplicable a les embarcacions vindrà constituïda, si escau, per la suma dels imports parcials de les tarifes A), B) i C) establits en l'article 33.  
Tres. Estan subjectes a aquesta tarifa, a més de les embarcacions pròpiament esportives o d'esbarjo, totes aquelles que, com les embarcacions auxiliars de pesca, atraquen o fondegen en les àrees portuàries destinades a embarcacions esportives.  
Quatre. És condició indispensable per a l'aplicació d'aquesta tarifa que l'embarcació no realitze transport de mercaderies i que els passatgers no viatgen subjectes a creuers o excursions turístiques; i en aquest cas serien aplicable les tarifes G-2 i G-3.  
  
Secció quarta  
Modificació de la Llei 2/2014, de 13 de juny, de Ports de la Generalitat  
  
Article 32  
Es modifiquen els articles 82 i 83 de la Llei 2/2014, de 13 de juny, de ports de la Generalitat, que queden redactats com segueix:  
«Article 82. Bonificacions.  
1. Quan el títol administratiu habilite per a l'ocupació o utilització del subsol o espais submergits, el tipus a aplicar per a aquesta ocupació o utilització serà el 50 per cent del previst en l'article 67, excepte en aquells casos en què el seu ús impedisca la utilització de la superfície, en els quals no és procedent cap reducció.  
2. En les concessions o autoritzacions atorgades a ajuntaments, relatives a espais situats en el seu terme municipal, el tipus a aplicar únicament serà el previst en l'article 67, sempre que es donen les circumstàncies següents:  
a) Les activitats autoritzades siguen exclusivament de restauració, mercats ambulants, quiosc i botigues al detall.  
b) Els espais objecte del títol siguen contigus a la línia de delimitació del domini públic portuari i estiguen separats de zones susceptibles d'usos pròpiament portuaris mitjançant un vial urbà de trànsit rodat.  
  
3. Les autoritzacions per a l'exercici d'activitats que siguen d'interés educatiu, investigador, cultural, social o esportiu, sol·licitades per administracions públiques, la duració de les quals es preveja inferior a set dies, estaran exemptes del pagament de la corresponent taxa.  
4. Quan l'objecte concessional siga qualsevol activitat susceptible d'estar inclosa en un Pla estratègic d'emprenedoria, de competitivitat, d'inversions, o similars característiques, susceptible de ser realitzat en l'àmbit dels ports de la competència de la Generalitat, per tindre com a objectiu impulsar mesures relatives a l'educació, investigació, formació, ocupació, medi ambient, innovació, entre altres, la finalitat de la qual siga la creació d'empreses o llocs de treball, el desenvolupament i consolidació d'iniciatives emprenedores en totes les seues formes, la promoció cultural i turística de l'entorn, en atenció a les inversions realitzades en les instal·lacions, podran aplicar-se bonificacions singulars amb caràcter anual consistents en el 50 per cent de la quota corresponent a la taxa d'ocupació i el 50 per cent de la quota corresponent per la taxa d'activitat, sempre que el sol·licitant tinga la qualitat de ser una entitat de qualsevol de les administracions públiques o una persona jurídica que tinga la condició d'utilitat pública, degudament inscrita en qualsevol registre públic.  
Article 83. Exempcions  
1. Estan exempts del pagament de les taxes d'ocupació i per activitat:  
a) Els òrgans i les entitats de les administracions públiques que duguen a terme en l'àmbit portuari o marítim activitats de vigilància, inspecció, investigació i protecció del medi ambient marí i costaner, de protecció de recursos pesquers, repressió del contraban, seguretat pública i control de passatgers, salvament, lluita contra la contaminació marina, ensenyaments marítims i aquelles relacionades amb la defensa nacional.  
b) Les entitats declarades d'utilitat pública amb seu o delegació en la Comunitat Valenciana, per a aquelles activitats vinculades amb l'activitat portuària, així com els vaixells que siguen de titularitat o estiguen noliejats per ONG dedicades al salvament marítim, prèvia sol·licitud expressa d'exempció a l'Autoritat portuària. Aquesta activitat estarà licitada en el termini màxim d'un mes.  
2. Estan exempts del pagament de la taxa d'activitat:  
Les persones físiques o jurídiques que sol·liciten efectuar alguna activitat de caràcter excepcional, que pel seu interés general, naturalesa, objectius, o especials característiques d'aquesta, obtinguen la resolució estimatòria de l'Autoritat Portuària sobre aquest tema.  
Serà requisit necessari que l'activitat a desenvolupar manque de finalitat lucrativa i que el seu fi siga la projecció econòmica o cultural del port i de la seua zona d'influència.  
  
Secció cinquena  
Imposts sobre habitatges buits  
  
Article 33. Impost sobre habitatges buits  
Es crea l'impost sobre els habitatges buits de la Generalitat Valenciana, que es regirà per les disposicions incloses en els apartats següents:  
  
U. Naturalesa i objecte  
L'impost sobre els habitatges buits és un tribut propi de la Generalitat Valenciana, de naturalesa directa, que grava els habitatges deshabitats, com a instrument per a incentivar l'oferta de lloguer en l'àmbit d'aplicació de l'impost i garantir la funció social de la propietat d'un habitatge.  
Dos. Àmbit territorial d'aplicació  
L'impost sobre els habitatges buits és aplicable en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.  
Tres. Afectació  
1. L'impost sobre els habitatges buits té caràcter finalista. Els ingressos que en deriven estaran afectats al finançament de les actuacions protegides pels plans d'habitatge, especialment en els municipis on s'hagen obtingut aquests ingressos.  
Quatre. Fet imposable  
Constitueix el fet imposable de l'impost sobre els habitatges buits la tinença d'habitatges buits no ocupats en els termes de la Llei 2/2017, de 3 de febrer, de la Generalitat, per la funció social de l'habitatge de la Comunitat Valenciana.  
Als efectes d'aquest Impost s'entèn per habitatge buit aquell que:  
  
a) No es destine de forma efectiva a l'ús residencial legalment previst.  
b) Es trobe permanentment desocupat per un període superior a dos anys, sense causa justificada.  
Cinc. Subjecte passiu  
Són subjectes passius de l'impost, a títol de contribuents, les persones jurídiques que tinguen la condició de grans tenidors d'habitatges en els termes de l'article 16 de la Llei 2/2017, de 3 de febrer, de la Generalitat, per la funció social de l'habitatge de la Comunitat Valenciana.  
  
Sis. Base imposable  
Constitueix la base imposable de l'impost sobre els habitatges buits el nombre total de metres quadrats construïts, incloses les zones comuns, dels habitatges inscrits al Registre d'habitatges buits de què siga titular el subjecte passiu en la data de meritació de l'impost.  
  
Set. Quota íntegra  
La quota íntegra de l'impost sobre els habitatges buits s'obté d'aplicar a la base imposable els tipus de gravamen de l'escala següent:  
  
  
Base imposable fins a (nombre de m²) Quota íntegra (euros) Resta base imposable fins a (nombre de m²) Tipus aplicable  
(euros /m²)  
0 0 5.000 7,5  
5.000 37.500 20.000 11,25  
20.000 225.000 40.000 15  
40.000 600.000 en endavant 22,5  
  
  
Vuit. Meritació  
L'impost es merita el 31 de desembre de cada any i afecta el parc d'habitatges de què és titular el subjecte passiu en aquesta data.  
Nou. Autoliquidacions  
Els subjectes passius de l'impost sobre els habitatges buits estan obligats a presentar l'autoliquidació de l'impost i a efectuar-ne l'ingrés en el format, terminis i amb el contingut que s'establisca mitjançant ordre del conseller competent en matèria d'hisenda, havent-se de dur a terme en suport directament llegible per ordinador o mitjançant transmissió per via telemàtica.  
Deu. Gestió, recaptació i inspecció  
1. La gestió, la recaptació i la inspecció de l'Impost sobre els habitatges buits corresponen a l'Agència Tributària Valenciana.  
2. La conselleria amb competència en matèria d'habitatge haurà de facilitar dins dels tres primers mesos de l'any natural posterior a la finalització del període impositiu la relació de titulars i immobles inscrits en el registre d'habitatges buits en el format, terminis i amb el contingut que s'establisca mitjançant ordre del conseller competent en matèria d'hisenda.  
Onze. Infraccions i sancions  
El règim d'infraccions i sancions en matèria de l'impost sobre els habitatges buits és el vigent en la Llei general tributària i les seues normes de desenvolupament, sens perjudici de les sancions administratives establertes per la Llei 2/2017, de 3 de febrer, de la Generalitat, per la funció social de l'habitatge de la Comunitat Valenciana.  
Dotze. Recursos i reclamacions  
Els actes de gestió, d'inspecció i de recaptació dictats en l'àmbit de l'impost sobre els habitatges buits poden ser objecte de reclamació economicoadministrativa davant el Jurat Economicoadministratiu, sense perjudici de la interposició prèvia, amb caràcter potestatiu, del recurs de reposició davant l'òrgan que haja dictat pacte impugnat.  
  
Tretze. Compensació a favor dels ajuntaments  
1. La Generalitat ha d'adoptar les mesures compensatòries o de coordinació pertinents a favor dels ajuntaments que hagen aprovat en ordenança municipal el recàrrec previst en l'article 72.4 del Reial decret legislatiu 2/2004, de 5 de març, pel qual s'aprova el text refós de la Llei reguladora de les hisendes locals.  
2. Les mesures compensatòries o de coordinació a què fa referència l'apartat 1 s'han d'ajustar als termes següents:  
a) S'han de referir als habitatges buits situats en el municipi corresponent que hagen estat efectivament gravats per l'impost establert per aquesta llei, i han de tenir en compte l'import del recàrrec sobre l'impost sobre béns immobles que hauria gravat aquests habitatges.  
  
b) Han de tenir caràcter anual i s'han d'adoptar després de l'acreditació dels imports del recàrrec de l'impost sobre béns immobles que correspondria haver aplicat a aquests habitatges en l'any natural en què s'ha meritat l'impost.  
c) Se n'ha d'establir per reglament el procediment, els termes i les condicions.  
  
Secció sisena  
Modificació de la Llei 10/2012, de 21 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat  
  
Article 34  
Es modifica l'article 154 de la Llei 10/2012, de 21 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat, relatiu a l'impost sobre activitats que incideixen en el medi ambient, que queda redactat com segueix:  
U. Naturalesa, objecte, àmbit d'aplicació i afectació de l'impost  
  
1. L'impost sobre activitats que incideixen en el medi ambient és un tribut propi de la Generalitat que grava la incidència, l'alteració o el risc de deterioració que sobre el medi ambient ocasiona la realització de determinades activitats, a través de les instal·lacions i d'altres elements patrimonials a efectes a aquelles que es troben establertes al territori de la Comunitat Valenciana, amb la finalitat de contribuir a compensar a la societat el cost que suporta i a frenar la deterioració de l'entorn natural.  
  
2. Els ingressos procedents d'aquest impost es troben afectats a despeses de la Generalitat en l'àmbit de la conservació i la millora del medi ambient, en la forma que establisca la llei de pressupostos de la Generalitat.  
Dos. Fet imposable  
1. Constitueixen el fet imposable de l'impost els danys, els impactes, les afeccions i els riscos per al medi ambient derivats de la realització al territori de la Comunitat Valenciana, mitjançant les instal·lacions i d'altres elements patrimonials als quals es refereix l'apartat u.1 de qualsevol de les activitats següents:  
a) La producció, l'emmagatzematge o la transformació d'energia elèctrica, mitjançant elements patrimonials afectes.  
b) L'activitat de transport d'energia elèctrica efectuada pels elements fixos del subministrament d'energia elèctrica.  
c) La producció, la tinença, el dipòsit i l'emmagatzematge de substàncies considerades perilloses d'acord amb l'annex I, part 1, Relació de substàncies, i part 2, Categories de substàncies i preparats no denominats específicament en la part 1 del Reial decret 1.254/1999, de 16 de juliol, pel qual s'aproven mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en els quals intervenen substàncies perilloses, sempre que la quantitat present en la instal·lació de què es tracte supere, en qualsevol moment del període impositiu, el 10 % de les que figuren en la columna 3 de l'annex I, part 1 i part 2 del Reial decret 1.254/1999, o el 5 % si es tracta d'instal·lacions situades en terrenys qualificats com a sòl urbà.  
d) Les que emeten a l'atmosfera òxids de nitrogen (NO) o diòxid de sofre (SO2).  
2. Les activitats de producció d'energia elèctrica a les quals es refereix la lletra a del número 1 d'aquest apartat que impliquen producció, tinença: dipòsit o emmagatzematge de substàncies considerades perilloses, en els termes previstos en la lletra b d'aquest apartat, tributen exclusivament conforme al que estableix la lletra a.  
3. Les activitats a les quals es refereixen les lletres a i b del número 1 d'aquest apartat que impliquen, a més, l'emissió de gasos contaminants a l'atmosfera en els termes previstos en la lletra c d'aquest apartat, tributen per ambdós conceptes, sense perjudici del que disposa el número 2 d'aquest apartat.  
4. Els conceptes i els termes amb substantivitat pròpia que apareixen en la llei, excepte els que aquesta defineix, tenen el contingut que els atorgue la normativa comunitària, estatal i autonòmica sobre contaminació atmosfèrica, substàncies perilloses o energia.  
Tres. Exempcions  
Està exempta de l'impost la incidència en el medi ambient ocasionada per:  
1) Les activitats següents:  
a) La producció d'energia elèctrica en instal·lacions que utilitzen com a energia primària l'energia solar o eòlica, o en centrals que utilitzen com a combustible principal la biomassa o el biogàs, llevat que alteren de manera greu i evident el medi ambient quan així s'establisca en la declaració d'impacte ambiental corresponent.  
b) La producció d'energia elèctrica inclosa en el règim especial regulat en la Llei 54/1997, de 27 de novembre, del sector elèctric, inscrites en el Registre Administratiu d'Instal·lacions de Producció de Règim Especial, llevat que alteren de manera greu i evident el medi ambient quan així s'establisca en la declaració d'impacte ambiental corresponent.  
c) La producció d'energia elèctrica per a l'autoconsum, llevat que alteren de manera greu i evident el medi ambient quan així s'establisca en la declaració d'impacte ambiental corresponent.  
2) Les activitats a les quals es refereix l'apartat dos.1, quan les realitzen l'Estat, la Generalitat i les corporacions locals, com també els seus organismes autònoms.  
3) Les activitats que es duguen a terme mitjançant instal·lacions destinades exclusivament a la potabilització d'aigües.  
4) Les activitats que es duguen a terme mitjançant instal·lacions i estructures que es destinen a la circulació de ferrocarrils.  
Quatre. Subjectes passius i responsables solidaris  
1. Són subjectes passius de l'impost, a títol de contribuents, les persones, físiques o jurídiques, i els ens sense personalitat jurídica als quals es refereix l'apartat 4 de l'article 35 de la Llei general tributària que realitzen qualsevol de les activitats a les quals es refereix l'apartat dos.1.   
2. Són responsables solidaris del deute tributari d'aquest impost, a més dels que estableix l'article 42 de la Llei general tributària, els propietaris de les instal·lacions en les quals es realitzen les activitats assenyalades en l'apartat dos.1.  
Cinc. Base imposable  
La base imposable de l'impost està constituïda:  
1) En el cas de les activitats a les quals es refereix la lletra a de l'apartat dos.1, per la producció bruta d'electricitat en el període impositiu, expressada en quilowatts hora.  
2) En el cas de les activitats a les quals es refereix la lletra b de l'apartat dos.1, per la longitud de les instal·lacions i d'altres elements patrimonials afectes expressada en quilòmetres lineals.  
3) En el cas de les activitats a les quals es refereix la lletra c de l'apartat dos.1, per la quantitat mitjana de substàncies presents en la instal·lació durant el període impositiu, expressada en quilograms.  
4) En el cas de les activitats a les quals es refereix la lletra d de l'apartat dos.1, per la quantitat emesa durant el període impositiu, expressada en tones mètriques, resultat de la suma de les quantitats emeses d'òxids de nitrogen (NO), expressades en tones mètriques equivalents de diòxid de nitrogen (NO2), multiplicades pel coeficient 1,5, i de les quantitats emeses de diòxid de sofre (SO2).  
Sis. Determinació de la base imposable  
1. La base imposable es determina, per a cada instal·lació en la qual es realitzen les activitats assenyalades en l'apartat dos.1, de manera independent.  
2. La base imposable es determina, com a regla general, pel mètode d'estimació directa. S'aplica el mètode d'estimació objectiva en els supòsits previstos en la lletra b del número 3 d'aquest apartat. El mètode d'estimació indirecta s'hi aplica de conformitat amb el que disposa l'article 53 de la Llei general tributària.  
3. En el cas de les activitats descrites en la lletra c de l'apartat dos.1, la base imposable de la instal·lació es determina, per a cadascun dels focus emissors, de la forma següent:  
a) Pel mètode d'estimació directa, en els focus emissors de la instal·lació que disposen de sistemes de mesura i registre en continu de les substàncies esmentades (sistemes automàtics de mesura) que estiguen connectats amb els centres de control gestionats pels òrgans competents de la Generalitat en matèria de medi ambient. En aquest cas, el temps de pèrdua de dades per operacions de manteniment, calibratges i avaries d'equips de mesura es computa tenint en compte la concentració i el cabal mitjans per hora del període impositiu.  
  
b) En els supòsits no previstos en la lletra a, pel mètode d'estimació objectiva, a partir de les dades resultants de l'últim mesurament realitzat anterior a la data de meritació de l'impost, en cadascun dels focus, per una entitat col·laboradora de l'administració en matèria de qualitat ambiental, amb independència que aquest mesurament s'haja realitzat en el període impositiu o en exercicis anteriors.  
  
Per a calcular les quantitats emeses d'òxids de nitrogen o de diòxid de sofre per cada focus emissor en el període impositiu, es multipliquen les concentracions horàries dels compostos esmentats pel cabal de gasos emesos i pel nombre d'hores d'activitat que corresponga al període impositiu. El resultat s'expressa, segons que corresponga, en tones mètriques equivalents de diòxid de nitrogen i en tones mètriques de diòxid de sofre  
Set. Base liquidable  
1. En el cas de les activitats a les quals es refereix la lletra c de l'apartat dos.1, la base liquidable és el resultat de practicar en la base imposable les reduccions següents, sense que, a conseqüència d'això, la base liquidable puga resultar negativa:  
a) 150 tones mètriques de base imposable derivades d'emissions d'òxids de nitrogen.  
b) 150 tones mètriques de base imposable derivades d'emissions de diòxid de sofre.  
2. En la resta de les activitats descrites en l'apartat dos.1, la base liquidable és igual a la base imposable.  
Vuit. Quota íntegra i tipus de gravamen  
1. La quota tributària íntegra, que s'obté per cada modalitat del fet imposable a les quals es refereix l'apartat dos.1, és el resultat de multiplicar la base liquidable respectiva pels tipus impositius següents:  
  
a) En el cas de les activitats a les quals es refereix la lletra a de l'apartat dos.1:  
a.1) En el cas de l'energia d'origen termonuclear: 0,0018 euros per quilowatt hora.  
a.2) En el cas d'energia l'origen de la qual no és termonuclear ni hidroelèctric: 0,0008 euros per quilowatt hora.  
a.3) En el cas d'energia d'origen hidroelèctric: 0,0004 euros per quilowatt hora.  
b) En el cas de les activitats a les quals es refereix la lletra b de l'apartat dos.1:  
b.1.) 700 euros per cada quilòmetre de longitud de la línia de transport d'energia elèctrica de tensió igual o superior a 220 kV i menor de 400 kV.  
b.2) 1200 euros per cada quilòmetre de longitud de la línia de transport d'energia elèctrica de tensió igual o superior a 400 kV.  
c) En el cas de les activitats a les quals es refereix la lletra c de l'apartat dos.1, el resultat, expressat en euros, de dividir 1.000 per les quantitats, expressades en quilograms que figuren en la columna 3 de l'annex I, part 1 i part 2, del Reial decret 1.254/1999, de 16 de juliol, sense que, en el cas de les substàncies perilloses no denominades específicament a les quals es refereix la part 2 de l'annex I, el tipus resultant puga excedir de 0,002 euros/quilogram.  
d) En el cas de les activitats a les quals es refereix la lletra d de l'apartat dos.1:  
Trams de base liquidable:  
Tipus (E/tm)  
Fins a 1.000 tones anuals 9  
Entre 1.000,01 i 3.000 tones anuals 12  
Entre 3.000,01 i 7.000 tones anuals 18  
Entre 7.000,01 i 15.000 tones anuals 24  
Entre 15.000,01 i 40.000 tones anuals 30  
Entre 40.000,01 i 80.000 tones anuals 38  
Més de 80.000 tones anuals.  
2. En les lleis anuals de pressupostos de la Generalitat es pot modificar l'import dels tipus de gravamen regulats en aquest apartat.  
  
Nou. Bonificacions en la quota  
1. El contribuent pot aplicar en la quota corresponent a les activitats de transport d'energia elèctrica la bonificació següent per cada quilòmetre de longitud de cable que haja enterrat durant els dotze mesos anteriors a la data de meritació de l'impost:  
a) 50 euros per cada quilòmetre de longitud en tensió igual o superior a 30 kV i inferior a 110 kV.  
b) 87,50 euros per cada quilòmetre de longitud en tensió igual o superior a 110 kV i inferior o igual a 220 kV.  
c) 150 euros per cada quilòmetre de longitud en tensió superior a 220 kV.  
2. En el cas de focus emissors de compostos oxigenats del sofre o del nitrogen subjectes al mètode d'estimació directa, s'aplica una bonificació del 7 per cent de la part de la quota íntegra corresponent a aquests focus, sempre que el rendiment dels sistemes automàtics de mesura, exclosos els períodes de calibratge o manteniment, siga igual o superior al 90 per cent. Quan el rendiment dels analitzadors automàtics és igual o superior al 80 per 100 i inferior al 90 per cent, la bonificació prevista en el número 1 d'aquest apartat és del 5 per cent de la quota íntegra.  
3. El rendiment dels sistemes automàtics de mesura s'obté del quocient resultant de dividir el nombre de dades vàlides transmeses als centres de control gestionats pels òrgans competents de la Generalitat en matèria de medi ambient entre el nombre de dades totals del període, exclosos els corresponents a calibratges i manteniment dels equips.  
  
4. De l'aplicació de les bonificacions no poden resultar en cap cas autoliquidacions amb quotes negatives.  
Deu. Quota líquida  
La quota líquida és el resultat d'aplicar sobre la quota íntegra l'import de les bonificacions a les quals es refereix l'apartat nou.  
Onze. Període impositiu i meritació  
1. El període impositiu és l'any natural.  
2. El període impositiu és inferior a l'any natural en els supòsits en els quals l'inici o el cessament de les activitats a les quals es refereix l'apartat dos.1 no coincideix amb el primer o l'últim dia de l'any natural, respectivament. A tals efectes, no es consideren els casos de successió en la realització de les activitats o de canvi de la denominació del subjecte passiu quan no impliquen un cessament de l'activitat en la instal·lació, sense perjudici del que disposen els articles 40 i 42 de la Llei general tributària.  
3. L'impost es merita l'últim dia del període impositiu.  
Dotze. Autoliquidació i pagament  
1. Els subjectes passius, per cadascuna de les activitats gravades a les quals es refereix l'apartat dos.1, estan obligats a autoliquidar l'impost en el lloc i la forma que s'establisquen per ordre de la conselleria competent en matèria d'hisenda i a ingressar l'import del deute tributari en els terminis següents:  
a) Amb caràcter general, en el dels vint primers dies naturals del mes següent a l'acabament del període impositiu.  
b) En el supòsit de les activitats a les quals es refereix la lletra c de l'apartat dos.1, en el dels dos mesos següents a l'acabament del període impositiu.  
2. En el cas de les activitats de la lletra c de l'apartat dos.1, els subjectes passius no estan obligats a presentar les autoliquidacions a les quals es refereix el número 1 d'aquest apartat quan la base liquidable de l'activitat en el període impositiu és zero, de conformitat amb el que disposa l'apartat set.1.  
3. No han de presentar autoliquidacions els subjectes passius per activitats exemptes de l'impost.  
4. Durant el període impositiu, els subjectes passius han d'efectuar pagaments fraccionats en concepte de pagaments a compte, referits a trimestres naturals, per cadascuna de les activitats gravades a les quals es refereix l'apartat dos.1, en els primers vint dies naturals dels mesos d'abril, juliol i octubre de cada any natural, en el lloc i la forma que s'establisquen per ordre de la conselleria competent en matèria d'hisenda.  
L'import dels pagaments fraccionats es realitza:  
a) En els casos d'activitats a les quals es refereix la lletra a de l'apartat dos.1, atesa la quota corresponent al valor de les magnituds determinants de la base liquidable durant el trimestre natural respectiu.  
  
b) En els casos d'activitats a les quals es refereix la lletra b de l'apartat dos.1, per la totalitat de quilòmetres de longitud de la línia el primer dia de cada període impositiu.  
c) En els casos d'activitats a les quals es refereix la lletra c de l'apartat dos.1, dividint per quatre l'import de la quota líquida anual que resulta d'acord amb el valor de les magnituds determinants de la base liquidable durant el trimestre natural respectiu.  
d) En els casos d'activitats a les quals es refereix la lletra d de l'apartat dos.1, d'acord amb la quota corresponent al valor de les magnituds determinants de la base liquidable durant la part del període impositiu transcorreguda fins a l'últim dia del trimestre natural respectiu, deduït l'import dels pagaments fraccionats anteriors del període impositiu.  
5. En el cas d'activitats a les quals es refereix la lletra c de l'apartat dos.1, els subjectes passius no estan obligats a efectuar pagaments fraccionats quan la base liquidable de l'activitat en el període impositiu precedent ha sigut igual a zero, de conformitat amb el que disposa l'apartat set.1.  
6. En el cas de les activitats exemptes de l'impost no s'han d'efectuar pagaments fraccionats.  
7. Sense perjudici del que disposen els números 5 i 6 d'aquest apartat, quan, de conformitat amb el que disposa el número 4 d'aquest apartat, no resulten quantitats a ingressar pel pagament fraccionat, els subjectes passius han de presentar una declaració negativa.  
8. Els pagaments fraccionats realitzats durant el període impositiu es dedueixen de la quota líquida de l'autoliquidació a la qual es refereix el número 1 d'aquest apartat.  
Tretze. Devolucions  
Quan la quota diferencial resultant de l'autoliquidació prevista en l'apartat dotze.1 és negativa, per ser la quota líquida inferior als pagaments fraccionats efectuats, la conselleria competent en matèria d'hisenda ha d'abonar les quantitats corresponents en la forma i els terminis establits en l'article 31 de la Llei general tributària.  
Catorze. Liquidació  
L'administració tributària pot dictar la liquidació que escaiga de conformitat amb el que disposa l'article 101 de la Llei general tributària.  
  
Quinze. Gestió, recaptació i inspecció  
1. La gestió, la recaptació i la inspecció de l'impost corresponen a l'Agència Tributària Valenciana.  
2. En particular, per a comprovar les activitats emissores de compostos oxigenats del nitrogen i del diòxid de sofre, els òrgans de la Generalitat competents en matèria de qualitat ambiental han d'elaborar, per a cada instal·lació i període impositiu, un informe que s'ha de referir necessàriament a les emissions d'òxids de nitrogen i diòxid de sofre que han sigut superiors a les quantitats que, segons el que disposa l'apartat set, gaudeixen de reducció en la base imposable, estimades d'acord amb el que disposa l'apartat sis, com també indicar la persona o entitat l'activitat de la qual les ha generades.  
3. Quan es tracte d'instal·lacions sotmeses al mètode d'estimació directa de la base imposable, l'informe ha d'incloure també el rendiment dels sistemes automàtics de mesurament de les emissions a l'efecte d'aplicar les bonificacions previstes en l'apartat nou.  
  
4. Així mateix, els òrgans de la Generalitat competents en matèria de medi ambient poden realitzar les inspeccions i els controls que s'estimen necessaris, directament o a través dels organismes de control autoritzats.  
5. A l'efecte d'aquest impost i amb independència de l'obligació d'autoliquidació, s'ha d'establir un cens d'instal·lacions i contribuents de l'impost. La seua organització i funcionament, com també la regulació de l'obligació dels contribuents de l'impost de realitzar declaracions d'alta, modificació de dades i baixa en aquest cens, s'han d'establir mitjançant ordre de la conselleria competent en matèria d'hisenda.  
Setze. Infraccions i sancions  
Les infraccions tributàries relatives a aquest imposat es qualifiquen i sancionen de conformitat amb el que preveu la Llei general tributària.  
  
Disset. Desenvolupament reglamentari  
1. S'autoritza el conseller competent en matèria d'hisenda perquè determine, mitjançant ordre, els supòsits i les condicions en què els obligats tributaris i les entitats a les quals es refereix l'article 92 de la Llei general tributària poden presentar per mitjans telemàtics autoliquidacions, comunicacions i qualsevol altre document amb transcendència tributària a l'efecte d'aquest impost, com també els supòsits i les condicions en què aquesta presentació ha de realitzar-se amb mitjans telemàtics.  
2. Sense perjudici del que disposa el número 1 d'aquest apartat, es faculta el Consell de la Generalitat per a dictar les disposicions reglamentàries que calguen per a desenvolupar i aplicar aquest impost.  
  
  
CAPÍTOL II  
Tributs cedits  
  
Secció primera  
Modificació de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de las Persones Físiques i restants tributs cedits  
  
Article 35  
Es modifica l'apartat 1 del article 2 i les lletres n i o de l'article 4.U de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'impost sobre la renda de les persones físiques i de la resta de tributs cedits, que queden redactats com segueix:  
Article 2. Escala autonòmica  
1. L'escala autonòmica de tipus de gravamen aplicable a la base liquidable general és la següent:  
  
Fins a euros Quota íntegra  
euros Resta base liquidable  
fins a euros Tipus aplicable  
percentatge  
0,00 0,00 12.450,00 10,00  
12.450,00 1.245,00 4.550,00 11,00  
17.000,00 1.745,50 13.000,00 13,90  
30.000,00 3.552,50 20.000,00 18,00  
50.000,00 7.152,50 15.000,00 23,50  
65.000,00 10.677,50 15.000,00 24,50  
80.000,00 14.352,50 40.000,00 25,00  
120.000,00 24.352,50 20.000,00 25,50  
140.000,00 29.452,50 35.000,00 27,50  
175.000,00 39.077,50 D'ací en avant 29,50  
  
  
n) Per arrendament de l'habitatge habitual, sobre les quantitats pagades en el període impositiu:  
- El 20 %, amb el límit de 700 euros.  
- El 25 %, amb el límit de 850 euros si l'arrendatari reuneix una de les següents condicions, o del 30 %, amb el límit de 1.000 euros, si en reuneix dues o més:  
Tenir una edat igual o inferior a 35 anys.  
Ser discapacitat físic o sensorial, amb un grau de discapacitat igual o superior al 65 %, o psíquic, amb un grau de discapacitat igual o superior al 33 %.  
Tenir la consideració de víctima de violència de gènere segons el que disposa la Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
Són requisits per al gaudi d'aquesta deducció els següents:  
1.r Que es tracte de l'arrendament de l'habitatge habitual del contribuent, ocupat efectivament per aquest, sempre que la data del contracte siga posterior al 23 d'abril de 1998 i la duració siga igual o superior a un any. A aquests efectes, cal ajustar-se al concepte d'habitatge habitual arreplegat en la normativa estatal reguladora de l'impost.  
2.n Que, durant almenys la meitat del període impositiu, ni el contribuent ni cap dels membres de la seua unitat familiar siguen titulars, del ple domini o d'un dret real d'ús o gaudi, d'un altre habitatge distant a menys de 100 quilòmetres de l'habitatge arrendat. En el cas de tractar-se d'una dona víctima de violència de gènere, a l'efecte de l'aplicació d'aquesta deducció, es considera que no forma part de la unitat familiar el cònjuge agressor no separat legalment. Tampoc computa l'immoble que la contribuent compartia amb la persona agressora com a residència habitual  
3.r Que el contribuent no tinga dret pel mateix període impositiu a cap deducció per inversió en habitatge habitual.  
4.t Que la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi no siga superior als límits establerts en el paràgraf primer de l'apartat 4 d'aquest article.  
Aquesta deducció resulta compatible amb l'establerta en la lletra ñ d'aquest apartat.  
El límit d'aquesta deducció es prorrateja pel nombre de dies en què romanga vigent l'arrendament dins del període impositiu i en què es complisquen les circumstàncies personals requerides per a l'aplicació dels diferents percentatges de deducció i, a més, quan dos o més contribuents declarants de l'impost tinguen dret a l'aplicació d'aquesta deducció per un mateix habitatge, el límit es prorrateja entre ells a parts iguals.  
o) Els contribuents poden deduir-se un 40 % de l'import de les quantitats invertides en instal·lacions realitzades en l'habitatge habitual del contribuent o en instal·lacions col·lectives de l'edifici on aquest figure, si estan destinades a alguna de les finalitats que s'indiquen a continuació:  
a) Instal·lacions d'autoconsum elèctric, segons el que estableix l'article 9.1 de la Llei 24/2013, de 16 de desembre, del sector elèctric i la normativa que la desplega.  
b) Instal·lacions de producció d'energia tèrmica a partir de l'energia solar, de la biomassa o de l'energia geotèrmica per a generació d'aigua calenta sanitària, calefacció o climatització.  
c) Instal·lacions de producció d'energia elèctrica a partir d'energia solar fotovoltaica o eòlica, per a electrificació d'habitatges aïllats de la xarxa elèctrica de distribució i la connexió dels quals a aquesta siga inviable des del punt de vista tècnic, mediambiental o econòmic.  
No donen dret a practicar aquesta deducció aquelles instal·lacions que siguen de caràcter obligatori en virtut de l'aplicació del Reial decret 314/2006, de 17 de març, pel què s'aprova el Codi tècnic de l'edificació (CTE).  
Aquesta deducció pot aplicar-se a les inversions realitzades en els habitatges que constituïsquen segones residències, sempre que aquestes no es troben relacionades amb l'exercici d'una activitat econòmica, de conformitat amb la normativa estatal reguladora de l'impost, si bé en aquest supòsit el percentatge de deducció és del 20 %.  
A l'efecte d'aquesta deducció, s'ha d'ajustar al concepte d'habitatge contingut en la normativa autonòmica reguladora de l'habitatge.  
  
Els habitatges han d'estar situats al territori de la Comunitat Valenciana.  
Les actuacions objecte de deducció les han de realitzar empreses instal·ladores que complisquen els requisits establerts reglamentàriament.  
La base d'aquesta deducció està constituïda per les quantitats efectivament satisfetes en l'exercici pel contribuent, mitjançant els mitjans de pagament relacionats en la disposició addicional setze d'aquesta llei. En el cas de pagaments provinents de finançament obtingut d'entitat bancària o financera, es considera que forma part de la base de deducció l'amortització de capital de cada exercici, amb excepció dels interessos.  
  
La base màxima anual d'aquesta deducció s'estableix en 8.000 euros. La base indicada té igualment la consideració de límit màxim d'inversió deduïble per a cada habitatge i exercici. La part de la inversió suportada, si escau, amb subvencions públiques no dona dret a deducció.  
Les quantitats corresponents al període impositiu no deduïdes poden aplicar-se en les liquidacions dels períodes impositius que concloguen en els quatre anys immediats i successius.  
En el cas de conjunts d'habitatges en règim de propietat horitzontal en els quals es duguen a terme aquestes instal·lacions de forma compartida, sempre que tinguen cobertura legal, aquesta deducció pot aplicar-la cadascun dels propietaris individualment segons el coeficient de participació que li corresponga, sempre que complisca amb la resta de requisits establerts.  
Per a aplicar la deducció s'han de conservar els justificants de despesa i de pagament, els quals han de complir el que disposa la seua normativa d'aplicació.  
La deducció establida en aquest apartat requereix el reconeixement previ de l'administració autonòmica. A tals efectes, l'Institut Valencià de Competitivitat Empresarial (Ivace) ha d'expedir la certificació acreditativa corresponent.  
L'Ivace ha de determinar la tipologia, els requisits tècnics, els costos de referència màxims i d'altres característiques dels equips i les instal·lacions a les quals els resulta aplicable la deducció establida en aquest apartat. L'Ivace pot dur a terme les actuacions de control i comprovació tècnica sobre els equips instal·lats que considere oportunes.  
  
Article 36  
Es modifica la lletra p de l'article 4.U de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que queda redactat com segueix:  
«p) Per donacions amb finalitat ecològica: el 20 per cent per als primers 150 euros i el 25 per cent per a la resta de l'import de les donacions efectuades durant el període impositiu en favor de qualsevol de les entitats següents:  
1) La Generalitat i les corporacions locals de la Comunitat Valenciana. A aquest efecte, quan la donació consistisca en diners les quantitats rebudes quedaran afectes en el pressupost del donatari al finançament de programes de despesa que tinguen per objecte la defensa i conservació del medi ambient. De conformitat amb això, en l'estat de despeses del pressupost de cada exercici es consignarà crèdit en aquests programes per un import com a mínim igual al de les donacions percebudes durant l'exercici immediatament anterior.  
2) Les entitats públiques dependents de qualsevol de les administracions territorials mencionades citades en el número 1) anterior l'objecte social de les quals siga la defensa i conservació del medi ambient. Les quantitats rebudes per aquestes entitats quedaran sotmeses a les mateixes regles d'afectació recollides en el número 1 esmentat.  
3) Les entitats sense finalitats lucratives regulades en els apartats a i b de l'article 2 de la Llei 49/2002, de 23 de desembre, de règim fiscal de les entitats sense finalitats lucratives i dels incentius fiscals al mecenatge, sempre que el seu fi exclusiu siga la defensa del medi ambient i es troben inscrites en els corresponents registres de la Comunitat Valenciana.»  
  
Article 37  
Es modifica la lletra q de l'article 4.U de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que queda redactat com segueix:  
«q) Per donacions relatives al patrimoni cultural valencià el 20 per cent per als primers 150 euros i el 25 per cent per a la resta del valor de:  
  
1) Les donacions pures i simples efectuades durant el període impositiu de béns que, formant part del patrimoni cultural valencià, es troben inscrits en l'inventari general de l'esmentat patrimoni, d'acord amb la normativa legal autonòmica vigent, sempre que es realitzen a favor de qualsevol de les entitats previstes en l'apartat a, sempre que aquestes entitats perseguisquen finalitats d'interés cultural, b, c, d, e i f de l'apartat primer de l'article 3 de la Llei 20/2018, de 25 de juliol, del mecenatge cultural, científic i esportiu no professional en la Comunitat Valenciana i de les objectivament comparables de l'apartat 2 de l'article esmentat.  
2) Les quantitats dineràries donades a qualsevol de les entitats a les quals es refereix el número 1 anterior per a la conservació, reparació i restauració dels béns que, formant part del patrimoni cultural valencià, es troben inscrits en el seu inventari general, sempre que es tracte de donacions per al finançament de programes de despesa o actuacions que tinguen per objecte la conservació, reparació i restauració dels béns esmentats. A aquest efecte, quan la persona donatària siga la Generalitat o una de les seues entitats públiques de caràcter cultural, l'import rebut en cada exercici quedarà afecte, com a crèdit mínim, al programa de despeses dels pressupostos de l'exercici immediatament posterior que tinguen per objecte la conservació, reparació i restauració d'obres d'art i, en general, de béns amb valor històric, artístic i cultural.  
  
3) Les quantitats dineràries destinades per les persones titulars de béns pertanyents al patrimoni cultural valencià, inscrits en l'inventari general d'aquest, a la conservació, reparació i restauració dels béns esmentats.»  
  
Article 38  
Es modifica la lletra r de l'article 4.U de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que queda redactat com segueix:  
r) Per donacions destinades al foment de la llengua valenciana: el 20 per cent per als primers 150 euros i el 25 per cent per a la resta de l'import de les donacions d'imports dineraris efectuades durant el període impositiu en favor de les següents entitats:  
1) La Generalitat, els organismes públics i el sector públic instrumental de la Generalitat.  
2) Les entitats locals de la Comunitat Valenciana, els seus organismes públics, fundacions i consorcis d'elles dependents.  
3) Les universitats públiques i privades establides a la Comunitat Valenciana.  
4) Els instituts i centres d'investigació de la Comunitat Valenciana o que tinguen seu en aquesta.  
5) Els centres superiors d'ensenyaments artístics de la Comunitat Valenciana.  
6) Les entitats sense finalitats lucratives enumerades en la lletra a de l'apartat 1 de l'article 3 de la Llei 20/2018, de 25 de juliol, del mecenatge cultural, científic i esportiu no professional a la Comunitat Valenciana, i el fi exclusiu de les quals siga el foment de la llengua valenciana.  
7) Les objectivament comparables de l'apartat 2 de l'esmentat article 3 i el fi exclusiu de les quals siga el foment de la llengua valenciana.  
A aquest efecte, quan la persona donatària siga la Generalitat o una de les seues entitats públiques, l'import rebut en cada exercici quedarà afecte, com a crèdit mínim, a programes de despesa dels pressupostos de l'exercici immediatament posterior que tinguen per objecte el foment de la llengua valenciana.»  
  
Article 39  
Es modifica l'apartat s de l'article 4. U de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que queda redactat com segueix:  
«s) Per donacions o cessions d'ús o comodats per a altres finalitats de caràcter cultural, científic o esportiu no professional:  
1) S'estableix una deducció del 25 per cent de les quanties en què es valoren les donacions o els préstecs d'ús o comodat efectuades a projectes o activitats culturals, científiques o esportives no professionals declarats o considerats d'interés social, diferents de les descrites en les lletres q i r, realitzades a favor de les persones i entitats beneficiàries de l'article 3 de la Llei 20/2018, de 25 de juliol, del mecenatge cultural, científic i esportiu no professional en la Comunitat Valenciana.  
No obstant això, en el cas que el contribuent s'aplique la deducció prevista en la lletra a) de l'apartat 3 de l'article 68 de la Llei 35/2006, de 28 de novembre, de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques, els primers 150 euros del valor de la donació gaudiran d'una deducció del 20 per cent.  
2) La base de les deduccions per donacions realitzades serà:  
a) En les donacions dineràries, el seu import.  
b) En les donacions de béns o drets, el valor comptable que tinguen en el moment de la transmissió i, en absència d'això, el valor determinat conforme a les normes de l'impost sobre el patrimoni.  
c) En la constitució d'un dret real d'usdefruit sobre béns immobles, l'import anual que resulte d'aplicar, en cadascun dels períodes impositius de duració de l'usdefruit, el 4 per cent del valor cadastral, i es determinarà proporcionalment al nombre de dies que corresponga en cada període impositiu.  
d) En la constitució d'un dret real d'usdefruit sobre valors, l'import anual dels dividends o interessos percebuts per la persona usufructuària en cadascun dels períodes impositius de duració de l'usdefruit.  
e) En la constitució d'un dret real d'usdefruit sobre béns i drets, l'import anual resultant d'aplicar l'interés legal dels diners de cada exercici al valor de l'usdefruit determinat en el moment de la seua constitució conforme a les normes de l'impost sobre transmissions patrimonials i actes jurídics documentats.  
f) En les donacions de béns d'interés cultural, béns inventariats no declarats d'interés cultural, béns de rellevància local o d'obres d'art de qualitat garantida, la valoració efectuada per la Junta de Valoració de Béns del Patrimoni Cultural Valencià. En el cas dels béns culturals que no formen part del patrimoni cultural valencià, la junta valorarà, així mateix, la suficiència de la qualitat de l'obra.  
  
3) El valor determinat d'acord amb el que es disposa en l'apartat anterior, tindrà com a límit màxim el valor normal en el mercat del bé o dret transmés en el moment de la seua transmissió.  
4) La base de les deduccions per préstecs d'ús o comodat serà l'import anual que resulte d'aplicar, en cadascun dels períodes impositius de duració del préstec, el 4 % a la valoració del ben efectuada per la Junta de Valoració de Béns del Patrimoni Cultural Valencià, i es determinarà proporcionalment al nombre de dies que corresponga en cada període impositiu.  
En el cas que es tracte de préstecs d'ús o de comodat de locals per a la realització de projectes o activitats, s'aplicarà el 4 % per cent del valor cadastral, proporcionalment al nombre de dies que corresponga de cada període impositiu.»  
  
Article 40  
Es crea una nova lletra, la y, en l'apartat U de l'article 4 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, amb la redacció següent:  
«y) El 10 per cent de les quantitats destinades pel contribuent durant el període impositiu a l'adquisició de vehicles nous pertanyents a les categories incloses en l'Ordre 5/2020, de 8 de juny, de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, per la qual s'aproven les bases reguladores per a l'atorgament de subvencions per a l'adquisició o electrificació de bicicletes urbanes i vehicles elèctrics de mobilitat personal sempre que la suma de la seua base liquidable general i de la seua base liquidable de l'estalvi no siga superior als límits establits en el paràgraf primer de l'apartat quatre d'aquest article.  
  
La base màxima de la deducció estarà constituïda per l'import màxim subvencionable per a cada classe de vehicle, d'acord amb l'esmentada Ordre 5/2020, de 8 de juny.  
Per període impositiu cada contribuent podrà deduir-se les quantitats destinades a l'adquisició d'un únic vehicle.»  
  
Article 41  
Es crea una nova lletra, la z, en l'apartat U de l'article 4 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, amb la redacció següent:  
«1. Els contribuents podran deduir en la quota íntegra autonòmica, i amb límit de 6.000 euros, el 30 per cent de les quantitats invertides durant l'exercici en la subscripció i desemborsament d'accions o participacions socials com a conseqüència d'acords de constitució o d'ampliació de capital de societats anònimes, de responsabilitat limitada i societats laborals o d'aportacions voluntàries o obligatòries efectuades pels socis a les societats cooperatives, sempre que es complisquen els requisits següents:  
a) No ha de tractar-se d'accions o participacions en una entitat a través de la qual s'exercisca la mateixa activitat que s'exercia anteriorment mitjançant una altra titularitat.  
b) L'entitat en la qual s'ha de materialitzar la inversió ha de complir els requisits següents:  
1. Ha de tindre el domicili social i fiscal a la Comunitat Valenciana i mantindre'l durant els tres anys següents a la constitució o ampliació.  
  
2. Ha d'exercir una activitat econòmica durant els tres anys següents a la constitució o ampliació. A aquest efecte, no ha de tindre per activitat principal la gestió d'un patrimoni mobiliari o immobiliari, d'acord amb el que es disposa en l'article 4.8é. Dos. a) de la Llei 19/1991, de 6 de juny, de l'impost sobre el patrimoni.  
3. Ha de comptar, com a mínim, amb una persona ocupada amb contracte laboral i a jornada completa, donada d'alta en el règim general de la Seguretat Social durant els tres anys següents a la constitució o ampliació.  
4. En cas que la inversió s'haja realitzat mitjançant una ampliació de capital o de noves aportacions, la societat s'ha d'haver constituït en els tres anys anteriors a la data d'aquesta ampliació, sempre que, a més, durant els vint-i-quatre mesos següents a la data de l'inici del període impositiu de l'Impost de Societats en què s'haja realitzat la inversió, la seua plantilla mitjana s'incremente, almenys, en una persona respecte a la plantilla mitjana existent els dotze mesos anteriors i que aquest increment es mantinga durant un període addicional altres vint-i-quatre mesos.  
Per al càlcul de la plantilla mitjana total de l'empresa i del seu increment, es prendran les persones ocupades, en els termes en què dispose la legislació laboral, tenint en compte la jornada contractada en relació amb la jornada completa.  
Els requisits continguts en els números 3 i 4 no seran exigibles per a les societats laborals ni per a les societats cooperatives de treball associat.  
c) Les operacions en què siga aplicable la deducció han de formalitzar-se en escriptura pública, en la qual ha d'especificar-se la identitat dels inversors i l'import de la inversió respectiva.  
d) Les participacions adquirides han de mantindre's en el patrimoni del contribuent durant un període mínim de tres anys següents a la constitució o ampliació.  
2. La deducció regulada en el número 1 podrà incrementar-se en un 15 per cent addicional, amb límit de 9.000 euros, quan, a més de complir els requisits anteriors, les entitats receptores de fons complisquen alguna de les condicions següents:  
- Acrediten ser petites i mitjanes empreses innovadores a l'efecte del Reial decret 475/2014, de 13 de juny, sobre bonificacions en la cotització a la Seguretat Social del personal investigador, o estiguen participades per universitats o organismes d'investigació.  
- Tinguen la seua seu de direcció efectiva en algun municipi en risc de despoblament.  
3. En el cas que el contribuent manque de quota íntegra autonòmica suficient per a aplicar-se la totalitat o part de la present deducció en el període en què es genere el dret a la seua aplicació, l'import no deduït podrà aplicar-se en els tres períodes impositius següents fins a esgotar, si és el cas, el seu import total.»  
  
Article 42  
Es crea una nova lletra, la aa, en l'apartat U de l'article 4 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, amb la redacció següent:  
«aa) Per residir habitualment en un municipi en risc de despoblament: 300 euros.  
L'import anterior s'incrementarà en 120, 180 o 240 euros en el cas que el contribuent tinga dret a l'aplicació del mínim per descendents establit per la normativa estatal reguladora de l'impost per una, dues o tres o més persones, respectivament. L'aplicació d'aquests imports addicionals serà incompatible, per al mateix descendent o assimilat, amb les deduccions establides en les lletres a), b) i c) del present apartat. Quan dos o més contribuents tinguen dret a l'aplicació del mínim per descendents per una mateixa persona aquests imports addicionals es prorratejaran entre ells per parts iguals.  
  
A aquests efectes caldrà ajustar-se al concepte de residència habitual recollit en la normativa estatal reguladora de l'impost.»  
  
Article 43  
Es modifica l'apartat quart de l'article 4 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que passa a tindre la redacció següent:  
«Quatre. A l'efecte del que es disposa en els subapartats 1 i 2 del paràgraf primer de la lletra a, en el paràgraf primer de la lletra b, en el paràgraf primer de la lletra c, en el paràgraf primer de la lletra d, quan el contribuent pertanga a una família nombrosa o monoparental de categoria general; en el punt 2 del paràgraf segon de la lletra e, en el punt 3 del paràgraf segon de la lletra f, en el paràgraf primer de la lletra g, en el paràgraf primer de la lletra h, en el punt 4 del paràgraf segon de les lletres n i ñ, en el punt 3 del paràgraf segon de la lletra v, en el paràgraf segon de la lletra w i en el paràgraf primer de la lletra i de l'apartat u de l'article quart d'aquesta llei, la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi no podrà ser superior a 25.000 euros, en tributació individual, o a 40.000 euros, en tributació conjunta.  
  
A l'efecte del que es disposa en el paràgraf primer de la lletra d de l'apartat u de l'article quart d'aquesta llei, quan el contribuent pertanga a una família nombrosa o monoparental de categoria especial, la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi no podrà ser superior a 30.000 euros, en tributació individual, o a 50.000 euros, en tributació conjunta.  
A l'efecte del que es disposa en el punt 1.r del paràgraf tercer de la lletra i de l'apartat u de l'article quart d'aquesta llei, la suma de les bases liquidables de la unitat familiar no podrà ser superior a 25.000 euros.»  
  
Article 44  
Es crea un nou apartat, el sisé, en l'article 4.U de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que queda redactat com segueix:  
«Sisé. A l'efecte de la consideració en aquesta llei d'un municipi com en risc de despoblament haurà de ser beneficiari del Fons de Cooperació Municipal per a la lluita contra el despoblament dels municipis de la Comunitat Valenciana en l'exercici pressupostari en el qual es produïsca la meritació de l'impost o en l'anterior per complir, almenys, cinc dels requisits següents:  
a) Densitat de població. Nombre d'habitants: inferior o igual als vint habitants per quilòmetre quadrat.  
b) Creixement demogràfic. Taxa de creixement de la població en el període comprés en els últims vint anys: menor o igual al zero per cent.  
  
c) Taxa de creixement vegetatiu. Percentatge que representa el saldo vegetatiu (diferència entre naixements i defuncions) sobre la població en el període comprés entre els últims vint anys: menor o igual a -10 %.  
  
d) Índex d'envelliment. Percentatge que representa la població major de 64 anys sobre la població menor de 16 anys: major o igual al dos-cents cinquanta per cent.  
e) Índex de dependència. Quocient entre la suma de la població de menors de 16 anys i majors de 64 i la població de 16 a 64 anys, multiplicat per 100: major o igual al seixanta per cent.  
f) Taxa migratòria. Percentatge que representa el saldo migratori en el període comprés entre els últims deu anys (diferència entre les entrades i eixides de població per motius migratoris) sobre la població total de l'últim any: menor o igual a zero.  
Aquestes dades es determinaran de conformitat amb les xifres de població aprovades pel Govern que figuren en l'últim padró municipal vigent, i d'estadístiques oficials publicades per l'Institut Nacional d'Estadística, per l'Institut Valencià d'Estadística i dades oficials de les administracions públiques.  
2. També tindran aquesta condició els municipis que, encara que no complisquen els requisits assenyalats, pertanguen a àrees funcionals amb una densitat demogràfica igual o inferior a 12,5 habitants per quilòmetre quadrat. Les àrees funcionals es determinaran de conformitat amb les dades oficials sobre demarcacions territorials inscrits en el Registre d'Entitats Locals de la Comunitat Valenciana, creat per Decret 15/2011, de 18 de febrer, del Consell.»  
  
Article 45  
Es modifica l'apartat tercer de l'article 10 Bis de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que passa a tindre la redacció següent:  
  
«3.r) En el supòsit de transmissió d'una empresa individual agrícola a favor dels fills o adoptats o, quan no hi haja fills o adoptats, dels pares o adoptants del donant, la base imposable de l'impost es reduirà en el 99 per 100 del valor net dels elements patrimonials afectes a l'empresa transmesa, sempre que es complisquen, simultàniament, els requisits següents: 1) Que l'activitat no constituïsca la principal font de renda del donant; 2) Que el donant haja exercit aquesta activitat de manera habitual, personal i directa; 3) Que l'empresa, per aquesta via adquirida, es mantinga en el patrimoni de l'adquirent durant els cinc anys següents a la donació, llevat que aquell muira dins d'aquest termini.  
  
Aquesta mateixa reducció s'aplicarà als nets, amb els mateixos requisits, sempre que el seu progenitor, que era fill del donant, haguera mort amb anterioritat al moment de la meritació.  
En el cas que el donant estiga jubilat de l'activitat empresarial agrícola en el moment de la donació, aquesta activitat haurà d'haver-se exercit de manera habitual, personal i directa pel donatari. En aquest cas, la reducció s'aplicarà únicament al donatari que exercisca l'activitat i que complisca els altres requisits establits amb caràcter general. Si, en el moment de la jubilació, el donant ha complit els 65 anys, la reducció aplicable serà la general del 99 per 100, i serà del 90 per 100 si, en aquell moment, el donant té entre 60 i 64 anys complits.  
  
En cas de no complir-se el requisit al qual es refereix l'epígraf 4 del primer paràgraf d'aquest apartat, haurà de pagar-se la part de l'impost que s'haguera deixat d'ingressar com a conseqüència de la reducció practicada, així com els seus interessos de demora.»  
  
Article 46  
S'introdueix un nou apartat, el seté, en l'article 10 bis de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, amb la redacció següent:  
«7.é) En el supòsit de donacions de diners realitzades a favor de dones víctimes de violència de gènere amb la finalitat d'adquirir un habitatge habitual situat a la Comunitat Valenciana s'aplicarà una reducció sobre l'import donat del 95 per 100 sempre que es complisquen els requisits següents:  
- La base màxima de la reducció no podrà superar els 60.000 euros per contribuent, siga en una donació o en donacions successives.  
- Haurà d'adquirir-se l'habitatge en els 12 mesos següents a la donació. En cas d'haver-hi diverses donacions, el termini es computarà des de la data de la primera donació. La reducció no s'aplicarà a donacions de diners posteriors a la compra de l'habitatge, excepte en els supòsits d'adquisició amb preu ajornat o finançament alié, sempre que s'acredite que l'import dels diners donats s'ha destinat en el mateix termini d'un any al pagament del preu pendent o a la cancel·lació total o parcial del crèdit.  
- El donatari no podrà ser titular d'un altre habitatge, llevat que siga la que compartia amb la persona agressora.  
- La donació haurà de formalitzar-se en escriptura pública en la qual s'expresse la voluntat que els diners donats es destine a l'adquisició de l'habitatge o, si escau, al pagament del preu pendent o a la cancel·lació total o parcial del crèdit.  
L'acreditació de la situació de violència de gènere es farà segons el que es disposa en Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
  
Article 47  
Es modifica el número 2 de l'apartat quart de l'article 13 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, amb la redacció següent:  
«2) En les adquisicions d'habitatges que hagen de constituir l'habitatge habitual d'una família nombrosa o monoparental, sempre que la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques del subjecte passiu, el seu cònjuge, els descendents i els ascendents dels anteriors que convisquen amb ells, així com de les altres persones que van habitar l'habitatge, corresponent al període impositiu immediatament anterior, amb termini de presentació vençut en la data de la meritació, no excedisca, en conjunt, de 45.000 euros.  
La família haurà de tindre el títol de família nombrosa o monoparental expedit per òrgan competent en matèria de serveis socials, en la data de meritació de l'impost. No obstant això, també podran aplicar aquest tipus reduït els contribuents que, reunint les condicions per a l'obtenció del títol de família nombrosa o monoparental a la data de meritació de l'impost, hagen presentat amb anterioritat a aquesta data una sol·licitud davant l'òrgan competent.»  
  
Article 48  
S'introdueix un nou número, el 5, en l'apartat quatre de l'article 13 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que queda redactat com segueix:  
«5) En l'adquisició d'habitatges que hagen de constituir l'habitatge habitual de dones víctimes de violència de gènere, per la part que aquestes adquirisquen, sempre que la suma de la base liquidable general i de la base liquidable de l'estalvi de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques del subjecte passiu no excedisca de 25.000 euros, en tributació individual, o de 40.000 euros, en tributació conjunta. L'acreditació de la situació de violència de gènere es farà segons el que es disposa en Llei 7/2012, de 23 de novembre, de la Generalitat, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.»  
  
Article 49  
S'afig un nou apartat, el 4, en la disposició addicional novena de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, amb la redacció següent:  
  
«4. En els casos previstos en l'apartat c de l'article 6 de la Llei hipotecària, a l'efecte d'acreditar la presentació de documents serà suficient certificació acreditativa d'aquest aspecte emesa per l'Administració tributària de la Generalitat.»  
  
Article 50  
Es modifica la redacció de la disposició addicional desena de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, que passa a tindre la redacció següent:  
  
«1. Les administracions públiques que atorguen concessions administratives, dicten actes o facen negocis administratius, siga com siga la seua modalitat o denominació, pels quals, com a conseqüència de l'atorgament de facultats de gestió de serveis públics o de l'atribució de l'ús privatiu o de l'aprofitament especial de béns de domini o ús públic, s'origine un desplaçament patrimonial en favor de particulars, quan la totalitat o part del territori on radiquen, s'executen o es presten aquests siga la Comunitat Valenciana, estan obligades a posar en coneixement de l'Agència Tributària Valenciana aquestes concessions, actes o negocis atorgats.  
2. Mitjançant ordre del conseller competent en matèria d'hisenda s'aprovarà el model, les dades, els terminis i el format en què les administracions públiques que atorguen concessions, actes o negocis administratius hagen de remetre a l'Agència Tributària Valenciana la informació exigible d'acord amb aquest article.»  
  
Article 51  
Es modifica la disposició addicional 16 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, amb la redacció següent:  
«L'aplicació de les deduccions en la quota i de les reduccions en la base imposable a les quals es refereixen les lletres e, k, l, m, n, ñ, o, p, q, r, s, v, w, x, y i z de l'apartat u de l'article quart; els números 1.r, 2.n, 6.é i 7.é de l'article deu bis i les lletres c i d de la disposició addicional 17 de la present llei queda condicionada al fet que el lliurament dels imports dineraris derivat de l'acte o negoci jurídic que done dret a l'aplicació d'aquelles es realitze mitjançant targeta de crèdit o dèbit, transferència bancària, xec nominatiu o ingrés en comptes en entitats de crèdit.»  
  
Article 52  
S'introdueix la disposició addicional 17 de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i restants tributs cedits, amb la redacció següent:  
«Amb efectes des de l'1 de gener de 2020 els contribuents podran deduir-se de la quota íntegra autonòmica:  
a) La quantitat que resulte d'aplicar el tipus mitjà de gravamen general autonòmic sobre la quantia de les quantitats procedents de les ajudes públiques concedides per la Generalitat en virtut del Decret llei 3/2020, de 10 d'abril, d'adopció de mesures urgents per a establir ajudes econòmiques en els treballadors i les treballadores afectats per un ERTO, i als quals han reduït la jornada laboral per conciliació familiar amb motiu de la declaració de l'estat d'alarma per la crisi sanitària provocada per la Covid-19.  
b) La quantitat que resulte d'aplicar el tipus mitjà de gravamen general autonòmic sobre la quantia de les quantitats procedents de les ajudes públiques concedides per la Generalitat en virtut de l'Ordre 5/2020, de 8 de juny, de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, per la qual s'aproven les bases reguladores per a l'atorgament de subvencions per a l'adquisició o electrificació de bicicletes urbanes i vehicles elèctrics de mobilitat personal.  
c) El 20 % per als primers 150 euros i el 25 % del valor restant per a les donacions d'imports dineraris efectuades durant el període impositiu dirigides a finançar programes d'investigació, innovació i desenvolupament científic o tecnològic en el camp del tractament i prevenció de les infeccions produïdes per la Covid-19 que siguen efectuades en favor de les entitats següents:  
a) L'Administració de la Generalitat Valenciana i les entitats instrumentals que en depenen.  
b) Les entitats sense finalitat lucrativa a què fan referència els articles 2 i 3 de la Llei 49/2002, de 23 de desembre, de règim fiscal de les entitats sense finalitats lucratives i dels incentius fiscals al mecenatge, sempre que el fi exclusiu o principal que perseguisquen siga la investigació, el desenvolupament científic o tecnològic, o la innovació, en el territori de la Comunitat Valenciana.  
c) Les universitats públiques, els instituts públics d'investigació i els centres tecnològics situats a la Comunitat Valenciana.  
d) El 20 % per als primers 150 euros i el 20 % per a l'import restant de les donacions efectuades durant el període impositiu, siga en metàl·lic o en espècie, per a contribuir al finançament de les despeses ocasionades per la crisi sanitària, d'acord amb l'article 4 del Decret llei 4/2020, de 17 d'abril, del Consell, de mesures extraordinàries de gestió economicofinancera per a fer front a la crisi produïda per la Covid-19.»  
  
  
Article 53  
Es modifiquen els articles vuité i nové de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'impost sobre la renda de les persones físiques i de la resta de tributs cedits, que queden redactats com segueix:  
Article vuité. Mínim exempt  
La base imposable dels subjectes passius per obligació personal de l'impost que residisquen habitualment a la Comunitat Valenciana es redueix, en concepte de mínim exempt, en 500.000 euros.  
No obstant això, per a contribuents amb discapacitat psíquica, amb un grau de minusvalidesa igual o superior al 33 per 100, i per a contribuents amb discapacitat física o sensorial, amb un grau de minusvalidesa igual o superior al 65 per 100, l'import del mínim exempt s'eleva a 1.000.000 d'euros.  
Article nové. Escala de l'impost  
La base liquidable resultant de l'aplicació del que disposa l'article anterior es grava als tipus de l'escala següent:  
  
Base liquidable  
fins a euros Quota  
euros Resta base liquidable  
fins a euros Tipus aplicable  
percentatge  
0,00 0 167.129,45 0,25  
167.129,45 417,82 167.123,43 0,37  
334.252,88 1.036,18 334.246,87 0,62  
668.499,75 3.108,51 668.499,76 1,12  
1.336.999,51 10.595,71 1.336.999,50 1,62  
2.673.999,01 32.255,10 2.673.999,02 2,12  
5.347.998,03 88.943,88 5.347.998,03 2,62  
10.695.996,06 229.061,43 D'ací en avant 3,5  
  
  
  
Secció segona  
Modificació del Decret llei 1/2020, de 27 de març, del Consell, de mesures urgents de suport econòmic i financer a les persones treballadores autònomes, de caràcter tributari i de simplificació administrativa, per a fer front a l'impacte de la Covid-19  
  
Article 54  
Amb efectes des del 30 de març de 2020, es modifica l'article 10 del Decret llei 1/2020, de 27 de març, del Consell, de mesures urgents de suport econòmic i financer a les persones treballadores autònomes, de caràcter tributari i de simplificació administrativa, per a fer front a l'impacte de la Covid-19, el contingut del qual passa a ser el següent:  
  
«Es bonificarà en el 100 per cent de la quota íntegra del tribut sobre els jocs de sort, envit o atzar, en la modalitat d'explotació de màquines i aparells automàtics a què es refereix l'article 15.U de la Llei 13/1997, de 23 de desembre, de la Generalitat Valenciana, per la qual es regula el tram autonòmic de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques i la resta de tributs cedits, en la part que corresponga proporcionalment als dies transcorreguts des de l'entrada en vigor del Reial decret 463/2020, fins a la data de finalització de la vigència d'aquest estat d'alarma.  
  
Serà requisit per a l'aplicació de la bonificació que es mantinga en explotació la màquina durant, almenys, els dos trimestres naturals posteriors a aquell en el qual va finalitzar l'estat d'alarma. Aquest requisit no serà aplicable a les màquines de tipus B o recreatives amb premi, destinades a ser instal·lades en locals d'hostaleria o similars, l'autorització d'explotació de les quals deixe d'estar vigent durant el període esmentat.»  
  
Secció tercera  
Modificació del règim fiscal aplicable a les estructures agràries de la Comunitat, previst en la Llei 5/2019, de 28 de febrer, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana  
  
Article 55  
Es modifica l'article 4, apartat 22, l'article 32, l'article 71, apartat 5, l'article 79, l'article 80, l'article 81, l'article 82, l'article 83 i la disposició addicional segona, de la Llei 5/2019, de 28 de febrer, d'estructures agràries de la Comunitat Valenciana, que queden redactats com segueix:  
  
«Article 4. Definicions  
A l'efecte d'aquesta llei, s'entén per:  
[...]  
22. Parcel·les amb vocació agrària: tots aquells terrenys que siguen susceptibles de tindre un aprofitament agrícola, forestal, ramader o mixt per les seues aptituds agronòmiques i que no tinguen la qualificació urbanística d'urbans, incloses les construccions de qualsevol naturalesa enclavades en aquests que siguen necessàries per al desenvolupament d'una explotació agrària.  
Llevat que expressament s'establisca una altra cosa, a l'efecte del que es preveu en la llei s'equipararà a la transmissió total o parcial del ple domini de les parcel·les amb vocació agrària, la dels drets reals que recaiguen sobre aquestes.  
[...]  
Article 32. Bonificacions fiscals de les transmissions i arrendaments  
  
1. Gaudiran d'una bonificació de la quota tributària del 99 % en l'Impost de Transmissions Patrimonials i Actes Jurídics Documentats:  
  
a) Les transmissions de parcel·les amb vocació agrària.  
b) Els contractes pels quals es cedisca temporalment l'explotació o ús d'una o diverses parcel·les amb vocació agrària, o part d'elles, per al seu aprofitament agrícola, ramader o forestal a canvi d'un preu, renda o percentatge dels resultats.  
2. L'aplicació dels anteriors beneficis fiscals quedarà condicionada al compliment dels requisits següents:  
a) Que les transmissions o cessions es realitzen per mediació d'oficines gestores de la Xarxa de Terres i, a través dels mecanismes previstos en aquesta llei.  
b) Que es mantinga l'activitat agrària o activitat complementària durant els cinc anys següents, excepte defunció de l'adquirent o arrendatari dins del termini esmentat, o excepte supòsits d'expropiació forçosa o concórreguen altres causes de força major degudament acreditades que impossibiliten l'exercici d'una activitat agrària o complementària.  
  
c) Que la transmissió es documente en escriptura pública, on es farà esment a l'incentiu aplicat.  
d) Que si les finques transmeses estan inscrites en el Registre de la Propietat, s'hi faça constar la nota marginal d'afecció a què fa referència l'apartat 2 de l'article 9 de la Llei 19/1995, de 4 de juliol, de modernització d'explotacions agràries o normativa que la substituïsca.  
  
3. En cas d'incompliment de les condicions relatives a la destinació de la parcel·la, el subjecte passiu haurà d'ingressar l'import del benefici gaudit i els interessos de demora.  
Article 71. Procediment especial de reestructuració parcel·lària a través de permutes voluntàries  
[...]  
5. Les permutes autoritzades per aquest procediment no necessitaran permisos ni llicències de segregació o agregació i, quan no es troben exemptes per aplicació de la legislació sectorial de l'Estat, es beneficiaran d'una bonificació del 99 % en la modalitat de transmissions patrimonials oneroses de l'Impost de Transmissions Patrimonials i Actes Jurídics Documentats.  
TÍTOL V  
Beneficis fiscals  
Article 79. Disposicions generals  
1. En el marc de la normativa estatal sobre cessió de tributs a les comunitats autònomes, s'estableixen els incentius fiscals aplicables a les transmissions de domini i altres actes relatius a les parcel·les amb vocació agrària definides en els termes de l'article 4 d'aquesta llei.  
  
2. Perquè pertoquen aquests beneficis es farà constar en l'escriptura pública d'adquisició l'incentiu aplicat, i en el Registre de la Propietat, si les finques transmeses hi estan inscrites, la nota marginal d'afecció a què fa referència l'apartat 2 de l'article 9 de la Llei 19/1995, de 4 de juliol, de modernització d'explotacions agràries o normativa que la substituïsca.  
3. En cas d'incompliment del requisit de la destinació agrària de la parcel·la transmesa o si aquesta es transmetera per causes diferents dels supòsits emparats per la Llei, la persona beneficiària haurà d'ingressar l'import del benefici gaudit i els interessos de demora.»  
Article 80. Reduccions de la base imposable en adquisicions per causa de mort  
1. Amb el caràcter de reducció pròpia de la Comunitat, en els casos en els quals en la base imposable d'una adquisició per causa de mort que corresponga al cònjuge, descendents o adoptats, ascendents o adoptants i col·laterals, per consanguinitat fins al tercer grau inclusivament, de la persona morta, estiguera inclòs el valor d'una explotació agrària o d'elements d'una explotació agrària, per a obtindre la base liquidable s'aplicarà en la imposable una reducció del 99 per 100 de l'esmentat valor, sempre que l'adquirent:  
a) Tinga en el moment de la meritació la condició de persona agricultora professional segons la definició d'aquesta llei.  
b) Mantinga en el seu patrimoni l'explotació agrària o afecte l'explotació els elements adquirits, durant els cinc anys següents a la defunció del causant, llevat que muira dins d'aquest termini o en cas d'expropiació forçosa d'aquests o concórreguen altres causes de força major degudament acreditades que impossibiliten l'exercici d'una activitat agrària o complementària.  
2. Amb el caràcter de reducció pròpia de la Comunitat, en els casos en els quals en la base imposable d'una adquisició per causa de mort que corresponga al cònjuge, descendents o adoptats, ascendents o adoptants i col·laterals, per consanguinitat fins al tercer grau inclusivament, de la persona morta, estiga inclòs el valor d'una finca rústica, per a obtindre la base liquidable s'aplicarà en la imposable una reducció del 99 per 100 del valor esmentat, sempre que aquestes finques siguen transmeses en el termini d'un any, a una persona agricultora professional, segons la definició d'aquesta llei, i siga:  
- bé titular d'una explotació agrària a la qual quedaran afectes les finques.  
- o bé, sòcia d'una societat agrària de transformació, cooperativa, societat civil o d'una agrupació registrada com IGC, i que l'entitat siga titular d'una explotació agrària a la qual quedaran afectes les finques.  
  
També s'aplicarà aquesta mateixa reducció del 99 % en la base imposable, sempre que aquestes finques siguen transmeses en el termini d'un any a una agrupació registrada com IGC.   
A aquest efecte, s'equipara la transmissió a la cessió per qualsevol títol que permeta a la part cessionària l'ampliació de la seua explotació agrària. També es tindrà dret a la reducció si les parcel·les estan ja cedides a la data de meritació i si aquesta cessió es manté en les condicions assenyalades anteriorment.  
Les parcel·les transmeses hauran d'afectar-se a l'explotació agrària durant els cinc anys següents a la defunció del causant, llevat que dins del termini esmentat muira la persona adquirent o les parcel·les es vegen afectades per un expedient expropiatori o concórreguen altres causes de força major degudament acreditades que impossibiliten l'exercici d'una activitat agrària o complementària.»  
Article 81. Reduccions en la base imposable en adquisicions lucratives entre vius  
Amb el caràcter de reducció pròpia de la Comunitat, en els casos en els quals en la base imposable d'una donació o un altre negoci jurídic a títol gratuït, entre vius, estiguera inclòs el valor d'una explotació agrària o de parcel·les amb vocació agrària, per a obtindre la base liquidable s'aplicarà una reducció del 99 per 100 del valor esmentat, sempre que concórreguen les condicions següents:  
a) Que la persona donant tinga seixanta-cinc o més anys o estiga en situació d'incapacitat permanent en grau d'absoluta o gran invalidesa.  
  
b) Que l'adquisició corresponga al cònjuge, persones descendents o adoptades i col·laterals, per consanguinitat fins al tercer grau inclusivament, de la persona donant.  
c) Que en la data de la meritació les persones adquirents o els seus cònjuges tinguen la condició de persones agricultores professionals, segons la definició d'aquesta llei, i siguen:  
- bé titulars d'una explotació agrària a la qual quedaran afectes els elements que s'adquireixen,  
- o bé, sòcies d'una societat agrària de transformació, cooperativa, societat civil o d'una agrupació registrada com IGC, i que l'entitat siga titular d'una explotació agrària a la qual queden afectes els elements que s'adquireixen.  
També s'aplicarà aquesta mateixa reducció del 99 % en la base imposable per a les transmissions, quan l'adquirent siga una agrupació registrada com IGC.  
2. L'aplicació de la reducció quedarà condicionada al fet que la persona adquirent mantinga els elements adquirits afectes a l'explotació agrària durant els cinc anys següents a la meritació de l'impost, llevat que dins del termini esmentat muira la persona adquirent, es produïra l'expropiació forçosa dels elements adquirits o concórreguen altres causes de força major degudament acreditades que impossibiliten l'exercici d'una activitat agrària o complementària.  
Article 82. Transmissions i arrendaments de terrenys amb vocació agrària  
1. S'estableix una bonificació en la quota del 99 % en les modalitats de transmissions patrimonials oneroses i actes jurídics documentats de l'Impost sobre Transmissions Patrimonials i Actes Jurídics Documentats per a les transmissions i arrendaments de parcel·les amb vocació agrària situades a la Comunitat Valenciana, quan els adquirents o arrendataris siguen persones agricultores professionals, segons la definició d'aquesta llei, i siguen:  
- bé titulars d'una explotació agrària a la qual queden afectes els elements que s'adquireixen o lloguen.  
- o bé, sòcies d'una societat agrària de transformació, cooperativa, societat civil o d'una agrupació registrada com IGC, i que l'entitat siga titular d'una explotació agrària a la qual queden afectes els elements que s'adquireixen o lloguen.  
També s'estableix la mateixa bonificació en la quota del 99 %, per a les transmissions i arrendaments de parcel·les amb vocació agrària situades a la Comunitat Valenciana, quan l'adquirent o arrendatari siga una agrupació registrada com IGC.  
2. L'aplicació de la bonificació quedarà condicionada al manteniment de l'activitat agrària o activitat complementària durant els cinc anys següents, excepte defunció de l'adquirent o arrendatari dins del termini esmentat, o llevat de supòsits d'expropiació forçosa o concórreguen altres causes de força major degudament acreditades que impossibiliten l'exercici d'una activitat agrària o complementària.»  
Article 83. Agrupacions de parcel·les amb vocació agrària  
A les agrupacions de parcel·les amb vocació agrària se'ls aplicarà una bonificació del 99 % en la quota gradual de la modalitat actes jurídics documentats de l'Impost sobre Transmissions Patrimonials i Actes Jurídics Documentats.  
Disposició addicional segona. Beneficis fiscals  
Amb caràcter de reducció autonòmica de millora de la normativa estatal, quan en la transmissió a títol onerós d'una parcel·la amb vocació agrària li siga aplicable alguna de les reduccions previstes en la Llei 19/1995, de 4 de juliol, de modernització de les explotacions agràries, serà aplicable una reducció del 99 % del seu valor.»  
  
  
TÍTOL II  
Mesures administratives  
  
CAPÍTOL I  
Modificacions legislatives en matèries competència   
de la Presidència de la Generalitat  
  
Secció primera  
Mancomunitats  
  
Article 56  
Es modifiquen l'apartat 3 de l'article 2, els apartats 1, 2 i 3 de l'article 12, les lletres a i b de l'apartat 4 de l'article 20, l'apartat 2 de l'article 22 i l'apartat 2 de l'article 24 i s'addiciona una disposició transitòria segona, en la Llei 21/2018, de 16 d'octubre, de la Generalitat, de mancomunitats de la Comunitat Valenciana, que queden redactats com segueix:  
«Article 2. Concepte i naturalesa jurídica de les mancomunitats  
[...]  
3. Les mancomunitats de la Comunitat Valenciana podran sol·licitar ser qualificades d'àmbit comarcal, sempre que el seu àmbit territorial s'inscriga dins d'una de les demarcacions territorials contingudes en l'annex d'aquesta llei, o la que determine la legislació sobre delimitació comarcal, si escau, que les regule, i complisquen la resta de requisits i procediments previstos, i excepte la previsió excepcional de l'apartat 1 de l'article 12 d'aquesta llei.»  
«Article 12. Qualificació com a mancomunitat d'àmbit comarcal  
1. Les mancomunitats de municipis de la Comunitat Valenciana que se circumscriguen a una de les demarcacions territorials i que complisquen els requisits que preveu aquesta llei, les normes que es dicten per a desplegar-la i la resta de la normativa que siga aplicable, les podrà qualificar a iniciativa seua de mancomunitats d'àmbit comarcal el departament del Consell amb competències en matèria d'administració local. Les demarcacions territorials són les incloses en l'annex d'aquesta llei, o les que determine la legislació sobre delimitació comarcal, si escau.  
  
Excepcionalment, amb la instrucció prèvia d'un expedient en el qual es justifiquen raons de continuïtat geogràfica i eficiència en la gestió de serveis, el departament competent en matèria de règim local podrà autoritzar l'adhesió a mancomunitats d'àmbit comarcal a municipis pertanyents a una altra demarcació territorial de la corresponent a aquesta mancomunitat, sense que cap municipi puga pertànyer simultàniament a més d'una mancomunitat d'àmbit comarcal.  
2. Per a obtindre la qualificació d'àmbit comarcal i per a conservar la qualificació com a tal, les mancomunitats hauran de complir els requisits següents:  
a) Determinar expressament en els seus estatuts que assumeixen entre les seues finalitats la gestió mancomunada d'execució d'obres i prestació de serveis comuns adequats per als interessos supramunicipals del seu territori i el foment del seu desenvolupament local.  
b) Posseir plantilla de personal propi al servei de la mancomunitat, amb dedicació plena a aquesta, i els corresponents llocs reservats a personal funcionari d'habilitació nacional, d'acord amb el que s'estableix en l'article 32 d'aquesta llei.  
c) Incloure totes les entitats locals sol·licitants dins d'una mateixa demarcació territorial, excepte en el supòsit excepcional previst en l'apartat anterior, i els municipis mancomunats hauran de ser, almenys, la meitat més un dels municipis pertanyents a aquesta demarcació territorial.  
[...]  
3. A les mancomunitats d'àmbit comarcal, referides sempre a una determinada demarcació territorial, només podran incorporar-se municipis el territori dels quals es trobe en aquesta mateixa demarcació territorial, excepte en el supòsit excepcional previst en l'apartat 1 d'aquest article.»  
«Article 20. Membres dels òrgans col·legiats  
[?]  
4. Especialitats de la representació en les mancomunitats d'àmbit comarcal:  
a) Cadascun dels municipis i entitats locals menors integrants d'una mancomunitat d'àmbit comarcal estarà representat en el ple d'aquesta per l'alcalde o alcaldessa juntament amb els corresponents representants addicionals, si escau, elegits en atenció a la població del municipi.  
  
b) El nombre de representants addicionals elegits en atenció a la població que correspondrà a cada entitat local s'assignarà segons l'escala següent de trams d'habitants:  
- Fins a 5.000: 1.  
- De 5.001 a 15.000: 2.  
- De 15.001 a 30.000: 3.  
- A partir de 30.001 habitants, per cada tram addicional de 20.000 habitants: 1 representant més.»  
[...]  
«Article 22. Constitució després de les eleccions  
[...]  
2. Després de cada procés electoral municipal i una vegada que els ajuntaments hagen comunicat a la mancomunitat la seua representació en aquesta, la presidència en funcions convocarà la sessió plenària per a la constitució i l'elecció dels òrgans de govern, tot això, de conformitat amb el que estableixen els estatuts. Aquesta sessió tindrà lloc dins dels tres mesos següents a la constitució dels ajuntaments. Si no es convoca dins del termini assenyalat, quedarà automàticament convocada a les dotze hores del primer dissabte posterior a l'últim dia hàbil de l'esmentat termini, en el lloc on habitualment se celebren les sessions constitutives.»  
«Article 24. Junta de govern  
[...]  
2. Els estatuts aprovats per la mancomunitat garantiran la presidència de la junta de govern per la presidenta o president de la mancomunitat.  
Disposició transitòria primera. [...]  
Disposició transitòria segona. Règim transitori dels llocs reservats personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional, en les mancomunitats d'àmbit comarcal.  
Des de la data d'obtenció de la qualificació de mancomunitat d'àmbit comarcal, aquestes mancomunitats disposaran d'un termini de dos anys en què podran ser eximides de l'obligació de mantindre els llocs reservats a personal funcionari amb habilitació de caràcter nacional.»  
  
  
Secció segona  
Publicitat institucional  
  
Article 57  
Es modifiquen la lletra g de l'apartat 1 de l'article 2, l'apartat 1 de l'article 9 i l'article 11 de la Llei 12/2018, de 24 de maig, de la Generalitat, de publicitat institucional per a l'interés ciutadà i la concepció col·lectiva de les infraestructures públiques, que queden redactats com segueix:  
«Article 2. Definicions  
1. És publicitat institucional la promoguda per les administracions i realitzada per a:  
[...]  
g) Difondre els processos electorals.  
[...]  
Article 9. Contractació  
1. Els contractes relatius a la publicitat institucional es regeixen per la legislació de contractes del sector públic, i s'adjudicaran mitjançant qualsevol dels procediments i d'acord amb els principis previstos en aquesta, i per la resta de disposicions que els siguen aplicables.  
2. Queda prohibit el pagament en paradisos fiscals i la contractació d'empreses que en facen ús.»  
Article 11. Període electoral  
1. La realització de publicitat institucional en el període electoral s'ajustarà al que disposa la legislació electoral.  
2. Amb l'objectiu de no influir en la intenció de vot de la ciutadania, la publicitat objecte d'aquesta llei no pot dur-se a terme en el període comprés entre el dia en què es publica en el DOGV el decret del president de dissolució de les Corts i convocatòria de les eleccions autonòmiques i el dia en què se celebren.  
3. El que es disposa en el punt 2 no és aplicable a les activitats publicitàries relacionades amb la difusió del procés electoral, ni les que afecten l'activitat ordinària de l'administració d'acord amb el que s'estableix en la normativa electoral, ni a les activitats publicitàries imprescindibles per a anunciar mesures de prevenció de risc, d'ordre o de seguretat públics o d'evitació o reparació de danys que afecten les persones, la seua salut o els seus béns, i el medi natural.  
4. En les campanyes institucionals per a informar sobre les eleccions autonòmiques, no poden utilitzar-se eslògans, simbologia o elements publicitaris clarament identificables amb un partit polític, federacions de partits polítics, coalicions i agrupacions d'electors. El que es disposa en aquest apartat també serà aplicable en el cas que la Generalitat realitze una campanya institucional per a informar sobre les eleccions municipals o a ens locals supramunicipals.  
Així mateix, les entitats polítiques concurrents a les eleccions tampoc poden utilitzar durant la campanya electoral eslògans, simbologia o elements publicitaris identificables amb les campanyes institucionals.  
5. El que es disposa en el punt 2 no és aplicable a l'article 2.1.m d'aquesta llei.»  
  
Secció tercera  
Administració local  
  
Article 58  
Es modifica l'article 85 de la Llei 8/2010, de 23 de juny, de règim local de la Comunitat Valenciana, que queda redactat de la forma següent:  
Article 85. Recursos econòmics de les àrees metropolitanes de la Comunitat Valenciana  
La hisenda de les entitats metropolitanes de la Comunitat Valenciana estarà integrada pels següents ingressos:  
1. Els procedents del seu patrimoni i altres de dret privat.  
2. Taxes, contribucions especials i preus públics, de conformitat amb el que es preveu en la normativa d'hisendes locals  
3. Prestacions patrimonials públiques de caràcter no tributari. En el cas dels serveis públics subjectes a tarifes aquestes hauran de diferenciar entre quotes fixes, que aniran destinades a garantir la correcta implantació de les infraestructures i aquells costos que romanen invariables, i les quotes variables, que respondran a l'ús o la freqüentació del servei públic.  
4. Aportacions dels municipis integrats en l'entitat, que seran fixades per l'assemblea d'acord amb els criteris assenyalats en aquest títol.  
  
5. Participació, en el seu cas, en tributs de l'Estat i de la comunitat autònoma.  
6. Transferències de la Generalitat, així com altres subvencions i ingressos de dret públic.  
7. El producte de les operacions de crèdit.  
8. El producte de les multes i sancions, en l'àmbit de les seues competències.  
9. Els recursos contemplats per al finançament de les àrees metropolitanes en la Llei reguladora de les hisendes locals, sense perjudici que el recàrrec sobre l'impost de béns immobles previst en la citada llei no puga excedir del tipus màxim permès, encara que coexistisca més d'un ens metropolità en la mateixa demarcació territorial.  
  
10. Qualsevol altre recurs que li corresponga d'acord amb la legislació de règim local.  
  
Article 59  
Es modifica l'apartat 3 de l'epígraf u de la disposició addicional única de la Llei 8/2010, de 23 de juny, de règim local de la Comunitat Valenciana, que queda redactat de la forma següent:  
3. L'organització, el funcionament i el règim econòmic de l'entitat metropolitana són els previstos en aquesta llei. Les infraestructures afectes directa o indirectament als serveis públics de competència d'aquesta entitat metropolitana, no quedaran subjectes a taxes, preus o cànons que els ens locals puguen imposar per raó de la seua titularitat, ús, afeccions, activitat o rendiment. Tampoc no quedaran subjectes a subsidis, pagaments o compensacions per cap externalitat, sense perjudici de les indemnitzacions que les lleis sectorials pogueren establir.  
  
  
CAPÍTOL II  
Modificacions legislatives en matèries competència de la vicepresidència i Conselleria d'Igualtat i Polítiques Inclusives  
  
Secció primera  
Serveis socials inclusius  
  
Article 60  
Es modifica l'article 7, apartats 1 i 2, l'article 36, apartat 1, lletra v, l'article 62, l'article 87, apartat 2, lletra g, l'article 138, lletra n, l'article 139, lletra k i s'afig la lletra v, l'article 147, apartats 2, 3 i 4, la disposició transitòria primera, apartat 3 i s'afigen dos nous apartats 4 i 5, i es modifica la disposició transitòria cinquena, apartat 2, i la disposició addicional setena de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queden redactats com segueix:  
«Article 7. Reserva de denominació i símbol distintiu  
1. Queda reservada a les administracions públiques de la Comunitat Valenciana i a les entitats que conformen el seu sector públic instrumental la denominació Sistema Públic Valencià de Serveis Socials. En funció de la seua vinculació jurídica amb el Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, les entitats d'iniciativa privada que en formen part identificaran la pertinença del servei o centre de què es tracte, seguit de l'expressió «col·laborador del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials». Per a això, s'arbitrarà el procediment i els logotips autoritzats per a consolidar la seua imatge i propiciar el coneixement de la seua existència.  
2. Les empreses i entitats d'iniciativa privada que tinguen una vinculació administrativa o contractual amb centres i serveis de titularitat de la Generalitat, identificaran la inclusió del centre o del servei prestat en el Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, tal com es preceptua en la normativa de desplegament d'ordenació del sistema públic valencià de serveis socials.  
Article 36. Prestacions professionals  
1. El Catàleg de prestacions del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials inclou les prestacions professionals garantides següents:  
  
[...]  
v) Atenció primerenca.  
Intervenció i prevenció que pretén atendre tan prompte com siga possible les necessitats transitòries o permanents de la població infantil de 0 a 6 anys amb trastorns del desenvolupament, discapacitat o diversitat funcional, sempre que no estiguen atesos amb altres recursos socials, sanitaris o no es dispose dels recursos necessaris en el centre escolar. Aquesta prestació ambulatòria ha de ser garantida i gratuïta.  
[?]  
Article 62. Falta d'autorització o declaració responsable  
Sense l'autorització d'un centre de serveis socials o sense la presentació de la declaració responsable d'un servei, cap centre o servei podrà entrar en funcionament, i s'acordarà el tancament oportú del centre i el cessament de l'activitat del servei, així com sancionar-se la conducta contrària, segons es determina en el títol VIII d'aquesta llei.  
Article 87. Concepte, règim general i principis de l'acció concertada  
[...]  
2. Les administracions públiques valencianes ajustaran la seua acció concertada amb tercers per a la prestació de serveis socials, als principis següents:  
[...]  
g) Eficiència pressupostària, fixant contraprestacions econòmiques a percebre per les entitats concertades d'acord amb les tarifes màximes o mòduls que s'establisquen, que cobriran, com a màxim, els costos variables, fixos i permanents de prestació del servei, sense incloure benefici industrial. Les convocatòries dels acords d'acció concertada, així com els documents de formalització hauran de preveure mecanismes per a garantir l'equilibri entre la compensació i les despeses finançables, i poder corregir els desequilibris que es produïsquen amb una periodicitat no superior a dos anys. L'entitat concertada tindrà l'obligació de reembossar qualsevol compensació excessiva rebuda. El càlcul de la compensació es determinarà mitjançant les memòries econòmiques que presente l'entitat com a justificació de l'acord de concert.  
[?]  
  
Article 138. Infraccions lleus  
Són infraccions lleus les següents:  
[...]  
n) Incomplir els requisits, condicions o obligacions exigits per a accedir a l'acció concertada i a les subvencions, així com els continguts dels plecs de prescripcions tècniques i clàusules administratives dels contractes.  
Article 139. Infraccions greus  
Són infraccions greus les següents:  
[...]  
k) No disposar o no aplicar el reglament de règim interior, no tindre subscrit el contracte assistencial amb la persona usuària o incomplir els seus pactes, o que aquest no s'ajuste a la normativa. No disposar, incomplir o no aplicar els protocols i els programes exigibles per a cada tipus de servei.  
[...]  
v) Ometre o no prestar l'atenció sanitària i farmacèutica adequades, de manera que s'incomplisquen els procediments i protocols normalitzats, i l'adequada pràctica clínica, que inclou la inadequada administració dels tractaments prescrits o l'ús de mesures de contenció no homologades o no prescrites pel personal facultatiu.  
Article 147. Procediment sancionador  
[...]  
2. El procediment sancionador s'iniciarà mitjançant un acord motivat de la persona titular de l'òrgan que tinga la competència per a l'autorització del centre o servei a través de les vies següents: per iniciativa pròpia, com a conseqüència d'ordre superior; per denúncia, a petició raonada d'altres òrgans administratius; o en virtut de les actuacions prèvies practicades.  
3. Per a la incoació de l'expedient sancionador, la persona titular de l'òrgan que tinga la competència per a l'autorització del centre o servei nomenarà instructor o instructora un funcionari o funcionària del departament en funció de la matèria que es tracte. Amb la finalitat de preservar la imparcialitat del procediment sancionador i dotar d'una major garantia al presumpte infractor o infractora, en cap cas podran actuar com a instructors o instructores de l'expedient aquelles persones que tinguen atribuïdes funcions d'investigació, esbrinament i inspecció, i les actuacions de les quals hagen servit de base per a la iniciació del procediment.  
4. La resolució de l'expedient sancionador, així com la imposició de sancions, si escau, correspondrà a la persona titular de l'òrgan que tinga la competència per a l'autorització del centre o servei. Quan la sanció s'impose per haver comés una falta molt greu, la resolució correspondrà dictar-la a la persona titular de l'òrgan superior de la conselleria competent en matèria de serveis socials.  
[...]  
Disposició transitòria primera. Transferència d'infraestructures, equipaments, personal i contractes d'atenció primària i d'atenció secundària entre administracions públiques  
[...]  
3. En el cas de les infraestructures i equipaments esmentats en l'apartat primer de titularitat de les diputacions provincials, el procés de transferència en la Generalitat Valenciana es coordinarà en les meses tècniques de cooperació social de la Generalitat Valenciana amb cadascuna de les diputacions. Aquest procés de transferències es produirà progressivament i, en tot cas, haurà d'estar finalitzat abans del 31 de desembre de 2022.  
4. En el cas de traspassos de les persones empleades públiques adscrites a les competències i serveis públics objecte de transferència se sotmetran al règim establit en la legislació vigent en matèria de funció pública valenciana.  
5. En la subrogació dels contractes subscrits per les entitats locals per a la gestió de serveis socials incursos en traspassos de serveis en la Generalitat Valenciana, es tindran en compte les previsions següents:  
  
a) Els contractes administratius per a la prestació de serveis socials que, havent sigut subscrits per entitats locals, siguen afectats pel traspàs de serveis en matèria de serveis socials previst en aquesta llei, seran subrogats per la Generalitat en els drets i obligacions de l'Administració local en relació amb aquests.  
b) Per a la prestació dels serveis afectats, la Generalitat podrà optar per gestionar-los directament, resolent prèviament el contracte vigent, o bé mantindre la continuïtat del contracte existent amb l'adaptació prèvia de les clàusules contractuals que siguen necessàries.  
c) Tant la resolució com la modificació dels contractes administratius afectats hauran d'ajustar-se al que s'estableix en els seus plecs així com en la normativa que siga aplicable en cada contracte.  
d) Les responsabilitats que puguen derivar-se per a la Generalitat de les reclamacions que deriven d'aquests contractes de gestió de servei públic i que siguen imputables a les entitats locals, seran per compte d'aquestes, de conformitat amb la normativa aplicable.  
Disposició transitòria cinquena. Finançament de les prestacions  
[?]  
2. Per al finançament de les prestacions d'atenció primària, no integrades en l'apartat anterior que seran com a mínim les prestacions de prevenció, ajuda a domicili de caràcter social, intervenció i participació comunitària, promoció de l'animació comunitària i de la participació i les prestacions econòmiques destinades a cobrir les necessitats bàsiques i pal·liar les situacions d'urgència social i desprotecció, així com promoure l'autonomia personal, en els primers cinc exercicis a partir de l'entrada en vigor d'aquesta llei, cada administració pública de la Comunitat Valenciana finançarà un percentatge del cost total de les prestacions, d'acord amb la distribució següent i de conformitat amb el que es disposa en la disposició final segona:  
[...]  
Disposició addicional setena. Delegació de competències en les entitats locals en matèria de serveis socials de titularitat de la Generalitat  
1. La Generalitat podrà delegar, de conformitat amb la normativa de règim local, com també amb la normativa d'àmbit estatal i autonòmic que siga aplicable, els serveis d'atenció diürna i nocturna, d'atenció ambulatòria i d'allotjament alternatiu de l'atenció primària de caràcter específic regulats en els apartats d, e i f de l'article 18.2 d'aquesta llei, en les entitats locals en el territori de les quals estiguen situades o s'hagen de situar.  
2. Aquesta delegació requerirà acceptació per part de l'entitat local interessada i s'acompanyarà dels recursos econòmics suficients perquè siga efectiva, de conformitat amb el que es disposa en la normativa sobre règim local vigent.  
3. La delegació es realitzarà per la totalitat de les places autoritzades o per la totalitat de la capacitat d'actuació del servei. Aquesta delegació no afectarà la capacitat d'ordenació, planificació, disseny dels criteris generals de funcionament i assignació de places que resideixen en la Generalitat d'acord amb l'article 28 d'aquesta llei.»  
  
Article 61  
S'afig una nova disposició transitòria a la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana, que queda redactada com segueix:  
Disposició transitòria desena. Centres de serveis socials de l'espai sociosanitari  
Tindran el caràcter de sociosanitaris els centres de serveis socials orientats a donar resposta a situacions de necessitat complexa que requereixen intervenció de naturalesa mixta, social i sanitària, de manera simultània, o també seqüencial, en tot cas, complementària i estretament articulada.  
Fins que es produïsca el desenvolupament reglamentari del decret de tipologies de centres i serveis del Sistema Públic Valencià de Serveis Socials, tindran aquesta consideració els centres residencials i d'atenció diürna o nocturna dirigits a les persones majors, persones amb diversitat funcional i persones amb malaltia mental.  
  
Secció segona  
Persones amb discapacitat  
  
Article 62  
Es modifiquen l'article 32 i el títol de l'article 37 i el seu apartat 2 de la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'Estatut de les persones amb discapacitat, que queden redactats com segueix:  
«Article 32. Atenció domiciliària i serveis de suport personal  
Quan la situació individual o familiar de la persona amb discapacitat siga d'especial necessitat, les entitats locals de la Comunitat Valenciana efectuaran prestacions personalitzades assistencials gratuïtes de caràcter domèstic, psicològic, de mediació per a garantia de l'autodeterminació, rehabilitador, social, educatiu i laboral que estant dirigides a facilitar la permanència de la persona en el seu nucli familiar o convivencial, servisquen de suport a les persones amb discapacitat, famílies o persones encarregades de la seua cura.  
Aquests serveis de suport personal s'articularan en un programa o servei d'intervenció per al manteniment de les persones amb diversitat funcional i amb problemes de salut mental en el seu domicili o entorn social, en coordinació amb el sistema sanitari i els equips professionals de serveis socials d'atenció primària de caràcter bàsic, per a valorar les necessitats i la provisió dels serveis.  
Article 37. Centres d'atenció diürna o ambulatòria  
[...]  
2. D'acord amb la seua finalitat concreta, els centres d'atenció diürna o ambulatòria podran ser:  
a) Centres d'atenció primerenca: són recursos destinats a la prevenció i intervenció en xiquets i xiquetes amb alteracions o trastorns de desenvolupament o risc de patir-los per causes d'origen prenatal, perinatal o postnatal, amb edats compreses entre els 0 a 6 anys, sempre que no estiguen atesos amb altres recursos socials, sanitaris o educatius.  
L'atenció global que brinden aquests centres es troba encaminada a potenciar i desenvolupar al màxim les seues capacitats, mitjançant programes sistemàtics i seqüenciats que abasten totes les àrees del desenvolupament infantil. La seua actuació es coordinarà amb el sistema sanitari i educatiu.  
[...]».  
  
Secció tercera  
Persones immigrants  
  
Article 63  
Es modifica l'article 15 de la Llei 15/2008, de 5 de desembre, de la Generalitat, d'integració de les persones immigrants a la Comunitat Valenciana, que queda redactat com segueix:  
«Article 15. Oficines Pangea d'atenció a persones migrants  
1. Les oficines Pangea d'atenció a persones migrants són oficines de l'Administració local d'informació, mediació, assessorament i orientació a les persones migrants sobre els recursos de l'Administració i de les entitats, com també de desenvolupament de projectes d'interculturalitat.  
  
2. La Xarxa Pangea és un instrument de coordinació de les polítiques d'atenció a les persones migrants amb els ens locals de la Comunitat Valenciana que disposen d'oficines.  
3. La Generalitat, en col·laboració amb les entitats locals, fomentarà la creació d'oficines Pangea, i determinarà els serveis mínims que aquestes han de cobrir.  
4. Les oficines Pangea podran ser creades i finançades per la Generalitat i les entitats locals mitjançant contracte-programa de caràcter pluriennal. Reglamentàriament es desenvoluparà l'organització i funcionament de les oficines esmentades, com també de la Xarxa Pangea.»  
  
Secció quarta  
Igualtat de les persones LGTBI  
  
Article 64  
Es modifica l'apartat 5 de l'article 8 i la disposició final segona de la Llei 23/2018, de 29 de novembre, de la Generalitat, d'igualtat de les persones LGTBI, que queda redactat com segueix:  
Article 8. Reconeixement i suport institucional  
[...]  
5. La Generalitat, en col·laboració i coordinació amb les diferents administracions, ha d'oferir als municipis assessorament perquè puguen elaborar i portar endavant els seus plans locals LGTBI i ha de proposar els recursos tècnics per a dur a terme, coordinadament, activitats, campanyes de sensibilització i totes les accions que resulten necessàries per a erradicar les situacions de discriminació per raó d'orientació sexual, identitat de gènere, expressió de gènere, desenvolupament sexual o grup familiar, incloses les denúncies en les forces i cossos de seguretat i davant l'òrgan administratiu que corresponga. Aquesta col·laboració s'ha de realitzar a través dels contractes programa indicats en l'article 110 de la Llei 3/2019, de 18 de febrer, de serveis socials inclusius de la Comunitat Valenciana. Al mateix temps, s'ha d'establir reglamentàriament un sistema d'ajudes econòmiques per a donar suport a aquelles iniciatives.  
Disposició final segona. Modificació de l'article 35 de la Llei 17/2017, de 13 de desembre, de la Generalitat, de coordinació de policies locals de la Comunitat Valenciana, i establiment de termini de compliment amb una disposició transitòria.  
Es modifica l'article 35 de la Llei 17/2017, de 13 de desembre, de la Generalitat, de coordinació de policies locals de la Comunitat Valenciana, amb la incorporació d'un punt 5 i s'afegeix una nova disposició transitòria amb el contingut següent:  
35.5. La policia local de municipis de més de 50.000 habitants disposarà d'un grup especialitzat en la prevenció dels delictes d'odi.  
  
Nova disposició transitòria  
Els grups policials als quals fa referència l'article 35.5 d'aquesta llei hauran d'estar creats abans de l'1 de gener de 2023 i es constituiran en el marc de la col·laboració amb els cossos i forces de seguretat de l'Estat.  
  
Secció cinquena  
Procediments d'emergència ciutadana  
  
Article 65  
S'afig un apartat 1 bis i un apartat 4 en l'article 3 i s'afig un punt 4 en l'annex de la Llei 9/2016, de 28 d'octubre, de la Generalitat, de regulació dels procediments d'emergència ciutadana en l'Administració de la Comunitat Valenciana, que queden redactats com segueix:  
  
«Article 3. Tramitació d'urgència del procediment  
1. Els procediments declarats d'emergència ciutadana per raons d'interés públic establits en aquesta llei es tramitaran amb caràcter d'urgència. A aquest efecte s'entenen reduïts a la meitat els terminis màxims establits per a resoldre i notificar el procediment corresponent, excepte per a la presentació de sol·licituds i recursos.  
1 bis. En el cas dels procediments declarats d'emergència subjectes a la legislació de contractació del sector públic de l'Estat, es tramitaran seguint el procediment urgent previst en la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic.  
[...]  
4. En el cas dels contractes d'obres de procediments inclosos en l'annex d'aquesta llei podran licitar-se conjuntament amb la redacció del seu projecte d'execució quan ja hi haja almenys un projecte bàsic elaborat i quan concórreguen circumstàncies d'interés públic de caràcter tècnic i/o social.»  
«ANNEX. PROCEDIMENTS ADMINISTRATIUS DECLARATS D'EMERGÈNCIA CIUTADANA  
[?]  
Punt 4  
a) Contractes de serveis de gestió integral i contractes de serveis específics com ara bugaderia, transport, neteja i altres vinculats al normal desenvolupament de l'atenció social en centres del sistema públic valencià de serveis socials.  
b) Contractes d'obres de construcció, ampliació, reforma i millora de centres del sistema públic valencià de serveis socials licitats per la Generalitat o qualsevol altra administració pública sempre que compte amb finançament de la Generalitat.  
c) Contractes de serveis vinculats a la redacció de projectes, estudis de seguretat, direccions d'obra i altres serveis professionals relacionats amb l'execució d'obres en l'àmbit dels serveis socials.»  
  
  
Article 66  
Cal modificar l'article 59, punt 4 de l'annex de la Llei 9/2016, de 28 d'octubre, de la Generalitat, de regulació dels procediments d'emergència ciutadana en l'administració de la Comunitat Valenciana  
  
On diu:  
b) Contractes d'obres de construcció, ampliació, reforma i millora de centres del sistema públic valencià de serveis socials licitats per la Generalitat o qualsevol altra administració pública sempre que compte amb finançament de la Generalitat,  
Ha de dir:  
b) Contractes d'obres de construcció, ampliació, reforma i millora de centres del sistema públic valencià de serveis socials licitats per la Generalitat o qualsevol altra administració pública, sempre que compten amb finançament de la Generalitat o alguna diputació provincial.  
  
  
Secció sisena  
Renda valenciana d'inclusió  
  
Article 67  
Es modifica l'article 17 de la Llei 19/2017, de 20 de desembre, de la Generalitat, de renda valenciana d'inclusió, que queda redactat com segueix:  
«Article 17. Complements de la prestació econòmica  
1. En els termes que s'establisquen reglamentàriament, l'import a percebre en concepte de prestació econòmica de renda valenciana d'inclusió es podrà incrementar fins al 25 % del seu import reconegut per a aquestes prestacions, per a sufragar les despeses derivades del lloguer o del pagament de quota hipotecària de l'habitatge habitual de la persona titular de l'habitatge i per a garantir el seu accés als subministraments energètics bàsics, sempre que cap persona beneficiària reba cap quantia pel mateix concepte procedent de qualsevol administració.  
Respecte de les rendes complementàries d'ingressos, l'increment abans referit per aquests conceptes es determinarà reglamentàriament, amb la voluntat de fer compatible aquest increment amb altres ajudes que puguen rebre d'altres administracions per aquests conceptes i d'arribar a increments de la quantia total rebuda d'un 25 %.  
2. Per a unitats de convivència conformades per més de sis persones, l'import reconegut de la prestació econòmica de renda valenciana d'inclusió, s'incrementarà en 60 euros per cada persona membre addicional.  
3. En el cas de les persones prostituïdes, víctimes d'explotació sexual o de tràfic d'éssers humans que es comprometen a un itinerari d'inclusió social que incloga eixir de la situació de prostitució, l'import reconegut mensual de la prestació econòmica de la modalitat de renda de garantia d'inclusió social s'incrementarà en 320 euros.»  
  
Article 68  
Es modifica el punt 2 de la disposició transitòria sisena de la Llei 19/2017, de 20 de desembre, de la Generalitat, de renda valenciana d'inclusió, que queda redactat com segueix:  
Disposició transitòria sisena. Règim transitori per a les persones destinatàries de la renda valenciana d'inclusió  
2. Sense perjudici de l'anterior, s'estableix un règim transitori per a totes les persones destinatàries de la renda valenciana d'inclusió que reunisquen els requisits per a l'accés a la prestació de l'ingrés mínim vital regulat pel Reial Decret llei 20/2020, de 29 de maig, perquè aporten una justificació de la sol·licitud de l'ingrés mínim vital davant la direcció general competent en matèria de renda valenciana d'inclusió amb anterioritat al 31 de maig de 2021.  
En el cas de no aportar-se aquest justificant i en virtut del que disposa l'article 11.2.c respecte a l'obligació de «reclamar, durant tot el període de duració de la prestació, qualsevol dret econòmic, inclòs l'ingrés mínim vital o qualsevol altra prestació de garantia d'ingressos mínims de caràcter estatal que puga substituir-la, que li puga correspondre a qualsevol persona membre de la unitat de convivència per qualsevol títol i exercir les accions corresponents per a fer-ho efectiu», es procedirà a la suspensió de la renda valenciana d'inclusió amb data 30 de juny de 2021.  
  
Article 69  
Es modifica l'apartat c de l'article 42 de la Llei 19/2017, de 20 de desembre, de la Generalitat, de renda valenciana d'inclusió, que queda redactat com segueix:  
Article 42. Procediment d'urgència  
c) En els supòsits en què l'extinció o la modificació del dret a la renda valenciana d'inclusió implique, segons el parer de l'equip professional dels serveis socials d'atenció primària de referencia, perjudici manifest a la resta de persones integrants de la unitat de convivència, amb especial atenció a aquelles unitats de convivència amb persones menors d'edat o persones amb discapacitat o en situació de dependència.  
  
Article 70  
Es modifica la disposició final segona de la Llei 19/2017, de 20 de desembre, de la Generalitat, de renda valenciana d'inclusió, que queda redactada com segueix:  
Disposició final segona. Entrada en vigor  
Aquesta llei entrarà en vigor als quatre mesos de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. No obstant això, les previsions relatives a la modalitat de renda complementària d'ingressos per prestacions tindran efectes a partir de l'any de l'entrada en vigor de la llei, i les relatives a la modalitat de renda complementària d'ingressos del treball, als quatre anys de l'entrada en vigor de la llei i, en tot cas, sis mesos després de l'entrada en vigor del reglament estatal que desenvolupe la nova prestació de l'ingrés mínim vital.  
Fins que no s'haja implementat la modalitat de renda complementària d'ingressos del treball de la renda valenciana d'inclusió no s'aplicaran, amb caràcter retroactiu al moment d'entrada en vigor de la norma, els articles 11.2.1.r.f i 35 de la present llei  
  
Secció setena  
Violència sobre la dona  
  
Article 71  
S'afegeixen dos nous articles, el 53 bis i el 55 bis, com també una nova disposició addicional, a la Llei 7/2012, de 23 de novembre, integral contra la violència sobre la dona en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:  
Article 53 bis  
Almenys els cossos policials de municipis de més de 20.000 habitants disposaran d'un grup especialitzat en matèria de violència de gènere i agressions sexuals.  
Article 55 bis. Fons d'emergències. Ajudes per defunció  
Les persones detallades en l'article 16 com a possibles beneficiàries de la indemnització per causa de mort poden sol·licitar una ajuda per a sufragar les despeses derivades de trasllat o repatriació, inhumació o incineració de les dones i els seus fills que muiren a conseqüència de la violència de gènere.  
Nova disposició addicional. Modificació de l'article 35 de la Llei 17/2017, de 13 de desembre, de la Generalitat, de coordinació de policies locals de la Comunitat Valenciana i establiment de termini de compliment amb una disposició transitòria.  
Es modifica l'article 35 de la Llei 17/2017, de 13 de desembre, de la Generalitat, de coordinació de policies locals de la Comunitat Valenciana, amb la incorporació d'un punt 6 i s'afegeix una nova disposició transitòria amb el contingut següent:  
6. La policia local de municipis de més de 20.000 habitants disposaran d'un grup especialitzat en l'atenció a dones víctimes de violència de gènere i agressions sexuals.  
Nova disposició transitòria  
Els grups policials als quals fa referència l'article 35.6 d'aquesta llei hauran d'estar creats abans de l'1 de gener de 2023 i es constituiran en el marc de la col·laboració amb els cossos i forces de seguretat d'Estat.  
  
  
Article 72  
S'afig una disposició addicional tercera a la Llei 7/2012, de 23 de novembre, integral contra la violència sobre la dona a l'àmbit de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:  
Disposició addicional tercera. Títols de transport  
La Generalitat, mitjançant el departament competent en matèria de transport, autoritats de transport i els operadors integrants del sector públic instrumental de la Generalitat, desenvoluparà les mesures necessàries per a garantir que les víctimes de la violència sobre la dona recollides a aquesta llei disposen de títols de transport personalitzats gratuïts o, si és el cas, bonificats, o descomptes que garanteixen aquesta gratuïtat en els termes que es regulen; es requereix per a la seua expedició que els mitjans de proves previstes en l'article 9 de la present llei justificatius del dret a la gratuïtat siguen acreditats per un organisme públic competent en matèria de violència sobre la dona.  
  
Secció huitena  
Joventut  
  
Article 73  
Es modifica l'article 1 de la Llei 15/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, polítiques integrals de joventut, que queda redactat com segueix:  
Article 1. Objecte  
1. L'objecte d'aquesta llei és establir un marc normatiu que coordine les polítiques de joventut, construint la Xarxa Jove, el sistema públic valencià de serveis a la joventut, donat el seu caràcter d'interès general per a la Comunitat Valenciana, i que regule els drets i la corresponsabilitat de les persones joves, amb la finalitat de garantir que puguen definir i construir el seu projecte vital individual i col·lectiu com a membres de la comunitat, fomentant la participació activa en el desenvolupament polític, social, econòmic i cultural.  
2. La Xarxa Jove, el sistema públic valencià de serveis a la joventut, té caràcter de servei públic essencial, perquè se'n deriven prestacions indispensables per a satisfer les necessitats bàsiques personals i millorar les condicions de la qualitat de vida de la joventut.  
  
Article 74  
Es modifica l'article 35 de la Llei 15/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de polítiques integrals de joventut, que queda redactat com segueix:  
Article 35. Competències dels ajuntaments  
1. Els ajuntaments de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa la normativa bàsica de règim local i l'autonòmica que puga desenvolupar-la, i dins de les seues possibilitats, i com a part de la Xarxa Jove, tenen atribuïdes, als efectes del que estableix aquesta llei, les competències següents:  
[?]  
  
Article 75  
Es modifica l'article 17 de la Llei 15/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de polítiques integrals de joventut, que queda redactat com segueix:  
Article 17. Entitats juvenils  
A l'efecte d'aquesta llei, són entitats juvenils:  
1. Les associacions juvenils i les seues federacions, confederacions i unions.  
2. Les associacions d'alumnat universitari i no universitari, i les seues federacions, confederacions i unions les persones associades de les quals siguen joves.  
3. Les seccions, àrees, departaments i organitzacions juvenils d'altres entitats socials, com ara associacions de caràcter general, seccions juvenils de partits polítics, sindicats, associacions de consumidors, culturals, esportives, festives, de joventut empresària o de confessions religioses, i de les seues federacions, confederacions i unions.  
  
4. Les entitats prestadores de serveis a la joventut sense ànim de lucre, enteses com a les entitats legalment constituïdes en els estatuts de les quals s'establisca de forma clara i explícita que entre els seus fins socials hi ha el de dur a terme, de manera continuada, programes i actuacions adreçades de forma exclusiva a persones joves.  
  
Secció novena  
Infància i adolescència  
  
Article 76  
Es modifica la disposició addicional tercera de la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència, que queda redactat com segueix:  
Disposició addicional tercera. Cobertura de llocs de treball d'atenció a la infància i a l'adolescència en la Generalitat  
Per a fer efectiva la garantia d'una atenció de qualitat a la infància i l'adolescència, i d'acord amb el que preveu l'article 88 d'aquesta llei respecte de la cobertura de llocs de treball, en l'àmbit de la Generalitat es consideren d'atenció directa a la infància i l'adolescència tots els llocs de treball relacionats amb la protecció de persones menors d'edat o amb l'atenció socioeducativa de persones menors d'edat en conflicte amb la llei, o amb la tramitació i expedició dels títols de famílies nombroses o monoparentals, adscrits tant a serveis centrals com territorials.  
  
  
CAPÍTOL III  
Modificacions legislatives en matèries competència   
de la vicepresidència segona i Conselleria d'Habitatge   
i Arquitectura Bioclimàtica  
  
Secció primera  
Habitatge  
  
Article 77  
Es modifica l'article 57 i s'addiciona una disposició addicional novena en la Llei 8/2004, de 20 d'octubre, de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:  
«Article 57. Adjudicació i gestió del patrimoni públic d'habitatge  
  
1. Les condicions d'adjudicació i cessió dels habitatges que integren el patrimoni públic d'habitatge es realitzarà pels procediments establits reglamentàriament.  
Podran atendre's preferencialment, si escau, les situacions diferenciades i singularitats en funció de les persones, famílies i col·lectius als quals van dirigides, així com les possibles mesures d'acompanyament social a adoptar.  
2. La formalització de l'adjudicació s'efectuarà en un contracte de naturalesa administrativa, aprovat per la Generalitat.  
3. La gestió del patrimoni públic d'habitatge serà a càrrec de la conselleria competent en matèria d'habitatge, que podrà dur-la a terme directament, mitjançant l'adscripció a l'Entitat Valenciana d'Habitatge i Sòl o mitjançant conveni o contractes administratius conforme a la legislació vigent amb entitats públiques o privades de capital públic.  
  
Per a l'adequada gestió es podran establir programes per a la normalització i regularització de les ocupacions irregulars, situacions de falta de pagament o de falta de residència habitual i permanent, i les administracions públiques podran recuperar la titularitat o disponibilitat dels habitatges mitjançant procediments de caràcter administratiu, singularment de desnonament, resolució administrativa de contractes de compravenda, recaptació executiva per via de constrenyiment i desallotjament d'ocupacions sense títol o expropiació forçosa per incompliment de funció social.  
Aquests programes podran establir sistemes d'ajornament de pagament i canvis del règim d'ús dels habitatges, i totes les mesures que es consideren oportunes per al millor aprofitament del parc d'habitatges que integren el patrimoni públic d'habitatge.  
4. Expropiació.  
1) Sense perjudici de les sancions que pertoquen, respecte dels habitatges de promoció pública que es van integrar en el patrimoni de la Generalitat com a conseqüència de transferències estatals, així com de les construïdes directament per aquesta o altres ens públics territorials i d'altres habitatges que integren el patrimoni públic d'habitatge i que han sigut cedides en propietat, hi haurà causa d'expropiació forçosa per incompliment de la funció social de la propietat en els casos següents:  
  
a) Dedicar l'habitatge a usos no autoritzats o l'alteració del règim d'ús d'aquest, establit en la cèdula de qualificació definitiva.  
  
b) No destinar l'habitatge a domicili habitual i permanent o mantindre'l deshabitat sense justa causa durant un termini superior a tres mesos.  
c) Quan els seus adquirents utilitzen un altre habitatge construït amb finançament públic, excepte quan es tracte de titulars de família nombrosa en el marc normatiu regulador d'aquesta situació.  
d) Quan els seus adquirents incórreguen en falsedat de qualsevol fet que fora determinant de l'adjudicació en les declaracions i documentació exigides per a l'accés a l'habitatge.  
2) En aquests casos, s'incoarà l'oportú expedient amb audiència dels interessats a l'efecte d'acreditar, si escau, l'existència d'infraccions. Si de l'expedient resulta la comissió d'una de les faltes referides, la Generalitat a través dels seus òrgans competents acordarà l'expropiació forçosa de l'habitatge afectat.  
3) Quan l'expedient expropiatori corresponga a habitatges construïts per altres ens públics territorials, s'iniciarà a petició d'aquests, que finançaran íntegrament l'expropiació.  
4) El preu just de l'habitatge serà determinat per la Generalitat, sobre la base del preu en què va ser cedit, del qual es descomptaran les quantitats ajornades no satisfetes per l'adjudicatari, així com les subvencions i altres quantitats entregades a l'adquirent com ajudes econòmiques directes.  
La xifra resultant es corregirà tenint en compte els criteris de valoració per a les segones transmissions d'habitatges previstos en les seues normes específiques.  
El pagament i l'ocupació es realitzaran conforme al que es disposa en la Llei d'expropiació forçosa.  
5) Els habitatges expropiats conforme a aquesta llei es destinaran a cobrir les necessitats de tipus social, per a la seua nova adjudicació caldrà ajustar-se al que disposa la normativa vigent.  
5. Desnonament o pèrdua del dret d'ús  
1) Els propietaris dels habitatges de protecció pública i d'habitatges que integren el patrimoni públic d'habitatge, sense perjudici de les sancions que pertoquen, podran instar el desnonament dels beneficiaris, arrendataris o ocupants d'aquests habitatges per les mateixes causes i conformement als procediments establits en la legislació comuna.  
  
2) També podrà promoure's aquest desnonament per les causes especials següents:  
a) La falta de pagament de les rendes pactades en el contracte d'arrendament o de les quantitats a què estiga obligat el cessionari en l'accés diferit a la propietat i de les quotes complementàries que siguen exigibles per serveis, despeses comunes o qualsevol altra que es determine reglamentàriament.  
b) L'ocupació de l'habitatge sense títol legal per a això.  
c) La realització d'obres que alteren la configuració de l'habitatge o menyscaben la seguretat de l'edifici, així com causar l'ocupant, beneficiari, arrendatari o persones que amb ell convisquen deterioracions greus en aquests, les seues instal·lacions o serveis complementaris.  
d) L'incompliment de l'obligació de conservació i manteniment de l'habitatge.  
e) Infracció greu o molt greu de les prescripcions legals i reglamentàries vigents en matèria d'habitatge protegit.  
f) No destinar l'habitatge a domicili habitual i permanent del beneficiari o arrendatari o ocupants per qualsevol títol.  
g) El subarrendament o cessió total o parcial de l'habitatge.  
h) El desenvolupament en el pis o local o en la resta de l'immoble d'activitats prohibides en els estatuts de la comunitat que resulten danyoses per a la finca o que contravinguen les disposicions generals sobre activitats molestes, insalubres, nocives, perilloses o il·lícites.  
3) Els òrgans competents en matèria d'habitatge de la Generalitat podran acordar, amb la tramitació prèvia del corresponent expedient administratiu que es determine reglamentàriament, i supletòriament conformement al que s'estableix en la normativa sobre habitatges protegits, el desnonament i, si escau, el llançament dels ocupants, arrendataris o beneficiaris dels habitatges de la seua propietat.»  
«Disposició addicional novena. Normativa reglamentària aplicable al patrimoni públic d'habitatge  
Les referències contingudes en la normativa de desplegament reglamentari de l'article 57 d'aquesta llei a promoció pública hauran d'entendre's realitzades al patrimoni públic d'habitatge.»  
  
Secció segona  
Ampliació de l'habitatge públic mitjançant   
el dret de tanteig i retracte  
  
Article 78  
Es modifica l'article 10 i la disposició transitòria segona del Decret llei 6/2020, de 5 de juny, del Consell, per a l'ampliació d'habitatge públic a la Comunitat Valenciana mitjançant els drets de tanteig i retracte, que queden redactats com segueix:  
«Article 10. Titularitat, competència i transmissions d'habitatges subjectes als drets d'adquisició preferent  
1. La Generalitat és titular dels drets de tanteig i retracte respecte de les transmissions d'habitatge següents:  
a) Dret de tanteig i retracte en les transmissions d'habitatges i els seus annexos que hagen sigut adquirits mitjançant dació en paga de deute amb garantia hipotecària.  
b) Dret de tanteig i retracte en les transmissions d'habitatges i els seus annexos que hagen sigut adquirits en un procés judicial d'execució hipotecària o en un procediment de venda extrajudicial en seu notarial.  
  
c) Dret de tanteig i retracte en les transmissions d'edificis, amb un mínim de cinc habitatges, la destinació principal dels quals siga el residencial, quan es transmeta un percentatge igual o superior al 80 % d'aquest edifici i encara que aquesta operació es realitze mitjançant la venda d'accions o participacions socials de mercantils l'objecte social de les quals estiga vinculat amb l'activitat immobiliària.  
d) Dret de tanteig i retracte en les transmissions referides a deu o més habitatges i els seus annexos, i encara que aquesta operació es realitze mitjançant la venda d'accions o participacions socials de mercantils l'objecte social de les quals estiga vinculat amb l'activitat immobiliària.  
Els esmentats drets de tanteig i retracte podran exercir-se per la conselleria competent en matèria d'habitatge de conformitat amb les disposicions del present títol.  
2. S'exclou l'exercici dels drets esmentats en cas de concurrència amb altres drets d'adquisició preferent de caràcter legal quan aquests siguen exercits per altres administracions o persones a favor de les quals estigueren establits. Si aquestes administracions o persones decideixen no exercitar el seu dret en el termini legalment establit per a això, la Generalitat podrà optar per l'exercici del propi en el termini de seixanta dies a comptar a partir d'aquell en què finalitze el termini del dret legal concurrent.  
3. Com a requisit essencial per a la procedència dels drets esmentats, els habitatges sobre els quals es podran exercitar els drets de tanteig i retracte hauran d'estar situats en els municipis inclosos en les àrees de necessitat d'habitatge o, si escau, en les seues àrees d'influència.  
4. Aquest dret d'adquisició preferent afecta la primera i posteriors transmissions dels habitatges i edificis previstos en l'apartat primer mentre els municipis on se situen continuen inclosos en les àrees de necessitat d'habitatge declarades per la Generalitat, o en les seues àrees d'influència si han sigut declarades, o en les àrees de necessitat d'habitatge declarades pels municipis.  
5. Els drets d'adquisició preferent recollits en aquest article s'exercitaran conforme a les previsions del present títol i, en tot allò no previst, els serà aplicable el que es disposa per a l'exercici dels drets de tanteig i retracte d'habitatges de protecció pública en la mesura en aquesta regulació resulte compatible. En particular, resultarà d'aplicació el que es disposa en els articles cinc, sis, set, huit i nou d'aquest decret llei.»  
  
«Disposicions transitòries  
Segona. Règim transitori dels drets d'adquisició preferent regulats en aquest decret llei  
1. Els drets d'adquisició preferent regulats en el títol primer, després de l'entrada en vigor d'aquest decret llei, s'aplicaran directament i íntegrament a les segones i successives transmissions d'habitatges de protecció pública de promoció privada, la data de qualificació definitiva els quals siga posterior a l'entrada en vigor de la Llei 8/2004, de 20 d'octubre, de l'habitatge de la Comunitat Valenciana.  
En el cas dels habitatges de protecció pública de promoció pública, els drets d'adquisició preferent regulats en el títol primer, després de l'entrada en vigor d'aquest decret llei, s'aplicaran directament i íntegrament a les segones i successives transmissions d'habitatges, durant tot el període de vigència del règim de protecció que corresponga i encara que la seua cèdula de qualificació definitiva siga anterior a l'entrada en vigor de la Llei 8/2004, quan el règim esmentat, legal o contractual, establisca els drets d'adquisició preferent a favor de l'administració.  
  
2. Els procediments d'adquisició preferent iniciats a l'empara de la Llei 8/2004, que no hagen finalitzat, continuaran la seua tramitació conforme a les disposicions d'aquest decret llei, incloses les disposicions relatives a la qualificació permanent dels habitatges adquirits mitjançant l'exercici dels dits drets.  
3. Els procediments d'adquisició preferent iniciats i conclosos a l'empara de la Llei 8/2004, en cas d'impugnació de la fermesa d'aquests actes jurídics, es regiran pel règim legal que va resultar d'aplicació en aquest procediment, sense perjudici de l'aplicació complementària de la regulació continguda en aquest decret llei, en allò que no siga contrària al règim legal esmentat.  
4. Des de l'entrada en vigor d'aquesta norma, qualsevol referència realitzada per una disposició normativa al que es disposa en els articles 50, 51, 52 i 53 de la Llei 8/2004, de 20 d'octubre, de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, s'entendrà realitzada al que es disposa en aquest decret llei.»  
  
  
CAPÍTOL IV  
Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic  
  
Secció primera  
Exempció al règim de garanties en subvencions   
en matèria d'innovació   
  
Article 79  
Es modifica l'article 171, apartat 5, lletra f de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, que queda redactat com segueix:  
  
«Article 171. Règim d'abonaments a compte, pagaments anticipats i garanties  
[?]  
5. El règim de les garanties, mitjans de constitució, depòsit i cancel·lació que hagen de constituir les persones beneficiàries o les entitats col·laboradores s'establirà reglamentàriament.  
Queden exonerats de la constitució de garanties, excepte previsió en contra de les bases reguladores:  
[...]  
f) Les entitats sense ànim de lucre, així com les federacions o agrupacions d'aquestes, sempre que desenvolupen projectes o programes vinculats a les àrees d'actuació següents: acció social i atenció sociosanitària; desenvolupament en l'àmbit rural, agrari i pesquer; ocupació; formació i qualificació professional; com a cooperació internacional al desenvolupament, així com innovació.»  
  
Secció segona  
Joc i prevenció de la ludopatia  
  
Article 80  
S'afig una disposició addicional sisena a la Llei 1/2020, d'11 de juny, de regulació del joc i de prevenció de la ludopatia en la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:  
«Sisena. Efectes del silenci administratiu  
En els procediments relatius a les matèries objecte d'aquesta llei els efectes del silenci administratiu s'entendran desestimatoris, llevat que en la reglamentació específica de cada joc o aposta es preveja el contrari per a alguna classe d'ells.»  
  
Secció tercera  
Patrimoni  
  
Article 81  
S'afig una disposició addicional cinquena bis, en la Llei 14/2003, de 10 d'abril, de patrimoni de la Generalitat Valenciana, amb la redacció següent:  
«Disposició addicional cinquena bis. Infraestructures de regadius i infraestructures agràries d'interés general de la Comunitat Valenciana  
A la Comunitat Valenciana, la conselleria competent en matèria d'agricultura i, si escau, de regadius exercitarà les facultats atribuïdes en aquesta llei a la conselleria competent en matèria de patrimoni en relació amb les infraestructures de regadius i infraestructures agràries d'interés general de la Comunitat Valenciana, ajustant-se al que es preveu en la legislació especial i supletòriament en aquesta llei, i comunicarà a la conselleria competent en matèria de patrimoni les actuacions realitzades per a la seua constància en l'inventari i inscripció en el Registre de la Propietat tant dels terrenys on s'actue com de les instal·lacions executades.»  
  
  
CAPÍTOL V  
Modificacions legislatives en matèries competència   
de la Conselleria de Justícia, Interior i Administració Pública  
  
Secció primera  
Mediació  
  
Article 82  
Es modifiquen l'apartat 1 de l'article 37, l'apartat 2 de l'article 10, l'apartat 5 de l'article 19 i l'apartat 4 de l'article 41 de la Llei 24/2018, de 5 de desembre, de la Generalitat, de mediació de la Comunitat Valenciana, que queda redactat com segueix:  
«Article 10  
Punt 2  
Se suprimeix l'incís inicial: Amb caràcter general.»  
«Article 37. Acta final de la mediació i contingut i validesa dels acords  
1. Quan concloga el procediment de mediació s'alçarà una acta final, sense perjudici del que es disposa en l'article 8.»  
«Article 19  
Punt 5  
El punt 5 queda redactat com segueix:  
5. El Registre comptarà amb diverses seccions i seran de naturalesa homòloga a la de la resta de registres assenyalat en l'apartat 6 d'aquest article. Cada persona o entitat mediadora estarà inscrita en la secció que corresponga.»  
«Article 41  
Punt 4  
Se suprimeix l'incís final: excepte en aquells casos en què l'inici d'una nova mediació puga afavorir les persones beneficiàries del dret a l'assistència jurídica gratuïta.»  
  
Secció segona  
Funció pública  
  
Article 83   
Es modifica l'apartat 3 de l'article 40; es modifica el punt 4 de l'article 129 i l'annex I Cossos i escales de la Llei 10/2010, de 9 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació i gestió de la funció pública valenciana (LOGFPV), que queden redactats com segueix:  
Article 40. Supòsits especials de classificació de llocs de treball  
  
3. En les conselleries que tinguen atribuïdes competències en matèria sanitària, educativa i de justícia, les relacions de llocs de treball podran preveure, en llocs amb el rang de subdirecció general o prefectura de servei, la classificació de llocs per a la seua provisió per personal sanitari, docent i de l'administració de justícia respectivament, atesa l'especificitat de les funcions que hagen d'exercir-se.  
Així mateix, les relacions de llocs de treball podran preveure que els llocs amb rang de subdirecció general de Presidència i les conselleries o organismes puguen ser classificats per a la seua provisió per personal docent, incloent l'universitari. En aquest supòsit, amb caràcter previ a la cobertura del lloc, haurà de quedar acreditat que la titulació de la persona proposada, s'adequa a l'especificitat de les funcions que hagen d'exercir-se.  
No obstant l'anterior, en les conselleries que tinguen atribuïda les competències en matèria sanitària, en matèria educativa i en matèria de justícia, les relacions de llocs de treball podran preveure, en llocs amb rang de prefectura de secció que guarden relació directa amb les competències substantives del sector sanitari, educatiu i de justícia, la classificació de llocs per a la seua provisió per personal sanitari, docent o de l'administració de justícia, atesa l'especificitat de les funcions que hagen d'exercir-se.  
Mentre exercisquen aquests llocs, se'ls aplicarà el contingut d'aquesta llei i les seues normes de desenvolupament, quedant en la situació administrativa que corresponga d'acord amb la seua normativa específica.  
Article 129  
4. En la situació d'excedència voluntària automàtica no es reportaran retribucions, ni serà computable el temps de permanència en aquesta a l'efecte de promoció professional, antiguitat i drets en el règim de Seguretat Social que els siga aplicable.  
No obstant el que es disposa en el paràgraf anterior, i en ocasió del reingrés al servei actiu, es computarà a l'efecte d'antiguitat el període de prestació de serveis en organismes o entitats del sector públic, amb l'excepció dels prestats en societats mercantils o en fundacions públiques als quals es refereix l'apartat 3 d'aquest article.  
  
En tot cas, en ocasió del reingrés al servei actiu, es computarà, a l'efecte de carrera professional horitzontal, el temps de permanència en aquesta situació d'excedència voluntària automàtica per al personal funcionari de carrera que, estant exercint funcions en l'administració de la Generalitat, hagen passat a exercir aquestes en algun organisme públic de la Generalitat al qual se li hagen atribuït legalment tals funcions, havent-se amortitzat, al mateix temps, els seus respectius llocs de treball en l'administració de la Generalitat.  
Annex I  
Cossos i escales  
On diu:  
Administració especial  
Cos: Superior tècnic d'administració cultural de l'administració de la Generalitat. A1-21  
Requisits: Llicenciatura universitària en Belles Arts, Geografia, Història, Humanitats, Sociologia, Antropologia Social i Cultural.  
Títol oficial de grau que, d'acord amb els plans d'estudi vigents, habiliten per a exercir les activitats de caràcter professional relacionades amb les funcions assignades al cos.  
Grup/subgrup professional: A1  
Funcions: Dirigir, programar, estudiar, proposar, coordinar, gestionar, controlar, inspeccionar, assessorar, i en general, aquelles de nivell superior pròpies de la professió, relacionades amb les activitats culturals,  
Ha de dir:  
Administració especial  
Cos: Superior tècnic d'administració cultural de l'administració de la Generalitat. A1-21  
Requisits: Llicenciatura universitària en Belles Arts, Geografia, Història, Humanitats, Sociologia, Antropologia Social i Cultural i Història de l'Art. Títol oficial de grau que, d'acord amb els plans d'estudi vigents, habiliten per a exercir les activitats de caràcter professional relacionades amb les funcions assignades al cos.  
Grup/subgrup professional: A1  
Funcions: Dirigir, programar, estudiar, proposar, coordinar, gestionar, controlar, inspeccionar, assessorar, i en general, aquelles de nivell superior pròpies de la professió, relacionades amb les activitats culturals.  
  
Secció tercera  
Protecció civil i gestió d'emergències  
  
Article 84  
Es modifica el punt 1 de l'article 10 i l'apartat d, 3.r, de l'article 12.2 i s'afig un punt 4 nou a l'article 12 de la Llei 13/2010, de 23 de novembre, de la Generalitat, de protecció civil i gestió d'emergències, amb la redacció següent:  
Article 10  
1. Aprovar les disposicions de caràcter general que s'elaboren en matèria de protecció civil i gestió d'emergències.  
En el cas que es declare la situació d'emergència catastròfica, segons el que s'estableix en l'article 12.4, pot dictar normes d'urgència amb la finalitat d'afrontar les necessitats de l'emergència.  
Article 12, punt 2.d  
3.r Determinar les mesures de protecció més convenients per a les persones, els béns, el medi ambient i per al personal dels serveis d'intervenció.  
Les mesures de protecció a la població comprenen: control d'accessos, avisos a la població, mesures d'autoprotecció personal, confinament, disgregació o aïllament per motius sanitaris (epidèmies), allunyament o evacuació.  
4. Quan la situació de perill o els danys ocorreguts per la seua especial extensió o intensitat particularment greus, i mentres no siga declarat per l'Estat l'interès nacional o un dels estats previstos en l'article 116 de la Constitució, el president de la Generalitat pot declarar la situació d'emergència catastròfica. Aquesta declaració suposa l'assumpció pel president del comandament únic i la direcció de totes les activitats de l'emergència, i passen a la seua directa dependència l'estructura organitzativa del pla territorial d'emergència de la Comunitat Valenciana. En aquest pla s'ha d'establir el tràmit a seguir per a la declaració d'emergència catastròfica i l'assumpció de la direcció pel president. El Consell i el president poden dictar normes d'urgència amb la finalitat d'afrontar les necessitats de l'emergència, que han de ser motivades i publicades en Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
  
CAPÍTOL VI  
Modificacions legislatives en matèries competència   
de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública  
  
Secció única  
Ordenació farmacèutica  
  
Article 85  
S'afig un article 5 bis en la Llei 6/1998, de 22 de juny, d'ordenació farmacèutica de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:  
  
«Article 5 bis. Programa d'optimització i integració terapèutica en l'àmbit de la prestació farmacèutica i ortoprotètica  
1. Es crea el Programa d'optimització i integració terapèutica en l'àmbit de la prestació farmacèutica i ortoprotètica del Sistema Sanitari Públic, els objectius del qual són:  
a) L'optimització de la terapèutica, basada en l'evidència científica i en els resultats en salut, per a aconseguir major eficiència i major seguretat en l'ús de medicaments i productes sanitaris.  
b) La integració funcional dels òrgans i estructures del Sistema Sanitari Públic Valencià, basada en la transversalitat assistencial, la continuïtat assistencial, el treball en xarxa i col·laboratiu i l'equitat.  
2. Els principis troncals, en què es basa l'estratègia del Programa, són:  
a) La política farmacèutica orientada al pacient i a la ciutadania.  
b) L'optimització, que engloba i inclou eficiència, sostenibilitat, seguretat i orientació a resultats en salut.  
c) La coordinació i integració dels òrgans i les estructures del sistema sanitari públic de la Comunitat Valenciana.  
3. La conselleria competent en matèria de sanitat establirà reglamentàriament les funcions i estructura del Programa.»  
  
  
CAPÍTOL VII  
Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball  
  
Secció primera  
Fires comercials  
  
Article 86  
S'afig una disposició addicional quarta en la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:  
«Disposició addicional quarta. Comunicació  
En els procediments que incoen els departaments de la Generalitat i la resta d'ens públics i privats dependents o a ells vinculats, d'elaboració de disposicions de caràcter general, d'aprovació de convenis, convocatòries d'ajudes o subvencions i la resta de procediments administratius en què siguen destinatàries, beneficiàries o parts interessades qualssevol de les institucions firals de la Comunitat Valenciana o qualsevol de les fires comercials oficials, és preceptiva la posada en coneixement d'això a la conselleria competent en matèria de comerç.»  
  
  
Secció segona  
Cambres Oficials de Comerç, Indústria, Serveis   
i Navegació de la Comunitat Valenciana  
  
Article 87  
S'afig una disposició addicional única en la Llei 3/2015, de 2 d'abril, de la Generalitat, de Cambres Oficials de Comerç, Indústria, Serveis i Navegació de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:  
«Disposició addicional única. Comunicació  
En els procediments que incoen els departaments de la Generalitat i la resta d'ens públics i privats dependents o a ells vinculats, d'elaboració de disposicions de caràcter general, d'aprovació de convenis, convocatòries d'ajudes o subvencions i la resta de procediments administratius en què siguen destinatàries, beneficiàries o parts interessades qualssevol de les Cambres Oficials de Comerç, Indústria, Serveis i Navegació de la Comunitat Valenciana, així com el Consell de Cambres Oficials de Comerç, Indústria, Serveis i Navegació de la Comunitat Valenciana, és preceptiva la posada en coneixement d'això a la conselleria competent en matèria de tutela de les cambres.»  
  
  
CAPÍTOL VIII  
Modificacions legislatives en matèries competència   
de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient,   
Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
  
Secció primera  
Ramaderia  
  
Article 88  
Es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 27, es modifiquen els apartats 2, 3 i 5 en l'article 44, s'afegeix l'apartat 30 en l'article 150 i es deixa sense contingut la disposició addicional segona de la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, que queden redactats com segueix:  
«Article 27 Explotacions no registrades  
1. Quan es tinga coneixement de qualsevol lloc en què es tinguen, crien o manegen animals o s'exposen al públic, amb finalitats lucratives o sense, que no es trobe inscrit com una explotació o una unitat productiva en el Registre d'Explotacions Ramaderes, es determinarà l'adopció, sense perjudici de la responsabilitat administrativa que puga exigir-se d'acord amb el títol IX d'aquesta llei, de les mesures següents per l'administració pecuària de la Generalitat:  
a) Els serveis veterinaris oficials corresponents a la comarca afectada deixaran constància en acta d'inspecció del cens i identificació d'animals de cadascuna de les espècies observades, comprovaran la identificació dels animals o absència d'aquesta, la documentació de procedència dels animals o absència d'aquesta i la comprovació de l'estat sanitari i de les condicions de benestar animal.  
  
b) Els serveis veterinaris oficials procediran a la immobilització cautelar dels animals, sense perjudici de les autoritzacions especials de trasllat que puguen concedir-se per aquests mateixos serveis per raons sanitàries o de benestar animal i a l'adopció de les mesures cautelars que es consideren oportunes per a corregir les deficiències greus en matèria de sanitat i benestar animal.  
c) El servei veterinari oficial atorgarà un termini de 2 dies per a la presentació de la documentació que considere oportuna i en cas de deficiències en la identificació o manca de control sanitari dels animals, concedirà un termini de 10 dies per a procedir a la identificació i a la realització d'un control sanitari dels animals sota la seua supervisió.  
  
d) El director o directora general competent en matèria de producció animal o la persona en la qual es delegue la funció del Registre d'Explotacions Ramaderes, li dirigirà requeriment de la seua inscripció en el Registre d'Explotacions Ramaderes en el termini màxim d'1 mes prorrogable a 2 mesos a sol·licitud de l'interessat.  
e) Aquestes actuacions seran comunicades a l'ajuntament corresponent i a la conselleria competent en matèria mediambiental i es procedirà a incoar els oportuns expedients sancionadors en funció de les infraccions constatades.  
2. La resolució d'inscripció en el Registre d'Explotacions Ramaderes comportarà l'alçament de la mesura d'immobilització llevat que es considere per motius sanitaris o uns altres que es determine, mantindre la immobilització.  
[?]  
Article 44. Condicions generals de benestar  
[...]  
2. En tot cas, s'imposen les obligacions següents de caràcter general i d'acord amb la normativa nacional i comunitària que siga aplicable en cada cas:  
a) Subministrar als animals aigua i aliment de qualitat suficient i en la quantitat necessària, de manera adequada a les necessitats de cada espècie.  
b) Situar els animals en ambients adequats, proveint-los de refugis i d'àrees de descans, amb suficient espai, llum i ventilació, conforme amb les necessitats fisiològiques i etològiques dels animals, d'acord amb l'experiència adquirida i els coneixements científics.  
  
3. Quan es detecte l'incompliment de les condicions de benestar animal, sense perjudici de responsabilitat administrativa que puga exigir-se d'acord amb el títol IX d'aquesta llei, els serveis veterinaris oficials dictaran una ordre de la seua restitució, concretant les mesures a adoptar i el termini per a això.  
[...]  
5. Quan hi haja indicis o es valore, per part dels serveis veterinaris oficials, que es donen les condicions d'un il·lícit penal, per haver-hi maltractament injustificat que cause lesions que menyscaben greument la salut dels animals o els puga causar la mort, a més d'ordenar la immediata adopció de totes les mesures que es consideren necessàries per a la immediata restitució de les condicions de benestar animal, es donarà trasllat urgent de les actuacions amb la documentació pertinent a la Fiscalia.»  
Article 150. Infraccions greus  
Són infraccions greus:  
[...]  
30. L'entrada de persona o persones, no consentida pel titular, en explotacions ramaderes que altere el compliment en aquestes de les mesures de prevenció i control de les malalties infectocontagioses i parasitàries dels animals o de benestar animal, o les condicions higièniques i sanitàries imposades per la normativa vigent en matèria de sanitat animal i benestar animal.  
Disposició addicional segona. Llista d'explotacions  
Es deixa sense contingut.»  
  
Secció segona  
Qualitat i control ambiental d'activitats  
  
Article 89  
Es modifiquen la disposició addicional quarta i els epígrafs 5.1, 5.2, 9.5, 9.6, 12.1, 13.1.1 i 13.4.18 de l'annex II i s'afegeix una disposició addicional novena nova de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, que queden redactats com segueix:  
Disposició addicional quarta. Procediment d'estimació d'impacte ambiental  
1. Per als projectes inclosos en l'àmbit d'aquesta llei no serà aplicable el procediment d'estimació d'impacte ambiental establit en la secció III del capítol III del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, o normes que els substituïsquen, excepte aquells que pogueren estar inclosos en la legislació bàsica estatal en matèria d'impacte ambiental amb els llindars especificats en aquesta.  
  
2. Malgrat el que hi ha previst en l'apartat anterior, quant a l'anàlisi i l'avaluació dels projectes tècnics presentats d'instal·lacions ramaderes porcines, s'hauran de tenir en compte per a l'autorització o la llicència de noves instal·lacions, modificacions o ampliacions, les condicions següents:  
a) En municipis designats com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries per part de l'organisme competent autonòmic, únicament es podran ampliar instal·lacions existents o autoritzar-ne de noves en els casos següents:  
  
i) Quan els fems generats es destinen a un gestor autoritzat de residus.  
ii. Quan practique l'autogestió si es disposa de parcel·les agrícoles suficients per a assumir la producció total de fems, d'acord amb la normativa vigent a fi de no agreujar la vulnerabilitat de la zona.  
  
iii. Quan es produïsca la valorització dels fems mitjançant agrocompostatge, producció de biogàs o altres de similars.  
iv. Quan concórrega més d'una de les causes anteriors.  
b) En municipis diferents dels designats com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries per part de l'organisme competent autonòmic, es podran ampliar instal·lacions existents o autoritzar-ne de noves, aplicant les millors tècniques disponibles de tractament dels fems generats.  
3. La conselleria competent en matèria de ramaderia, adoptarà les mesures necessàries per a incentivar la implantació de sistemes de geolocalització per GPS o similar a les cisternes d'aplicació de purins, com també el desenvolupament d'una aplicació de sistema d'informació geogràfica per a l'àmbit de la Comunitat Valenciana que en permeta el seguiment.  
4. L'administració de la Generalitat, en l'àmbit de les seues competències, promourà l'increment de gestors autoritzats de residus que permeten valorar de manera adequada els fems de la cabanya porcina a la Comunitat Valenciana, de manera sostenible des de la perspectiva ambiental i econòmica.  
Els fems podran gestionar-se de manera combinada amb altres efluents i residus compatibles, de manera que generen les economies d'escala suficients que permeten el sosteniment de les noves instal·lacions de gestió de residus, com també la sostenibilitat del sector ramader porcí a la Comunitat Valenciana.  
5. Les condicions indicades en l'apartat 2 d'aquesta disposició resultaran exigibles a partir de l'1 de gener de 2023, amb la finalitat de permetre l'adaptació dels ramaders a aquestes restriccions.  
[?]  
ANNEX II: Categories d'activitats subjectes a llicència ambiental  
5. Gestió de residus  
5.1. Instal·lacions de valorització i/o eliminació de residus perillosos i/o no perillosos no inclosos en l'annex I, excloent-ne les incloses en el Reial Decret llei 11/1995, de 28 de desembre, pel qual s'estableixen les normes aplicables al tractament de les aigües residuals urbanes.  
  
5.2. Instal·lacions per a l'emmagatzematge de residus, perillosos i/o no perillosos, no incloses en l'annex I, exclòs l'emmagatzematge temporal en espera de recollida en el lloc en què el residu és generat (emmagatzematge en l'àmbit de la producció).  
Se n'exceptuen les instal·lacions denominades «àrees d'aportació» previstes en la normativa sectorial de residus per a l'emmagatzematge temporal de residus no perillosos en espera de recollida, amb una capacitat màxima d'emmagatzematge de 60 m³, que se subjecten a declaració responsable ambiental.  
[...]  
9. Indústries agroalimentàries i explotacions ramaderes.  
[...]  
9.5. Instal·lacions per a la cria intensiva d'aus de corral o de porcs que disposen:  
a) entre 2.000 i fins a 40.000 places per a aus de corral si es tracta de gallines ponedores o del nombre equivalent per a altres orientacions productives d'aus;  
b) de més de 800 i fins a 2.000 places per a porcs de cria de més de 30 kg;  
c) de més de 800 i fins a 2.500 places per a porcs de cria de més de 20 kg;  
d) de més de 280 i fins a 750 places per a porques;  
e) de més de 200 i fins a 530 places per a porques en cicle tancat (530 porques en cicle tancat equivalen a les 750 reproductores);  
f) de més de 75 UGM  
(1 UGM = 1 plaça de boví de llet).  
En el cas d'explotacions mixtes, en les quals coexistisquen animals dels apartats b) a e) d'aquest epígraf, el nombre d'animals per a considerar la inclusió de la instal·lació en aquest annex es determinarà d'acord amb les equivalències en Unitat Ramadera Major (UGM) dels diferents tipus de bestiar porcí, recollides en l'annex I del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, o norma que li substituïsca.  
  
9.6. Instal·lacions per a la cria intensiva d'altres animals que alberguen:  
- Places de garrins a partir de 1.500 places inclusivament.  
- Places de boví d'engreixament per damunt de 100 places.  
- Places de boví de llet per damunt de 75 places.  
- Places d'oví i/o caprí per damunt de 500 places.  
- Places d'equí per damunt de 75 places.  
- Places de conills per damunt de 10.000 places.  
- Places de qualsevol altra espècie animal, fins i tot instal·lacions mixtes de la mateixa o diferent espècie, no especificades en els anteriors epígrafs, a partir de 75 unitats ramaderes majors (UGM)  
(1 UGM = 1 plaça de boví de llet).  
[...]  
12. Projectes de gestió de l'aigua.  
12.1 Instal·lacions de dessalació o desalobració d'aigua excloent-ne les d'interés comunitari.  
[?]  
13. Altres activitats.  
13.1. Aquelles activitats que requerisquen autorització sectorial, de qualsevol altra administració, prèvia a l'obertura, com les següents:  
13.1.1 Les activitats subjectes a prèvia avaluació d'impacte ambiental d'acord amb el que es disposa en la normativa estatal i autonòmica, a excepció de les infraestructures hidràuliques d'interés comunitari.  
[?]  
13.4 Altres activitats  
[...]  
13.4.18 Depuradores d'aigües residuals no incloses en l'annex I, excloses les estacions depuradores d'aigües residuals d'interés comunitari.  
[...]»  
Disposició addicional novena  
Quan la vigilància i el control de les instal·lacions subjectes a autoritzacions ambientals integrades i a llicències ambientals a què es fa referencia en l'article 75, s'exercisquen per entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental, degudament inscrites en el Registre d'Entitats Col·laboradores en Matèria de Qualitat Ambiental de la Comunitat Valenciana i acreditades per a l'exercici de tals funcions, de conformitat amb el Decret 22/2015, de 13 de febrer, del Consell, pel qual es regulen les funcions i el Registre d'Entitats Col·laboradores en Matèria de Qualitat Ambiental de la Comunitat Valenciana o normativa sectorial que el substituïsca, aquesta el comunicarà almenys amb set dies d'antelació, pels mitjans telemàtics que corresponguen, a l'òrgan autonòmic amb competència en la matèria, i a l'administració local en l'àmbit territorial de la qual se situe la instal·lació, que podran designar un funcionari públic per a supervisar la seua activitat.  
  
Article 90  
S'afegeixen dos noves disposicions addicionals a la Llei 6/2014, de 15 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, que queden redactades com segueix:  
Disposició addicional setena. Execució d'obres per a la reconstrucció post-COVID-19 gestió de residus  
a) Durant l'emergència sanitària derivada de la pandèmia de la COVID-19, la gestió de residus domèstics i industrials ha sigut declarada servei essencial.  
b) Per a tota classe d'instal·lacions d'entre les detallades en aquest que es promoguen durant els exercicis 2021, 2022 i 2023, o bé en cas que la Comunitat Valenciana dispose de finançament europeu per a la reconstrucció per la crisi sanitària del COVID-19 i que s'assigne finançament a la millora dels serveis de valorització de residus domèstics o residus assimilables, les administracions públiques competents estan facultades a l'execució directa de les obres de millora i ampliació en les següents infraestructures de servei públic bàsic essencial o servei essencial, existents o en procés de construcció, del conjunt d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana següent:  
  
- Planta de valorització de residus domèstics de Cervera del Maestrat.  
- Planta de valorització de residus domèstics d'Onda.  
- Planta de valorització de residus domèstics d'Algímia d'Alfara.  
- Planta de valorització de residus domèstics de Manises.  
- Planta de valorització de residus domèstics de Quart de Poblet.  
- Planta de valorització de residus domèstics de Llíria.  
- Planta de valorització de residus domèstics de Caudete de las Fuentes.  
- Planta de valorització de residus domèstics de Guadassuar.  
- Planta de valorització de residus domèstics del Campello.  
- Planta de valorització de residus domèstics de Jijona.  
- Planta de valorització de residus domèstics de Villena.  
- Plantes de valorització de residus domèstics d'Alacant.  
- Planta de valorització de residus domèstics i classificació d'envasos lleugers d'Elx.  
- Planta de classificació d'envasos lleugers de Castelló de la Plana.  
- Planta de classificació d'envasos lleugers de Picassent.  
- Planta de classificació d'envasos lleugers d'Alzira.  
- Planta de classificació d'envasos lleugers de Benidorm.  
- Planta de transferència de Vilafranca.  
- Planta de transferència de Benlloc.  
- Planta de transferència d'Alcalà de Xivert.  
- Planta de transferència d'Almassora.  
- Planta de transferència de Sogorb.  
- Planta de transferència de Xiva.  
- Planta de transferència de Ròtova.  
- Planta de transferència de Bufali.  
- Planta de transferència de Dénia.  
- Planta de transferència de Benidorm.  
- Planta de transferència de Villena.  
- Planta de transferència de Dolores.  
- El parc d'ecoparcs fixos i mòbils dependents de les diferents entitats competents en la valorització de residus domèstics  
- Instal·lacions de compostatge comunitari i agrocompostatge de la Comunitat Valenciana.  
- Instal·lacions de residus agrícoles, ramaders o agroramaders en la Comunitat Valenciana.  
a) Els objectius i finalitats de les obres i equipaments a executar, tant en les instal·lacions descrites en l'apartat anterior com en altres noves que es puguen plantejar per a la millora global del parc d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana, hauran d'estar contemplades en els objectius del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.  
  
b) Si l'activitat que es pretén ampliar, millorar o optimitzar, es troba entre les categories d'activitats subjectes a autorització ambiental integrada de l'annex I de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats en la Comunitat Valenciana, tant en el cas que siga una modificació considerada com a substancial com si és considerada no substancial d'acord amb la llei esmentada, s'acorda, per raó d'interès públic, l'aplicació de la tramitació d'urgència al procediment, reduint els terminis administratius a la mitat, d'acord amb l'article 33 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, ordenant així mateix prioritat en el despatx respecte a assumptes d'homogènia naturalesa. Aquesta previsió és aplicable tant per al procediment substantiu com per als actes de tràmit preceptius.  
  
c) En el cas que l'activitat que es pretenga ampliar, millorar o optimitzar, no es trobe entre les categories d'activitats subjectes a autorització ambiental integrada de l'annex I de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats en la Comunitat Valenciana, l'instrument d'intervenció ambiental serà la declaració responsable. Igualment s'acorda, per raó d'interès públic, l'aplicació de la tramitació d'urgència al procediment, reduint els terminis administratius a la meitat, d'acord amb l'article 33 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i s'ordena així mateix prioritat en el despatx respecte a assumptes de naturalesa homogènia. Aquesta previsió és aplicable tant per al procediment substantiu com per als actes de tràmit preceptius o autoritzacions sectorials.  
  
d) Per a l'execució de noves infraestructures amb càrrec als fons de reconstrucció COVID-19, és preceptiu que es tracte d'instal·lacions que hauran d'estar contemplades en els objectius del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i prioritàriament quant a la valorització de la fracció orgànica per al cas dels residus domèstics. A aquest efecte, s'ha d'incloure de manera prèvia la referida infraestructura en el projecte de gestió de residus domèstics del consorci o entitat local responsable, o bé tramitar un projecte de gestió de residus per a la instal·lació de què es tracte, d'acord amb les previsions del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana. Quant al procediment de tramitació de l'instrument d'intervenció ambiental, per a les noves infraestructures, són aplicables les mateixes prescripcions que per a les instal·lacions existents que s'han descrit en els apartats anteriors.  
  
e) L'entitat local responsable dels serveis de valorització de residus domèstics pot acordar mitjançant conveni amb la Generalitat Valenciana l'execució de les obres, a través de mitjà propi d'aquesta, d'acord amb les previsions dels articles 6 i 8 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
f) Per a l'execució de les obres i instal·lacions, l'entitat local responsable dels serveis de valorització de residus domèstics ha d'aprovar el corresponent projecte d'execució d'obres i s'ha de tramitar mitjançant una declaració responsable davant l'autoritat municipal competent. Així mateix, s'ha d'abonar a l'ajuntament el corresponent impost de construcció i obres, sense més tràmit, i les obres poden iniciar-se una vegada complits els tràmits exposats en aquest apartat.  
  
g) L'entitat local titular d'instal·lacions preexistents de valorització de residus ramaders o agroramaders pot acordar mitjançant conveni amb la Generalitat Valenciana l'execució de les obres, a través de mitjà propi d'aquesta, d'acord amb les previsions dels articles 6 i 8 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana.  
  
h) No es contemplen en el finançament europeu per a la reconstrucció per la crisi sanitària de la COVID-19 l'execució d'abocadors de gestió de rebutjos de cap classe.  
i) Quant a l'execució dels projectes de millora dels serveis de valorització de residus domèstics amb finançament europeu per a la reconstrucció per la crisi sanitària de la COVID-19, no són aplicables les disposicions d'igual o inferior rang normatiu que s'oposen o contradiguen aquesta.  
Disposició addicional vuitena. Aportacions econòmiques de les entitats locals integrants dels consorcis de residus de la Comunitat Valenciana per al període 2021-2027 amb l'objectiu de poder executar adequadament les obres necessàries amb càrrec als fons europeus o fons de reconstrucció post-COVID-19  
1. Els ens locals consorciats han de consignar en els seus pressupostos les quantitats necessàries per a atendre en els successius exercicis econòmics les obligacions derivades dels compromisos contrets amb els consorcis de residus als quals pertanguen.  
2. Les aportacions dels ens locals consorciats als consorcis de residus, tenen la consideració de pagaments obligatoris i preferents per a les entitats consorciades. La mateixa consideració tenen les aportacions que hagen de fer els ens locals consorciats a conseqüència que hagen establit que la millor opció tècnica i econòmica siguen les aportacions, en substitució de la taxa supramunicipal, tal com indica el decret d'aprovació del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana. L'ingrés de tals aportacions s'ha de realitzar de la forma i en els terminis que es determinen en els acords adoptats per les juntes generals dels consorcis.  
  
3. Una vegada transcorregut el termini establit per a efectuar l'abonament sense que l'ens local consorciat l'haja fet efectiu, per a la cobrança d'aquestes aportacions els consorcis de residus ostenten les prerrogatives establides legalment per a la hisenda de l'Estat, i han d'actuar, si és el cas, d'acord amb els procediments administratius corresponents. Si així ho decideixen les juntes generals dels consorcis, es poden imposar recàrrecs i interessos de demora sobre les aportacions dels ens locals consorciats no ingressades dins dels terminis establits, tot això per a garantir la sostenibilitat financera dels consorcis.  
  
4. Les aportacions econòmiques d'àmbit local, als consorcis de residus, vençudes, líquides i exigibles poden ser objecte de retenció, una vegada transcorregut el termini de pagament previst en els acords de les juntes generals, respecte de les que tinguen pendents de percebre de la Generalitat o de les diputacions provincials. A aquest efecte les presidències dels consorcis han de realitzar la sol·licitud prèvia, amb audiència prèvia a l'ens local consorciat afectat.  
  
Secció tercera  
Sanejament d'aigües residuals i infraestructures   
de recursos hidràulics  
  
Article 91  
Es modifica l'article 2 i s'afig una nova disposició addicional tercera a la Llei 2/1992, de 26 de març, de sanejament de les aigües residuals de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:  
  
«Article 2. Interés comunitari  
1. Són d'interés comunitari la planificació, la construcció, la gestió i l'explotació de les obres i instal·lacions a què es refereix l'article 1.  
  
2. Les obres hidràuliques d'interés comunitari i les obres i actuacions hidràuliques d'àmbit supramunicipal, incloses en la planificació hidrològica, així com la seua gestió i explotació, no estaran subjectes a llicència ni a qualsevol acte de control preventiu municipal als quals es refereixen els articles 84 i següents de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases de règim local i el paràgraf b de l'apartat 1 de l'article 13 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
No obstant això, l'òrgan que promoga l'actuació establirà un tràmit d'audiència previ a les entitats locals afectades per la proposta de projecte d'execució de les obres d'interés comunitari i supramunicipal i, si escau, als efectes pertinents en l'adaptació del planejament urbanístic.  
  
3. L'aprovació de la planificació, la construcció de les obres hidràuliques i, si escau, de l'explotació de les actuacions d'interés comunitari se sotmetran al procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació vigent, i s'haurà d'aprovar el projecte definitiu que reculla les exigències ambientals corresponents per l'òrgan que promoga l'actuació.»  
«Disposició addicional tercera. Del termini de duració dels convenis  
Els convenis, entesos com els instruments de formalització de l'activitat convencional de la Generalitat amb altres administracions que tinguen per objecte l'amortització d'infraestructures hidràuliques relacionades amb l'objecte d'aquesta llei, així com aquells l'objecte dels quals siga el proveïment o la reutilització de les aigües, podran preveure un termini determinat de duració superior a quatre anys, i inferior a vint-i-cinc, quan la naturalesa de les actuacions a desenvolupar així ho exigisca.»  
Article 92  
Es modifica el punt 1 de la disposició addicional única a la Llei 8/2010, de 23 de juny, de règim local de la Comunitat Valenciana, que queda redactada amb el text següent:  
1. Es manté vigent l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics creada per la Llei 2/2001, de 11 de maig, de creació i gestió d'àrees metropolitanes a la Comunitat Valenciana, en l'àrea territorial integrada pels municipis d'Alaquàs, Albal, Albalat dels Sorells, Alboraia, Albuixec, Alcàsser, Aldaia, Alfafar, Alfara del Patriarca, Almàssera, Benetússer, Beniparrell, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Catarroja, Emperador, Foios, Godella, Llocnou de la Corona, Manises, Massalfassar, Massamagrell, Massanassa, Meliana, Mislata, Montcada, Montserrat, Montroi, Museros, Paiporta, Paterna, Picanya, Picassent, la Pobla de Farnals, Puçol, el Puig de Santa María, Quart de Poblet, Rafelbunyol, Real, Rocafort, Sant Antoni de Benaixeve, Sedaví, Silla, Tavernes Blanques, Torrent, València, Vinalesa i Xirivella.  
  
Secció quarta  
Pesca  
  
Article 93  
Es modifiquen l'article 5, l'article 16, apartat 4, s'afig un apartat 3 a l'article 45, s'afig una lletra f bis a l'apartat 2 de l'article 79, es refonen els articles 87 i 88, i es deixa sense contingut l'article 88 i es modifica l'apartat 2 de la disposició transitòria segona de la Llei 5/2017, de 10 de febrer, de pesca marítima i aqüicultura de la Comunitat Valenciana, que queden redactats com segueix:  
«Article 5. Règim general  
La pesca en les aigües marítimes interiors del litoral de la Comunitat Valenciana es realitzarà de conformitat amb la reglamentació de la pesca al Mediterrani adoptada per la Unió Europea que siga aplicable, i amb el que es disposa en la present llei, especialment en aquest títol II, i el seu desplegament reglamentari, i, en allò no previst especialment, d'acord amb la regulació del règim, condicions i característiques que l'Estat establisca per a les aigües exteriors.  
Article 16. Reglamentació  
[...]  
4. Per a obstaculitzar la venda il·legal de peix, es marcaran tots els exemplars de les espècies que figuren en l'annex 1 una vegada capturades durant l'activitat de la pesca d'esbargiment. La marca consistirà en un tall en la base de les dues aletes pectorals i en el lòbul inferior de l'aleta caudal, tal com s'indica en l'annex 2, aquests talls es realitzaran quan s'haja capturat cada exemplar. El marcatge no impedirà mesurar la talla total de la captura.»  
Article 45. Comercialització  
1. Sense perjudici de les autoritzacions o concessions per part de les autoritats competents de conformitat amb la normativa vigent, la conselleria competent en matèria de pesca marítima i aqüicultura haurà de:  
  
a) Autoritzar l'activitat de primera venda en les llotges o en altres establiments previstos en l'article següent que complisquen els requisits establits reglamentàriament, atenent les necessitats generals d'ordenació del sector pesquer. Aquesta autorització serà necessària tant per a la directa explotació de la llotja per l'administració portuària com per a la seua gestió per un tercer concessionari. En aquest últim supòsit l'autorització s'instarà amb caràcter posterior a la convocatòria del procediment d'adjudicació del contracte de gestió, d'acord amb el que es disposa en els plecs de prescripcions tècniques i econòmiques. Per a l'adjudicació tindran prioritat tant les confraries de pescadors com les organitzacions de productors de peix i altres organitzacions representatives del sector oficialment reconegudes. L'administració portuària competent comunicarà a l'administració pesquera autonòmica la identitat del responsable de l'explotació de la llotja pesquera de què es tracte.  
  
b) Controlar la declaració de dades i resta de documentació requerida per la normativa vigent per a la primera venda i el transport.  
c) Vetlar pel compliment de la normativa vigent en matèria de traçabilitat i etiquetatge, així com pel compliment de les normes d'ordenació pesquera vigents, en particular les relatives a espècies protegides, vedades i les referents a la grandària mínima establida.  
d) L'etiquetatge podrà especificar la modalitat de pesca per a diferenciar clarament les modalitats de pesca artesanal.  
2. Es prohibeix la comercialització dels productes extrets en l'exercici de la pesca marítima d'esbargiment.  
3. Queda prohibida la tinença injustificada, transport, trànsit, emmagatzematge, transformació, exposició i venda de productes pesquers de qualsevol origen i procedència, que siguen de talla o pes inferior al reglamentat en l'àmbit internacional, comunitari, estatal i autonòmic.  
  
Article 79. Infraccions greus  
Seran infraccions greus:  
[...]  
2. Quant a les espècies:  
a) La realització de qualsevol activitat que perjudique la gestió i conservació dels recursos, així com de les activitats subaqüàtiques sense disposar d'autorització en aquelles zones en les quals siga exigible conforme a la normativa vigent.  
b) La repoblació marina sense la corresponent autorització o quan s'incomplisquen les condicions establides en aquesta.  
c) L'incompliment greu quant a la tinença, transbord, desembarcament, custòdia o emmagatzematge, abans de la seua primera venda, d'espècies pesqueres la procedència de les quals no estiga acreditada conforme a la normativa en vigor.  
d) L'incompliment greu quant a la captura, tinença, transbord, desembarcament, custòdia o emmagatzematge, abans de la seua primera venda, d'espècies pesqueres sense comptar amb les autoritzacions necessàries o en condicions diferents de les establides en aquestes.  
e) L'incompliment greu quant a la captura, tinença, transbord, desembarcament, custòdia o emmagatzematge, abans de la seua primera venda, d'espècies pesqueres no autoritzades o de les quals s'hagen esgotat els totals admissibles de captures (TAC) o quotes.  
f) L'incompliment greu quant a la captura, tinença, transbord, desembarcament, custòdia o emmagatzematge, abans de la seua primera venda, d'espècies pesqueres de talla o pes inferiors als permesos o, si escau, quan se superen els marges permesos per a determinades espècies.  
f bis) L'incompliment greu quant a la tinença injustificada, transport, trànsit, emmagatzematge, transformació, exposició i venda de productes pesquers de qualsevol origen i procedència, que siguen de talla o pes inferior al reglamentat en l'àmbit internacional, comunitari, estatal i autonòmic.  
g) L'incompliment de la normativa sobre límits màxims de captura o desembarcament permesos.   
Article 87. Reducció de la sanció pecuniària en matèria de pesca marítima i requisits i efectes d'aquesta reducció pecuniària  
1. Els responsables d'una infracció en matèria de pesca, disposaran d'un termini de vint dies hàbils per a realitzar el pagament voluntari amb reducció de la sanció pecuniària d'un 50 % en els termes i condicions següents:  
a) El pagament voluntari realitzat amb les condicions i terminis fixats en la present llei, comportarà la reducció del 50 per cent de l'import de la multa imposada únicament en aquells procediments finalitzats conforme al que es disposa en l'article 29.1 del Reial decret 182/2015, de 13 de març, pel qual s'aprova el Reglament de procediment del règim sancionador en matèria de pesca marítima en aigües exteriors.  
b) El pagament voluntari amb reducció de la sanció pecuniària serà aplicable a les multes imposades per infraccions administratives en matèria de pesca marítima en aigües interiors de caràcter lleu o greu l'import del qual no supere els 15.000 euros.  
c) En el supòsit de procediments sancionadors seguits per la comissió de més d'una infracció, no serà aplicable aquesta reducció a cap de les sancions pecuniàries si la suma d'aquestes supera els 20.000 euros.  
  
d) En cap cas serà aplicable aquesta reducció, quan en la resolució sancionadora s'hagen assignat punts, de conformitat amb la normativa vigent.»  
Article 88. (Es deixa sense contingut)  
Disposició transitòria segona. Zones actualment protegides  
1. Sense perjudici de l'adopció de les disposicions o resolucions necessàries per a la seua millor adequació al que es disposa en el capítol III del títol II d'aquesta llei, es consideraran zones protegides d'interés pesquer del litoral marítim de la Comunitat Valenciana les zones següents:  
a) La zona de reserva marina sobre les aigües pròximes circumdants a l'illa de Tabarca.  
b) La zona de reserva marina en l'entorn del cap de Sant Antoni  
c) Les zones declarades pel Decret 219/1997, de 12 d'agost, del Consell, pel qual es declaren zones protegides d'interés pesquer.  
d) Les zones dels esculls artificials autoritzats en les aigües interiors de la Comunitat Valenciana en les quals estiguen vigents les mesures limitadores de l'activitat pesquera.  
e) La zona d'aigües interiors compresa en la reserva natural marina d'Irta (Decret 108/2002, de 16 de juliol, del Consell).  
f) Les zones vedades per al marisqueig en el marc d'aplicació del Pla de gestió del marisqueig de mol·luscos bivalves.  
2. De conformitat amb l'article 37 de la present llei, les zones a, b i e de l'apartat anterior queden qualificades de reserves marines d'interés pesquer.»  
  
Secció cinquena  
Contaminació acústica  
  
Article 94  
S'afig una disposició addicional quarta en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, amb la redacció següent:  
«Disposició addicional quarta. Normativa aplicable  
En la consideració dels límits establits per a la protecció acústica de conformitat amb aquesta llei hauran d'aplicar-se els que resulten més exigents en qualsevol cas a la vista de la normativa bàsica i autonòmica, excepte en el cas dels que resulten d'aplicació al soroll ocasionat com a conseqüència del funcionament de les infraestructures de la competència de l'Estat, al qual s'aplicarà en qualsevol cas el que es disposa en la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, i la normativa reglamentària estatal de desplegament.»  
  
Secció sisena  
Gestió forestal i prevenció d'incendis  
  
Article 95  
S'afegeixen dos articles nous 49 bis i 59 bis, i es modifiquen l'article 57, l'article 59, l'article 62 i l'article 75 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, que queden redactats de la manera següent:  
Article 49 bis  
1. Els terrenys forestals de titularitat privada són gestionats pel seu titular.  
2. En els termes previstos en aquesta llei, són actuacions de caràcter obligatori per als titulars de terrenys forestals l'execució d'obres o qualsevol altra actuació destinada al compliment dels deures establits en l'article 49.2, especialment les destinades a la gestió forestal sostenible de les seues finques i aprofitaments, i l'adopció de mesures en matèria de prevenció d'incendis forestals.  
La propietat privada forestal ha de mantenir la seua parcel·la en condicions de seguretat, funcionalitat i aprofitament forestal, i s'han de fer els treballs i les obres necessàries per a conservar aquestes condicions i/o ús efectiu.  
3. Els titulars d'aquests terrenys poden cedir la gestió a persones físiques o jurídiques de dret públic o privat, a la conselleria competent en matèria forestal i fins i tot als ajuntaments en què s'engloben les seues finques.  
Els propietaris que duguen a terme aquesta gestió hauran de formalitzar la seua relació en un contracte escrit, voluntari i documentat degudament, i utilitzaran per a això qualsevol fórmula admesa legalment en dret que garantisca el compromís de les parts respecte a la gestió forestal conjunta i activa de les finques objecte de la relació i que estipule les condicions en què es realitzaran les accions de gestió.  
Quan la titularitat de la propietat siga desconeguda o el parador dels titulars siga desconegut, l'ajuntament pot assumir amb caràcter fiduciari la gestió de la parcel·la fins que els seus propietaris compareguen i acrediten la propietat.  
4. La gestió d'aquestes forests s'ajustarà, si escau, al corresponent instrument tècnic de gestió forestal aprovat.  
5. L'administració fomentarà la gestió conjunta de finques particulars a través d'ajuntaments, i donarà suport tècnic en la redacció dels instruments de gestió forestal necessaris.  
6. L'administració prioritzarà la gestió forestal conjunta de predis confrontants pertanyents a diferents propietaris, especialment en les situacions en les quals, almenys, un d'ells tinga una superfície inferior a la superfície administrativa mínima.  
7. La conselleria competent en matèria forestal crearà un registre de naturalesa administrativa i caràcter públic, en el qual podran inscriure's totes les empreses que fan treballs o aprofitaments forestals en les forests i terrenys forestals de la Comunitat Valenciana, que s'actualitzarà en el moment que es presente una nova sol·licitud d'inclusió. Aquesta llista es podrà utilitzar per a triar empreses adjudicatàries de contractes menors, en cas d'adjudicació de contractes per tramitació urgent d'expedients, o tramitació d'emergència, així com per a realitzar les invitacions en procediments negociats, en els casos en què la legislació de contractes ho permeta. També podrà ser utilitzada pels ajuntaments per a l'execució d'obres i treballs de naturalesa forestal.  
  
Article 59 bis  
1. L'accés públic a les forests serà objecte de regulació per les administracions públiques competents.  
2. Reglamentàriament es definiran les condicions en què es permet la circulació de vehicles de motor per pistes forestals.  
3. En cap cas podrà limitar-se la circulació en les servituds de pas per a la gestió agroforestal i les labors de vigilància, de prevenció i d'extinció d'incendis de les administracions públiques competents.  
  
4. L'accés a la forest o a terrenys forestals de persones alienes a la vigilància, prevenció, extinció i gestió agroforestal podrà limitar-se, per les administracions amb competències en la matèria, en les zones d'alt risc d'incendi o quan el risc d'incendi forestal així ho aconselle, i aquest punt s'ha de fer públic.  
5. La conselleria competent en prevenció d'incendis forestals, amb la finalitat de no crear discontinuïtats constructives, podrà executar obres de condicionament, millora i manteniment de pistes forestals que no transcórreguen íntegrament per forests d'utilitat pública o forests gestionades per la Generalitat, sempre que la titularitat de la pista forestal o camí rural siga pública, transcórrega en una longitud superior al 70 % per terreny forestal i que aquesta pista forestal es trobe inclosa en algun dels instruments de planificació d'infraestructures de prevenció d'incendis forestals aprovats per la conselleria competent en prevenció d'incendis forestals.  
Article 57.  
1. A l'efecte de prevenció d'incendis forestals, la superfície constituïda per la franja circumdant als terrenys forestals, que tindrà una amplària de fins a 500 metres, es denominarà d'ara en avant Zona d'Influència Forestal.  
2. Queda prohibit encendre foc en terrenys forestals i en la Zona d'Influència Forestal, fora dels supòsits expressament previstos o autoritzats reglamentàriament i conformement a aquesta llei, així com llançar o abandonar objectes en combustió o qualsevol classe de material susceptible d'originar un incendi.  
3. Reglamentàriament s'establiran tant les normes de regulació d'usos i activitats susceptibles de generar risc d'incendis en els terrenys forestals i Zona d'Influència Forestal, com les prohibicions que resulten necessàries.  
4. Reglamentàriament es determinaran els usos i activitats sotmesos a autorització administrativa prèvia o declaració responsable, així com les condicions d'excepció, els períodes de risc, els sistemes i precaucions exigits per a fer ús del foc en terrenys forestals i en la Zona d'Influència Forestal, en tant que puguen afectar el risc d'incendi.  
  
5. L'autorització administrativa referida en el paràgraf anterior s'atorgarà conforme al procediment que reglamentàriament s'establisca i imposarà les condicions que es consideren necessàries per a l'exercici de l'activitat. Aquesta autorització administrativa es podrà substituir per una declaració responsable en els casos que reglamentàriament així es determine.  
Article 59.  
1. Els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi queden subjectes a les prohibicions de classificació o reclassificació urbanística preceptuades en la normativa reguladora del sòl no urbanitzable.  
2. Els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no es podran destinar al pasturatge en els cinc anys següents; tampoc podran dedicar-se o transformar-se en sòls agrícoles fins transcorreguts, almenys, vint anys, ni a activitats extractives fins transcorreguts deu anys, excepte autorització expressa i motivada de l'administració forestal, amb informe previ de la Mesa Forestal de la Comunitat Valenciana.  
  
3. A fi del que es preveu en el present article, es crea, i queda adscrit a la conselleria competent en prevenció d'incendis forestals, el Registre de Terrenys Forestals Incendiats en el qual s'inscriuran, amb el suficient detall, les superfícies i perímetre de les forests sinistrades. Aquest registre tindrà el caràcter de públic. En tot cas, les administracions competents hauran de sol·licitar certificació del registre abans de realitzar o autoritzar qualsevol de les actuacions previstes en aquest article.  
  
4. Els terrenys forestals incendiats hauran de ser restaurats pels seus propietaris directament o en la forma i condicions que s'establisquen, es restaurarà la coberta vegetal quan no siga previsible la seua regeneració natural a mitjà termini. Reglamentàriament s'establirà un protocol d'actuacions de restauració ambiental postincendi, que serà aplicable en els terrenys forestals que patisquen incendis majors de cent hectàrees, llevat que estudis de major detall derivats de la normativa sectorial d'incendis establisquen la seua necessitat d'aplicació en incendis de menor superfície.  
Article 62  
1. L'administració forestal emetrà un informe preceptiu previ a l'aprovació de qualsevol instrument de planificació que afecte forests o terrenys forestals, i a l'autorització administrativa que corresponga sobre qualsevol projecte o actuació pública o privada que tinga per objecte l'execució de projectes o la realització d'obres o instal·lacions que afecten forests o terrenys forestals, llevat que els instruments de planificació o l'obra, projecte o actuació es troben sotmesos, segons la normativa vigent a cada moment, al procediment d'estimació o avaluació d'impacte ambiental, i en aquest cas bastarà aquest últim.  
  
2. L'autorització prevista en el paràgraf anterior se substituirà per una declaració responsable en el cas d'actuacions de silvicultura preventiva sobre la vegetació forestal i en el cas de manteniment d'infraestructures de prevenció d'incendis forestals, sempre que estiguen previstes en un pla de prevenció d'incendis forestals aprovat per l'administració competent.  
Aquesta declaració responsable haurà de presentar-la el promotor de l'actuació i contindrà, almenys, la identificació en relació amb la planificació aprovada, el tipus d'actuació com també la informació suficient respecte a ubicació, àmbit d'actuació i dates previstes d'execució. Aquest tràmit de declaració responsable es realitzarà davant la direcció territorial de la conselleria competent en matèria de prevenció d'incendis forestals.  
La conselleria competent en matèria de prevenció d'incendis forestals desenvoluparà i facilitarà un model de declaració responsable.  
  
Aquesta declaració responsable no eximeix de l'obligació d'obtenir altres autoritzacions o permisos que puguen ser necessaris per a altres departaments o administracions públiques per raó de la naturalesa o la ubicació de l'actuació.  
Amb la finalitat de garantir la vigència i la utilitat del pla local de prevenció d'incendis forestals, una vegada finalitzats els treballs, el promotor haurà d'informar de les actuacions realitzades al municipi en el qual es localitzen.  
Els municipis hauran de trametre a la direcció general competent en prevenció d'incendis forestals, amb caràcter anual i abans del 31 de març de cada any, un informe sobre les actuacions realitzades en matèria de prevenció d'incendis forestals en el seu municipi, acompanyat per cartografia digital i relacionant-lo amb l'estat de desenvolupament del seu pla local de prevenció d'incendis.  
Article 75. Reparació del dany i indemnitzacions  
1. Sense perjudici de les sancions penals o administratives que en cada cas pertoque, les infraccions previstes en aquesta llei portaran aparellada, en tot cas i sempre que siga possible, la reparació del dany causat i la reposició de les coses al seu estat original, en la forma i condicions fixades per l'òrgan competent en matèria sancionadora o restauradora. Aquesta obligació és imprescriptible en el cas de danys al domini públic forestal.  
2. La reparació tindrà com a objectiu la restauració de la forest o ecosistema forestal a la situació prèvia als fets constitutius de les infraccions previstes en aquesta llei. A l'efecte d'aquesta llei s'entén per restauració la tornada de la forest al seu estat anterior al dany, i per reparació les mesures que s'adopten per a aconseguir la restauració. El causant del dany estarà obligat a indemnitzar la part dels danys que no puguen ser reparats, així com els perjudicis causats.  
3. Podrà requerir-se així mateix indemnització en els casos en què el benefici econòmic de l'infractor siga superior a la màxima sanció prevista. Aquesta indemnització serà com a màxim el doble de la quantia d'aquest benefici i en el cas de forests declarades d'utilitat pública s'ingressarà en el fons de millores.  
4. Els danys ocasionats a la forest i el termini per a la seua reparació o restauració es determinaran segons criteri tècnic degudament motivat en la resolució sancionadora o restauradora.  
5. En el cas d'accions o omissions que puguen constituir infraccions a la normativa en matèria de prevenció d'incendis forestals, i sense perjudici de les sancions i altres obligacions que conformement a aquesta normativa pertoquen, es podran repercutir els costos derivats de la mobilització dels recursos necessaris per a atendre-les, tant si han produït un incendi forestal com si no, en concepte d'indemnització per danys i perjudicis. S'han d'entendre inclosos en aquest apartat els recursos mobilitzats per a atendre la sufocació d'una crema o d'un incendi no forestal, encara que no afecte terrenys forestals, i es podran repercutir els costos dels recursos mobilitzats, tot això sense perjudici de les sancions que en cada cas pertoquen, per a la qual cosa s'habilitarà reglamentàriament el procediment.  
6. La repercussió de costos, a través de la indemnització de danys i perjudicis a què es refereixen els apartats anteriors, s'aplicarà de forma ponderada en funció de la gravetat de la infracció, l'alarma social provocada, la quantitat de recursos mobilitzats, així com el risc que haja comportat per als recursos que han intervingut.  
  
  
CAPÍTOL IX  
Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
  
Secció primera  
Mobilitat  
  
Article 96  
Es modifiquen l'article 21, apartat 2, lletra b, l'article 40, s'afig un apartat 5 a l'article 66, es modifiquen l'article 72 i l'article 80 i s'afig una disposició final tercera, en la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, que queden redactats com segueix:  
«Article 21. Transport de viatgers  
[...]  
2. Els transports de viatgers es classifiquen en:  
a) Servei públic de transport, entés com a tal l'oferit a la ciutadania, d'acord amb un calendari i horari prèviament establits.  
  
b) Transports públics regulars d'ús especial.  
c) Transport discrecional de viatgers.  
d) Servei de taxi prestat en turismes.  
[...]  
Article 40. Transports públics regulars d'ús especial  
1. Tindran la consideració de transports públics regulars d'ús especial, als quals fa referència l'apartat 2.b de l'article 21, aquells que suposant una oferta permanent de transport se cenyisquen a atendre les necessitats concretes d'un col·lectiu determinat, homogeni i específic de les persones usuàries, caracteritzat perquè el seu origen o destinació és un determinat servei, centre de formació, oci o treball, edifici o conjunt d'edificis. En particular, tindran aquesta consideració el transport escolar, universitari, laboral, de persones usuàries de serveis socials o d'una determinada instal·lació d'oci, i similars.  
2 Els serveis de transport públic regular de viatgers d'ús especial únicament podran prestar-se quan es compte amb la corresponent autorització especial que habilite per a això atorgada per l'administració competent.  
3. L'atorgament d'aquesta autorització es durà a terme de conformitat amb el que reglamentàriament s'establisca i estarà supeditat al fet que l'empresa transportista haja convingut prèviament amb els usuaris o els seus representants la realització del transport a través del contracte oportú.  
4 Quan el transport siga contractat per algun dels ens, organismes, i entitats que formen part del sector públic, el contracte haurà d'atindre's, en tot allò que no es trobe previst en aquesta llei i en les normes dictades per al seu desplegament, a les regles contingudes en la legislació sobre contractes del sector públic.  
5. L'autorització només podrà ser atorgada a una persona, física o jurídica, que prèviament siga titular d'autorització per al transport públic de viatgers d'àmbit suficient, obtinguda en els mateixos termes establits en la legislació de l'Estat en la matèria.  
6. Les autoritzacions per a la realització de transports regulars d'ús especial s'atorgaran pel termini a què es referisca el contracte amb els usuaris, sense perjudici que l'Administració puga exigir el seu visat amb una determinada periodicitat a fi de constatar el manteniment de les condicions que van justificar el seu atorgament.  
7. Els transports als quals es refereix aquest article podran realitzar-se, quan resulten insuficients els vehicles propis, utilitzant els d'altres transportistes que compten amb l'autorització de transport públic de viatgers referida en l'apartat 5, de conformitat amb el que reglamentàriament s'establisca.  
8. Excepcionalment, en els serveis de transport regular d'ús especial contractats per l'Administració de la Comunitat Valenciana que discórreguen per itineraris amb trànsits no atesos per serveis regulars d'ús general per no ser viable el seu establiment o, fins i tot estant aquests trànsits atesos per serveis regulars d'ús general no estiguera garantida una adequada prestació d'aquests serveis, es podrà autoritzar que aquest transport d'ús especial puga també ser utilitzat per altres persones usuàries en els termes que reglamentàriament s'establisquen.  
  
Article 66. Projecte bàsic i constructiu  
1. Els projectes bàsics i de construcció de les infraestructures de transport es formularan d'acord amb el que es preveu, si escau, en el corresponent estudi informatiu, i, el seu contingut obeirà tant al que es preveu en aquesta llei com al que s'estableix en la normativa bàsica de contractació de les administracions públiques a fi de poder formar part del corresponent expedient de licitació i execució de les obres.  
  
2. Els projectes bàsics i constructius podran introduir variacions no substancials en relació amb l'estudi informatiu prèviament aprovat, com a conseqüència de la concreció de les seues determinacions amb el nivell de precisió propi d'un projecte. En aquests casos, l'òrgan administratiu encarregat de la redacció del projecte instarà el competent a la formulació de l'estudi informatiu per a la convalidació de les dites variacions i, si escau, per a la corresponent modificació de la resolució aprovatòria.  
3. L'aprovació del corresponent projecte bàsic o del de construcció de les actuacions regulades per aquesta llei que requerisquen la utilització de nous terrenys, suposarà la declaració d'utilitat pública o interés social, la necessitat d'ocupació i la declaració d'urgència d'aquesta, a l'efecte de l'expropiació forçosa d'aquells en els quals haja de construir-se la línia, el tram o l'element de la infraestructura ferroviària, o que siguen necessaris per a modificar les preexistents, segons el que es preveu en la legislació expropiatòria.   
4. Quan corresponga a l'administrador de la infraestructura la construcció de les infraestructures ferroviàries, la potestat expropiatòria serà exercida per l'administració de la Generalitat i el beneficiari de l'expropiació serà el mateix administrador, que abonarà el preu just de les expropiacions.  
5. L'execució i conservació de les infraestructures de transport de titularitat pública, per constituir infraestructures d'interés comunitari, no estaran sotmeses a l'obtenció de llicència municipal, sempre que es referisquen a obres el trajecte o interés públic complet de les quals supere l'àmbit municipal.  
La iniciació de les obres i la posada en marxa d'aquestes infraestructures hauran de ser comunicades prèviament als ajuntaments afectats, si s'escometen per altres administracions o entitats.  
Article 72. Parades de transport públic  
1. Com a regla general, i excepte acord diferent entre parts, correspon a l'administració titular de la via el condicionament de les parades, inclosos els seus accessos i connexions amb la xarxa per als vianants existent, així com les mesures de seguretat necessàries per a l'encreuament dels vials on se situen aquestes parades. Correspon, d'altra banda, a l'administració titular del servei de transport la implantació i manteniment de marquesines, pals, senyals i els elements d'informació a l'usuari.  
2. Les parades s'executaran amb el que es preveu en la normativa aplicable en matèria d'accessibilitat universal al transport públic i en matèria d'accessibilitat al medi urbà. Comptaran en tot cas amb els elements de protecció climàtica, informació i comoditat en l'espera que faciliten l'ús del transport públic a totes les persones, incloses les que tinguen mobilitat reduïda.  
3. Per a la ubicació de les parades, s'atendrà els criteris següents:  
  
a) Nombre de persones usuàries afectades i centres d'atracció de demanda que afecte (centres sanitaris, educatius, de treball i altres centres d'activitat).  
b) Incidència en la prestació del servei.  
c) Repercussió sobre la circulació urbana i la seguretat viària.  
d) Accessibilitat a altres modes de transport, inclosos els urbans.  
4. Quan les parades se situen en plataformes o carrils reservats al transport públic de freqüència elevada de pas, el seu disseny permetrà l'avançament entre diverses unitats per a permetre un elevat nivell de velocitat comercial i regularitat.  
5. En les poblacions que disposen d'estació de viatgers establida seguint el que es disposa en els articles 80 i 81 de la present llei, serà preceptiva la seua utilització per les línies de transport interurbà. No obstant això, la conselleria competent en matèria de transport podrà autoritzar, alternativament o addicionalment, altres llocs de parada diferents en funció de les característiques del servei i les necessitats de mobilitat de la ciutadania.  
6. El que s'estableix en aquest article s'entén referit també als serveis de transport de viatgers en vehicles de turisme.  
Article 80. Planificació  
1. Els baixadors, estacions i terminals es dissenyaran i explotaran sota el principi general de permetre l'accés als serveis de transport en condicions de qualitat i seguretat, afavorir la intermodalitat mitjançant un adequat accés des d'altres maneres de transport, el vehicle privat, a peu i amb bicicleta, i facilitar en general als qui els utilitzen l'espera, la informació dels serveis i l'adquisició dels títols de transport. Mitjançant el seu adequat entroncament amb els teixits urbans als quals serveix i mitjançant el desenvolupament de les funcions urbanes en el seu interior que pertoquen, constituiran en cada cas una fita de referència bàsica en relació amb els nuclis als quals servisquen.  
Per a tindre la consideració d'estació de viatgers haurà de contribuir al desenvolupament adequat de l'activitat de transport de viatgers.  
2. Seran criteris bàsics de disseny dels elements abans assenyalats facilitar l'accés i els intercanvis entre modes, tindre capacitat suficient per als fluxos esperables, i tractar de minimitzar els costos energètics. En el seu disseny s'inclouran aquells serveis essencials per a donar un adequat servei al públic, així com aquells altres serveis o equipaments que convinga emplaçar en relació amb l'accessibilitat de la instal·lació i la possibilitat d'atendre des d'ella al major nombre de persones possible.  
3. El planejament urbanístic dels municipis establirà, de manera concertada amb la conselleria competent en matèria de transports, les ubicacions idònies per a les terminals dels serveis de transport per carretera. Les terminals centrals de cada municipi se situaran preferentment en els corresponents centres urbans, en localitzacions que permeten un ràpid accés als serveis allí establits, la intermodalitat amb la resta de serveis de transport, l'atenció al major nombre possible de persones, i un accés adequat per als mateixos vehicles de transport.  
  
4. La planificació i execució dels baixadors, estacions i terminals s'ajustarà al procés genèric assenyalat en aquesta llei per al conjunt de les infraestructures de transport.  
5. La dimensió dels diversos elements funcionals, edificatoris i d'urbanització que els conformen s'adequarà a les necessitats funcionals a satisfer, sense perjudici de les determinacions que en aquest sentit establisca el planejament urbanístic municipal.  
Disposició final tercera. Supletorietat de la legislació estatal per als serveis públics de transport de viatgers per carretera i les estacions i terminals de viatgers  
En allò no previst en aquesta llei o en les normes dictades per al seu desplegament serà d'aplicació supletòria als serveis públics de transport de viatgers per carretera i les estacions i terminals de viatgers, el règim establit en la legislació estatal en la matèria.»  
  
Secció segona  
Ordenació del territori, urbanisme i paisatge  
  
Article 97  
Es modifica la rúbrica de la secció II del llibre II, títol I, capítol I; es modifiquen els apartats 4 i 5 de l'article 36 i s'afegeixen nous apartats 6 i 7; es modifiquen els apartats 1 i 2 de l'article 70; es modifica l'apartat 8 de l'article 72; es modifica l'article 101; es modifica l'apartat 3 de l'article 203, es modifiquen els apartats 3 i 4 i s'afig un nou apartat 5 a l'article 211 bis i s'afegeix una disposició transitòria nova de modificació de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que queden amb la redacció següent:  
  
Secció II  
Actuacions de transformació urbanística i d'edificació i rehabilitació en sòl urbà  
Article 36  
Xarxa secundària de dotacions i estàndards de qualitat urbana  
[?]  
4. En sòl urbà, quan l'edificabilitat residencial mitjana preexistent a la subzona d'ordenació detallada o a l'àrea homogènia per usos i tipologies ja supere el metre quadrat edificable per metre quadrat de sòl, el nou planejament no pot augmentar l'edificabilitat residencial aplicable a cada parcel·la respecte a les previsions del planejament anterior.  
  
Tanmateix, en actuacions de dotació, rehabilitació, renovació o regeneració urbana, per raons justificades en la memòria de viabilitat econòmica i sempre que siga compatible amb la racionalitat, la qualitat i el paisatge de l'ordenació urbana de l'àmbit en el qual es plantegen, pot incrementar-se l'edificabilitat respecte al planejament anterior, en els següents termes:  
a) En unitats d'execució, l'índex d'edificabilitat bruta residencial de la unitat d'execució no pot superar en més d'un 50 % l'índex d'edificabilitat bruta residencial de la subzona d'ordenació o de l'àrea homogènia corresponent, sense que en cap cas puga superar el màxim de dos metres quadrats de sostre per metre quadrat de sòl residencial.  
  
b) En parcel·les urbanes o solars, l'índex d'edificabilitat neta residencial de la parcel·la no pot superar en més d'un 50 % l'índex d'edificabilitat neta residencial mitjà de les parcel·les urbanes o solars situats a la subzona d'ordenació o de l'àrea homogènia corresponent.  
  
c) En els supòsits previstos en les dues lletres anteriors, la densitat d'habitatges resultants no pot superar en més d'un 50 % la densitat d'habitatges mitjana de l'àmbit de referència utilitzat, amb el límit del duple de l'establida en l'apartat 3 d'aquest article.  
d) L'increment de sòl dotacional públic que exigisca un increment d'edificabilitat, es determina de conformitat amb el que hi ha disposat en l'article 63.3 d'aquesta llei i en l'annex IV, quant al càlcul de l'estàndard dotacional global, i amb caràcter general es fa en funció de les necessitats de l'entorn amb zones verdes o equipaments públics en la proporció adequada per a atendre les necessitats de la nova ordenació.  
  
5. En sòl urbà, per als usos terciari o industrial sotmesos a actuacions de dotació, rehabilitació, renovació o regeneració urbana, per raons justificades en la memòria de viabilitat econòmica i sempre que siga compatible amb la racionalitat, la qualitat i el paisatge de l'ordenació urbana de l'àmbit en el qual es plantegen, pot incrementar-se l'edificabilitat atribuïda al planejament anterior al sòl objecte de modificació en els termes que reglamentàriament s'establisquen, sense que en cap cas es puga superar el duple de l'índex mitjà d'edificabilitat neta d'aquests usos en parcel·les urbanes o solars situats a la subzona d'ordenació o de l'àrea homogènia corresponent, o de dos metres quadrats de sostre per metre quadrat de sòl d'índex d'edificabilitat bruta d'aquests usos en unitats d'execució.  
L'increment de sòl dotacional públic que exigisca l'increment d'edificabilitat es determina de conformitat amb el que hi ha disposat en l'article 63.3 d'aquesta llei i en l'annex IV, quant al càlcul de l'estàndard dotacional global, i amb caràcter general es fa en funció de les necessitats de l'entorn amb zones verdes o equipaments públics en la proporció adequada per a atendre les necessitats de la nova ordenació.  
  
6. Tanmateix, en els àmbits de referència utilitzats tant per a l'ús residencial com el terciari o l'industrial, quan l'estàndard dotacional global en la situació d'origen ja fora superior a 15 metres quadrats de sòl dotacional públic per cada 100 metres quadrats de sostre, no és necessari l'increment de sòl dotacional públic, sempre que es mantinga com a mínim l'indicat estàndard dotacional global.  
  
7. En els supòsits dels apartats anteriors, quan siga impossible la cessió en terrenys en el mateix àmbit de l'actuació, les dotacions públiques poden materialitzar-se mitjançant la cessió en superfície edificada de valor equivalent, que s'han d'integrar en complexos immobiliaris definits en la legislació estatal de sòl, o bé s'han de compensar econòmicament. En aquest cas, l'import de la compensació ha de tenir com a única finalitat l'adquisició de sòl dotacional o la millora de qualitat urbana dels sòls dotacionals públics existents.  
Article 70  
Actuacions de transformació urbanística i d'edificació i rehabilitació en sòl urbà  
1. En els termes establits per la legislació estatal de sòl, s'entenen per actuacions de transformació urbanística les següents:  
a) Les actuacions d'urbanització que inclouen:  
1r) Les actuacions de reforma i regeneració urbana les determinacions de la qual tenen per objecte la millora del mitjà urbà, la renovació i la millora dels equipaments i altres dotacions urbanístiques, inclosa la rehabilitació o la substitució del patrimoni edificat, quan hi haja situacions d'obsolescència o vulnerabilitat d'àrees urbanes delimitades amb aquesta finalitat.  
Es consideren actuacions de regeneració urbana aquelles que incorporen mesures socials i econòmiques emmarcades en una estratègia administrativa globalitzada.  
L'ordenació d'aquestes actuacions s'ha de dur a terme mitjançant la formulació de plans de reforma interior en els termes establits en l'article 72 d'aquesta llei i la gestió s'ha de desenvolupar prenent en consideració el règim aplicable a les actuacions aïllades o integrades, tal com es regula en l'article de la llei esmentat.  
2n) Les actuacions de renovació urbana tenen per objecte la demolició i la substitució de la totalitat o de part de les edificacions preexistents, quan hi concórreguen circumstàncies singulars de deterioració física i ambiental que ho facen necessari, sense perjudici de satisfer qualssevol actuacions de rehabilitació d'edificis o la millora del mitjà urbà previstes en aquest article.  
L'ordenació d'aquestes actuacions s'ha de dur a terme mitjançant la formulació de plans de reforma interior en els termes establits en l'article 72 d'aquesta llei, i la gestió s'ha de desenvolupar mitjançant la delimitació d'unitats d'execució en règim d'actuacions integrades, en virtut del que hi ha establit en aquesta llei.  
b) Les actuacions de dotació les determinacions de la qual tenen per objecte preveure els sòls dotacionals i el percentatge públic de plusvàlues que es deriven de l'atribució d'un increment d'aprofitament consistent en un augment d'edificabilitat, de densitat o d'un canvi d'ús de diferent rendibilitat econòmica assignat sobre l'atorgat pel planejament anterior, atribuït a parcel·les concretes localitzades en una zona o subzona de sòl urbà, sense que l'actuació requerisca la reforma o la renovació de la urbanització preexistent. El desenvolupament d'aquestes actuacions s'ha de dur a terme mitjançant el règim d'actuacions aïllades, excepte en el supòsit que afectara diversos propietaris i es requerira l'execució de noves obres d'urbanització, i en aquest cas es poden gestionar en règim d'actuacions integrades.  
2. S'entenen com a actuacions d'edificació o de rehabilitació aquelles que tenen per objecte l'edificació o la rehabilitació d'edificis, incloses les seues instal·lacions, els seus espais privatius vinculats i, si escau, el sòl dotacional públic necessari per a atorgar-los la condició de solar. El desenvolupament d'aquestes actuacions s'ha de dur a terme en règim d'actuacions aïllades.  
[?]  
Article 72. Plans de reforma interior de les actuacions de renovació i regeneració urbana  
[?]  
8. L'obtenció del sòl corresponent a actuacions aïllades en sòl urbà destinats a l'ús dotacional públic, com també el finançament de l'execució de les reserves dotacionals destinades a equipaments públics o dels costos derivats de les obres d'urbanització aïllades, sense perjudici de les ajudes públiques aplicables, es poden executar amb càrrec als increments d'aprofitament addicional que pogueren atribuir-se amb aquesta fi, bé en determinades parcel·les aïllades edificables o bé en els àmbits corresponents a aquelles unitats d'execució urbanitzadora localitzades en sòl urbà o en urbanitzable o a aquells complexos immobiliaris que així es delimiten, en els termes establits en el pla de reforma interior o en el pla general, justificada en el resultat de la preceptiva memòria de viabilitat econòmica. En tot cas, aquest aprofitament addicional correspon a l'administració amb caràcter fiduciari per a satisfer les finalitats assenyalades.  
  
[?]  
Article 101. Constitució de complexos immobiliaris  
1. El planejament pot preveure en única parcel·la superfícies edificades superposades tant en la rasant com en el subsol o en el vol, destinades a usos lucratius privats i a usos de domini públic constituïts en complex immobiliari de caràcter urbanístic, podent establir-se tant en edificacions ja realitzades com en sòls no edificats, en els termes establits en la legislació estatal de sòl i complint els requisits assenyalats en l'apartat 3 de l'annex XIII d'aquesta llei.  
2. En tot cas, l'edificabilitat destinada a ús lucratiu privat computarà a l'efecte de la determinació dels estàndards de la xarxa secundària de dotacions i de la qualitat urbana en virtut del que hi ha establit en l'article 36 d'aquesta llei. En el supòsit previst en l'apartat 5 d'aquest article, es pot substituir la cessió de sòl dotacional pel lliurament de superfície edificada en els termes establits en l'apartat 3 de l'annex XIII d'aquesta llei.  
Article 203. Règim general de la declaració d'interès comunitari  
  
[?]  
3. L'autorització d'usos i aprofitaments en sòl no urbanitzable mitjançant la declaració d'interès comunitari requereix l'elaboració d'un instrument de paisatge, el contingut del qual s'ha d'adaptar a la mena d'actuació proposada i al paisatge on se situa. Si, d'acord amb la legislació ambiental, fora necessària l'avaluació d'impacte ambiental del projecte, aquesta s'ha de fer en la tramitació de la llicència substantiva del projecte que corresponga, d'acord amb el que establisca en la seua legislació sectorial. A més, en aquells supòsits en què l'actuació comporte una major concentració de població, de vehicles pesants, amb remolc, autocaravanes o similars, han d'efectuar una anàlisi dels efectes que generen i proposar solucions que les mitiguen, per tal de millorar la mobilitat sostenible de l'actuació amb l'entorn.  
  
[?]  
Article 211 bis  
3. L'atorgament de la llicència queda sotmès al règim general establit en l'article 201 d'aquesta llei.  
4. Requereix informe previ i vinculant de les administracions amb competències afectades, l'atorgament de llicència a edificacions, respecte de les quals càpien accions de restabliment de la legalitat urbanística, que es troben:  
a) Situades en sòl que gaudisca de qualsevol classe de protecció pels seus especials valors ambientals.  
b) Afectades per limitacions d'ús específiques derivades de l'aplicació de la normativa sectorial de mines, costes, aigües, risc d'inundació o infraestructures, o per l'existència d'activitats implantades legalment o en procés de legalització.  
5. L'acte d'atorgament d'aquestes llicències ha de contenir el conjunt de condicionants establits, que han de ser verificats per l'ajuntament. Així mateix, l'ajuntament ha de comunicar a l'Agència Valenciana de Protecció del Territori tant l'acte d'atorgament d'aquestes llicències com les corresponents llicències d'ocupació.  
Es crea una nova disposició transitòria sobre Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge:  
1. Durant l'emergència sanitària derivada de la pandèmia de la COVID-19, les instal·lacions de gestió de residus domèstics i industrials han sigut declarades servei essencial per a aquelles persones que es promoguen durant els exercicis 2021, 2022 i 2023, o bé que disposen de finançament europeu per a la reconstrucció per la crisi sanitària de la COVID-19 i que s'assigne finançament europeu per a la millora dels serveis de valorització de residus domèstics o residus assimilables. Per a això, les administracions públiques estan facultades a l'execució directa de les obres de millora i ampliació en les infraestructures de servei públic bàsic essencial o servei essencial, existents o en procés de construcció, del conjunt d'instal·lacions de la Comunitat Valenciana.  
  
2. L'execució de les obres i les instal·lació d'ampliació i millora dins de la superfície ja autoritzada del complex de valorització, una vegada aprovat el projecte d'execució d'obres, pot tramitar-se mitjançant una declaració responsable, d'acord amb el que hi ha establit en l'article 214 d'aquesta llei; han d'autoliquidar a l'ajuntament el corresponent impost de construcció i obres abans d'iniciar les obres.  
  
3. L'execució de les obres i instal·lacions de nova construcció es tramitaran d'acord amb el que hi ha establit en l'article 224 d'aquesta llei.  
  
Article 98  
Es modifiquen els apartats 1 i 5 de l'article 17 i s'afegeix una nova disposició transitòria a la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, i es modifica la disposició transitòria vuitena i s'afegeix una nova disposició addicional a la Llei 1/2019, de 5 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que queden amb la redacció següent:  
En la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge:  
Article 17  
Projectes d'inversions estratègiques sostenibles. Definició i requisits  
1. Els projectes d'inversions estratègiques sostenibles tenen per objecte l'ordenació, la gestió i el desenvolupament d'intervencions territorials d'interès general i estratègic, de rellevància supramunicipal, que així siguen declarades pel Consell. També poden tenir aquesta consideració aquelles activitats legalment implantades, però el caràcter de les quals s'haguera plantejat originàriament de manera temporal, comporten fixació o increment de l'ocupació i adopten solucions que en garantisquen o en milloren la integració en la infraestructura verda del territori i l'aplicació de solucions sostenibles basades en la naturalesa.  
[...]  
5. Ha de justificar-se la dificultat de dur-ne a terme el desenvolupament per algun dels mecanismes següents:  
a) Els instruments d'ordenació establits en la secció IV del capítol III del títol II, llibre 1, d'aquesta llei, per no ser necessària la previsió en l'ordenació de sòls o dotacions de destinació pública constituents d'un teixit urbà propi de la trama dels polígons industrials o terciaris, excepte els estrictament precisos per a garantir-ne seua connexió amb les xarxes generals, en vincular-se la totalitat del sòl a l'ús o l'activitat a la qual es destina el projecte d'inversió estratègica sostenible.  
  
Disposició transitòria nova de la Llei 5/2014  
Les instal·lacions ramaderes avícoles existents en sòl no urbanitzable comú a l'entrada en vigor d'aquesta disposició i que no resulten plenament ajustades al planejament urbanístic poden ser objecte de regularització per una sola vegada, sempre que es complisquen els requisits següents:  
1. Que la boga de les instal·lacions estiga, almenys, a 200 metres del nucli urbà.  
2. La regularització queda cenyida a aquelles instal·lacions que no complisquen els paràmetres del planejament urbanístic relatius a l'altura, la superfície i el volum edificable sobre la parcel·la, en particular, ocupació màxima sobre parcel·la lliure.  
3. La instal·lació ha de disposar d'autorització ambiental integrada, de manera que no es puga modificar o renovar únicament per raons de compatibilitat amb el planejament municipal.  
El procediment per a la regularització ha de seguir els tràmits següents:  
1. S'ha de presentar davant l'ajuntament la corresponent sol·licitud, en el termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta disposició, acompanyada d'un projecte bàsic que incloga les mesures correctores de caràcter ambiental, paisatgístic i de benestar animal, quan escaiguen.  
2. L'ajuntament ha de sotmetre la sol·licitud a informació pública pel termini de vint dies i ha d'obtenir un informe de les administracions les competències de les quals puguen resultar afectades, pel mateix període.  
3. L'expedient s'ha d'elevar a l'òrgan ambiental i territorial estratègic. Si aquest informa que pot produir efectes significatius sobre el medi ambient, ha de proposar que siguen corregits mitjançant les oportunes mesures correctores en el posterior procediment de modificació de l'autorització ambiental integrada.  
4. L'expedient s'ha de retornar a l'ajuntament, el qual ha de dictar una resolució definitiva de regulació urbanística, en què acorde, si escau, la tramesa de les mesures correctores a l'autorització municipal integrada. Si la incorporació d'aquestes mesures correctores o les incloses en el projecte bàsic de regularització ho requereix, ha de presentar-se el corresponent projecte d'execució que desenvolupe el projecte bàsic i definisca l'actuació íntegrament sense que s'hi rebaixen les condicions referides al projecte bàsic.  
En la Llei 1/2019, de 5 de febrer, de la Generalitat, es modifica la disposició transitòria vuitena i s'afegeix una nova disposició addicional de la Llei 1/2019, de 5 de febrer, de la Generalitat, de modificació de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que queda amb la redacció següent:  
Disposició transitòria vuitena. Pèrdua de vigència i cessament en la producció d'efectes de les memòries ambientals  
Les memòries ambientals emeses a l'empara de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes al medi ambient, perden la vigència i cessen en la producció dels efectes que els són propis, si no s'haguera aprovat el pla abans del 8 de febrer de 2022.  
Tanmateix, les memòries ambientals també poden perdre la vigència i cessar en la producció dels efectes que els són propis, si el contingut entra en conflicte amb alguna norma ambiental o territorial que poguera aprovar-se durant la vigència i no en fora possible el mer ajust.  
  
S'afegeix la disposició addicional nova a la Llei 1/2019, de 5 de febrer, de modificació de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:  
Disposició addicional nova. Tramitació dels instruments i modificacions de planejament després de la pèrdua de vigència de pronunciaments ambientals  
1. A l'efecte d'aquesta disposició addicional, són pronunciaments ambientals les memòries aprovades a l'empara de la Llei 9/2006, d'avaluació dels efectes de determinats plans i programes, com també les declaracions ambientals i territorials estratègiques aprovades a l'empara de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
  
2. La caducitat o la pèrdua de vigència dels pronunciaments ambientals indicats en l'apartat anterior implica la suspensió de la tramitació dels expedients de planificació corresponent. Tanmateix, es pot reprendre la tramitació de l'expedient fins que s'aprove definitivament si, en un termini inferior a un any des de la data de caducitat o la pèrdua de vigència del pronunciament ambiental, la part promotora del pla presenta una nova sol·licitud d'avaluació ambiental i obté posteriorment un nou pronunciament de l'òrgan competent.  
  
3. Superat un any des de la caducitat o la pèrdua de vigència del pronunciament ambiental sense que la part promotora del pla haguera aportat una nova sol·licitud d'avaluació ambiental, s'ha de dictar la resolució d'arxiu definitiu de l'expedient.  
4. Per a poder realitzar una nova sol·licitud d'avaluació ambiental i obtenir un nou pronunciament ambiental, la part promotora del pla ha de:  
a) Elaborar un nou expedient que ha de contenir el text refós del pla que es pretenga aprovar amb tots els documents adjunts que resulten legalment exigibles i tots els informes sectorials, urbanístics i ambientals rebuts anteriorment ordenats.  
b) Exposar públicament el nou expedient, amb tota la documentació adjunta, a què es refereix la lletra a, durant un termini mínim de 45 dies hàbils. Durant aquest període, ha de sol·licitar a les administracions afectades que ratifiquen o complementen els informes sectorials que hi haja en l'expedient, o que emeten qualsevol altre informe preceptiu no obtingut en l'expedient anteriorment tramitat.  
c) Aprovar provisionalment la nova proposta de pla i dels documents adjunts, una vegada introduïdes aquelles modificacions exigibles d'acord amb el resultat de les noves consultes i al·legacions.  
d) Fer la sol·licitud d'avaluació ambiental i trametre el document aprovat a l'òrgan ambiental competent perquè emeta un nou pronunciament ambiental.  
5. L'òrgan ambiental, de forma raonada i prenent en consideració la documentació obrant en l'expedient en el moment processal descrit en la lletra d de l'apartat 4, ha de decidir si el document d'abast emès en el seu moment continua complint la seua funció i permet una avaluació ambiental amb totes les garanties, o si de l'actuat es dedueix la necessitat inevitable d'emetre un nou document d'abast dels regulats en la lletra a de l'apartat 2 de l'article 51 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, a l'efecte de redactar i exposar una nova proposta de planejament, tot això amb la finalitat de donar compliment a l'article 27.3, in fine, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
6. Des del punt de vista estrictament urbanístic, a l'instrument tramitat li continua resultant aplicable la legislació vigent en el moment de l'exposició pública inicial, i resulta únicament obligatòria l'adaptació a la normativa vigent en l'actualitat en els termes i condicions ordinaris establits per les disposicions transitòries de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
7. Des del punt de vista dels condicionants ambientals, territorials i sectorials, s'ha aplicar la normativa vigent en el moment de l'exposició pública prevista en la lletra b de l'apartat 4 d'aquesta disposició addicional d'acord amb les disposicions transitòries de les respectives normes d'aplicació, la qual cosa ha de reflectir-se en els informes de ratificació o complement que s'emeten, i en el nou pronunciament ambiental.  
  
8. Si el pronunciament ambiental emès com a conseqüència de la represa del procediment, segons el que es disposa en la present disposició addicional, perdera la vigència, s'ha d'arxivar definitivament de l'expedient de planificació.  
9. El procediment regulat en aquesta disposició addicional és aplicable una vegada esgotats els terminis establits en la disposició transitòria vuitena d'aquesta llei i en la disposició transitòria única de la Llei 3/2020, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat.  
  
Article 99  
En la Llei 5/2014, annex IV, apartat III, es modifiquen els apartats 4.4, 5.4 i 6.2, que queden redactats com segueix:  
Annex IV, apartat III  
[?]  
4.4. La reserva de places d'aparcament diferenciarà entre places d'aparcament privades, situades a l'interior de les parcel·les privades, i places d'aparcament públiques, disposades als vials públics o en zones específiques d'aparcament públic. Tant les places d'aparcament privades com les públiques podran estar situades sobre o sota rasant. Amb caràcter general es reservarà un mínim de 0,5 places d'aparcament privades per habitant i 0,25 places d'aparcament d'ús públic per habitant; aquesta reserva es pot minorar justificadament quan la superfície corresponent a aquesta disminució es destine a actuacions que afavorisquen una mobilitat més sostenible, una major superfície d'infraestructures verdes urbanes o un ús públic més inclusiu i coherent amb la xarxa d'espais comuns definida en l'annex XII d'aquesta llei. En qualsevol cas, entre els criteris que justifiquen la reducció d'aquesta reserva s'haurà de garantir que les necessitats de desplaçament de la població afectada quedaran en qualsevol cas satisfetes amb altres alternatives d'aparcament per a mitjans de transport no motoritzats o amb transport públic.  
[?]  
5.4. Amb caràcter general la reserva mínima de places d'aparcament en parcel·la privada estarà en funció de l'ús concret al qual, en desenvolupament del pla, es destinen les parcel·les, d'acord amb els estàndards següents:  
a) Per a usos comercials o recreatius, una plaça per cada 25 metres quadrats construïts.  
b) Per a usos hostalers i similars, una plaça per cada 50 metres construïts.  
c) Per a altres usos terciaris diferents als anteriorment regulats, una plaça per cada 100 metres construïts.  
d) En complexos terciaris que ocupen illes de cases completes, en els quals no siga possible determinar de manera exacta les diferents proporcions d'usos, per tractar-se de locals polivalents, la reserva exigible serà d'una plaça per cada 40 metres quadrats construïts.  
Es podrà minorar justificadament aquesta reserva quan la superfície corresponent a aquesta disminució es destine a actuacions que afavorisquen una mobilitat més sostenible, una major superfície d'infraestructures verdes urbanes o un ús públic més inclusiu i coherent amb la xarxa d'espais comuns definida en l'annex XII d'aquesta llei. En qualsevol cas, entre els criteris que justifiquen la reducció d'aquesta reserva s'haurà de garantir que les necessitats de desplaçament de la població afectada quedaran en qualsevol cas satisfetes amb altres alternatives d'aparcament per a mitjans de transport no motoritzats o amb transport públic.  
[?]  
6.2. Amb caràcter general la reserva mínima de places d'aparcament públiques serà d'una plaça per a turisme per cada 200 metres quadrats, o fracció, d'edificabilitat industrial, i d'una plaça per a vehicles pesants per cada 1.500 metres quadrats, o fracció, d'edificabilitat industrial. La reserva mínima de places d'aparcament en parcel·la privada serà d'una plaça per cada 100 metres quadrats, o fracció, d'edificabilitat industrial. Part de la reserva d'aparcament per a vehicles pesants pot establir-se, justificadament, en parcel·la privada. Es podrà minorar justificadament aquesta reserva quan la superfície corresponent a aquesta disminució es destine a actuacions que afavorisquen una mobilitat més sostenible, una major superfície d'infraestructures verdes urbanes o un ús públic més inclusiu i coherent amb la xarxa d'espais comuns definida en l'annex XII d'aquesta llei. En qualsevol cas, entre els criteris que justifiquen la reducció d'aquesta reserva s'haurà de garantir que les necessitats de desplaçament de la població afectada quedaran en qualsevol cas satisfetes amb altres alternatives d'aparcament per a mitjans de transport no motoritzats o amb transport públic.  
  
  
Secció tercera  
Taxi  
  
Article 100  
Es modifica l'apartat 3 de l'article 7, l'apartat 2 de l'article 9, l'apartat 1 de l'article 13, els apartats 1 i 3 de l'article 14, i s'afig una disposició addicional cinquena en la llei 13/2017, de 8 de novembre, de la Generalitat, del taxi, de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:  
Article 7  
Noves autoritzacions  
[...]  
3. A les noves autoritzacions s'adscriurà un vehicle de fins a quatre anys d'antiguitat.  
Article 9  
Vigència i suspensió de les autoritzacions  
[...]  
2. Es pot sol·licitar la suspensió de l'autorització per un termini de dos anys, prorrogables altres dos anys, si s'acrediten causes justificades de caràcter personal que impedeixen exercir l'activitat. En àrees o municipis de més de 50.000 habitants, aquesta suspensió pot ser per un termini de tres anys, prorrogables altres tres anys, si s'acrediten causes justificades de caràcter personal que impedeixen exercir l'activitat.  
[...]  
Article 13. Vehicles  
1. Amb caràcter general, el transport públic de taxi es realitzarà amb vehicles d'entre cinc i set places inclòs el conductor, si bé podrà ser ampliable fins a nou places en supòsits excepcionals.  
Tant en municipis com en àrees de prestació conjunta, situats en zones rurals de l'interior, podran autoritzar-se vehicles de fins a nou places, sempre que concórreguen raons d'interès públic per a això. A l'efecte de determinar l'interès públic, es valorarà el nivell d'oferta de transport públic col·lectiu de viatgers de què es dispose.  
Així mateix, s'autoritzaran vehicles de fins a nou places, inclòs conductor i plaça o places adaptades, en un municipi o àrea de prestació conjunta. Aquests vehicles adaptats hauran d'anar identificats mitjançant els distintius o anagrames en la forma que la conselleria o els ajuntaments competents regulen a aquest efecte. L'autorització administrativa per a disposar de vehicles adaptats de nou places adscrits a una determinada autorització de taxi comportarà l'obligada adaptació de, almenys, una plaça per a persones amb mobilitat reduïda per a viatjar en la seua pròpia cadira de rodes.  
Article 14  
Antiguitat i substitució de vehicles  
1. L'antiguitat dels vehicles de turisme que presten servei de taxi no ha d'excedir, amb caràcter general, els dotze anys, comptats des de la seua primera matriculació, o una altra inferior que puga establir la conselleria o l'ajuntament competent. Pot admetre's, excepte disposició en contra, que els vehicles elèctrics, híbrids, els que utilitzen com a font d'energia l'hidrogen, els biocarburants en una proporció superior al 10 %, els combustibles sintètics i parafínics, el gas natural, el gas liquat del petroli i els vehicles adaptats que admeten cadira de rodes en les quals puguen viatjar persones amb mobilitat reduïda en la seua pròpia cadira, puguen continuar prestant servei fins als 14 anys d'antiguitat. En àrees o municipis de més de 200.000 habitants o amb més de 200 taxis, l'antiguitat màxima és de 10 anys, o de 12 anys per a vehicles elèctrics, híbrids, els que utilitzen com a font d'energia l'hidrogen, els biocarburants en una proporció superior al 10 %, els combustibles sintètics i parafínics, el gas natural, el gas liquat del petroli i els vehicles adaptats que admeten cadira de rodes en les quals puguen viatjar persones amb mobilitat reduïda en la seua pròpia cadira.  
[...]  
3. L'antiguitat dels vehicles que s'adscriguen a noves autoritzacions, o per a la reactivació d'aquestes, no serà superior a quatre anys, o una altra inferior que puga establir-se per l'Estat, conselleria o l'ajuntament competent.  
Disposició transitòria cinquena. Pròrroga d'antiguitat dels vehicles adscrits a autoritzacions de taxi vigents el 2020  
L'antiguitat de tots els vehicles adscrits a autoritzacions de taxi vigents durant 2020, es prorroga per un any més per a tots els supòsits d'antiguitat màxima contemplats en l'article 14 d'aquesta llei. Aquesta pròrroga únicament podrà utilitzar-se en la primera substitució de vehicle que realitze el seu titular, no sent aplicable a substitucions següents que puguen produir-se en el futur.  
  
  
CAPÍTOL X  
Modificacions legislatives en matèries competència de la Conselleria de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica  
  
Secció primera  
Transparència i bon govern  
  
Article 101  
Es modifica l'article 46 i s'afig un nou article 46 bis en la Llei 2/2015, de 2 d'abril, de la Generalitat, de transparència, bon govern i participació ciutadana de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:  
«Article 46. Instruments de participació ciutadana  
1. Els instruments de participació i col·laboració ciutadana són els mecanismes utilitzats per la Generalitat per a fer efectiva la participació i col·laboració de tots els ciutadans i ciutadanes, sense discriminació, en els assumptes públics.  
2. La participació i col·laboració ciutadana es podran fer efectives per mitjà de qualsevol mecanisme que servisca per a afavorir la implicació de la ciutadania en els assumptes públics i, especialment, per mitjà de l'ús de les noves tecnologies.  
A aquest efecte, la Generalitat:  
a) Promourà el diàleg electrònic amb els ciutadans i les ciutadanes i participarà en les xarxes socials i altres instruments de comunicació social en internet.  
b) Promourà l'accés a les eines, coneixements i recursos tecnològics necessaris per al desenvolupament d'aquest enfocament.  
c) Escoltarà proactivament, tant pels canals electrònics com telefònics, les opinions dels ciutadans i les ciutadanes, respondrà a les seues peticions amb celeritat i eficàcia i valorarà les seues opinions en la presa de decisions.  
A aquest efecte, es podrà promoure sobre determinades activitats públiques, quan així es considere oportú, la realització d'enquestes.  
d) Promourà la comunicació i la interacció amb la ciutadania a través de dispositius de telecomunicacions mòbils, i impulsarà la utilització en les seues relacions amb l'administració.  
3. En els processos participatius que es realitzen a través de mitjans tecnològics, amb la finalitat de comprovar la identitat de les persones que participen, així com els diferents requisits d'edat, veïnatge administratiu o qualsevol altre que es dispose en les disposicions normatives, la ciutadania prestarà la seua autorització expressa a la Generalitat per a la verificació de les dades requerides.  
4. En les iniciatives de participació i col·laboració ciutadana que afecten els drets de grups amb especial protecció, es triarà l'instrument de participació que resulte més adequat per a cadascun d'ells, i es posarà a la seua disposició la informació de suport en format accessible.»  
  
Article 46 bis. Òrgans de participació ciutadana  
1. La Generalitat i el seu sector públic han de promoure la participació de la ciutadania a través dels òrgans de participació ciutadana, que són els fòrums creats per a la consulta o cogestió de polítiques públiques. En la seua creació cal garantir una presència mínima del 40 % de dones, com també una representació de la ciutadania no inferior a un 60 % de la composició total de l'òrgan en qüestió. L'elecció de les persones representants s'ha de realitzar mitjançant sistemes d'elecció democràtics i transparents.  
2. Es crea un registre electrònic d'òrgans de participació ciutadana, gestionat per la direcció general competent en matèria de participació ciutadana. El registre d'òrgans de participació s'ha de desenvolupar reglamentàriament.»  
  
Secció segona  
Incompatibilitats i conflictes d'interessos   
de persones amb càrrecs públics no electes  
  
Article 102  
Es modifiquen l'article 3, l'article 4, l'article 7, l'article 9, l'article 10, l'article 12, l'article 13 i l'article 17 de la Llei 8/2016, de 28 d'octubre, de la Generalitat, d'incompatibilitats i conflictes d'interessos de persones amb càrrecs públics no electes, que queden redactats com segueix:  
«Article 3. Règim de dedicació  
1. L'exercici d'un alt càrrec, quan siga amb caràcter remunerat, haurà de desenvolupar-se en el règim de dedicació absoluta i exclusiva. És incompatible amb el desenvolupament, per si mateix o mitjançant substitució, de qualsevol altre càrrec, professió o activitat, públics o privats, per compte propi o alié, retribuïts mitjançant sou, aranzel, participació o qualsevol altra forma especial, amb les excepcions establides en aquesta llei.  
2. D'acord amb el que s'estableix en el punt 1 d'aquest article, no podrà percebre's més d'una retribució a càrrec dels pressupostos de les administracions públiques, ni dels organismes, entitats i empreses dependents o amb càrrec als òrgans institucionals.  
Article 4. Incompatibilitats directes o indirectes durant el mandat  
1. Es declara incompatible qualsevol percepció, indemnització per assistència o retribució dels alts càrrecs per formar part dels òrgans col·legiats o d'una altra naturalesa quan els corresponga amb caràcter institucional o per als quals van ser designats d'acord amb el càrrec que ocupen, sense perjudici del que es disposa en l'article 7 sobre compatibilitats amb l'exercici del càrrec.  
2. Durant el seu mandat o nomenament, les persones amb càrrec públic no podran subscriure contractes per si mateixes o a través de societats o empreses participades per elles o les seues famílies fins al tercer grau de consanguinitat o segon d'afinitat, directament o indirectament, que afecten el sector en el qual presta serveis.  
3. Les persones sotmeses a aquesta llei, durant el mandat, no podran ser propietàries per si mateixes o juntament amb el o la cònjuge o parella de fet o situacions d'anàloga convivència, descendents dependents o persones tutelades o a través de persona interposada, de participacions directes o indirectes que superen el 10 % en empreses que tinguen concerts o contractes de qualsevol naturalesa en el sector públic o que siguen subcontractistes d'aquestes empreses o que reben subvencions provinents del sector públic, o participacions que, sense arribar al 10 %, suposen una posició en el capital social de l'empresa que puga condicionar de manera rellevant la seua actuació. Les mateixes limitacions i de la mateixa manera seran aplicable a les persones amb càrrec públic titulars d'obligacions d'una societat mercantil.  
4. S'exceptuen del punt anterior les accions o participacions de les quals siga propietària la persona per formar part d'un establiment mercantil familiar i que hagen estat en el seu poder almenys els cinc anys anteriors al seu nomenament o, si la transmissió es produeix per causa de mort, en un període inferior o durant el mateix mandat. En aquest cas, la persona afectada durant el mandat no podrà exercir cap càrrec de gerència o administració de l'empresa, es limitarà únicament a mantindre's com a propietària de les accions i estarà subjecta als deures de l'article 6 i de l'apartat 2 d'aquest article.  
5. No serà aplicable el punt 3 d'aquest article a les cooperatives de treball associat ni cooperatives agrícoles, de consum o d'aprofitament energètic.  
Article 7. Compatibilitat  
1. L'exercici del càrrec serà compatible amb les activitats privades següents, sempre que aquestes no comprometen la imparcialitat o independència del càrrec ni vagen en detriment de l'estricte compliment dels deures públics:  
a) La participació no lucrativa en seminaris, jornades o conferències organitzades per centres oficials destinats a la formació, sempre que no tinguen caràcter permanent i que la seua participació es dega a la condició de càrrec públic o a la seua especialitat professional.  
b) La participació no lucrativa en mitjans de comunicació i difusió audiovisuals o escrits.  
c) La producció i creació literària, artística, científica o tècnica i les publicacions derivades d'aquestes, sempre que no siguen conseqüència d'una relació laboral o de prestació de serveis o suposen minvament en l'estricte compliment dels deures públics.  
d) Les derivades de la simple administració del seu patrimoni personal o familiar, amb les limitacions establides en l'article 4.  
e) L'exercici d'activitats i càrrecs en partits polítics, sempre que no perceben cap mena de retribució per aquesta participació.  
f) La participació en entitats sense ànim de lucre, sempre que no perceben una retribució ni exercisquen càrrecs directius en aquestes i es complisca el deure d'abstenció de l'article 6.  
2. L'exercici de les funcions del càrrec de les persones afectades serà compatible amb les activitats públiques següents:  
a) L'exercici dels càrrecs que els corresponguen amb caràcter legal o institucional o per als quals siguen designades per la seua condició.  
b) La representació de l'Administració de la Generalitat en els òrgans col·legiats i en els consells d'administració o òrgans de govern d'organismes o empreses amb capital públic o d'entitats o organismes de dret públic. Les persones incloses en l'àmbit d'aplicació d'aquesta llei no podran pertànyer a més de dos consells d'administració o òrgans de govern d'empreses o entitats, llevat que una norma ho establisca per raó del càrrec o ho autoritze de manera excepcional el Consell.  
  
c) La participació, en representació de l'Administració de la Generalitat, com a membres d'institucions, organismes i empreses públiques de l'Estat.  
d) La col·laboració amb fundacions públiques.  
e) El compliment de missions temporals de representació en organitzacions o conferències nacionals i internacionals.  
f) Amb la condició de membre de corporacions locals, sempre que no tinga dedicació exclusiva o parcial.  
3. Els i les membres del Consell podran compatibilitzar el seu càrrec amb la condició de diputat o diputada de les Corts, sense que es tinga dret a cap retribució per aquesta condició.  
4. Les persones subjectes a aquesta llei tindran dret a la percepció de despeses de locomoció o dietes per les activitats compatibles, amb el límit previst per la normativa aplicable al càrrec públic.  
Article 9. Registre de Control de Conflictes d'Interessos  
1. Es crea el Registre de Control de Conflictes d'Interessos que inclourà les dades sobre activitats, béns i patrimoni de les persones que exercisquen un càrrec públic conforme l'article 2 d'aquesta llei. Aquest registre serà d'accés públic.  
2. El registre estarà adscrit a la conselleria competent en matèria de transparència.  
Article 10. Oficina de Control de Conflictes d'Interessos  
1. Es crea l'Oficina de Control de Conflictes d'Interessos, que estarà adscrita a la conselleria competent en matèria de transparència i gaudirà d'autonomia funcional.  
2. Són funcions de l'Oficina de Control de Conflictes d'Interessos:  
a) Gestionar el Registre de Control de Conflictes d'Interessos i rebre i custodiar les declaracions i la documentació que les persones amb càrrec públic de l'àmbit subjectiu de l'article 2 d'aquesta llei presenten al registre.  
b) Gestionar el règim d'incompatibilitats i dictaminar sobre la compatibilitat entre les activitats, el patrimoni i els béns i l'exercici del càrrec públic de cada persona amb càrrec públic amb obligació de declarar.  
  
c) Requerir a les persones afectades el compliment de les obligacions previstes en aquesta llei.  
d) Instar a la incoació de procediments sancionadors quan es requerisca en aplicació dels preceptes d'aquesta llei.  
e) Realitzar un informe anual, que en tot cas serà públic, sobre les situacions de compatibilitat i incompatibilitat, incidències, aplicació del règim disciplinari i qualsevol fet rellevant en la seua gestió.  
  
f) Ajustar els seus informes i les seues publicacions al respecte al dret de protecció de dades de caràcter personal, sempre garantint la transparència en la gestió pública i el dret de la ciutadania a conéixer la situació de compatibilitat o incompatibilitat de les persones amb càrrec públic.  
g) Exercir la labor inspectora quan tinga coneixement de qualsevol indici d'irregularitat en matèria d'incompatibilitats o conflictes d'interessos de les persones incloses en l'article 2, per denúncia, petició raonada d'altres òrgans o entitats o a iniciativa pròpia, així com informar la resta d'òrgans que tinguen atribuïdes funcions d'inspecció quan es detecte alguna irregularitat de la seua competència, i en cas de situacions d'aparent il·lícit penal, informar el Ministeri Fiscal immediatament.  
  
h) Qualssevol altres que li atorguen aquesta llei o el reglament que la desplegue.  
3. L'Oficina de Control de Conflictes d'Interessos estarà coordinada amb els òrgans de control o prevenció i lluita contra la corrupció existents.  
Article 12. Obligacions al nomenament i durant l'exercici del càrrec públic  
1. Les persones nomenades per a exercir càrrecs públics han de presentar declaració d'activitats que inclourà les següents:  
a) Activitats exercides durant els dos anys anteriors a la presa de possessió. Inclourà totes les activitats públiques i privades, de tipus professional, mercantil o laboral per compte propi o alié.  
b) Altres activitats que exercisquen durant el temps en què desenvolupe el seu mandat com a càrrec públic. Inclourà les activitats següents:  
  
1.r Activitats públiques, en la qual es reflectiran les activitats en relació amb altres càrrecs de representació popular i altres càrrecs públics diferents dels que els corresponguen amb caràcter institucional o per als quals han resultat designades per raó del seu càrrec.  
2.n Activitats privades.  
2. Les persones càrrecs públics han de presentar la declaració de béns, drets i obligacions patrimonials, que inclourà el detall de tots els béns, drets i obligacions patrimonials, valors i actius financers, participacions o obligacions societàries que posseeix la persona amb càrrec públic. Igualment, hauran d'informar sobre la denominació i l'objecte social de les societats en què tinguen interessos. A aquesta declaració es podrà acompanyar, amb el respectiu consentiment, la relativa a la participació del seu cònjuge o la seua parella de fet, els fills i filles dependents o les persones tutelades i les persones amb qui convisca.  
3. Així mateix, la persona amb càrrec públic ha d'aportar anualment durant l'exercici del seu càrrec, còpia de l'última declaració tributària corresponent a l'Impost de la Renda sobre les Persones Físiques, i a l'Impost sobre el Patrimoni, si existeix l'obligació legal de presentar-les de conformitat amb la legislació tributària. Podrà substituir la seua aportació per l'autorització a l'Oficina de Control de Conflictes d'Interessos perquè les dades necessàries siguen consultades o obtingudes directament de l'administració davant la qual va presentar la declaració.  
4. Si una persona amb càrrec públic és designada per a nomenaments successius, haurà de presentar una nova declaració d'activitats referent al nou càrrec. S'entén per nomenament successiu quan entre el cessament en un càrrec i el posterior nomenament en un altre no haja transcorregut més d'un mes.  
5. L'obligació de formular declaracions i de subministrar informació i dades tributàries naix des de la data d'efectes del nomenament. La declaració d'activitats i l'última declaració presentada de béns, drets i obligacions patrimonials es tindran en compte per a dictar la resolució en matèria de compatibilitat.  
6. Haurà de presentar-se una declaració modificativa quan es produïsca una variació rellevant de la informació recollida en les declaracions efectuades.  
7. L'oficina emetrà un informe sobre la compatibilitat entre la declaració d'activitats i la declaració de béns, drets i obligacions patrimonials, i l'exercici del càrrec públic de cadascuna persona amb càrrec públic amb obligació de declarar.  
Article 13. Obligacions al cessament  
1. Les persones cessades de càrrecs públics hauran de presentar declaració les d'activitats que s'exerciran després del cessament amb la informació que es determine reglamentàriament.  
2. També han de presentar una nova declaració de béns, drets i obligacions patrimonials, amb la informació actualitzada al moment de la seua presentació.  
3. Haurà de presentar-se una declaració modificativa quan es produïsca una variació rellevant de la informació recollida en les declaracions efectuades.  
4. Així mateix, hauran d'aportar anualment davant el registre còpia de les declaracions tributàries, en els termes previstos en l'article 12.3 de la present llei.  
5. L'obligació de formular declaracions i de subministrar informació i dades tributàries finalitza transcorreguts tres anys des del cessament, comptats de data a data. Tot això, sense perjudici de l'exigència de responsabilitats per infraccions que s'hagueren comés abans del transcurs d'aquest termini.  
6. L'oficina emetrà un informe sobre la compatibilitat entre la declaració d'activitats i la declaració de béns, drets i obligacions patrimonials, i l'activitat que és pretén realitzar desprès del cessament de cadascuna persona amb càrrec públic amb obligació de declarar.  
Article 17. Tramitació de l'expedient sancionador  
1. Per a la tramitació de l'expedient sancionador s'aplicarà el règim sancionador dels empleats i de les empleades públics.  
2. L'òrgan competent per a ordenar la incoació quan el o la càrrec públic tinga la condició de membre del Consell serà el Consell. En la resta de casos la incoació de l'expedient correspondrà a la persona titular de la conselleria competent en matèria de transparència, sempre que el o la càrrec públic no depenga d'aquesta. En el cas de dependre d'aquesta última conselleria, la incoació correspondrà a la persona titular de la conselleria competent en matèria d'administració pública i, en el cas que les competències en matèria de transparència i d'administració pública recaiga en la mateixa conselleria, la persona titular de la Presidència de la Generalitat atribuirà la competència a un membre del Consell. Abans d'incoar el procediment es podran realitzar actuacions de caràcter informatiu i reservat, i donar audiència a la persona interessada, per a determinar si concorren circumstàncies que justifiquen la incoació.  
L'Oficina de Control de Conflictes d'Interessos i els òrgans de control o prevenció i lluita contra la corrupció, quan constaten conductes o fets susceptibles de constituir alguna de les infraccions previstes en aquesta llei, podran instar la incoació del procediment. En aquest cas la incoació per part de l'òrgan competent serà preceptiva.  
3. La instrucció dels expedients corresponents la durà a terme l'Oficina de Control de Conflictes d'Interessos.  
4. Correspon al Consell la imposició de sancions per infraccions molt greus i greus i, en tot cas, quan l'alt càrrec tinga la condició de membre del Consell. La imposició de la resta de sancions correspon a la persona titular de la conselleria competent en matèria de transparència, sempre que el o la càrrec públic no depenga d'ella. Quan la persona amb alt càrrec depenga de la Conselleria amb competències en transparència correspondrà a la persona titular de la conselleria competent en matèria d'administració pública i, en el cas que les competències en matèria de transparència i d'administració pública recaiga en la mateixa conselleria, la persona titular de la Presidència de la Generalitat atribuirà la competència a un o una membre del Consell.  
  
  
Secció tercera  
Memòria democràtica  
  
Article 103  
S'afegeix l'apartat 6 de l'article 10, es modifica l'apartat 3 de l'article 12, es modifica l'apartat 1 i el títol de l'article 39, s'afegeixen les lletres h i i a l'apartat 3 de l'article 61 i s'afegeix una disposició addicional vuitena, de la Llei 14/2017, de 10 de novembre, de la Generalitat, de memòria democràtica i per la convivència de la Comunitat Valenciana, que queden redactats com segueix:  
Article 10. Accés als espais i als terrenys  
[?]  
6. En el cas que es tracte de terrenys de titularitat pública, les autoritats competents autoritzaran, excepte causa justificada d'interès públic, l'ocupació temporal dels terrenys.  
[?]  
Article 12. Trasllat de restes i proves genètiques  
[?]  
3. La Generalitat realitzarà proves bioantropològiques i genètiques que permeten la identificació de les restes òssies exhumades. A aquest efecte, la conselleria competent en memòria democràtica establirà i gestionarà un sistema de banc de dades d'ADN, en el qual es registraran les dades dels perfils genètics de les restes humanes obtingudes en les exhumacions que es realitzen al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Article 39. Elements commemoratius i actes contraris a la memòria democràtica i dignitat de les víctimes  
1. En virtut d'aquesta llei es considera contrari a la memòria democràtica i a la dignitat de les víctimes:  
a) L'exhibició pública d'escuts, insígnies, plaques i altres objectes o mencions, com ara el nomenclàtor de carrers, inscripcions i altres elements adossats a edificis públics o situats a la via pública realitzats en commemoració, exaltació o enaltiment individual o col·lectiu de la revolta militar de 1936 i del franquisme, dels seus dirigents o de les organitzacions que van sustentar el règim dictatorial.  
b) La celebració d'actes i/o homenatges de qualsevol naturalesa que tinguen com a finalitat la commemoració, l'exaltació o l'enaltiment individual o col·lectiu de la revolta militar de 1936 i del franquisme, dels seus dirigents o de les organitzacions que van sustentar el règim dictatorial.  
c) Promoure distincions o reconeixements de persones, entitats o organitzacions que van sustentar el règim dictatorial.  
[?]  
Article 61. Infraccions  
[?]  
3. Són infraccions greus:  
[?]  
h) La celebració d'actes i/o homenatges de qualsevol naturalesa efectuats en públic contraris a la memòria democràtica i a la dignitat de les víctimes i els seus familiars, els que comporten l'exaltació individual o col·lectiva de la revolta militar o del franquisme, o la promoció de distincions a les persones físiques o jurídiques que van donar suport a la revolta militar i la dictadura.  
i) La utilització d'expressions ofensives, vexatòries o atemptatòries contra la dignitat de les víctimes o dels seus familiars, com també qualsevol tipus de manifestació que comporte l'exaltació individual o col·lectiva de la revolta militar o del franquisme en qualsevol mitjà de comunicació, en discursos o intervencions públiques o en plataformes digitals.  
[?]  
Disposició addicional vuitena. Crims contra la humanitat i compareixença del Consell davant els òrgans judicials  
D'acord amb el caràcter massiu o sistemàtic que presente la troballa de restes humanes amb signes de violència a les fosses de la Guerra Civil i de la dictadura franquista, el Consell, a través de la conselleria competent en matèria de memòria democràtica, directament o a través de l'advocacia de la Generalitat, denunciarà davant la Fiscalia l'existència d'indicis de la comissió de possibles crims contra la humanitat de naturalesa imprescriptible i efectes permanents, d'acord amb la legislació vigent.  
  
  
CAPÍTOL XI  
Modificacions legislatives en matèries competència   
de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport  
  
Secció única  
Infraestructures educatives  
  
Article 104  
Es modifica l'article 10.7 del Decret llei 5/2017, de 20 d'octubre, del Consell, pel qual s'estableix el règim jurídic de cooperació entre la Generalitat i les administracions locals de la Comunitat Valenciana per a la construcció, l'ampliació, l'adequació, la reforma i l'equipament de centres públics docents de la Generalitat, que queda redactat de la manera següent:  
Article 10. Gestió econòmica i control intern  
7. Els municipis o, si és el cas, les entitats locals que actuen com a subjectes receptors de la delegació, preferentment, cediran a favor dels tercers contractistes els crèdits o drets de cobrament que tenen contra la Generalitat en execució de les delegacions de competències previstes en aquest decret llei.  
Si no es produeix l'esmentada cessió, haurà de ser comunicada a la conselleria competent en matèria d'educació.  
  
Article 105  
Es modifica l'article 3.1 del Decret llei 5/2017, de 20 d'octubre, del Consell, pel qual s'estableix el règim jurídic de cooperació entre la Generalitat i les administracions locals de la Comunitat Valenciana per a la construcció, l'ampliació, l'adequació, la reforma i l'equipament de centres públics docents de la Generalitat, que queda redactat de la manera següent:  
Article 3. Actuacions susceptibles de delegació  
1. Atenent les circumstàncies concurrents, podran delegar-se tots aquells tràmits previs, actuacions tècniques i actes administratius relatius a viabilitat de parcel·les, direccions facultatives i assistències tècniques, redacció de projectes, supervisió i aprovació d'aquests, serveis auxiliars necessaris per a l'execució de l'obra, i com a conseqüència d'aquesta, construcció de nous centres docents, com també obres d'ampliació, reforma, millora i substitució; seguiment de les inversions i recepció d'aquestes i equipaments dels centres educatius.  
  
  
CAPÍTOL XII  
Servei públic de radiodifusió i televisió d'àmbit  
autonòmic de titularitat de la Generalitat  
  
Article 106. Modificació de la Llei 6/2016, de 15 de juliol, de la Generalitat, del servei públic de radiodifusió i televisió d'àmbit autonòmic de titularitat de la Generalitat  
Es modifica el text de la Llei 6/2016, de 15 de juliol, de la Generalitat, del servei públic de radiodifusió i televisió d'àmbit autonòmic, de titularitat de la Generalitat, en els termes següents:  
U. Es modifica l'apartat 3 de l'article 11 que queda redactat de la manera següent:  
3. Rebuda la proposta, el Ple de les Corts Valencianes ha de triar per majoria de dos terços la persona que ha d'ostentar la presidència de la corporació.  
En cas de no obtenir-se en primera votació la majoria necessària, s'ha de procedir a una segona votació en una nova sessió plenària, que ja només requereix una majoria tres cinquens. En cas de no obtenir-se aquesta última majoria en la segona votació, s'ha de realitzar una tercera votació de la persona proposada en la següent sessió plenària i és suficient que aquesta candidatura obtinga majoria absoluta.  
Dos. Es modifica l'article 15, que queda redactat de la manera següent:  
Article 15. Estatut personal   
1. La persona titular de la presidència del Consell Rector pot tenir dedicació exclusiva, i en aquest cas la seua retribució i categoria són les corresponents a les secretaries autonòmiques de la Generalitat i està subjecta al règim d'incompatibilitats que estableix la Llei 8/2016, de la Generalitat, d'incompatibilitats i conflictes d'interessos de persones amb càrrecs públics no electes. Si no té dedicació exclusiva ha de percebre indemnitzacions com la resta dels membres del Consell Rector i ha de quedar exclusivament subjecta a les incompatibilitats establides en l'apartat tercer d'aquest article.  
2. Els membres del Consell Rector han de percebre les indemnitzacions que corresponguen d'acord amb el que preveja el seu reglament de funcionament. Aquestes indemnitzacions, o qualsevol altre concepte que perceben en l'exercici de les seues funcions com a membres del Consell Rector, han de ser de caràcter públic.  
3. La condició de membre del Consell Rector és incompatible amb qualsevol vinculació directa o indirecta, a empreses o entitats relacionades amb el subministrament, serveis, dotació de materials, equipament o programes a la corporació. Així mateix, aquesta condició és incompatible amb la de ser membre de qualsevol òrgan d'administració o gestió empresarial d'altres mitjans privats o públics de comunicació social, així com del Consell de l'Audiovisual o del Consell d'Informatius.  
  
Si un membre del Consell Rector es troba en algun dels supòsits d'incompatibilitat especificats per aquest article, disposa de tres mesos per a adequar la seua situació al que estableix la llei, període durant el qual no pot integrar-se en el consell ni prendre part en les seues decisions i activitats.  
Transcorregut aquest termini sense expressar formalment la seua opció per incorporar-se o mantenir-se en el consell acreditant de manera fefaent el cessament en les circumstàncies constitutives de la incompatibilitat, s'ha d'entendre que renúncia a formar part del Consell Rector.  
Igualment, la condició de membre del Consell Rector és incompatible amb ser membre de les Corts Valencianes o del Consell, així com amb l'exercici de qualsevol càrrec d'elecció o designació polítiques i amb l'exercici de funcions d'alta direcció en partits polítics.  
  
4. En l'exercici de les seues funcions, els consellers i conselleres han d'actuar amb absoluta independència i transparència sense que puguen rebre instruccions, directrius o qualsevol classe d'indicació imperativa de cap administració o altres institucions o entitats, exceptuant el que està disposat en la legislació per a situacions d'emergència i per a períodes electorals.  
5. Els membres del Consell Rector han d'exercir el seu càrrec amb subjecció als deures d'administració diligent, fidelitat, lleialtat, secret i responsabilitat establits en la legislació. Així mateix, han d'ajustar la seua actuació als principis de legalitat, objectivitat i bon govern i la defensa dels valors constitucionals i estatutaris.  
  
Article 107. Modificació de la Llei 6/2016, de 15 de juliol, de la Generalitat, del servei públic de radiodifusió i televisió d'àmbit autonòmic de titularitat de la Generalitat  
Es modifica el text de la Llei 6/2016, de 15 de juliol, de la Generalitat, del servei públic de radiodifusió i televisió d'àmbit autonòmic de titularitat de la Generalitat, en els termes següents:  
U. Es modifiquen els apartats 2 i 3 de l'article 36, que queda redactat de la manera següent:  
2. El pressupost de la corporació ha d'elaborar-se i gestionar-se d'acord amb els principis d'equilibri pressupostari. Els costos del capítol I no poden superar un terç del pressupost total de la corporació.  
  
3. Com a garantia de la independència de la corporació, s'han d'adoptar les mesures i els compromisos pressupostaris pluriennals que la doten d'un model de finançament ajustat, estable, suficient i viable per al compliment dels objectius establits en aquesta llei.  
  
Article 108. Modificació de la Llei 6/2016, de 15 de juliol, de la Generalitat, del servei públic de radiodifusió i televisió d'àmbit autonòmic, de titularitat de la Generalitat  
Es modifica el text de la Llei 6/2016, de 15 de juliol, de la Generalitat, del servei públic de radiodifusió i televisió d'àmbit autonòmic, de titularitat de la Generalitat, en els termes següents:  
U. Es modifica l'article 39.1, que queda redactat de la manera següent:  
1. La Corporació té la plena capacitat per a explotar comercialment la seua oferta de programació i els seus continguts. La publicitat institucional es regirà pel que hi ha disposat en la normativa específica i serà part dels ingressos previstos en l'article 37.1.b.  
  
Article 109. Modificació de la Llei 6/2016, de 15 de juliol, de la Generalitat, del servei públic de radiodifusió i televisió d'àmbit autonòmic, de titularitat de la Generalitat  
Es modifica el text de la Llei 6/2016, de 15 de juliol, de la Generalitat, del servei públic de radiodifusió i televisió d'àmbit autonòmic, de titularitat de la Generalitat, en els termes següents:  
U. La disposició addicional vuitena queda redactada de la manera següent:  
Disposició addicional vuitena. Limitacions en el cas d'insuficiència d'aportacions  
La limitació dels costos del capítol I de no superar en un terç el total de pressupost, prevista en l'article 36 d'aquesta llei, no s'ha d'aplicar en l'exercici pressupostari 2021 i els de durada del segon contracte programa de la CVMC. En aquest sentit, la limitació tampoc s'aplicarà en el que respecta als instruments d'ordenació del personal.  
  
  
  
TÍTOL III  
Mesures d'organització administrativa i de reestructuració   
d'ens del sector públic instrumental de la Generalitat  
  
CAPÍTOL I  
Mesures organitzatives relatives a òrgans adscrits   
a la Presidència de la Generalitat  
  
Secció única  
Comité Valencià per als Assumptes Europeus  
  
Article 110  
Es modifiquen els articles 7, 8, 10 i 11 de la Llei 10/2009, de 20 de novembre, de creació del Comité Valencià per als assumptes europeus, que queden redactats de la manera següent:  
«Article 7. Composició  
1. El Comité Valencià per als Assumptes Europeus està format per 15 persones nomenades per decret del Consell, entre elles una persona que exercisca la Presidència, una persona que exercisca la Vicepresidència, una persona que exercisca la Secretaria i dotze vocalies.  
2. La persona secretària del Comité, que actuarà amb veu i vot, serà la titular de la secretaria autonòmica competent en matèria de relacions amb la Unió Europea. D'acord amb el que es disposa en l'article 1.3, el suport material i de mitjans personals el realitzarà així mateix la secretaria autonòmica esmentada.  
3. Les persones titulars de la presidència, la vicepresidència i les vocalies seran triades entre professionals de reconegut prestigi dins de l'àmbit polític, acadèmic, parlamentari, diplomàtic, socioeconòmic i de la cooperació al desenvolupament, que hagen destacat per la seua contribució i activitat relacionada amb la Unió Europea, per la seua experiència, competència acadèmica o coneixement de la realitat europea, així com per raó del seu càrrec en institucions públiques i organitzacions de la societat civil de la Comunitat Valenciana. Excepcionalment, i per raó de l'especialitat de la matèria a tractar, podran incorporar-se a aquest comité persones membres del Consell i titulars d'alts càrrecs de l'administració de la Generalitat.  
4. La composición del Comité es farà en funció del mèrit i la capacitat dels seus integrants. Aquesta composició haurà de respectar el principi d'igualtat entre dones i homes, que als efectes d'aquesta llei s'entén quan hi haja una presència mínima del 50 % de dones.  
Article 8. Nomenament, mandat i cessament de les persones integrants del Comité  
1. Les persones integrants del Comité seran nomenades per decret del Consell, a proposta del membre del Consell a qui corresponga l'exercici de les competències en matèria de relacions amb la Unió Europea.  
2. Seran nomenades per un període de cinc anys, podent ser renovades fins a un màxim de tres períodes. En el cas de produir-se alguna vacant durant la duració del mandat, la nova persona designada ho serà pel temps que reste el mandat.  
3. El president, vicepresident i els titulars de les vocalies, durant el període per al qual van ser triats, són inamovibles, i cessaran en la seua condició en els casos següents:  
a) Per defunció.  
b) Per renúncia expressa.  
c) Per extinció del període per al qual van ser triats. No obstant això, continuaran exercint plenament les seues funcions fins a la presa de possessió dels nous membres.  
d) Per inhabilitació declarada per resolució judicial ferma  
4. La persona titular de la secretaria, en la seua qualitat d'alt càrrec de la Generalitat, serà membre del Comité mentre el seu mandat continue vigent. El cessament com a titular de la secretaria autonòmica en matèria de relacions amb la Unió Europea comportarà automàticament el cessament com a membre del Comité. D'igual manera procedirà en el cas excepcional de les persones titulars de les vocalies del Comité que siguen alt càrrec de l'administració autonòmica, i en el cas de les restants vocalies el nomenament de les quals es dega a la seua condició de persona representant d'una institució o organització. En tots aquests casos el cessament comportarà la seua substitució automàtica com a vocal del Comité per la persona que la substituïsca.  
Article 10. Funcionament  
1. El Comité es regirà en el seu funcionament per les normes a aquest efecte aprovades pel Ple.  
2. El funcionament del Comité estarà regit pel que es disposa per als òrgans col·legiats en la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, i per les normes que, en el seu marc, adopte el Comité.  
  
3. Les persones membres del Comité tindran dret a percebre la gratificació per assistència i la indemnització per despeses de transport a les sessions en les quals hagen de participar, previstes en la normativa aplicable al personal de la Generalitat sobre indemnitzacions per raó de servei i gratificacions. Aquest apartat no serà aplicable a les persones que tinguen la condició de membre del Consell, alt càrrec o personal de l'administració de la Generalitat.  
Article 11. L'Observatori de Polítiques Europees  
1. L'Observatori de Polítiques Europees, la presidència del qual correspon a la persona titular de la secretaria del Comité, estarà compost per personal tècnic dels departaments, organismes o entitats dependents del Consell, designats a aquest efecte per la persona titular de la presidència de l'Observatori, en funció de les competències assignades a l'òrgan al qual pertanyen, o de la seua provada competència en assumptes europeus i altres requisits que, si escau, s'establisquen reglamentàriament. En tot cas serà membre de l'observatori una persona de la direcció general amb competències en matèria de fons europeus, a proposta de la mateixa direcció general.  
2. L'Observatori podrà acordar l'assistència a les seues reunions d'un altre personal expert dins de la Generalitat i el seu sector públic, o de persones expertes externes que puguen contribuir al millor compliment de les funcions que té encomanades l'Observatori. En aquest últim cas, tindran dret a les compensacions econòmiques referides en l'article 10.3.  
3. Les normes d'organització i funcionament de l'Observatori les fixa el Ple del Comité.»  
  
  
  
CAPÍTOL II  
Mesures organitzatives relatives a ens del sector públic instrumental de la Generalitat adscrits a la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic  
  
Secció única  
Institut Valencià de Finances  
  
Article 111  
Es modifiquen l'apartat I.6, l'apartat II.3.iii), l'apartat III.5, l'apartat III.6, i l'apartat IV, de l'article 171 de la Llei 5/2013, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat, que queden redactats com segueix:  
  
«Article 171. Règim jurídic de l'Institut Valencià de Finances   
El règim jurídic de l'Institut Valencià de Finances (IVF) serà el següent:  
I. Naturalesa i principis generals  
[?]  
6. En l'exercici de les seues funcions, l'Institut Valencià de Finances (IVF), en la seua condició d'intermediari financer, es regirà per criteris de mercat i, per tant, haurà de gestionar-se amb principis d'autosuficiència financera i viabilitat econòmica sense perjudici que, en l'àmbit de les seues competències i d'acord amb els objectius de la política econòmica, la Generalitat, a través de les diferents conselleries, puguen bonificar mitjançant subvencions de capital les quotes d'interés i amortització, que es deriven dels préstecs atorgats per l'Institut Valencià de Finances (IVF).  
II. Règim jurídic  
[?]  
3. No obstant això, li serà aplicable:  
[...]  
(iii) L'Institut Valencià de Finances (IVF) podrà concedir ajudes als titulars dels préstecs que així ho sol·liciten en el marc de les convocatòries corresponents. Aquestes ajudes consistiran en la reducció del tipus d'interés respecte a les condicions de mercat, o el reconeixement d'un tram no reembossable del préstec per import no superior al 30 % del capital.  
Les ajudes hauran necessàriament de respondre a un programa d'estímul econòmic finançat per un organisme de la Generalitat Valenciana, mitjançant aportacions a l'Institut Valencià de Finances en forma de subvencions de capital. El Consell General de l'IVF podrà destinar els beneficis de l'exercici anterior a dotar un fons per a completar la bonificació de les operacions atorgades en el marc d'aquests programes d'estímul.  
A l'efecte de l'article 159 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda de la Generalitat, no tindran la consideració de subvencions els crèdits sense interés, amb interés inferior al de mercat, o amb tram no reembossable fins al límit del 30 % del capital, concedits per l'Institut València de Finances i els ens als quals es refereix l'article 2 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, d'hisenda de la Generalitat, la gestió dels quals haja sigut encarregada a l'IVF. Aquestes operacions financeres es regiran per la seua normativa específica i estaran subjectes a dret privat.  
A aquest efecte, tindran la consideració de normativa específica les instruccions o acords adoptats pels seus òrgans de govern, que en tot cas hauran de preveure, amb caràcter previ a la seua formalització, els requisits i obligacions dels beneficiaris i entitats col·laboradores i el procediment d'aprovació. Aquestes instruccions hauran de respectar els principis de publicitat, transparència, concurrència, objectivitat, igualtat i no discriminació.  
Igualment, l'Institut Valencià de Finances podrà concedir ajudes consistents en la bonificació del cost dels avals atorgats per entitats financeres a les petites i mitjanes empreses, així com a les persones treballadores en règim d'autònom amb domicili social o operatiu a la Comunitat Valenciana.  
Aquestes ajudes es regiran pels preceptes de caràcter bàsic de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, i la disposició addicional sisena d'aquesta llei, i s'entén per la seua normativa específica els acords adoptats pel Consell General de l'IVF.  
[?]  
III. Finalitats i funcions  
[?]  
5. L'IVF podrà finançar les necessitats operatives de fons de les organitzacions sindicals i empresarials representatives a la Comunitat Valenciana, entenent per tals aquelles que siguen beneficiàries de subvencions a l'empara de la Llei 7/2015, de 2 d'abril, de la Generalitat, de participació i col·laboració institucional de les organitzacions sindicals i empresarials representatives a la Comunitat Valenciana i de l'Ordre 28/2016, de 28 de novembre, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, per la qual s'estableixen les bases reguladores per a la concessió de subvencions als sindicats i organitzacions sindicals, en proporció a la seua representativitat, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
El finançament atorgat per l'IVF a les diferents organitzacions sindicals i empresarials no superarà en cap cas l'import total de les subvencions reconegudes a favor seu per la Generalitat Valenciana, prèvia resolució d'adjudicació per l'òrgan competent. L'IVF pignorarà els drets de cobrament futurs derivats d'aquestes subvencions com a garantia de pagament de l'operació.  
6. En concret, per al compliment d'aquestes finalitats l'Institut Valencià de Finances (IVF) desenvoluparà les funcions següents:  
a) Concedir crèdits, préstecs, avals i altres caucions a favor de les empreses i entitats de naturalesa privada, col·laborar, prestar suports financers i participar en el capital i en els òrgans de govern, tant en nom propi com en representació de la Generalitat, de societats que faciliten el finançament o la promoció d'empreses no financeres, així com efectuar aportacions i gestionar fons de capital de risc constituïts amb la mateixa finalitat, seguint les directrius generals de la política creditícia establides per la conselleria competent en matèria d'economia.  
  
b) Anticipar les subvencions atorgades per la Generalitat a l'empara del Decret 193/2015 que aprova el Reglament de la Llei 7/2015, de participació i col·laboració institucional de les organitzacions sindicals i empresarials representatives a la Comunitat Valenciana, modificat pel 46/2018, de 13 d'abril, del Consell.  
c) Qualssevol altres que li atribuïsquen les lleis o que li encomane el Consell de la Generalitat en l'àmbit de les seues competències.  
d) Excepcionalment podrà:  
i) Finançar projectes d'obres i serveis públics. En aquest sentit, podran ser beneficiàries aquelles empreses, organismes i entitats de qualsevol classe o naturalesa que, directament o indirectament, de manera majoritària, siguen finançades o participades per l'administració pública, o que els seus actes estiguen subjectes directament o indirectament al poder de decisió d'aquesta.  
ii. Concedir crèdits i préstecs, a favor del sector públic instrumental de la Generalitat o de qualsevol altra entitat de caràcter públic.  
[...]  
IV. Òrgans de govern  
Els òrgans de govern de l'Institut Valencià de Finances (IVF) són el Consell General i la Direcció General. Els consellers independents del Consell General percebran les indemnitzacions que corresponguen d'acord amb el que preveja el reglament orgànic. Aquestes indemnitzacions, o qualsevol altre concepte que perceberen en l'exercici de les seues funcions, hauran de ser de caràcter públic.»  
  
  
CAPÍTOL III  
Mesures organitzatives relatives a ens del sector públic instrumental de la Generalitat adscrits a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport  
  
Secció primera  
Institut Valencià d'Art Modern  
  
Article 112  
Es modifiquen l'article 4, l'article 5, l'article 6, l'article 8, l'article 9, l'article 11, l'article 12, i l'article 14 de Llei 1/2018, de 9 de febrer, de la Generalitat, reguladora de l'Institut Valencià d'Art Modern  
  
«Article 4. La Presidència  
1. La Presidència de l'IVAM, que ho serà també del seu Consell Rector, l'exercirà la persona titular de la conselleria amb competència en matèria de cultura.  
2. La persona que ocupe la Presidència de l'IVAM tindrà les atribucions següents:  
a) Exercir la representació de l'Institut, que podrà delegar en la persona titular de la Vicepresidència.  
b) Acordar la convocatòria de les sessions ordinàries i extraordinàries i la fixació de l'ordre del dia del Consell Rector.  
c) Presidir i dirigir les deliberacions del Consell Rector.  
d) Visar les actes i certificacions dels acords del Consell Rector.  
e) L'autorització de la despesa, la disposició del crèdit, el reconeixement d'obligacions i l'ordenació dels pagaments. Aquestes facultats podran desconcentrar-se o delegar-se.  
f) Qualssevol altres que li atribuïsca el Consell Rector, excepte les reservades a aquest.  
g) Qualssevol altres funcions no atribuïdes expressament a un altre òrgan.  
Article 5. El Consell Rector  
1. El Consell Rector és l'òrgan superior de govern de l'IVAM, i li corresponen, amb caràcter general, les facultats de direcció, control i supervisió d'aquest.  
2. A més de la Presidència de l'IVAM, formaran part del Consell Rector:  
a) La Vicepresidència.  
La Vicepresidència recaurà en la persona titular de la secretaria autonòmica que exercisca les competències en matèria de cultura. Substituirà el titular de la Presidència de l'IVAM en casos d'absència, vacant o malaltia.  
b) Vocals.  
Seran vocals nats:  
1. La persona que exercisca la direcció de l'IVAM, que s'abstindrà del seu dret de vot en aquells temes en què es valore la seua gestió.  
2. La persona titular de la direcció general amb competències en matèria de museus o patrimoni cultural.  
3. La persona titular de la sotssecretaria de la conselleria amb competències en matèria de cultura.  
Seran vocals designats:  
1. Una persona representant del ministeri amb competències en matèria de cultura.  
2. Una persona representant de la conselleria competent en matèria d'hisenda i del sector públic instrumental designada pel seu titular i amb el rang mínim de director general.  
3. Tres persones vocals designades per la Presidència de l'IVAM, a proposta del Consell Valencià de Cultura, entre persones amb vinculació amb el món de l'art.  
4. Fins a un màxim de cinc persones representants designades per la Presidència de l'IVAM, a proposta de la Direcció de l'IVAM, entre persones procedents del món de l'art i de la cultura, tenint en compte el Codi de bones pràctiques en la cultura valenciana, elaborat i publicat per la conselleria amb competències en matèria de cultura, i, subsidiàriament, el codi de bones pràctiques d'àmbit estatal i el codi de deontologia de l'ICOM per als museus.  
Aquests vocals exerciran el mandat durant cinc anys i es podran renovar una vegada per un període de la mateixa duració. El seu cessament es produirà al final del seu mandat o anticipadament per renúncia, defunció, incapacitat per a exercir les seues funcions, o incompliment de les bones pràctiques o del codi deontològic als quals es deuen. En aquest últim cas, serà necessari l'informe previ de la Direcció o Presidència i aprovació de la majoria absoluta del Consell Rector.  
Per a l'elecció de les vocalies designades s'aplicarà la presència paritària de dones i homes en compliment de la legislació valenciana en la matèria.  
4. La persona que exercisca la Secretaria del Consell Rector, que serà designada per aquest d'entre el personal laboral que preste els seus serveis en l'IVAM i assistirà a les reunions amb veu però sense vot. Correspondrà a la Secretaria vetlar per la legalitat formal i material de les actuacions del Consell Rector, certificar les seues actuacions i garantir que els procediments i regles de constitució i adopció d'acords són respectats.  
5. A les reunions del Consell Rector assistirà, en tasques d'assessorament jurídic, amb veu però sense vot, una persona representant de l'Advocacia de la Generalitat.  
6. Assistiran també a les reunions, amb veu però sense vot, la persona titular de la Gerència i la que exercisca l'auditoria interna de l'IVAM.  
Article 6. Funcions del Consell Rector  
Correspon al Consell Rector:  
1. Aprovar el pla anual d'activitats.  
2. Aprovar els estats d'execució del pressupost, la memòria i els comptes anuals de l'entitat.  
3. Aprovar els avantprojectes de pressupost.  
4. Aprovar la compra d'obres d'art i acceptar donacions i llegats.  
5 Informar favorablement sobre la norma d'organització i funcionament de l'IVAM, que aprovarà el Consell, així com sobre l'aprovació o el desenvolupament de l'organització interna de l'entitat, conforme al que es disposa en aquesta norma organitzativa.  
6. Aprovar la gestió anual realitzada per la Direcció i per la Gerència.  
7. Designar els membres del Consell Assessor, a proposta de la Direcció.  
8. Autoritzar la subscripció dels convenis i protocols en els quals participe l'IVAM, els quals signarà la Presidència. Podrà delegar-se en la Direcció o en la Gerència en virtut d'aquesta autorització.  
9. Aprovar els ingressos de dret privat a proposta de la Gerència.  
10. Autoritzar prèviament els contractes per quantia superior a 300.000 euros.  
11. Aprovar, a proposta de la Gerència, l'organització funcional i les directrius bàsiques en matèria de recursos humans de l'entitat, incloent-hi l'aprovació de les relacions de llocs de treball i el règim de retribució del personal propi de l'entitat, dins de les limitacions legals i pressupostàries, sense perjudici de les competències atribuïdes a altres òrgans de la Generalitat.  
12. Determinar anualment, a proposta de la Gerència, les necessitats de recursos humans amb assignació pressupostària, que han de proveir-se mitjançant la incorporació de personal de nou ingrés, per a la seua inclusió en les convocatòries corresponents.  
13. L'aprovació de les convocatòries de proves d'admissió per a la selecció del personal propi al servei de l'entitat i les de provisió dels llocs de treball d'aquesta, a proposta de la Gerència.  
14. Prendre raó de tots els contractes laborals subscrits des de la celebració de l'últim Consell.  
Article 8. El Consell Assessor  
1. El Consell Assessor estarà format per set membres, inclosa la Presidència i la Secretaria.  
2. La Presidència del Consell Assessor, l'exercirà la persona que exercisca la Direcció de l'IVAM, que s'abstindrà del seu dret a vot en aquells temes sobre els quals informe el Consell Assessor i que posteriorment haja de decidir el Consell Rector.  
3. La resta de membres del Consell Assessor seran nomenats pel Consell Rector entre persones procedents del món de l'art i de la cultura, tenint en compte el Codi de bones pràctiques en la cultura valenciana, elaborat i publicat per la conselleria amb competències en matèria de cultura, i, subsidiàriament, el codi de bones pràctiques d'àmbit estatal i el codi de deontologia de l'ICOM per als museus:  
Un membre a proposta de la conselleria competent en l'àmbit de la cultura, un membre a proposta de les universitats públiques valencianes, un membre a proposta del Consell Valencià de Cultura i dos membres a proposta d'entitats de reconegut prestigi i trajectòria en el món de l'art.  
  
La Secretaria serà nomenada entre el personal laboral que preste els serveis en l'IVAM i assistirà a les reunions amb veu, però sense vot.  
Els membres exerciran el seu mandat durant cinc anys, i es podrà renovar fins a una vegada per un període d'igual duració. El cessament es produirà al final del mandat o anticipadament per renúncia, defunció, incapacitat per a exercir les seues funcions, o incompliment de les bones pràctiques o del codi deontològic als quals es deuen. En aquest últim cas, serà necessari l'informe previ de la Direcció o Presidència i l'aprovació de la majoria absoluta del Consell Rector.  
  
Per a l'elecció dels vocals designats, s'aplicarà la Llei d'igualtat entre dones i homes, de la Generalitat, i també es tindrà en compte la vertebració i cohesió del territori.  
4. En els casos de vacant, absència o malaltia, s'estableix el règim de suplències següent: la Presidència, en qualsevol dels membres del Consell Assessor, i la Secretaria, en el personal laboral que preste els seus serveis en l'IVAM.  
  
Article 9. Funcions del Consell Assessor  
El Consell Assessor és un òrgan amb funcions consultives, i li correspon informar sobre la programació i adquisició d'obres d'art, la proposta d'acceptació de donacions o cessions a l'IVAM, la valoració de les obres a adquirir per compravenda o donació, així com sobre totes aquelles qüestions que li siguen plantejades pel Consell Rector o la Direcció, en relació amb les qüestions artístiques que puguen derivar-se de l'activitat principal de l'IVAM.  
Article 11. La Direcció i la Gerència  
La Direcció serà nomenada i cessada per decret del Consell, a proposta de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de cultura, oït el Consell Rector.  
La selecció atendrà principis de mèrit i capacitat i criteris d'idoneïtat. Es durà a terme mitjançant procediments que garantisquen la publicitat i concurrència, tenint en compte el Codi de bones pràctiques en la cultura valenciana, elaborat i publicat per la conselleria amb competències en matèria de cultura.  
La Gerència serà nomenada i cessada per decret del Consell, a proposta de la persona titular de la conselleria amb competències en matèria de cultura.  
La selecció atendrà principis de mèrit i capacitat i criteris d'idoneïtat. Es durà a terme mitjançant procediments que garantisquen la publicitat i concurrència, tenint en compte el Codi de bon govern.  
  
Article 12. Funcions de la Direcció i de la Gerència  
1. Funcions de la Direcció.  
Correspondrà a la Direcció de l'IVAM la gestió ordinària de l'institut. En concret, li correspondran les funcions següents:  
a) La direcció artística de l'institut de conformitat amb el que acorde el Consell Rector.  
b) L'execució dels acords del Consell Rector i del Consell Assessor.  
  
c) La preparació del pla anual d'activitats i la presentació de la memòria anual.  
d) D'acord amb els termes establits en la normativa de patrimoni cultural valencià, l'aprovació de l'eixida temporal, siga quina siga la destinació, de les obres artístiques que siguen titularitat de l'IVAM fora de les instal·lacions del museu.  
e) L'acceptació dels depòsits d'obres artístiques d'una altra titularitat al museu. La Direcció informarà d'aquestes actuacions el Consell Rector en el ple següent a adoptar-les.  
f) El manteniment de les relacions protocol·làries i institucionals del museu, sense perjudici de les competències del president.  
g) Totes les altres que el Consell Rector o la Presidència li encomane o delegue.  
2. Funcions de la Gerència.  
a) La direcció economicoadministrativa de l'institut de conformitat amb el que acorde el Consell Rector.  
b) L'execució dels acords del Consell Rector i del Consell Assessor.  
  
c) La direcció del personal de l'ens i la seua gestió. Aquesta competència inclou la negociació col·lectiva, la proposta de la relació de llocs de treball i de l'organigrama i de l'oferta d'ocupació pública. Proposar al Consell Rector els criteris que han de regir el desenvolupament dels processos selectius de personal laboral propi de l'entitat. L'execució dels processos selectius, així com la contractació i acomiadament del personal laboral propi de l'entitat.  
d) L'execució de les facultats, com a òrgan de contractació, ordinàries de l'entitat en els contractes, sense perjudici de les autoritzacions preceptives i el deure de subministrament de la informació previstos en la normativa d'aplicació.  
e) La preparació de l'avantprojecte de pressupost i la presentació davant el Consell Rector per a la seua aprovació. La formulació dels comptes anuals comprensius del balanç de situació, compte de pèrdues i guanys, memòria i informe de gestió perquè els aprove el Consell Rector. L'administració dels ingressos de l'institut i la política de mecenatge. L'autorització de les modificacions pressupostàries que li corresponguen, d'acord amb els termes previstos en la normativa vigent d'hisenda pública i pressupostos.  
f) La política de responsabilitat social, transparència i sostenibilitat.  
g) La seguretat i el control administratiu dels béns i valors constitutius del patrimoni de l'ens.  
h) La resolució d'aquelles reclamacions que puguen plantejar-se en matèria de responsabilitat patrimonial. La resolució de recursos administratius de reposició i extraordinari de revisió, quan siga procedent dins del seu àmbit de competència.  
i) Totes les altres que el Consell Rector, la Presidència o la Direcció li encomane o delegue.  
Article 14. Règim pressupostari  
1. El règim pressupostari de l'entitat s'ajustarà al que s'estableix per la Generalitat per a les entitats de dret públic i a les previsions de les lleis de pressupostos de la Generalitat.  
2. Seguint els criteris artístics i de programació de la Direcció, l'avantprojecte de pressupost serà presentat per la Gerència per a la seua aprovació pel Consell Rector i es remetrà a la conselleria competent en matèria de cultura, per a la seua posterior elevació a la conselleria competent en matèria d'hisenda, a l'efecte de la seua integració en el pressupost de la Generalitat, i això sense perjudici de les competències assignades a la conselleria competent en matèria del sector públic.»  
  
  
Secció segona  
Construccions i Infraestructures Educatives   
de la Generalitat Valenciana, SA.  
  
Article 113  
Es modifica l'article 29 de la Llei 1/2013, de 21 de maig, de la Generalitat, de mesures de reestructuració i racionalització del sector públic empresarial i fundacional de la Generalitat, que queda redactat com segueix:  
Article 29. Construccions i Infraestructures Educatives de la Generalitat Valenciana, SA (CIEGSA)  
En atenció a les obligacions contractuals existents, l'extinció de la mercantil Construccions i Infraestructures Educatives de la Generalitat Valenciana, SA, per qualsevol de les formes previstes en la legislació sobre societats mercantils i modificacions estructurals d'aquestes societats, haurà de dur-se a terme com a màxim fins al 31 de desembre de 2023. No obstant això, de manera transitòria, la mercantil mencionada assumirà els encàrrecs de gestió que, per necessitats expressament justificades en el respectiu expedient, realitze la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport quant a la instal·lació i conservació de les aules prefabricades d'escolarització provisional i l'adequació i actualització normatives de projectes constructius ja contractats per CIEGSA a petició de l'administració.  
  
CAPÍTOL IV  
Mesures organitzatives relatives a ens del sector públic instrumental de la Generalitat adscrits a la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball  
  
Secció única  
Institut Valencià d'Estadística  
  
Article 114  
Es modifiquen l'article 4, apartat tres, l'article 9, apartat u, l'article 33, l'article 36, s'afig un nou article 36 bis, es modifiquen l'article 37, apartat u, l'article 43, apartat u, i s'afigen una disposició addicional única i una disposició transitòria única, en la Llei 5/1990, de 7 de juny de 1990, de la Generalitat Valenciana, d'estadística de la Comunitat Valenciana, amb la redacció següent:  
  
«Article 4  
[...]  
Tres. L'elaboració de l'Avantprojecte del Pla correspon a l'Institut Valencià d'Estadística, serà elevat al Consell a l'efecte d'aprovar-lo la persona titular de la conselleria competent en matèria estadística, amb l'informe previ de la Comissió Interdepartamental d'Estadística i del Consell Valencià d'Estadística.  
Article 9  
Un. En relació amb cadascuna de les estadístiques protegides per aquesta llei, la Comissió Interdepartamental d'Estadística aprovarà les normes reguladores. Aquestes determinaran:  
a) Els objectius.  
b) L'àmbit territorial.  
c) La periodicitat.  
d) Els organismes que, amb caràcter executor o col·laborador, han d'intervindre en l'elaboració, com també a qui corresponen les facultats per a reclamar la informació, quan aquesta siga obligatòria.  
e) Els subjectes obligats a subministrar informació i la forma i els terminis en els quals han de complir aquesta obligació.  
f) El dret, si escau, a obtindre compensació econòmica per les despeses que es deriven del subministrament de la informació.  
g) La forma i termini de difusió del resultat estadístic.  
Article 33  
Les entitats locals podran sol·licitar la inclusió d'estadístiques del seu interés en el Pla valencià d'estadística. La sol·licitud es dirigirà a la persona titular de la Direcció de l'lnstitut Valencià d'Estadística acompanyant memòria explicativa de l'interés públic de l'estadística així com de les seues característiques, memòria econòmica i proposta d'aquest finançament i projecte de normes reguladores.  
Article 36  
L'organització estadística de la Comunitat Valenciana estarà constituïda per:  
1. L'Institut Valencià d'Estadística és l'organisme autònom de gestió de l'activitat estadística d'interés de la Generalitat.  
2. La Comissió Interdepartamental d'Estadística és l'òrgan col·legiat encarregat de l'impuls estratègic, la coordinació i ordenació general de l'activitat pública d'interés de la Generalitat a desplegar per l'organització estadística de la Comunitat Valenciana. S'adscriu a la conselleria competent en matèria estadística. La seua composició i règim de funcionament es determinaran reglamentàriament. Li correspon l'exercici de les funcions següents:  
a) Fixar les directrius i orientacions generals per a la planificació de l'activitat estadística d'interés de la Generalitat.  
b) Estudiar i informar l'Avantprojecte del Pla valencià d'estadística i aprovar la proposta dels programes anuals d'activitats estadístiques per al seu desenvolupament.  
c) Establir les línies estratègiques per a la coordinació de l'organització estadística de la Comunitat Valenciana orientades a garantir l'execució i desenvolupament dels plans i programes aprovats i la seua adequació als principis que regeixen l'activitat estadística pública.  
d) Formular propostes en matèria estadística per a la seua elevació al Consell.  
e) Aprovar el Balanç anual d'activitats estadístiques desenvolupades per l'organització estadística de la Comunitat Valenciana.  
f) Fixar les orientacions i recomanacions generals relatives a la normalització en matèria d'arxius i registres administratius per al seu ús posterior a efectes estadístics.  
g) Impulsar la cooperació en matèria estadística amb altres administracions públiques i amb altres institucions públiques i privades per a la millora de les sinergies en l'àmbit de la producció d'estadístiques oficials i la millora del coneixement de la realitat demogràfica, socioeconòmica i cultural de la Comunitat Valenciana.  
h) Informar sobre qualsevol altra qüestió en matèria estadística que li siga formulada.  
3. El Consell Valencià d'Estadística és l'òrgan consultiu i de participació social de productors i usuaris de les estadístiques d'interés de la Generalitat. S'adscriu a la conselleria competent en matèria estadística La seua composició i règim de funcionament es determinaran reglamentàriament. Li correspon l'exercici de les funcions següents:  
  
a) Informar sobre l'Avantprojecte del pla valencià d'estadística i els programes anuals d'activitats estadístiques per al seu desenvolupament.  
b) Canalitzar les relacions entre òrgans estadístics, informants i usuaris i realitzar recomanacions per a la seua millora permanent orientada a la racionalització dels processos d'elaboració i difusió d'informació estadística, sense perjudici de les competències de l'apartat 2.g que corresponen a la Comissió Interdepartamental d'Estadística.  
c) Vetlar per l'estricte compliment dels principis que regeixen l'activitat estadística pública valenciana en el seu àmbit d'actuació.  
d) Aprovar l'informe d'avaluació del Pla valencià d'estadística al final del seu període de vigència.  
e) Emetre informe en el procediment d'elaboració de projectes de disposicions de caràcter general que regulen l'activitat estadística de la Comunitat Valenciana.  
f) Informar sobre qualsevol altra qüestió en matèria estadística que li siga formulada pel Consell, la Comissió Interdepartamental d'Estadística o l'Institut Valencià d'Estadística.  
4. Les comissions estadístiques de la Presidència de la Generalitat i de les conselleries són els òrgans de coordinació de tota l'activitat estadística que realitzen les respectives conselleries, així com els organismes i les empreses dependents d'aquestes. La seua composició i règim de funcionament es determinaran reglamentàriament. Desenvoluparan les funcions següents:  
a) La col·laboració, en el seu àmbit d'actuació, amb l'Institut Valencià d'Estadística en l'elaboració de l'Avantprojecte del Pla valencià d'estadística, el seu desenvolupament en programes anuals d'activitats estadístiques i la seua avaluació contínua i estratègica, d'acord amb les directrius establides per la Comissió Interdepartamental d'Estadística.  
b) La coordinació, en col·laboració amb l'Institut Valencià d'Estadística de l'activitat desenvolupada, en el marc d'execució del Pla valencià d'estadística vigent, per les unitats estadístiques de la Generalitat, adscrites al departament.  
c) La garantia de l'execució i compliment dels acords de la Comissió Interdepartamental d'Estadística en l'àmbit de la conselleria.  
  
d) La formulació de plans estadístics sectorials en matèries pròpies del seu departament.  
e) La vigilància en el compliment dels principis que regeixen l'activitat estadística pública i l'observança de les bones pràctiques en la matèria d'acord amb les directrius establides per la Comissió Interdepartamental d'Estadística.  
f) L'impuls a la utilització amb fins estadístics de les dades d'origen administratiu derivades de la gestió del departament, inclosa la formació de directoris sectorials en la seua concepció d'infraestructura estadística bàsica.  
g) La publicació i difusió dels resultats i característiques metodològiques de les estadístiques que tinguen encomanades en els plans i programes en vigor.  
h) Qualssevol altres funcions estadístiques que les normes els encomanen.  
5. Les unitats estadístiques de la Generalitat integrades en la Presidència, conselleries, organismes i empreses de la Generalitat. El seu marc funcional s'estableix en l'article 37 d'aquesta llei.  
6. Les unitats estadístiques de les entitats locals. El seu marc funcional s'estableix en l'article 38 d'aquesta llei.  
Article 36 bis. De l'Institut Valencià d'Estadística  
1. Creació  
Es crea l'Institut Valencià d'Estadística, com a organisme autònom de la Generalitat, dels previstos en la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, amb personalitat jurídica pròpia, patrimoni i tresoreria propis, i autonomia de gestió, adscrit a la conselleria competent en matèria estadística i que té com a objectiu la gestió de l'activitat estadística d'interés de la Generalitat en el marc previst d'aquesta llei.  
  
Gaudirà de la capacitat funcional necessària per a garantir la seua neutralitat operativa en el desenvolupament de la metodologia estadística, la publicació i difusió de resultats, el disseny de normes reguladores de les estadístiques i en la preservació del secret estadístic.  
2. Funcions i competències  
Exercirà les funcions següents:  
a) Elaborar l'Avantprojecte del Pla valencià d'estadística i la proposta de programes anuals d'activitats estadístiques de desenvolupament en col·laboració amb les comissions estadístiques de la Presidència i les conselleries; i amb les unitats estadístiques de les entitats locals.  
b) Coordinar l'execució i desenvolupament dels plans i programes aprovats, així com la seua adequació als principis que regeixen l'activitat estadística pública valenciana i al Codi de bones pràctiques de les estadístiques europees.  
c) Elaborar normes tècniques generals sobre unitats estadístiques i territorials, la seua identificació, nomenclatura, definicions, codis, classificacions de dades, i qualssevol altres que contribuïsquen a homogeneïtzar i normalitzar l'activitat estadística pública de la Comunitat Valenciana, ajustades a les de l'Administració general de l'Estat i a les normes tècniques internacionals vigents, especialment a les de la Unió Europea.  
d) Representar la Generalitat en matèria estadística davant les altres administracions públiques.  
e) Establir instruments de cooperació en matèria estadística amb altres administracions públiques o amb ens privats.  
f) Formar i mantindre sistemes integrats de resultats d'estadístiques demogràfiques, socials i econòmiques per a tots els nivells territorials de la Comunitat Valenciana.  
g) Elaborar la proposta de Balanç d'activitats estadístiques desenvolupades per l'organització estadística de la Comunitat Valenciana.  
h) Qualsevol altra funció estadística que les normes no atribuïsquen específicament a un altre organisme i les altres que se li encomanen expressament.  
3. Règim jurídic  
L'Institut es regirà pel que es disposa en la present llei i la seua normativa de desplegament, per la Llei 1/2015 i per la legislació general d'administracions públiques o d'organismes autònoms que li siga aplicable. Els actes i resolucions de l'Institut Valencià d'Estadística seran susceptibles dels recursos administratius previstos en la Llei de procediment administratiu comú de les administracions públiques.  
  
4. Organització de l'Institut  
L'estructura de l'Institut estarà constituïda pel Consell Rector de l'Institut Valencià d'Estadística i la Direcció de l'Institut Valencià d'Estadística.  
5. El Consell Rector de l'Institut Valencià d'Estadística és l'òrgan col·legiat de supervisió general de l'activitat de l'Institut. Està format per la Presidència, la Vicepresidència i una vocalia:  
a) La Presidència del Consell Rector l'assumirà la persona titular de la conselleria competent en matèria estadística.  
b) La Vicepresidència correspon a la persona titular de la secretaria autonòmica amb competències en matèria estadística.  
c) La vocalia li correspon a la persona titular de la Direcció de l'Institut Valencià d'Estadística que exercirà de secretaria del Consell Rector.  
  
Li corresponen les funcions següents:  
a) Aprovar la proposta d'avantprojecte de pressupostos de l'Institut.  
  
b) Aprovar els comptes anuals de l'Institut  
c) Aprovar la memòria anual d'activitats de l'IVE.  
d) Totes les altres que corresponguen a la matèria competencial de l'Institut Valencià d'Estadística que no siguen atribuïdes a altres òrgans.  
6. La Direcció de l'Institut  
El nomenament de la persona titular de la Direcció de l'Institut Valencià d'Estadística recaurà en persona de reconeguda capacitat i competència relacionades amb aquesta activitat. Serà nomenada per decret del Consell, a proposta de la persona titular de la conselleria de la qual estiga adscrit l'Institut. Li corresponen les atribucions següents:  
  
a) La representació legal i extrajudicial de l'Institut.  
b) La direcció i gestió de les activitats de l'Institut en l'àmbit de les seues competències.  
c) La direcció del personal.  
d) Dictar resolucions en el seu àmbit competencial, així com la resolució en via administrativa dels recursos de qualsevol acte o resolució dictada per la persona titular de la Direcció. Els recursos que posen fi a la via administrativa seran resolts per la persona titular de la conselleria competent en matèria estadística.  
7. Recursos econòmics  
L'Institut Valencià d'Estadística disposarà per al seu funcionament dels recursos següents:  
a) Les dotacions consignades a favor seu amb càrrec en els pressupostos de la Generalitat.  
b) Els ingressos ordinaris i extraordinaris generats per l'exercici de les seues activitats i per la prestació dels seus serveis.  
c) Els crèdits, préstecs, emprèstits i altres operacions financeres que puga concertar.  
d) Les subvencions i aportacions que per qualsevol títol siguen concedides a favor seu per entitats públiques o privades, o per particulars.  
  
e) Els productes i rendes dels béns i valors que constitueixen el seu patrimoni.  
f) Qualsevol altre recurs que poguera ser-li atribuït.  
8. Béns i drets  
El patrimoni de l'Institut Valencià d'Estadística estarà integrat pels béns i drets que li siguen adscrits per la Generalitat, que conservaran la seua qualificació jurídica originària, així com per aquell que adquirisca i els que li siguen incorporats i adscrits en el futur per qualsevol entitat o persona i per qualsevol títol.  
9. Personal  
L'Institut podrà comptar amb personal funcionari i laboral en els termes que preveu la legislació de funció pública i es regirà, amb caràcter general, per les normes de dret administratiu o laboral que li siguen aplicables.  
10. Règim pressupostari  
El règim pressupostari, economicofinancer, de comptabilitat, intervenció i de control financer de l'Institut Valencià d'Estadística serà l'establit en la Llei 1/2015.  
Article 37.1  
1. Les unitats estadístiques de la Generalitat, diferents de l'lnstitut Valencià d'Estadística, desenvoluparan les funcions següents:  
a) Elaboració de les seues pròpies estadístiques, amb l'informe previ de l'lnstitut Valencià d'Estadística.  
b) Elaboració de les estadístiques o fases d'aquestes que els encomanen el Pla valencià d'estadística o el Programa anual d'activitats.  
  
c) Col·laborar amb l'lnstitut Valencià d'Estadística en tots aquells treballs i estudis que siguen necessaris, perquè els òrgans estadístics de la Comunitat Valenciana puguen desenvolupar les seues funcions.  
  
d) Analitzar les seues pròpies necessitats estadístiques.  
Article 43  
U. És òrgan competent per a la imposició de sancions per infraccions lleus la persona que exercisca la Direcció de l'Institut Valencià d'Estadística i per a les restants la persona titular de la conselleria competent en matèria estadística.  
Disposició addicional única. Integració de personal en l'IVE  
El personal que ocupe llocs de treball adscrits a l'àmbit competencial que resulte coincident amb l'organisme autònom que es crea per la present llei passarà a integrar-se en l'Institut Valencià d'Estadística, mantindrà la seua relació jurídica amb l'administració de la Generalitat i la mateixa situació administrativa en la qual es trobe en el moment del canvi d'adscripció, sense minva dels seus drets.  
Així mateix, els llocs de treball adscrits a la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball les funcions dels quals es corresponguen amb l'àmbit competencial de l'IVE passaran a estar adscrits a aquest organisme autònom.  
Disposició transitòria única. Exercici de les competències de l'Institut Valencià d'Estadística fins a la seua posada en funcionament  
Les competències assignades per la present llei continuaran sent exercides pels òrgans de l'administració de la Generalitat que actualment ostenten competències inherents a les mateixes fins a l'efectiva posada en funcionament de l'Institut Valencià d'Estadística amb l'aprovació del seu Estatut.»  
  
  
CAPÍTOL V  
Mesures organitzatives relatives a ens del sector públic instrumental de la Generalitat adscrits a la Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
  
Secció única  
Seguretat ferroviària  
  
Article 115  
Es modifica l'apartat 3 de l'article 14 i l'apartat 7 de l'article 18 de la Llei 7/2018, de 26 de març, de seguretat ferroviària, que queden redactats com segueix:  
«Article 14. El Consell Rector  
1. El Consell Rector és l'òrgan superior de l'Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària, que governa l'entitat i estableix les directrius d'actuació d'aquesta.  
2. Es compon de cinc vocalies, el nomenament de les quals es realitzarà entre persones de reconeguda competència, experiència i prestigi professional en el sector ferroviari o en la gestió d'emergències, i es garantirà la composició equilibrada per un període de cinc anys, amb la possibilitat de reelecció per un altre període d'igual duració.  
3. L'elecció es durà a terme segons el procediment següent:  
a) Tres persones elegides per les Corts, a proposta dels grups parlamentaris.  
Per a l'elecció de persones que corresponga elegir a les Corts, els grups parlamentaris, mitjançant propostes subscrites per un mínim de dos grups, podran presentar, davant la comissió parlamentària competent, candidatures concretes, acompanyades dels respectius currículums que justifiquen la idoneïtat de les persones proposades, o sol·licitar a qualssevol de les diverses administracions, organismes i entitats públiques vinculades al sector ferroviari o a la gestió d'emergències que proposen, en representació d'aquestes, el nomenament de persones qualificades per a aquesta funció. Aquesta comissió, una vegada realitzades les compareixences pertinents, valorarà la idoneïtat dels candidats i candidates proposats i elevarà una proposta al ple de les Corts que, en tot cas, observarà el principi de paritat.  
El Ple de les Corts elegirà les tres persones que té assignades per majoria de tres cinquenes parts aplicable a cadascuna de les candidatures proposades. En cas que alguna de les persones proposades no obtinga la majoria necessària en primera votació, es procedirà a una segona votació, en diferent sessió plenària a celebrar dins del termini d'un mes subsegüent a la primera i en la qual serà suficient amb una majoria absoluta per a l'elecció de cada persona proposada.  
b) Dues persones, a títol individual o en representació de qualsevol administració, organisme o entitat pública vinculada al sector ferroviari o gestió d'emergències, elegides pel Consell, a proposta de la conselleria competent en matèria de transports.  
c) El nomenament de les persones que hagen d'integrar el Consell Rector es realitzarà per decret del president de la Generalitat i es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Els nomenaments efectuats pel Consell i les Corts podran disposar dels seus respectius suplents.  
4. Les persones designades com a vocals, d'entre les quals es triarà la persona titular de la presidència de l'òrgan, gaudiran d'independència i autonomia, el seu càrrec serà incompatible amb l'exercici d'aquelles altres activitats, tant públiques com privades l'exercici de les quals puga produir un conflicte d'interessos amb les funcions de l'agència.  
El càrrec de vocal de l'agència serà incompatible amb l'exercici de funcions directives o executives en partits polítics, centrals sindicals, associacions empresarials i col·legis professionals.  
5. Al Consell Rector li correspon exercir, sense altres limitacions que les establides en la legislació vigent i sense perjudici de les atribucions de la presidència, les facultats i poders, en general, que siguen necessaris per al compliment de les seues finalitats i, en particular:  
a) Definir les directrius generals i línies d'actuació de l'agència.  
b) Nomenar i separar la persona titular de la presidència.  
c) Aprovar, a proposta de la Direcció General de l'agència, el pla anual d'activitats de l'entitat.  
d) Aprovar i elevar al departament d'adscripció l'avantprojecte de pressupost de l'agència.  
e) Aprovar els estats d'execució del pressupost, la memòria i els comptes anuals.  
f) Aprovar la plantilla, l'organització funcional i el règim de retribució de tot el personal de l'entitat, dins de les limitacions legals i pressupostàries i sense perjudici de les competències atribuïdes a altres òrgans de la Generalitat.  
g) L'aprovació de les convocatòries de proves d'admissió per a la selecció del personal laboral al servei de l'agència.  
h) Formular la proposta d'aprovació de l'estatut de l'agència, l'aprovació de la qual correspon al Consell.  
i) Aprovar la metodologia per a l'avaluació i valoració dels riscos associats a l'operació ferroviària.  
6. Els membres del Consell Rector podran compatibilitzar el càrrec amb altres activitats externes a l'ens, en tot cas compatibles segons es prescriu en l'apartat 4 del present article, i la seua labor es retribuirà mitjançant indemnitzacions o dietes concordes amb la responsabilitat de les seues funcions, per assistència a les sessions del Consell Rector.  
La quantia de les indemnitzacions o dietes a percebre s'establiran per acord del Consell Rector. Les indemnitzacions o dietes que perceben en l'exercici de les seues funcions com a membres del Consell Rector, hauran de ser de caràcter públic, i estaran subjectes al que s'estableix en les successives lleis de pressupostos anuals de la Generalitat. La seua aprovació requerirà, en tot cas, informe previ i preceptiu de la conselleria competent en matèria d'hisenda.  
Article 18. Condicions i requisits generals de seguretat dels subsistemes del sistema ferroviari  
[.-]  
7. Tots els elements fixos i mòbils, mencionats en els apartats anteriors, hauran de complir les especificacions tècniques que s'indiquen en el desplegament reglamentari d'aquesta llei. Aquest desplegament podrà prendre com a referència tot o part d'alguna normativa que no siga de compliment obligatori en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
  
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
  
Primera. Òrgans competents per a l'inici, instrucció i resolució de procediments sancionadors en les matèries d'indústria, energia i mines  
En els procediments sancionadors en les matèries d'indústria, energia i mines, són òrgans competents:  
1. Per a la seua iniciació, les persones titulars dels Serveis Territorials d'Indústria i Energia als quals corresponga el coneixement de l'assumpte per raó de territori, correspon igualment a aquests serveis territorials la instrucció del procediment.  
2. Per a la seua resolució:  
2.1. En el cas d'infraccions molt greus, la persona titular de la conselleria competent per raó de la matèria.  
2.2. En el cas d'infraccions greus, la persona titular de la direcció general competent per raó de la matèria.  
2.3. En el cas d'infraccions lleus, la persona titular de la direcció territorial competent per raó de la matèria.  
  
Segona. Expropiacions derivades de noves actuacions en infraestructures públiques  
Es declara la necessitat d'urgent ocupació dels béns i drets afectats d'expropiació forçosa a conseqüència de l'execució de les obres:  
  
- Condicionament carril bici CR-700 Pego-el Verger.  
- Actuacions de millora de la mobilitat en l'estació de metro de Faitanar a Quart de Poblet.  
- Via verda del Serpis. Tram Muro d'Alcoi-l'Orxa. Alacant.  
- Via verda del Serpis. Tram l'Orxa-Vilallonga.  
- Passarel·la sobre la V-21. La Pobla de Farnals.  
- Millora seguretat viària CV-10, accés sud a les Coves de Vinromà.  
- Millora seguretat viària CV-800 i ampliació secció transversal. PK 8+500 a l'11+125. Xixona.  
- Estabilització de talussos CV-755. Guadalest.  
- Millora de la seguretat viària, intersecció CV-15/CV-124. Albocàsser.  
- Millora de la seguretat viària CV-70/CV-790. Benilloba.  
- Millora de la seguretat viària CV-70/CV-710. Benilloba.  
- Vinaròs. Platja de les Deveses.  
- Vinaròs. Cala de les Llanetes i de les Timbes.  
- Peníscola. Mirador de la torre de la Badum.  
- Xilxes. Platja de Xilxes. Llacunes sud.  
- Xilxes. Platja de Xilxes. Llacunes d'Almenara nord.  
- Sagunt. Estacionament en la desembocadura del Palància, marge de Canet d'en Berenguer.  
- Sagunt. Aparcament al parc empresarial.  
- El Puig. Platja del Puig. Torre de guaita.  
- Cullera. Platja del Marenyet, port sud.  
- Gandia. Platja dels Marenys de Rafalcaid.  
- Dénia. Estacionament de la platja dels Molins. L'Estanyó.  
- El Poble Nou de Benitatxell. Mirador de la cala Moraig.  
- Altea. Desembocadura del riu Algar, m. esq.  
- Alacant. Cala Cantalars.  
- La Vila Joiosa. Cala del Xarco.  
  
Tercera. Mesures extraordinàries i específiques del procediment d'admissió de l'alumnat i inici de curs 2021-2022  
1. En el procediment d'admissió de l'alumnat per al curs 2021-2022, la Inspecció General d'Educació, en col·laboració amb els serveis competents de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport i amb el suport dels ajuntaments, assumirà les funcions atribuïdes a les comissions d'escolarització, de districtes i sectorials pel Decret 40/2016, de 15 d'abril, del Consell, i per l'Ordre 7/2016, de 19 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, sense perjudici de les facultats atribuïdes per la normativa bàsica estatal a les comissions d'escolarització. Per al compliment de les funcions que la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, atribueix a les comissions d'escolarització, s'habilitaran, si és el cas, els mitjans tecnològics perquè puguen fer-ho telemàticament.  
2. El procediment d'admissió als ensenyaments d'educació infantil, educació primària, educació secundària obligatòria, batxillerat, formació professional bàsica, formació professional de grau mitjà i formació professional de grau superior per al curs 2021-2022, es tramitarà de forma electrònica. L'administració educativa habilitarà punts d'atenció a l'usuari per a aquelles persones que no disposen de mitjans electrònics.  
  
2.1. Cada persona sol·licitant formularà una única sol·licitud, que contindrà una declaració responsable de cadascuna de les circumstàncies requerides per a l'admissió.  
2.2. En el moment de formular la sol·licitud no es requerirà l'aportació de la documentació acreditativa de les circumstàncies declarades.  
2.3. Els resultats en els processos d'admissió en els centres docents sostinguts amb fons públics es comunicaran a través de la seu electrònica de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
2.4. La formulació de reclamacions al resultat provisional i definitiu d'admissió de l'alumnat es realitzarà per mitjans electrònics.  
2.5. En el procediment d'admissió als centres docents sostinguts amb fons públics les persones interessades podran fer servir els següents sistemes de verificació d'identitat a fi de formular la sol·licitud d'admissió:  
a) Certificat digital emés per l'Agència de Tecnologia i Certificació Electrònica de la Generalitat (ACCV).  
b) Sistema d'identitat electrònica per a les administracions Cl@ve.  
c) eDNI, amb el seu respectiu lector.  
d) Combinació del DNI i IDESP o número de suport, juntament amb l'acceptació de comprovació davant del Ministeri de l'Interior.  
e) Combinació del NIE i IXESP, juntament amb l'acceptació de comprovació davant del Ministeri de l'Interior.  
f) Número de certificat de registre de ciutadania de la Unió Europea, precedit per la lletra C, juntament amb l'acceptació de comprovació davant del Ministeri de l'Interior.  
  
Quarta. Publicació  
La Conselleria d'Hisenda i Model Econòmic ha de regular la publicació, dins de l'àmbit de les competències de la Generalitat, de la llista que comprèn els deutors amb la hisenda pública, d'acord amb el que disposa l'article 95.bis de la Llei 58/2003, de 17 de desembre, general tributària, pel que fa als tributs propis i cedits per l'Estat l'aplicació dels quals correspon a la Generalitat.  
  
Cinquena. Fons per a la reconstrucció COVID-19  
Les actuacions que es realitzen amb càrrec als fons de reconstrucció COVID-19, s'han de considerar d'emergència als efectes previstos en l'article 120 de la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, per la qual es transposen a l'ordenament jurídic espanyol les directives del Parlament Europeu i del Consell 2014/23/UE i 2014/24/UE, de 26 de febrer de 2014.  
Bimensualment, el Consell ha de remetre la relació dels contractes subscrits a l'empara d'aquesta disposició a la Junta Superior de Contractació, sense perjudici de les publicacions legalment establides a través del portal de transparència.  
  
Sisena  
Es modifica el punt 1 de l'article 104, Llei 27/2018 de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat per a l'any 2019 on s'estableix l'objecte social de la societat mercantil Infraestructures i Serveis de Telecomunicacions i Certificació, quedant amb el contingut següent:  
L'objecte social és:  
a) Prestació de serveis de transport, accés, difusió, allotjament, operació, manteniment i explotació de les xarxes de telecomunicacions de la Generalitat, així com els recursos associats als serveis de ràdio i televisió i d'emergència, dins de l'àmbit de responsabilitat de la Generalitat, com també qualsevol altre servei que la Generalitat es puga comprometre a prestar en el futur sobre aquestes infraestructures.   
La societat es constituirà com a operador de telecomunicacions i proveirà serveis de comunicacions electròniques amb les condicions que estableix la legislació vigent per als operadors controlats per administracions públiques.  
b) Prestació de serveis associats a les tecnologies de la informació i de les comunicacions, de seguretat i de confiança en les transaccions electròniques, com també la provisió, l'operació i el manteniment dels sistemes i les infraestructures físiques necessàries per a la prestació d'aquests serveis.  
  
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
  
Única. Règim de concessió de pròrrogues de vigència de les declaracions ambientals estratègiques sobre instruments de planificació urbanística  
Aquelles DATE (declaració ambiental territorial estratègica) emeses a instàncies d'entitats locals a instàncies de l'article 25 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i referides a instruments de planificació urbanística que hagen perdut vigència durant el primer estat d'alarma de 2020 i fins a 120 dies comptadors des del final d'aquest (oficialment el 21.06.2020), finalitzat aquest podran sol·licitar de forma motivada la pròrroga per a la vigència de la DATE fins a 60 dies després de la publicació d'aquesta disposició. La duració de les pròrrogues concedides a l'empara d'aquesta disposició es comptabilitzarà des del moment de la seua pèrdua de vigència, i els dies de l'estat d'alarma esmentat seran comptabilitzables a l'efecte de la caducitat.  
  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Única. Normativa que es deroga  
Queden derogades totes les disposicions d'igual o inferior rang que s'oposen a aquesta llei i, en particular, les següents:  
- Els capítols I, II i III del Decret llei 2/2013, d'1 de març, del Consell, d'actuacions urgents de gestió i eficiència en prestació farmacèutica i ortoprotètica.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera. Delegació legislativa en matèria d'habitatge  
S'autoritza el Consell perquè, en el termini de 12 mesos a comptar des de l'entrada en vigor de la present llei, elabore i aprove, a proposta de la persona titular de la conselleria competent en matèria d'habitatge, un text refós dels continguts de la Llei 2/2017, de 3 de febrer, de la Generalitat, per la funció social de l'habitatge de la Comunitat Valenciana, i de la resta de disposicions normatives vigents amb rang de llei que abasten les matèries d'habitatge i arquitectura, així com perquè es procedisca a regularitzar, aclarir i harmonitzar els textos legals que hagen de ser refosos fins al moment de l'aprovació del text refós pel Consell.  
  
  
Segona. Autorització al Consell per a aprovar un text refós de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana  
S'autoritza el Consell per a aprovar, fins al 30 de juny de 2021, un text refós que consolide i integre en un text únic, degudament regularitzat, aclarit i harmonitzat, les modificacions incorporades des de la seua entrada en vigor en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana.  
  
Tercera. Estatut de l'Institut Valencià d'Estadística  
Es faculta al Consell perquè aprove mitjançant decret l'Estatut de l'Institut Valencià d'Estadística en el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta disposició.  
Quarta. Habilitació per a desplegament reglamentari  
S'autoritza el Consell per a dictar totes les disposicions que siguen necessàries per al desplegament del que es preveu en aquesta llei.  
  
Cinquena. Entrada en vigor  
Aquesta llei entrarà en vigor el dia 1 de gener de 2021.  
No obstant això, la modificació de l'apartat 4 de l'article 129 de la Llei 10/2010, de 9 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació i gestió de la funció pública valenciana, efectuada per l'article corresponent d'aquesta llei, s'ha d'aplicar retroactivament quan es donen les circumstàncies que s'indiquen en el precepte esmentat.  
  
Per tant, ordene que tots els ciutadans i totes les ciutadanes, tribunals, autoritats i poders públics als quals pertoque, observen i facen complir esta llei.  
  
València, 30 de desembre de 2020  
  
El President de la generalitat  
Ximo Puig i Ferrer



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8987, del 31-12-2020 (2020/11362)

LEY 3/2020, de 30 de diciembre, de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2021.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2020/12/30/3/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   8987

Fecha DOGV
:   31-12-2020

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2020/11362

CVE


Fecha del documento
:   30-12-2020

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Ley

Corrección de errores

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [precio autorizado](javascript:void(0))
    * [deducción fiscal](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [hacienda regional](javascript:void(0))
    * [impuesto sobre transmisiones patrimoniales](javascript:void(0))
    * [impuesto sobre la renta de las personas físicas](javascript:void(0))
    * [lista de precios](javascript:void(0))
    * [impuesto local](javascript:void(0))

LEY 3/2020, de 30 de diciembre, de la Generalitat, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat 2021.  
 [2020/11362]  
Sea notorio y manifiesto a todos los ciudadanos y todas las ciudadanas que Les Corts han aprobado y yo, de acuerdo con lo establecido por la Constitución y el Estatuto de Autonomía, en nombre del rey, promulgo la siguiente Ley:  
  
Índice  
Preámbulo  
TÍTULO I. Medidas fiscales  
CAPÍTULO I. Tributos propios  
Sección primera. Modificación de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas.  
Sección segunda. Modificación de la Ley 21/2017, de 28 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat, relativo al Impuesto sobre la eliminación, incineración, coincineración y valorización energética de residuos.  
Sección tercera. Modificación de la Ley 1/1999, de 31 de marzo, de la Generalitat, de Tarifas Portuarias.  
Sección cuarta. Modificación de la Ley 2/2014, de 13 de junio, de Puertos de la Generalitat.  
Sección quinta. Impuesto sobre viviendas vacías.   
Sección sexta. Modificación de la Ley 10/2012, de 21 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat.  
CAPÍTULO II. Tributos cedidos  
Sección primera. Modificación de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos.  
Sección segunda. Modificación del Decreto ley 1/2020, de 27 de marzo, del Consell, de medidas urgentes de apoyo económico y financiero para las personas trabajadoras autónomas, de carácter tributario y de simplificación administrativa para hacer frente al impacto de la Covid-19.  
Sección tercera. Modificación del régimen fiscal aplicable a las Estructuras Agrarias de la Comunitat, previsto en la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana.  
TÍTULO II. Medidas administrativas  
CAPÍTULO I. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Presidencia de la Generalitat  
Sección primera. Mancomunidades.  
Sección segunda. Publicidad Institucional.  
Sección tercera. Administración local.  
CAPÍTULO II. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Vicepresidencia y Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas  
Sección primera. Servicios Sociales Inclusivos.  
Sección segunda. Personas con Discapacidad.  
Sección tercera. Personas Inmigrantes.  
Sección cuarta. Igualdad de las personas LGTBI.  
Sección quinta. Procedimientos de emergencia ciudadana.  
Sección sexta. Renta Valenciana de Inclusión.  
Sección séptima. Violencia sobre la mujer.  
Sección octava. Juventud.  
Sección novena. Infancia y adolescencia.  
CAPÍTULO III. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Vicepresidencia Segunda y Conselleria de Vivienda y Arquitectura Bioclimática  
Sección primera. Vivienda.  
Sección segunda. Ampliación de la vivienda pública mediante el derecho de tanteo y retracto.  
CAPÍTULO IV. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico  
Sección primera. Exención al régimen de garantías en subvenciones en materia de innovación.  
Sección segunda. Juego y prevención de la ludopatía.  
Sección tercera. Patrimonio.  
CAPÍTULO V. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Justicia, Interior y Administración Pública  
Sección primera. Mediación.  
Sección segunda. Función pública.  
Sección tercera. Protección civil y gestión de emergencias.  
CAPÍTULO VI. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública  
Sección única. Ordenación Farmacéutica.  
CAPÍTULO VII. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo  
Sección primera. Ferias Comerciales.  
Sección segunda. Cámaras Oficiales de Comercio, Industria, Servicios y Navegación de la Comunidad Valenciana.  
CAPÍTULO VIII. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica  
Sección primera. Ganadería.  
Sección segunda. Calidad y Control ambiental de actividades.  
Sección tercera. Saneamiento de aguas residuales e infraestructuras de recursos hidráulicos.  
Sección cuarta. Pesca.  
Sección quinta. Contaminación Acústica.  
Sección sexta. Gestión Forestal y prevención de incendios.  
CAPÍTULO IX. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad  
Sección primera. Movilidad.  
Sección segunda. Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje.  
Sección tercera. Taxi.  
CAPÍTULO X. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Participación, Transparencia, Cooperación y Calidad Democrática  
Sección primera. Transparencia y Buen Gobierno.  
Sección segunda. Incompatibilidades y Conflictos de Intereses de Personas con Cargos Públicos no Electos.  
Sección tercera. Memoria Democrática.  
CAPÍTULO XI. Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte  
Sección única. Infraestructuras educativas.  
CAPÍTULO XII. Servicio público de radiodifusión y televisión de ámbito autonómico de titularidad de la Generalitat  
TÍTULO III. Medidas de organización administrativa y de reestructuración de entes del sector público instrumental de la Generalitat  
CAPÍTULO I. Medidas organizativas relativas a órganos adscritos a la Presidencia de la Generalitat  
Sección única. Comité Valenciano para asuntos europeos.  
CAPÍTULO II. Medidas organizativas en entes del sector público instrumental adscritos a la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico  
Sección única. Institut Valencia de Finances.  
CAPÍTULO III. Medidas organizativas relativas a entes del sector público instrumental de la Generalitat adscritos a la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte  
Sección primera. Institut Valencià d'Art Modern.  
Sección segunda. Construcciones e Infraestructuras Educativas de la Generalitat Valenciana, SA.  
CAPÍTULO IV. Medidas organizativas relativas a entes del sector público instrumental de la Generalitat adscritos a la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo  
Sección única. Instituto Valenciano de Estadística.  
CAPÍTULO V. Medidas organizativas relativas a entes del sector público instrumental de la Generalitat adscritos a la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad  
Sección única. Seguridad Ferroviaria.  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
Primera. Órganos competentes en el procedimiento sancionador en materia de industria, energía y minas.  
Segunda. Expropiaciones derivadas de nuevas actuaciones en Infraestructuras Públicas.  
Tercera. Medidas extraordinarias y específicas del procedimiento de admisión del alumnado e inicio de curso 2021-2022.  
Cuarta. Publicación.  
Quinta. Fondos para la reconstrucción COVID-19.  
Sexta.  
DISPOSICIÓN TRANSITORIA  
Única. Régimen de concesión de prórrogas de vigencia de las declaraciones ambientales estratégicas sobre instrumentos de planificación urbanística.  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
Única. Normativa que se deroga  
DISPOSICIONES FINALES  
Primera. Delegación legislativa en materia de vivienda.  
Segunda. Modificación de la Disposición Final Primera de la Ley 9/2019, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat, para aprobar un texto refundido de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
Tercera. Estatuto del Instituto Valenciano de Estadística.  
Cuarta. Habilitación para desarrollo reglamentario.  
Quinta. Entrada en vigor.  
  
  
Preámbulo  
  
I  
  
La presente Ley recoge una serie de medidas referentes a aspectos tributarios, de gestión administrativa y de carácter organizativo, como complemento a la consecución de determinados objetivos de política económica que se contienen en Ley de Presupuestos de la Generalitat para el año 2021.  
La competencia de la Generalitat para aprobar la presente ley deriva de los títulos competenciales, ya sea con carácter exclusivo o para el desarrollo legislativo de la legislación básica del estado, que se prevén en los artículos 49, 50, 52, 54 y 67, del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, en materia de hacienda de la Generalitat, residuos, régimen local, publicidad institucional, servicios sociales, igualdad, vivienda, subvenciones, juego, mediación, ordenación farmacéutica, ferias comerciales, cámaras de comercio, ganadería, aguas residuales, contaminación acústica, gestión forestal, pesca, urbanismo, transparencia, incompatibilidades y organización de sus instituciones de autogobierno.  
  
II  
  
En cuanto a la estructura de la presente Ley de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat, se ha dividido en Tres Títulos, con sus correspondientes Capítulos, Secciones y Artículos.  
Así en el Título I, se contienen las medidas referentes a aspectos tributarios y fiscales.  
En el título II, se contienen las medidas de acción administrativa que como complemento a la planificación económica que se contiene en la Ley de Presupuestos para 2021, exigen abordar modificaciones legislativas de aquellas leyes que regulan las materias que son competencia de la Presidencia, la Vicepresidencia y de cada una de las consellerias en las que se organiza la Administración de la Generalitat.  
En el título III, se contienen medidas de carácter organizativo que afectan, esencialmente, a algunos de los Entes del Sector Público Instrumental de la Generalitat y que exigen la modificación de algunas disposiciones legales que regulan su régimen jurídico.  
Por último, dada su extensión y heterogeneidad, se incorpora a la ley un índice con su estructura, con el fin de simplificar y manejar su análisis.  
  
III  
  
La Ley responde a los principios de buena regulación de necesidad, eficacia, proporcionalidad, seguridad jurídica, transparencia, y eficiencia, de conformidad con el artículo 129 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas.  
A estos efectos, se pone de manifiesto el cumplimiento de los principios de necesidad y eficacia, dado el interés general en que se fundamentan las medidas que se establecen.  
La norma es acorde con el principio de proporcionalidad, al contener la regulación imprescindible para la consecución de determinados objetivos de política económica del Consell de la Generalitat que exigen la aprobación de diversas normas. Igualmente, se ajusta al principio de seguridad jurídica, siendo coherente con el resto del ordenamiento jurídico. En cuanto al principio de transparencia, la mayoría de sus medidas, se han sometido a los trámites de consulta pública, audiencia e información pública que son aplicables a la tramitación de normas con rango de ley. Por último, en relación con el principio de eficiencia, esta Ley no impone cargas administrativas para los ciudadanos.  
  
IV  
  
En la sección Primera del capítulo I, del Título I, de esta ley se incluyen las modificaciones a la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que afectan a diversos preceptos de dicha norma. Las modificaciones introducidas en la citada ley son las siguientes:  
a) En el capítulo IV del título I, aplicación de las tasas, se modifica el artículo correspondiente a los modelos de autoliquidación u otros impresos relativos a tasas, introduciendo un nuevo apartado 3 al artículo 1.4-5 con la finalidad de dotar de competencia en el ámbito de aprobación de modelos de declaraciones, autoliquidaciones, etc o en la determinación de programas informáticos para la aplicación de las tasas, entre otras, a otros entes de derecho público dependientes de la Generalitat en cuanto la recaudación de las tasas constituya uno más de los recursos de su propio presupuesto.  
b) En las tasas en materia de adopción internacional se modifica el apartado b del artículo 2.1-2 correspondiente a las exenciones con el objetivo de clarificar y especificar los conceptos que se encuentran incluidos en el término las rentas», a los efectos de determinar cuándo procede aplicar la exención contenida en el referido apartado de ese artículo.  
c) En las tasas por servicios relativos a la producción agrícola, se modifica la denominación de la tasa por Inscripción en el registro de productores de Semillas y Plantas de Vivero así como la tasa Inscripción en el Registro de Productores, Comerciantes e Importadores de Vegetales por Inscripción en el Registro de Operadores Profesionales de Vegetales como productor de semillas y plantas de vivero (ROPVEG) e Inscripción en el Registro de Operadores Profesionales de Vegetales como comerciante de semillas y plantas de vivero (ROPVEG), respectivamente.  
d) En las tasas por autorización y control de vertidos en aguas marítimas litorales se añade una nueva exención que modifica el artículo 4.1-2 con la finalidad de eximir del pago de la tasa a los vertidos procedentes de plantas de desalinización, en la parte que corresponda al uso para regadío, con el fin de potenciar este uso como garantía de suministro, de acuerdo con los objetivos de la planificación hidrológica.  
e) En las tasas en materia de enseñanza universitaria, regulada en el Capítulo III del Título XIV, se minora el precio del crédito en primera matrícula en enseñanzas de grado, manteniendo invariable el resto de matrículas con el fin de adecuarlo a los límites máximos fijados en la Conferencia General de Política Universitaria, de conformidad con el artículo 81.3.b de la Ley orgánica 6/2001, de 21 de diciembre, de universidades, en su redacción dada por Real Decreto ley 17/2020, de 5 de mayo, por el que se aprueban medidas de apoyo al sector cultural y de carácter tributario para hacer frente al impacto económico y social del COVID-2019, determina el marco-jurídico legal para que las Comunidades Autónomas fijen los precios públicos por servicios académicos y demás derechos que legalmente se establezcan dentro de los cuales estarán relacionados con los costes de prestación del servicio de la universidad.  
f) En las tasas en materia de educación, por servicios relativos a la inscripción en pruebas selectivas para el acceso al cuerpo docente, se incrementa el importe de los epígrafes correspondientes a los grupos A1 y A2, a fin de ajustarlo a los costes soportados por la Administración para la realización de las mismas.  
g) En las tasas en materia de industria, energía y minas del título XX, se crea una nueva tasa con la finalidad de cubrir los costes derivados del servicio de traslado y custodia por el personal técnico de los servicios territoriales de Industria y Energía de punzones de contraste a laboratorios de empresas dedicadas a la fabricación de oro y plata para la realización de ensayos y contrastación de garantía, como prueba y control de idoneidad, previa al tráfico o comercialización posterior.  
h) En las tasas en materia de juego, se modifica la tasa de instalación de salones de juego, distinguiendo por un lado la solicitud de instalación al objeto de verificar el cumplimiento del requisito de distancias exigido por el Reglamento de Salones Recreativos y Salones de Juego y por otro lado su posterior autorización.  
Así mismo, como consecuencia de la modificación anterior se introducen dos nuevos apartados en el artículo correspondiente a su devengo y exigibilidad al objeto de clarificar en qué momento ha de realizarse el pago de las tasas.  
Por otro lado, se modifica el cuadro del artículo 23.1-4 correspondiente a la cuota íntegra introduciendo nuevos subconceptos en el epígrafe correspondiente a trámites relativos a la titularidad, explotación o instalación de máquinas recreativas y de azar.  
i) Se crea una nueva tasa por la prestación de servicios relativos a los procedimientos incoados a instancia de parte para el deslinde y replanteo de vías pecuarias y montes de utilidad pública en la Comunitat Valenciana. Dicha tasa se encuadra en un nuevo capítulo V denominado: «Tasas por servicios relativos a deslinde y replanteo en vías pecuarias y montes de utilidad pública» en el actual Título XXVI de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de Tasas.  
j) En el título XXIX, tasas en materia de sanidad:  
En el capítulo I, tasa por prestación de asistencia sanitaria, se han introducido modificaciones en los artículos referentes a los sustitutos del contribuyente, con la finalidad de facilitar en determinados casos específicos la exigencia del pago de las tasas, y a los responsables, en coherencia con los cambios operados en los anteriores obligados tributarios.  
Se han introducido dos nuevas tasas sanitarias sobre dos actividades de la especialidad de radiología que se realizan con una frecuencia creciente en los hospitales valencianos y todavía no se recogen en el texto legal. Esto supone incluirlas en el apartado 3 del artículo 29.1-10 para el cálculo de la cuota íntegra por procedimientos diagnósticos y terapéuticos. Y, en el apartado 24 del artículo 29.1-10 relativo a procedimientos en Medicina nuclear se introducen tres nuevas tasas sobre tres actividades de esta especialidad.  
En el capítulo II, tasa relativa a los productos y servicios prestados por el Centro de Transfusión de la Comunitat Valenciana, se introducen dos tasas de nueva creación resultantes del nuevo proceso de donación, evaluación, procesado y distribución del tejido ocular adaptado a los parámetros de calidad exigidos por la Organización Nacional de Trasplantes (ONT) en el Plan Nacional de Córneas. Se suprimen varias tasas debido a que existen otras tasas similares para utilizar en dichos casos. Se modifica la denominación de las tasas que se introdujeron en la última de las propuestas de este Centro, que están valoradas por el Registro Español de Donantes de Médula Ósea (REDMO).  
En el capítulo IV, tasa por otras actuaciones administrativas en materia de sanidad, se modifica el texto descriptivo y/o se reducen los importes de varias tasas del cuadro de cuantías para el cálculo de la cuota íntegra por actuaciones administrativas relativas a empresas alimentarias, alimentos y establecimientos alimentarios con la finalidad de adaptarla a los conceptos del nuevo marco normativo comunitario y autonómico en materia de controles oficiales aplicables a las empresas y establecimientos alimentarios. Por otro lado, la habilitación telemática a lo largo de 2019 de diversos trámites y procedimientos administrativos en la sede GVA ha supuesto una reducción significativa del tiempo y recursos necesarios para su gestión, haciendo necesaria una revisión de las cuantías que se perciben por razón de los diferentes servicios recogidos en el citado artículo 29.4-5 de la Ley 20/2017, con motivo de la reducción de los costes de los servicios asociados.  
k) Se suprimen las tasas por la consulta o el acceso a la información de los registros de fundaciones y colegios profesionales debido a la entrada en vigor de la normativa en materia de transparencia en la actividad pública, tanto estatal (Ley 19/2013, de 9 de diciembre, de transparencia, acceso a la información pública y buen gobierno); como valenciana (Ley 2/2015, de 2 de abril, de la Generalitat, de Transparencia, Buen Gobierno y Participación Ciudadana de la Comunidad Valenciana y Decreto 105/2017, de 28 de julio, del Consell, de desarrollo de la Ley 2/2015, de 2 de abril, de la Generalitat, en materia de transparencia y de regulación del Consell de Transparencia, Acceso a la Información Pública y Buen Gobierno). Se produce un cambio radical respecto del acceso a la información pública por parte de la ciudadanía, pasando del tradicional derecho de acceso por parte de los interesados a sus propios expedientes, a un acceso universal por parte de todos y todas a la información pública sin necesidad de acreditar un interés legítimo ni de motivar la solicitud, nada más con las limitaciones previstas en la ley.  
De este modo, con esta normativa se establece que con carácter general este acceso será gratuito, tanto el suministro de esta información por medios electrónicos como el acceso a la información en el lugar donde se localice. Solamente podrá haber exacciones en casos de expedición de copias o de transposición de la información a un formato diferente del original.  
l) Se introduce el Capítulo III del título XXX, correspondiente a tasas en materia de urbanismo, que incluye una nueva tasa con la finalidad de gravar determinados actos en relación con el registro de entidades colaboradoras de verificación y control de actuaciones urbanísticas ECUVs como consecuencia de la Disposición Adicional 9.ª (DA 9.ª) de la Ley 5/2014, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (LOTUP), introducida por la Ley 1/2019, de modificación de esta, ha establecido que los ayuntamientos podrán ejercer determinadas funciones en materia urbanística a través de las denominadas Entidades Colaboradoras de la Administración (ECUV), o de los distintos Colegios Profesionales. Dicha previsión legal ha sido desarrollada, conforme a lo dispuesto en la propia DA 9.ª, mediante la aprobación y publicación del Decreto 62/2020, del Consell, de regulación de las entidades colaboradoras de la Administración municipal en la verificación de las actuaciones urbanísticas y de creación de su registro (DOGV 20/5/20). En el artículo 14 de esta disposición se crea el Registro de entidades colaboradoras de verificación y control de actuaciones urbanísticas (RECUV), registro de naturaleza administrativa y carácter público, en el que deben inscribirse las personas y entidades que deseen constituirse en ECUV. En este sentido, tal inscripción, tiene carácter constitutivo, conforme a lo indicado en el artículo 19 del Decreto 62/2020.  
En la Sección Segunda del mismo capítulo se introducen modificaciones en el Impuesto sobre la eliminación, incineración, coincineración y valorización energética de residuos, regulado en el artículo 9 de la Ley 21/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat, con el fin de acomodar la normativa tributaria a las nuevas exigencias derivadas de la normativa europea en el ámbito de la valorización y tratamiento de los residuos domésticos.  
En las Secciones Tercera y Cuarta del Capítulo I del Título I, se modifican algunas bonificaciones a las tarifas portuarias, el hecho imponible y los tramos, de la Ley 1/1999, de 31 de marzo, de la Generalitat, de Tarifas Portuarias, y las bonificaciones y exenciones previstas en la Ley 2/2014, de 13 de junio, de puertos de la Generalitat.  
En el capítulo II del Título I, de la presente ley se introducen modificaciones en la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, en los ámbitos del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas (IRPF en adelante), el Impuesto sobre Sucesiones y Donaciones (ISD) y el Impuesto sobre Transmisiones Patrimoniales y Actos Jurídicos Documentados (ITPAJD).  
En primer lugar, se crea una deducción de importe fijo para contribuyentes que residan habitualmente en municipios con riesgo de despoblamiento. Su importe, además, se modula en función el número de descendientes o personas asimiladas con derecho a la aplicación del mínimo por descendientes establecido en la legislación estatal del impuesto. En el Seminario de Gobierno-Verano 2019 celebrado en Montanejos se aprobó el objetivo del establecimiento de un nuevo escenario de tributación autonómica en zonas despobladas o en peligro de despoblamiento. Esta declaración es congruente con el Acuerdo Botánico 2 en que se declara que se promoverán beneficios fiscales para iniciativas sociales y empresariales que decidan establecerse en las comarcas de interior en riesgo de despoblamiento. Entre las distintas medidas tributarias posibles la opción de introducir una deducción aplicable sobre la cuota íntegra autonómica del IRPF aporta como ventaja su visibilidad, progresividad y modularidad para establecer un marco fiscal favorable que permita revertir los profundos procesos de despoblamiento que afectan a amplias zonas del territorio valenciano.  
Por otro lado, en cumplimiento de los objetivos del Pacto valenciano contra la violencia de género y machista firmado el 18 de septiembre de 2017, se equipara el tratamiento otorgado a las mujeres víctimas de violencia de género al de otros colectivos que ya gozaban de beneficios fiscales destinados a facilitar su acceso a su vivienda habitual tanto en el ámbito del IRPF como del Impuesto sobre Transmisiones Patrimoniales Onerosas. Asimismo se introduce una reducción en el Impuesto sobre Sucesiones y Donaciones dirigida a incentivar las donaciones que tengan por finalidad ayudar a estas contribuyentes en la adquisición de su vivienda habitual. También se reconocen beneficios para el acceso a su vivienda habitual en el Impuesto sobre Transmisiones Patrimoniales Onerosas a las familias monoparentales, dando así cumplimiento al compromiso adquirido por el Consell, en el Decreto 19/2018, de 9 de marzo, por el que se regula el reconocimiento de la condición de familia monoparental en la Comunitat Valenciana.  
También en el IRPF se modifica la regulación de la deducción autonómica por donaciones con finalidad ecológica para aumentar al 25 por ciento su porcentaje, en línea con los otros incentivos autonómicos establecidos en el impuesto en favor de deducciones beneficiosas para el interés general. No obstante, la modificación no es ajena a la reciente elevación de un 5 por ciento operada en los porcentajes de la deducción estatal prevista en el artículo 19 de la Ley 49/2002, de 23 de diciembre, de régimen fiscal de las entidades sin fines lucrativos y de los incentivos fiscales al mecenazgo, merced a la aprobación del Real Decreto ley 17/2020, de 5 de mayo, por el que se aprueban medidas de apoyo al sector cultural y de carácter tributario para hacer frente al impacto económico y social de la COVID-2019. Puesto que ambos beneficios son compatibles y de aplicación simultánea, se mantiene el porcentaje de deducción en el 20 por cien para los primeros 150 euros con la finalidad de impedir que la suma de las desgravaciones estatal y autonómica exceda del propio valor de lo donado. El mismo objeto persiguen las modificaciones técnicas operadas en la regulación de las demás deducciones por donaciones existentes en la Ley 13/1997, que operarán en cuanto pudiera existir un solapamiento en la aplicación de las desgravaciones estatal y autonómica, lo que sucederá en todo caso, en las deducciones reguladas en los apartados q y r del apartado uno del artículo 4 de la Ley y en algunos supuestos en la regulada en el apartado s.  
En el marco de la política del Consell de lucha contra el cambio climático, se pretende mantener el apoyo a la adquisición o electrificación de bicicletas o de vehículos eléctricos de transporte individual mediante la creación, con efectos desde el uno de enero de 2021, de una deducción permanente en el tramo autonómico del IRPF.  
Como medida de incentivo a la actividad económica y la creación de empleo se introduce una deducción aplicable a los adquirentes de acciones o participaciones en el capital de entidades. A diferencia de otros beneficios ya existentes en otras comunidades autónomas, se limita la concesión del beneficio a las empresas que desarrollen una actividad genuinamente nueva, evitando así incentivar aquellos actos de mera transformación jurídica de explotaciones económicas ya existentes en perjuicio de otras formas de emprendedurismo. Por otra parte, el beneficio se incrementa cuando las sociedades tienen carácter innovador e investigador, que son empresas que merecen especial protección e interés y que, en muchos casos, podrían operar en cualquier lugar gracias a las nuevas tecnologías; o cuando su domicilio fiscal radica en un municipio con riesgo de despoblamiento, en coherencia con la declaración contenida en el Acuerdo Botánico 2 de promoción de beneficios fiscales para iniciativas sociales y empresariales que decidan establecerse en las comarcas de interior en riesgo de despoblamiento.  
Se modifica el texto normativo correspondiente a los límites de renta con la intención de equiparar el tratamiento otorgado en el requisito de renta a las deducciones por arrendamiento contenidas en las letras n y ñ, relativas a la deducción por arrendamiento de la vivienda habitual del contribuyente y al arrendamiento de una vivienda como consecuencia de la realización de una actividad en municipio distinto de aquel en el que el contribuyente residía con anterioridad, respectivamente, al otorgado con carácter general a las otras deducciones aprobadas por aplicación de renta, en la línea del eje 6 del Pacto del Botánico 2 de consolidar la reforma tributaria para configurar un sistema tributario progresivo. Asimismo, se incorporan las referencias a las nuevas deducciones y se corrige alguna referencia incorrecta.  
La modificación de la Disposición adicional novena adapta los requisitos para la acreditación de la presentación de documentos sujetos al Impuesto sobre Transmisiones Patrimoniales y Actos Jurídicos Documentados y al Impuesto sobre Sucesiones y Donaciones para los supuestos contemplados en la letra c del artículo 6 de la Ley Hipotecaria, en los cuales el interesado en la inscripción no ostenta la condición de sujeto pasivo por la adquisición de un derecho previamente no inscrito.  
En la Disposición adicional décima se crea una nueva obligación formal dirigida a las administraciones públicas que otorguen concesiones administrativas, así como otros actos y negocios administrativos fiscalmente equiparables, en atención a que la información que la administración tributaria valenciana puede obtener tanto del Registro de Contratos del Sector Público como del Registro Oficial de Contratos de la Generalitat no es completa ni suficiente para poder llevar a cabo de forma adecuada y eficiente sus labores de gestión, liquidación y control de las obligaciones tributarias derivadas del otorgamiento de este tipo de documentos que pudieran contener actos constitutivos de hechos imponibles sujetos.  
Por último, las nuevas desgravaciones establecidas en la presente norma, en cuanto recaigan en actos que supongan la entrega de importes dinerarios se someten a la regulación sobre medios de pago contenida en la disposición adicional decimosexta y se corrige la redacción del apartado tercero del artículo 10 bis de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, donde no se hallaba debidamente reflejado el aumento del porcentaje de reducción al 99 por ciento existente en las demás reducciones relacionadas con la empresa familiar.  
Como respuesta a la crisis sanitaria de la Covid-19, el Consell ha promovido múltiples medidas a lo largo del ejercicio 2020. Entre ellas cabe señalar las ayudas contenidas tanto en el Decreto ley 3/2020, de 10 de abril, de adopción de medidas urgentes para establecer ayudas económicas en los trabajadores y las trabajadoras afectados por un ERTE y a los cuales han reducido la jornada laboral por conciliación familiar con motivo de la declaración del estado de alarma por la crisis sanitaria provocada por la Covid-19, como en la Orden 5/2020, de 8 de junio, de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad, por la cual se aprueban las bases reguladoras para el otorgamiento de subvenciones para la adquisición o electrificación de bicicletas urbanas y vehículos eléctricos de movilidad personal. Dado que están legalmente sujetas a tributación en el IRPF como rendimientos del trabajo personal o ganancias patrimoniales incluidas en la renta general, el Consell se comprometió a establecer, atendiendo a las posibilidades de su marco competencial, las deducciones en el tramo autonómico del IRPF que permitieran compensar la mayor carga tributaria que, en otro caso, tendrían que soportar sus beneficiarios. En la Disposición Adicional decimoséptima se incorporan dichas deducciones, que producirán sus efectos para el periodo impositivo 2020.   
Por otro lado, la actual crisis sanitaria ha puesto de manifiesto la necesidad de incentivar aquellas actuaciones realizadas en el campo del tratamiento y prevención de la referida pandemia. Por tal motivo se introducen, también en la disposición decimoséptima y con los mismos efectos temporales, sendas deducciones para las donaciones dirigidas a las entidades públicas y privadas que desarrollan en la Comunitat Valenciana programas de investigación, innovación y desarrollo científico o tecnológico para luchar contra los efectos de la Covid-19, así como para recompensar las aportaciones recibidas por la administración, sea en metálico o en especies, para contribuir a la financiación de los gastos ocasionados por la crisis sanitaria, de acuerdo con el artículo 4 del Decreto ley 4/2020, de 17 de abril, del Consejo, de medidas extraordinarias de gestión económico-financiera para hacer frente a la crisis producida por la Covid-19.  
En la sección Segunda del Capítulo II del Título I, se modifica, con efectos desde la entrada en vigor de la norma original, el artículo 10 del Decreto ley 1/2020, de 27 de marzo, del Consell, de medidas urgentes de apoyo económico y financiero para las personas trabajadoras autónomas, de carácter tributario y de simplificación administrativa para hacer frente al impacto de la Covid-19. Se trata de evitar la pérdida de la bonificación del 100 por cien sobre la cuota íntegra devengada por la explotación de máquinas y aparatos automáticos durante el estado de alarma, máquinas de tipos B o recreativas con premio, destinadas a ser instaladas en locales de hostelería o similares, cuya autorización caduque durante el segundo semestre del año 2020 y no sea posible su prórroga, con independencia de la voluntad del operador. La aprobación de Ley 1/2020, de 11 de junio, de la Generalitat, de regulación del juego y de prevención de la ludopatía en la Comunitat Valenciana sobrevino a la del Decreto Ley, por lo que se pretende continuar con la moratoria.  
En la sección Tercera del Capítulo II, del Título I, se modifica el régimen fiscal aplicable a las Estructuras Agrarias de la Comunitat, previsto en la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, para establecer una nueva definición de las parcelas con vocación agraria y una nueva redacción del régimen de bonificaciones y reducciones fiscales a su transmisión, arrendamiento o permuta.  
  
V  
  
Como complemento para la planificación de la actividad económica de la Comunitat en unos casos y en otros, por la necesidad de adaptar algunas normas a la realidad social y económica o a la normativa básica estatal vigente, resulta necesario aprobar las modificaciones legales en algunas materias competencia de las consellerias en que se organiza la Administración de la Generalitat, que se contienen en el título II.  
En el ámbito de las competencias en materia de régimen local atribuidas a la Presidencia de la Generalitat, se modifica la Ley 21/2018, de 16 de octubre, de la Generalitat, de Mancomunidades de la Comunitat Valenciana, para aclarar la interpretación de algunos preceptos que regulan las mancomunidades como los relativos a la adhesión de municipios incluidos en otras demarcaciones territoriales y la composición de los órganos de gobierno para adecuarlos a la realidad del asociacionismo local mancomunado, facilitando su funcionamiento y otorgando la máxima seguridad jurídica a las entidades que inician este proceso.  
En el ámbito de la Publicidad Institucional, se modifica la Ley 12/2018, de 24 de mayo, de la Generalitat, de Publicidad Institucional para el interés ciudadano y la concepción colectiva de las Infraestructuras Públicas, para adaptar sus previsiones en cuanto a la regulación del período electoral y en materia de contratación, a la normativa estatal de carácter básico.  
En el ámbito de las competencias en materia de Igualdad y Políticas Inclusivas, destacamos la modificación de varios artículos de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, para regular el uso de la marca del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales, en el ámbito de las gestiones indirectas de centros y servicios de titularidad de la Comunitat Valenciana, para armonizar el régimen de prestaciones del Sistema Público de Servicios Sociales regulado en la ley con la legislación en materia de diversidad funcional y de infancia y así evitar que surjan discrepancias e interpretaciones a las que puedan acogerse quienes no estén de acuerdo con la modificación, haciendo referencia a la necesaria coordinación con otros recursos sociales, sanitarios y educativos. Asimismo, en la acción concertada, se observa la necesidad de acompasar y mejorar sus fórmulas de justificación, al igual que en otras legislaciones de concierto social de carácter autonómico, siendo el fin último homogeneizar el sistema de gestión y justificación de las entidades en aras de una mejora del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales.  
También se modifica, la Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el Estatuto de las Personas con Discapacidad, para cambiar las actuales líneas nominativas de subvención a las Entidades Locales, que incluyen pequeñas partidas para el desarrollo de programa de servicios especializados para personas con discapacidad o diversidad funcional, y su sustitución, mediante al contrato programa, que se elabore por el órgano competente de la Conselleria, para el mantenimiento de las personas con diversidad funcional y con problemas de salud mental en su domicilio o entorno social, a desarrollar por los Ayuntamientos o mancomunidades de municipios, dentro de una zona básica de servicios sociales.  
En este ámbito, además se modifica la Ley 9/2016, de 28 de octubre, de la Generalitat, de Regulación de los Procedimientos de Emergencia Ciudadana en la Administración de la Comunitat Valenciana, para incluir en su Anexo, como procedimientos de emergencia ciudadana, los contratos específicos en el ámbito de servicios sociales.  
En el ámbito de las competencias en materia de vivienda, se modifica la Ley 8/2004, de 20 de octubre, de la Vivienda de la Comunidad Valenciana, en concreto su artículo 57, a fin de evitar el vacío de regulación en cuanto a las viviendas de parque público de la Generalitat que no tengan calificación «viviendas de promoción pública» (bien por haber finalizado el periodo de protección asociado a su calificación o porque nunca han estado calificadas de promoción pública) asimilando su régimen jurídico al de las «viviendas de promoción pública».  
En el ámbito de las competencias en materia de Hacienda, se modifica la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de Hacienda Pública, del Sector Público Instrumental y de Subvenciones, con el fin de promover que entidades sin ánimo de lucro desarrollen proyectos o programas vinculados a innovación, a cuyos efectos, se modifica el artículo 171.5, apartado f de dicha ley, para que también queden exentos de la constitución de garantías las subvenciones en materia de innovación que se concedan a dichas entidades.  
En materia de Juego, la recientemente aprobada ley 1/2020, de 11 de junio, reguladora del juego y de prevención de la ludopatía en la Comunidad Valenciana, ha contemplado el régimen de silencio aplicable a los procedimientos iniciados a solicitud de las personas interesadas en el sector del juego, disponiendo en el apartado 2 de su artículo 24 que, transcurrido el plazo para dictar resolución, tienen que entenderse como desestimadas; aclarando, en su exposición de motivos, que aquel puede ser modificado en vía reglamentaria.  
A pesar de su reflejo en este artículo y exposición de motivos, razones de técnica jurídica aconsejan plasmar el régimen del silencio, de forma integrada y específica, como una disposición de la ley, a fin de limitar posibles polémicas técnicas y, muy especialmente, de reforzar la seguridad jurídica para las personas con intereses en el sector e, incluso, para la propia administración del Consell.  
Sobre la justificación de la modalidad del silencio, no cabe sino repetir ahora, aclaratoriamente, la motivación que la citada ley 1/2020, de 11 de junio, reguladora del juego y de prevención de la ludopatía en la Comunidad Valenciana, ya señaló: «la especial protección a la salud y seguridad de las personas consumidoras de los juegos, la protección de los derechos ?en particular, de las personas menores de edad?, la garantía del orden público e impedir el fraude en la actividad del juego, son razones imperiosas de interés general [?].  
Estas mismas razones justifican los efectos desestimatorios del silencio administrativo [?]».  
En el ámbito de las competencias en materia de Sanidad, se modifica la Ley 6/1998, de 22 de junio, de Ordenación Farmacéutica de la Comunitat Valenciana, para conseguir los objetivos referentes al ámbito de la optimización de la terapéutica y de la integración de estructuras de Atención Primaria, Atención Especializada y Sociosanitaria, incorporando un nuevo artículo, el 5 bis, para crear el Programa de optimización e integración terapéutica en el ámbito de la prestación farmacéutica y ortoprotésica.  
En el ámbito de las competencias en materia de Economía, Sectores Productivos Comercio y Trabajo, destaca la inclusión de una Disposición Adicional en la presente ley, para establecer claramente los órganos competentes de la Administración del Consell de la Generalitat para iniciar, instruir y sancionar en las materias de industria, energía y minas, pues en la actualidad se viene aplicando, por analogía, lo que establece la normativa sectorial estatal.  
En el ámbito competencial de la Conselleria de Agricultura, desarrollo rural, emergencia climática y transición ecológica, se modifica la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de ganadería de la Comunitat Valenciana, para precisar que ante un cambio de titularidad del terreno o de las instalaciones, sea posible revisar los compromisos que se hayan adquirido y estén vigentes entre el titular de la explotación y el propietario del terreno o de las instalaciones, se adapta el término «condiciones generales de bienestar» a la normativa comunitaria y nacional, se añaden y tipifican dos infracciones graves más.  
En este ámbito también se modifica, la Ley 6/2014, de 25 de julio, de Prevención, Calidad y Control Ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, en relación con las actividades en materia de gestión hidráulica de interés comunitario sometidas al régimen de licencia ambiental como consecuencia de la modificación de la Ley 2/1992, de 26 de marzo, de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana.  
Por último, en el Capítulo VIII, del Título II, destacamos, la modificación de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, Forestal de la Comunitat Valenciana, para definir la llamada «Zona de Influencia Forestal», las limitaciones y prohibiciones aplicables en dicha Zona, los usos y actividades sometidos a autorización administrativa. Así mismo, establece las limitaciones aplicables a los terrenos incendiados. Por último, introduce la regulación sobre reparación de daños e indemnizaciones derivados de incendios forestales.  
En materia de ordenación del Territorio, destaca la extensa modificación de la Ley 5/2014, de 14 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, destacando la introducción de aspectos novedosos en la regulación de las construcciones en zonas rurales, favoreciendo la implantación de usos industriales y terciarios en los municipios del sistema rural, admitiendo la posibilidad de eximir de la reserva del 5 % de dotaciones públicas. Por otro lado, se facilita la prestación de garantías para la promoción de programas de actuación integrada por las sociedades urbanísticas de titularidad pública, se prevé la posibilidad de subrogación de la Generalitat ante la inactividad de los Ayuntamientos en las actuaciones de edificación forzosa destinadas a uso residencial.  
En el ámbito de las competencias de la Conselleria de Participación, Transparencia, Cooperación y Calidad Democrática, se modifica por un lado, la Ley 2/2015, de 2 de abril, de la Generalitat, de Transparencia, Buen Gobierno y Participación Ciudadana de la Comunitat Valenciana, para que en la participación de la ciudadanía en los diferentes procesos participativos que se van implementando en la Generalitat, se puedan comprobar algunos requisitos específicos según el nivel de participación, como por ejemplo la edad y la vecindad administrativa, se impulsará la creación de un carné de participante a través del nuevo Portal de Participación Ciudadana que está desarrollándose junto con el órgano competente en materia de Tecnologías de Información y la Comunicaciones.  
Con motivo de la publicación de la Guía de participación ciudadana de la administración de la Generalitat y su sector público se considera necesario imponer un porcentaje mínimo de representación de la ciudadanía en los órganos de participación para asegurar su presencia real y repercusión efectiva en la toma de decisiones.  
Por último, se crea un registro telemático de órganos de participación para validar aquellos que cumplen con los requisitos que tendrán que desarrollarse reglamentariamente, para ir configurando foros de debate de las políticas públicas que vayan configurando un modelo de gobernanza que cuenta con la voz de la ciudadanía.  
También se modifica la Ley 8/2016, de 28 de octubre, de la Generalitat, de Incompatibilidades y Conflictos de Intereses de Personas con Cargos Públicos No Electos, para entre otros, aclarar que solo los miembros del Consell pueden ser diputados de les Corts, para sustituir el término «dieta» por «cualquier percepción», en cuanto a las percepciones incompatibles, para adecuar la incompatibilidad de los miembros de las Corporaciones Locales a la doctrina sentada por el Dictamen 728/2019 del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana de 27 de diciembre de 2019, para sustituir la mención al límite previsto para el IRPF por el previsto por la normativa aplicable al cargo, así como otros aspectos para mejorar la sistemática, clarificar y evitar reiteraciones en la norma.  
  
VI  
  
En el título III, la Ley contiene medidas de Organización Administrativa que afectan, en su mayor parte, a órganos administrativos o a entes del Sector Público Instrumental de la Generalitat adscritos a las diferentes consellerias.  
De las medidas que constan en este Título, en primer lugar, se modifica la composición y las normas de funcionamiento del Comité Valenciano para los Asuntos Europeos, órgano consultivo en materia de asuntos europeos, cuya existencia está prevista en el artículo 62.5 del Estatuto de Autonomía de la Comunitat, con el fin de hacer de este, un auténtico órgano consultivo con plena participación de actores relevantes de la Comunitat Valenciana y facilitar al máximo la presencia activa y sin interrupciones de profesionales de reconocido prestigio dentro del ámbito político, académico, parlamentario, diplomático y económico que hayan destacado por su contribución y actividad relacionada con la Unión Europea, o por razón de su cargo en instituciones públicas u organizaciones de la sociedad civil de la Comunitat Valenciana.  
En segundo lugar, se modifica el régimen jurídico del Institut Valencià de Finances, contenido en el artículo 171 de la Ley 5/2013, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera y de Organización de la Generalitat, para adecuar su naturaleza jurídica, así como su régimen jurídico y funciones atendiendo a las necesidades detectadas en el ejercicio de la actividad crediticia.  
En el ámbito de la Conselleria competente en materia de Cultura se modifica el régimen jurídico de los órganos rectores del Institut Valencià d'Art Modern, para adecuar sus funciones, atribuir a la Gerencia, las competencias en gestión de personal y de contratación de la entidad, con el fin de obtener una mayor eficacia y eficiencia en la gestión de la entidad por sus órganos rectores. Así mismo se incorporan en la Ley, por su importancia, alguna de las funciones del Consejo Rector que se contienen en el Reglamento del IVAM.  
En el ámbito de la Conselleria de Economía, Sectores Productivos Comercio y Trabajo, se reordenan las funciones y competencias en materia de Estadística, que prevé la Ley 5/1990, de 7 de junio de 1990, de la Generalitat Valenciana, de estadística de la Comunitat Valenciana y se crea el Instituto Valenciano de Estadística, la Comisión Interdepartamental de Estadística y el Consejo Valenciano de Estadística, como órgano consultivo y de participación social en esta materia.  
También se modifica la Ley 7/2018, de 26 de marzo, de Seguridad Ferroviaria, para permitir que se puedan nombrar suplentes de los miembros del Consejo Rector de la Agencia Valenciana de Seguridad Ferroviaria y garantizar el funcionamiento normal del citado órgano colegiado del Organismo Autónomo.  
Por último, la parte final del proyecto, contiene las disposiciones adicionales, transitorias, derogatoria y finales complementan la ley recogiendo diversas previsiones que por razones de técnica legislativa, no se consideran susceptibles de incluir en los títulos anteriormente aludidos.  
Entre estas disposiciones se encuentra la Disposición Adicional segunda relativa a las expropiaciones para nuevas actuaciones en materia de infraestructuras públicas, cuya justificación se encuentra en la existencia de necesidades inaplazables en materia de seguridad vial, así como en la necesidad de cumplir con los compromisos derivados de las actuaciones cofinanciadas por los fondos FEDER.  
  
  
TÍTULO I  
Medidas fiscales  
  
CAPÍTULO I  
Tributos propios  
  
Sección primera  
Modificación de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre,   
de la Generalitat, de Tasas  
  
Artículo 1  
Se modifica el artículo 1.4-5 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«1. No obstante lo dispuesto en los artículos anteriores, en el ámbito de la aplicación de las tasas corresponde a la Conselleria competente en materia de hacienda:  
a) La aprobación de los modelos de declaraciones, declaraciones-liquidaciones o autoliquidaciones, comunicaciones, solicitudes o cualesquiera otros documentos o impresos que se deban utilizar.  
b) La impresión, distribución o venta de los documentos o impresos previstos en la letra a anterior.  
c) La determinación de los soportes, programas o aplicaciones informáticas, así como las características técnicas de estos, que deban ser utilizados en la aplicación de las tasas.  
d) El desarrollo o venta de programas o aplicaciones informáticas destinadas a la generación por vía telemática de las declaraciones, declaraciones-liquidaciones o autoliquidaciones que deban ser utilizadas.  
  
2. Las competencias a que se refieren los apartados anteriores se atribuyen a la Conselleria competente en materia de hacienda en régimen exclusivo, sin perjuicio de que esta pueda ejercerlas directamente o por medio de contrato o convenio.  
3. Se exceptúa de lo establecido en los dos apartados anteriores las tasas cuyos ingresos estuvieran afectados al presupuesto de otros entes de derecho público dependientes de la Generalitat, en cuyo caso las competencias anteriores corresponderán a su director o presidente del Consejo de Administración. Sin perjuicio de los demás informes que resultaran preceptivos, la aprobación de los modelos precisará de informe favorable de la dirección general competente en materia de tributos.»  
  
Artículo 2  
Se modifica el apartado b del artículo 2.1-2, que queda redactado como sigue:  
b) Los contribuyentes integrados en una unidad familiar que, en su conjunto, no haya obtenido en el ejercicio fiscal anterior a la peritación unos rendimientos del trabajo, actividad económica, empresarial y profesional, superiores al triple del salario mínimo interprofesional (SMI) en el cómputo anual.  
A este efecto, se entiende por unidad familiar la unidad de convivencia integrada por una persona sola o al grupo de personas que, conviviendo en un mismo domicilio, estén unidas entre sí por vínculos matrimoniales o relación permanente análoga a la conyugal, por adopción, por consanguineidad o afinidad hasta el segundo grado, tutela, guarda o acogimiento.  
  
Artículo 3  
Se modifica los epígrafes que, a continuación, se indican del cuadro del artículo 3.10-4 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:  
  
Tipo de servicio Importe (euros)  
1.1 Inscripción en el Registro de Operadores Profesionales de Vegetales como productor de semillas y plantas de vivero (ROPVEG). 180 -  
1.2 Inscripción en el Registro de Operadores Profesionales de Vegetales como comerciante de semillas y plantas de vivero (ROPVEG). 12,50 -  
  
  
Artículo 4  
Se modifica el artículo 4.1-2 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«Artículo 4.1-2. Exenciones  
1. Están exentos del pago de la tasa, en el supuesto de la letra b del artículo 4.1-1, los vertidos de aguas de retorno de riegos, a través de azarbes, y los vertidos de aguas pluviales y freáticas, a través de cualquier tipo de conducción de vertido, con independencia de los requisitos, condiciones y normas que se pudiera aplicar a esta clase de vertidos para limitar su afección al medio.  
2. La exención anterior no ampara los vertidos indirectos que utilicen las anteriores infraestructuras, o cualquier otra que no esté sujeta al canon de control de vertido al dominio público hidráulico, y que puedan afectar al medio litoral, por tener diferente calidad a la de las aguas pluviales, freáticas o de riegos, aunque la conexión se realice fuera del dominio público marítimo terrestre o de su zona de servidumbre. A tal efecto, la persona titular de la conducción o azarbe correspondiente deberá declarar la existencia de dicha conexión ante el órgano competente para la autorización de vertidos al mar.  
En la exención de vertidos de aguas freáticas no están incluidas las procedentes de obras de excavación durante la ejecución de obras.  
3. Están exentos, así mismo, del pago de la tasa, en el supuesto de la letra b del artículo 4.1.1, los vertidos procedentes de plantas de desalinización, solo en la parte correspondiente al uso de las aguas desalinizadas destinado a regadío.»  
  
Artículo 5  
Se modifica el epígrafe f del artículo 4.1-8. de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«f) Vertidos de plantas de desalinización: la cuota se calculará a partir del volumen de salmuera vertida, teniendo en cuenta la exención del artículo 4.1.2-3, sin tener en cuenta los volúmenes de dilución que pudieran mezclarse con el vertido final, a un precio básico de 0,010201 euros por metro cúbico. Asimismo, cuando la procedencia del agua bruta sea continental ?caso de las plantas desalobradoras- se aplicará un sumando aparte y según el precio básico al que se refiere la letra a anterior, la repercusión de la carga contaminante, incluyendo nutrientes, que contenga el afluente.  
En circunstancias excepcionales, como las de sequía, el Consell podrá acordar mediante decreto la reducción o la exención de esta tasa, a fin de promover el uso de aguas desalinizadas para sustituir recursos hídricos convencionales o garantizar la satisfacción de la demanda.»  
  
Artículo 6  
Se modifica los epígrafes que, a continuación, se indican del cuadro del artículo 14.3-5 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:  
  
Tipo de servicio Importe (euros)  
1.1.4 Nivel de experimentalidad 4 19,27  
1.1.5 Nivel de experimentalidad 5 20,00  
  
  
Artículo 7  
Se modifica los epígrafes que, a continuación, se indican del cuadro del artículo 14.4-5 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:  
  
Tipo de servicio Importe (euros)  
1.1.1 Inscripción en pruebas selectivas para el acceso al cuerpo docente del grupo A1 (por prueba) 35,00  
1.1.2 Inscripción en pruebas selectivas para el acceso al cuerpo docente del grupo A2 (por prueba) 35,00  
  
  
Artículo 8  
Se modifica el artículo 20.1-4, «Cuota íntegra», del capítulo único, «Tasa para la ordenación de instalaciones y actividades industriales, energéticas y mineras», del título XX, «Tasas en materia de industria, energía y minas», de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, en el sentido de añadir una fila 14, con el contenido siguiente:  
  
 Tipo de servicio Importe (euros)  
14 Por el desplazamiento del personal del servicio territorial competente en materia de industria desde el servicio territorial hasta los laboratorios autorizados de empresas dedicadas a la fabricación de objetos con metales preciosos, puesta a disposición de los laboratorios de empresa de los punzones (traslado y custodia), permanencia en estos mientras se realicen labores de contrastación y retorno al servicio territorial. 82,00  
  
  
Artículo 9  
Se introducen los apartados número 3 y 4 en el artículo 23.1-2 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«3. En los supuestos previstos en el apartado 1.4.1.1 del artículo 23.1-4 de la presente Ley, Solicitud de instalación de salones de juego (fase de verificación de distancias), no se tendrán por presentadas aquellas solicitudes en las que no se haya realizado el pago completo de esta fase del servicio.  
4. En los supuestos previstos en el apartado 1.4.1.2, del artículo 23.1-4 de la presente Ley, Autorización de instalación de salones de juego (fase de comprobación de documentación, informes y autorización), la exigibilidad de la tasa se realizará en el momento en que se aporte la documentación requerida por los servicios territoriales al amparo de lo dispuesto en el artículo 9.3 del Reglamento de Salones Recreativos o Salones de Juego, o norma que lo sustituya.»  
  
Artículo 10  
Se modifica los epígrafes que, a continuación, se indican del cuadro del artículo 23.1-4 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:  
  
Tipo de servicio Importe (euros)  
1.4.1. De instalación de salones de juego   
1.4.1.1  
 Solicitud de instalación de salones de juego (fase de verificación de distancias) 100,00  
1.4.1.2 Autorización de instalación de salones de juego (fase de comprobación de documentación, informes y autorización).   
250,00  
  
2 Otros trámites   
2.2 Trámites relativos a la titularidad, explotación o instalación de máquinas recreativas y de azar.   
2.2.1 Alta de explotación de máquina recreativa o de azar 32,00  
2.2.2 Baja de explotación de máquina recreativa o de azar 32,00  
2.2.3  
 Levantamiento de suspensión de explotación de máquina recreativa o de azar   
32,00  
2.2.4 Alta de instalación de máquina recreativa o de azar 32,00  
2.2.5 Baja de instalación de máquina recreativa o de azar 32,00  
2.2.6 Cambio de modelo de máquina recreativa o de azar 32,00  
2.2.7 Alta o baja de máquina recreativa o de azar (canje fiscal) 32,00  
2.2.8 Cambio de titularidad de máquina recreativa o de azar 32,00  
2.2.9 Alta y baja por traslado de máquina de juego de otra demarcación territorial 32 por el alta y 32 por la baja  
2.2.10 Renovación máquina de juego 32,00  
2.2.11 Autorización o baja de terminal de apuestas 32,00  
2.2.12 Cambio de modelo de terminal de apuestas 32,00  
2.2.13 Autorización o baja de máquina auxiliar de apuestas 32,00  
2.2.14 Cambio de modelo de máquina auxiliar de apuestas 32,00  
2.2.15 Otros trámites relativos a la titularidad, explotación o instalación de máquinas recreativas y de azar 32,00  
  
  
Artículo 11  
Se introduce un nuevo capítulo V en el título XXVI en la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, con la siguiente redacción:  
«Título XXVI  
Tasas en materia de medio ambiente  
Capítulo V  
Tasa por servicios relativos a deslinde y replanteo en vías pecuarias y montes de utilidad  
Artículo 26.5-1. Hecho imponible  
Constituye el hecho imponible de esta tasa, la prestación por el órgano competente en materia forestal de la Conselleria con competencia en medio ambiente, de los siguientes servicios administrativos: deslinde de vía pecuaria, replanteo de vía pecuaria, deslinde de monte de utilidad pública y replanteo de monte de utilidad pública.  
Artículo 26.5-2. Devengo y exigibilidad  
1. El devengo se producirá en el momento en que se presente la solicitud que inicie la actuación.  
2. La exigibilidad de la cuota o cantidad a ingresar se producirá en el momento del devengo.  
Artículo 26.5-3. Contribuyentes  
Son contribuyentes de esta tasa los solicitantes de los servicios a los que se refiere el hecho imponible.  
Artículo 26.5-4. Cuota íntegra  
La cuota íntegra se obtendrá aplicando la cantidad fija señalada en el siguiente cuadro:  
  
Tipo de servicio Importe (euros)  
1 Deslinde de vía pecuaria 2.044,58 - por km  
(tasa mínima de 1.022,29 ?)  
2 Replanteo de vía pecuaria 343,10 - por km  
(tasa mínima de 343,10 ?)  
3 Deslinde de monte de utilidad pública 1.828,24 - por km  
(tasa mínima de 914,12 ?)  
4 Replanteo de monte de utilidad pública 544,64 - por km  
(tasa mínima de 272,32 ?)  
  
Artículo 12  
Se modifica los siguientes apartados del artículo 29.1-1 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«Constituye el hecho imponible de esta tasa la prestación de los servicios de asistencia sanitaria y farmacéutica que se detallan en los artículos 29.1-7 y siguientes: [...]  
6. Por accidentes acaecidos con ocasión de eventos festivos, espectáculos públicos, en establecimientos abiertos al público o por cualquier otro supuesto en que, en virtud de norma legal o reglamentaria, deba existir un seguro de responsabilidad frente a terceros por lesiones o enfermedades.  
8. Cualquier otro supuesto en que, en virtud de normas legales o reglamentarias, o suscripción de seguros sanitarios, el importe de las atenciones o prestaciones sanitarias deba ser a cargo de entidades aseguradoras.  
9. Cualquier otro supuesto en que, en virtud de responsabilidad, legal o judicialmente reconocida, por las lesiones o enfermedades causadas a la persona asistida el importe de las atenciones o prestaciones sanitarias deba ser a cargo de los terceros correspondientes.»  
  
Artículo 13  
Se modifica el artículo 29.1-4 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«Son contribuyentes de esta tasa las personas a quienes se presten los servicios sanitarios a que se refiere el artículo 29.1-7 y siguientes.»  
  
Artículo 14  
Se modifica el artículo 29.1-5 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«Son sustitutos del contribuyente:  
1. En el supuesto contemplado en el apartado 1 del artículo 29.1-1, la entidad aseguradora concertada con la mutualidad a la que pertenece el asegurado o beneficiario y por la que este haya optado para la cobertura de su asistencia sanitaria, respecto a aquellas prestaciones incluidas en el concierto.   
2. En el supuesto contemplado en el apartado 2 del artículo 29.1-1, la empresa colaboradora.  
3. En el supuesto contemplado en el apartado 3 del artículo 29.1-1, la entidad o la mutua de accidentes de trabajo y enfermedad profesional que deba asumir la cobertura de las prestaciones sanitarias, farmacéuticas y recuperadoras derivadas de accidente de trabajo y enfermedad profesional.  
Cuando no pueda ser determinada la entidad o la mutua de accidentes de trabajo y enfermedad profesional porque el empresario incumpla la obligación de comunicar a la autoridad laboral o sanitaria, a requerimiento de esta o en virtud de normativa aplicable, el parte de accidente de trabajo o enfermedad profesional, así como los datos identificativos de la entidad o la mutua de accidentes de trabajo y enfermedad profesional, será sustituto del contribuyente el empresario que incumpla la obligación de suministrar tal información.  
4. En el supuesto contemplado en el apartado 4 del artículo 29.1-1, las personas o entidades aseguradoras de los riesgos derivados de la circulación de vehículos a motor.  
En el caso de entidades aseguradoras que actúen en territorio español en régimen de libre prestación de servicios y que aseguren los riesgos a que se refiere el párrafo anterior, será sujeto pasivo sustituto del contribuyente el representante o representantes que tengan designado en este territorio.  
5. En los supuestos contemplados en el apartado 5 del artículo 29.1-1, las personas o entidades aseguradoras de los riesgos que motiven la prestación de los servicios sanitarios. Cuando se trate de personas o entidades aseguradoras domiciliadas en el extranjero serán sustitutos del contribuyente sus representantes en España de acuerdo con la normativa del seguro.  
6. En los supuestos contemplados en el apartado 6 del artículo 29.1-1, las personas o entidades aseguradoras de los riesgos que motiven la prestación de los servicios sanitarios. En caso de no tener suscrito el seguro de responsabilidad o no comunicarlo a requerimiento de la Administración, serán sustitutos del contribuyente los organizadores de los eventos festivos o espectáculos públicos, titulares de los establecimientos abiertos al público, así como, en su caso, los titulares de las actividades obligadas a la suscripción del seguro.  
7. En el supuesto contemplado en el apartado 7 del artículo 29.1-1, las personas, físicas o jurídicas, que sean titulares de la actividad que se desarrolle en los locales, establecimientos o inmuebles de pública concurrencia donde se realice la actividad.  
8. En los supuestos contemplados en el apartado 8 del artículo 29.1-1, las personas, físicas o jurídicas, obligadas legal o reglamentariamente, o por fórmulas contractuales, a asumir el coste de las prestaciones sanitarias.  
Cuando se trate de personas o entidades aseguradoras domiciliadas en el extranjero serán sustitutos del contribuyente sus representantes en España de acuerdo con la normativa del seguro.  
9. En los supuestos contemplados en el apartado 9 del artículo 29.1-1, las personas, físicas o jurídicas, obligadas a asumir el coste de las prestaciones sanitarias en virtud de la responsabilidad de terceros por las lesiones o enfermedades causadas a la persona asistida.  
10. En los supuestos contemplados en el apartado 10 del artículo 29.1-1, las personas, físicas o jurídicas, obligadas legal o reglamentariamente, a asumir el coste de las prestaciones sanitarias.»  
  
Artículo 15  
Se modifica el artículo 29.1-6 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«Son responsables solidarios del pago de la tasa:  
1. En el supuesto a que se refiere el apartado 6 del artículo 29.1-1, cuando en el festejo, espectáculo público o actividad recreativa el riesgo asegurado sea inferior al importe de la asistencia, los organizadores del festejo, espectáculo público o actividad recreativa correspondiente, por el importe de la tasa no cubierto por el seguro.  
2. En el supuesto a que se refiere el apartado 10 del artículo 29.1-1, las personas físicas o jurídicas que, no reuniendo la condición legal de contribuyente o sustituto del contribuyente, acepten expresamente a su cargo la obligación de pagar el importe de los servicios de asistencia sanitaria y farmacéuticas prestados.»  
  
Artículo 16  
Se introducen dos nuevas tasas sanitarias sobre dos actividades que, a continuación, se indican en el apartado 3 del artículo 29.1-10 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasan a tener la siguiente redacción:  
  
Tomografía computarizada (TC)  
Código Descripción Importe (?)  
P01519 TC colonoscopia 235,98  
  
Tomografía computarizada (TC), pediatría  
Código Descripción Importe (?)  
P01520 TC colonoscopia pediatría 422,99  
  
  
Artículo 17  
Se introducen tres nuevas tasas que, a continuación, se indican en el apartado 24 del artículo 29.1-10 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasan a tener la siguiente redacción:  
  
Procedimientos en Medicina nuclear  
Código Descripción Importe (?)  
PR3286 SPECT-TC receptores de somatostatina 99 mTc octreótido 329,82  
PR3287 SPECT receptores de somatostatina 99 mTc octreótido 277,48  
PR3288 SPECT-TC óseo con 99 mTc-HDP 266,28  
  
  
Artículo 18  
Se introducen dos tasas de nueva creación que, a continuación, se indican en el capítulo II- Tasa relativa a los productos y servicios prestados por el Centro de Transfusión de la Comunidad Valenciana del cuadro del artículo 29.2-5. de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas:  
  
Código Descripción Importe (?)  
421 Córnea conservada a 4º C 412,45  
422 Córnea criopreservada 661,50  
  
  
Artículo 19  
Se suprimen las tasas que, a continuación, se indican en el capítulo II, Tasa relativa a los productos y servicios prestados por el Centro de Transfusión de la Comunidad Valenciana, del cuadro del artículo 29.2-5 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas:  
  
Código Descripción Importe (?)  
2 Procedimiento de alicuotado de plasma y hematíes para uso pediátrico 4,60  
5 Anticuerpos anti VIH-1/VIH-2 7,12  
18 Anticuerpos HBc 7,83  
19 Anticuerpos HBe 14,25  
20 Anticuerpos HBs 7,83  
27 Anticuerpos VHC. 7,12  
28 Prueba de confirmación de anticuerpos HCV (inmunoblot) 56,90  
30 Antígeno HBe 14,25  
31 Antígeno HBs 5,70  
38 Procedimiento de filtración de hematíes 27,86  
59 Hemograma 3,54  
61 Selección celular inmunomagnética (cd34, linfocitos etc) 4.268,18  
63 Prueba de confirmación serología de lues 14,25  
66 Detección de RNA VHC analítica de paciente. 36,91  
67 Detección de RNA VIH analítica de paciente 36,91  
71 Cultivo de queratinocitos por centímetro cuadrado. 3,47  
87 Serología lues 2,13  
90 Test de confirmación de anticuerpos VIH (inmunoblot) 56,90  
104 Lavado de hematíes para uso trasfusional 116,04  
218 Procedimiento de atenuación viral de plasma 32,00  
219 Registro de datos y conservación de seroteca de trasplante de córneas 21,35  
236 Expansión ex vivo de una alícuota de precursores hematopoyéticos de cordón umbilical, mediante estimulación de citocinas y cultivo de 14 días. 3.556,82  
237 Cultivo celular autólogo condrocitos, fibroblastos, etc. (cada procedimiento) 1.743,53  
241 Procedimientos de cuarentena. 13,92  
251 Procedimiento de filtración de plaquetas 23,20  
252 Procedimiento de irradiación. 11,59  
318 Selección (CD34+) y expansión de alícuota de sangre de cordón umbilical para trasplante 5.221,79  
320 Congelación de islotes pancreáticos humanos con crioprotector 1.392,49  
359 Anticuerpos anti Trypanosoma cruzi 16,30  
361 Detección de ADN de VHB 36,91  
383 Identificación de la clase de inmunoglobulina. 32,44  
392 Prueba multiplex para la detección simultánea de ácidos nucleicos de VHC, VIH y VHB 45,72  
419 Obtención unidad de cordón umbilical. 23.000,00  
420 Obtención unidad de cordón umbilical con reserva 21.570,00  
  
Artículo 20  
Se modifica la denominación de las tasas que, a continuación, se indican en el capítulo II- Tasa relativa a los productos y servicios prestados por el centro de transfusión de la Comunidad Valenciana del cuadro del artículo 29.2-5 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas que pasan a tener la siguiente redacción:  
  
Código Descripción Importe (?)  
238 Genotipado eritocitario extendido 145,45  
398 Locus A, B o C baja resolución. REDMO 50,00  
399 Locus A+B o A+C o B+C baja resolución. REDMO 90,00  
400 Locus A+B+C baja resolución. REDMO 145,00  
401 Locus DR o DQ baja resolución. REDMO 170,00  
402 Locus A, B o C alta resolución. REDMO 150,00  
403 Locus A+B o A+C o B+C alta resolución. REDMO 270,00  
404 Locus A+B+C alta resolución. REDMO 400,00  
405 DRB 1 alta resolución. REDMO 270,00  
406 DRB 1 + DQB1 alta resolución. REDMO 290,00  
407 DRB 1 + DRB3/4/5 alta resolución. REDMO 290,00  
408 DRB1 + DRB3/4/5 + DQB1. REDMO 400,00  
409 Alelo adicional. REDMO 150,00  
410 Extracción muestra de sangre (incluye determinación de 5 marcadores serológicos). REDMO 200,00  
411 Muestra pre-donación sin analítica. REDMO 80,00  
412 Determinación aislada de CMV. REDMO 30,00  
413 Determinación completa enfermedades infecciosas. REDMO 150,00  
414 Examen físico del donante. REDMO 300,00  
415 Extracción de progenitores hematopoyéticos. REDMO 8.500,00  
416 Extracción de linfocitos no estimulados (incluye test enfermedades infecciosas y examen físico del donante). REDMO 2.000,00  
417 Ampliación de tipaje a otros Servicios de Salud. REDMO 50,00  
418 Obtención MO/SP para trasplante. REDMO 4.000,00  
  
  
Artículo 21  
Se modifican los epígrafes que, a continuación, se indican del cuadro del apartado número 6 del capítulo número IV. Tasa por otras actuaciones administrativas en materia sanidad, artículo 29.4-5 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas que pasan a tener la siguiente redacción:  
  
Código Tipo de servicio Importe (?)  
6.1 Emisión de certificado de libre venta de los productos alimenticios de empresa inscrita en el Registro General Sanitario de Empresas Alimentarias y Alimentos 15,30  
6.2 Emisión de certificado de libre venta de los productos alimenticios de empresa inscrita en el Registro General Sanitario de Empresas Alimentarias y Alimentos, que requiere visita de control oficial 30,60  
6.3 Emisión de certificado de inscripción de empresa inscrita en el Registro General Sanitario de Empresas Alimentarias y Alimentos y en el Registro Sanitario de Establecimientos Alimentarios Menores 15,30  
6.4 Emisión de certificado sanitario para la exportación de los productos alimenticios 30,60  
6.5 Emisión de copia compulsada del documento de autorización e inscripción en el Registro General Sanitario de Empresas Alimentarias y Alimentos y en el Registro Sanitario de Establecimientos Alimentarios Menores 15,30  
6.6 Solicitud de inscripción en el Registro General Sanitario de Empresas Alimentarias y Alimentos, ampliación de actividad, cambio de domicilio de la actividad o anotación de almacén de productos envasados para uso propio de la empresa cuyo establecimiento está sujeto a autorización 107,10  
6.7 Comunicación de inicio de actividad de empresas y establecimientos alimentarios para su inscripción en el Registro General Sanitario de Empresas Alimentarias y Alimentos y de modificación de los datos de inscripción, cuando no proceda una autorización previa 45,90  
6.8 Comunicación de inicio de actividad de empresas y establecimientos alimentarios para su inscripción en el Registro Sanitario de Establecimientos Alimentarios Menores y de modificación de los datos de inscripción, cuando no proceda una autorización previa 30,60  
6.9 Notificación de primera puesta en el mercado español de complementos alimenticios y comunicación de primera puesta en el mercado español de alimentos para grupos específicos de población 91,80  
6.10 Notificación de modificaciones significativas de datos de la puesta en el mercado español de complementos alimenticios y comunicación de modificaciones significativas de datos de la puesta en el mercado español de alimentos para grupos específicos, entendiéndose como modificaciones significativas las relativas al cambio de composición o ingredientes, cambio de forma de presentación, nueva información nutricional, inclusión de declaraciones nutricionales y/o de propiedades saludables y cambio de nombre comercial que sugiere declaraciones nutricionales y/o de propiedades saludables 61,20  
6.11 Notificación de modificaciones menores de datos de la puesta en el mercado español de complementos alimenticios y comunicación de modificaciones menores de datos de la puesta en el mercado español de alimentos para grupos específicos, entendiéndose como modificaciones menores (sin modificar composición, ni forma de presentación) las relativas al cambio de razón social, cambio de domicilio, cambio de diseño de la etiqueta, cambio de marca, adición de otras marcas y cambios en los elementos relativos a la forma de presentación 30,60  
6.12 Control oficial no previsto originalmente por seguimiento, evaluación del alcance, impacto y comprobación de la subsanación de incumplimientos; control oficial por reclamación formulada contra una empresa o establecimiento alimentario con resultado final de un incumplimiento, o control oficial a petición de la razón social titular de empresa alimentaria 72,71  
  
  
Artículo 22  
Se modifica el apartado e del artículo 30.1-1 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«e) Emisión de certificados y emisión de copias en papel (o que conlleven la transformación de la información a un formato diferente) de expedientes obrantes en el Registro de Colegios Profesionales y Consejos Valencianos de Colegios Profesionales de la Comunitat Valenciana.»  
  
Artículo 23  
Se modifica el artículo 30.1-2 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«Están exentos del pago de la tasa, en los supuestos de emisión de certificados y emisión de copias en papel (o que conlleven la transformación de la información a un formato diferente) de expedientes obrantes en el Registro de Colegios Profesionales y Consejos Valencianos de Colegios Profesionales de la Comunitat Valenciana, cuando actúen en el ejercicio propio de sus funciones:  
a) Los juzgados y tribunales.  
b) La Sindicatura de Comptes.  
c) El Tribunal de Cuentas.  
d) El Síndic de Greuges.  
e) El Defensor del Pueblo.  
f) Las Corts Valencianes.  
g) Las fuerzas y cuerpos de seguridad del Estado.  
h) Las administraciones públicas.»  
  
Artículo 24  
Se modifican los apartados 6 y 7, y se suprime el apartado 8 del cuadro correspondiente al artículo 30.1-5 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:  
  
Código Descripción Euros (?)  
1 Inscripción de colegio profesional o consejo valenciano 102,01  
2 Inscripción o modificación de estatutos de colegio profesional o colegio valenciano 61,20  
3 Inscripción o modificación de reglamento de régimen interior de colegio profesional o consejo valenciano 61,20  
4 Modificación de la composición de órgano de gobierno de colegio profesional o consejo valenciano (por cada expediente) 20,40  
5 Emisión de certificados (incluida certificación negativa de inscripción) 6,12  
6 Emisión de copias en papel (o que conlleven la transformación de la información a un formato diferente) de un expediente (por cada hoja) 0,10  
7 Inscripción de la apertura o cambio de delegaciones 20,40  
  
  
Artículo 25  
Se modifica el apartado d del artículo 30.2-1 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«Constituye el hecho imponible [?] d) Emisión de certificados y emisión de copias en papel (o que conlleven la transformación de la información a un formato diferente) de expedientes obrantes en el Registro de Fundaciones de la Comunitat Valenciana.»  
  
Artículo 26  
Se modifica el apartado primero del artículo 30.2-2 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«1. Están exentos del pago de la tasa, en los supuestos de emisión de certificados y solicitud de obtención de copias en papel (o que conlleven la transformación de la información a un formato diferente) de expedientes obrantes en el Registro de Fundaciones de la Comunitat Valenciana, cuando actúen en el ejercicio propio de sus funciones:  
a) Los juzgados y tribunales.  
b) La Sindicatura de Comptes.  
c) El Tribunal de Cuentas.  
d) El Síndic de Greuges.  
e) El Defensor del Pueblo.  
f) Las Corts Valencianes.  
g) Las fuerzas y cuerpos de seguridad del Estado.  
h) Las administraciones públicas.»  
  
Artículo 27  
Se modifican los apartados 5 y 7 del cuadro correspondiente al artículo 30.2-5 de la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, que pasa a tener la siguiente redacción:  
  
Código Descripción Euros (?)  
1 Inscripción de una fundación. 81,60  
2 Modificación de estatutos de una fundación (incluidas las adaptaciones de estatutos a las leyes). 20,40  
3 Modificación de cada patrono en el patronato de una fundación (por cada miembro) 15,30  
4 Emisión de certificados (incluida la certificación negativa de denominación). 6,12  
5 Emisión de copias en papel (o que conlleven la transformación de la información a un formato diferente) de un expediente (por cada hoja). 0,10  
6 Inscripción de la apertura o cambio de delegación, en la Comunitat Valenciana, de una fundación extranjera. 30,60  
7 Inscripción de la apertura o cambio de delegación, en la Comunitat Valenciana, de una fundación inscrita en otro protectorado del territorio español. 15,30  
  
  
Artículo 28  
Se introduce un nuevo capítulo III en el título XXX Tasa por servicios administrativos relativos al Registro Autonómico de Inscripción de las ECUV, RECUV en la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, con la siguiente redacción:  
«Artículo 30.3-1. Hecho imponible  
Constituye el hecho imponible de esta tasa, la prestación por la Dirección General de Urbanismo, de los siguientes servicios administrativos:  
a) Habilitación de las ECUV, e inscripción de la ECUV en el RECUV.  
b) Modificación de la inscripción inicial en el RECUV.  
c) Realización de auditorías de calidad a las ECUV.  
d) Inspección y vigilancia de las actuaciones realizadas por las ECUV.  
e) Emisión de certificado de inscripción en el RECUV.  
Artículo 30.3-2. Devengo y exigibilidad  
1. El devengo se producirá en el momento en que se preste el servicio que constituye el hecho imponible.  
2. La exigibilidad de la cuota o cantidad a ingresar se producirá con antelación al devengo, en el momento en que se produzca la solicitud.  
Artículo 30.3-3. Cuota íntegra  
La cuota íntegra se obtendrá aplicando la cuota fija señalada en el cuadro siguiente:  
  
 Tipo de servicio Importe unitario (euros)  
1 Habilitación de las ECUV, e inscripción de la ECUV en el RECUV 79,15  
2 Modificación de la inscripción inicial en el RECUV 52,77  
3 Realización de auditorías de calidad a las ECUV 422,13  
4 Inspección y vigilancia de las actuaciones realizadas por las ECUV 211,06  
5 Emisión de certificado de inscripción en el RECUV 263,83  
  
  
Artículo 30.3-4. Cuota Líquida  
La cuota líquida coincide con la cuota íntegra.  
Artículo 30.3-5. Contribuyentes  
Son contribuyentes de esta tasa los solicitantes de los servicios a los que se refiere el hecho imponible.»  
  
Artículo 29  
Se introduce un nuevo título con el número XXXV denominado Tasas en materia de LABORA-Servicio Valenciano de Empleo y Formación, que contiene dos nuevas tasas, una por la utilización privativa de las instalaciones y espacios de los centros LABORA Formación y otra por la participación en el procedimiento de reconocimiento de competencias profesionales, en la Ley 20/2017, de 28 de diciembre, de la Generalitat, de tasas, con la siguiente redacción:  
  
«TITULO XXXV  
asas en materia de LABORA-Servicio Valenciano de Empleo y Formación  
CAPÍTULO I  
Tasa por la utilización privativa de las instalaciones y espacios de los centros LABORA Formación  
Artículo 35.1-1. Hecho imponible  
Constituye el hecho imponible de esta tasa la utilización privativa de las siguientes instalaciones de los centros LABORA Formación:  
a) Salón de actos.  
b) Aulas de formación teórico-prácticas.  
Artículo 35.1-2. Exenciones  
Están exentos del pago de la tasa los organismos o entes pertenecientes al sector público de la Generalitat.  
Artículo 35.1-3. Devengo y exigibilidad  
1. El devengo se producirá en el momento en que comience la utilización efectiva de las instalaciones correspondientes.  
2. La exigibilidad de la cuota o cantidad a ingresar se producirá con anterioridad al devengo, en el momento en que se formalice la autorización del uso.  
Artículo 35.1-4. Contribuyentes  
Son contribuyentes de esta tasa las personas, físicas o jurídicas, que sean usuarias de los espacios a los que se refiere el hecho imponible.  
Artículo 35.1-5. Sustitutos del contribuyente  
En los casos en los que la persona que sea usuaria de los espacios y la persona que solicita la autorización no coincidan, esta última será sustituto del contribuyente.  
Artículo 35.1-6. Cuota íntegra  
La cuota íntegra se obtendrá aplicando la cantidad fijada señalada en el siguiente cuadro:  
  
Código Descripción Importe (euros)  
35.1.1 Tasa por utilización salón de actos (por sesión de mañana o de tarde) 284,11  
35.1.2 Tasa por utilización de aulas teórico-prácticas (por hora) 6,23  
  
  
En los importes previstos en el cuadro anterior, se incluye: mobiliario y medios materiales audiovisuales y/o informáticos existentes en el salón de actos/aulas, iluminación fija, climatización, limpieza y seguridad.  
Artículo 35.1-7. Cuota líquida  
La cuota líquida será el resultado de aplicar sobre la cuota íntegra una bonificación del veinte por ciento de la cuota íntegra, en caso de que los contribuyentes que sean organizaciones sindicales, agrupaciones empresariales, organizaciones no gubernamentales, asociaciones fundaciones debidamente acreditadas.  
  
CAPÍTULO II  
Tasa por participación en el procedimiento de reconocimiento de competencias profesionales  
Artículo 35.2-1. Hecho imponible  
Constituye el hecho imponible de esta tasa la participación en el procedimiento de reconocimiento de las competencias profesionales, adquiridas a través de la experiencia laboral o de vías no formales de formación.  
Artículo 35.2-2. Exenciones  
Están exentos del pago de la tasa:  
a) Los contribuyentes que sean miembros de una familia numerosa de categoría especial o de una familia monoparental de categoría especial.  
b) Los contribuyentes que estén en situación de exclusión social y que esta se acredite por el órgano competente en materia de bienestar social del ayuntamiento de residencia.  
c) Los contribuyentes que se encuentren inscritos como demandantes legales de empleo, con una antigüedad mínima de tres meses, referida a la fecha de la respectiva inscripción.  
Artículo 35.2-3. Devengo y exigibilidad  
1. El devengo se producirá en el momento en que se preste el servicio que constituya el hecho imponible.  
2. La exigibilidad de la cuota o cantidad a ingresar se producirá con anterioridad al devengo, en el momento en que se formule la solicitud de inscripción en la fase de asesoramiento de reconocimiento de competencias profesionales o en la fase de evaluación de reconocimiento de competencias profesionales.  
Artículo 35.2-4. Contribuyentes  
Son contribuyentes de estas tasas los solicitantes de los servicios que constituyen el hecho imponible.  
Artículo 35.2-5. Cuota íntegra  
La cuota íntegra se obtendrá aplicando la cantidad fija señalada en el siguiente cuadro:  
  
Código Descripción Importe (euros)  
35-2-1 Inscripción en la fase de asesoramiento de reconocimiento de competencias profesionales, en el ámbito de la administración laboral. 25,76  
35-2-2 Inscripción en la fase de evaluación de reconocimiento de competencias profesionales, en el ámbito de la administración laboral (por cada una de las unidades de competencia). 12,36  
  
  
Artículo 35.2-6. Cuota líquida  
La cuota líquida será el resultado de aplicar sobre la cuota íntegra, salvo que se opere un supuesto de exención, una bonificación del cincuenta por ciento de la cuota íntegra, en los casos de contribuyentes que sean personas con discapacidad, con un grado de discapacidad igual o superior al treinta y tres por ciento.»  
  
Sección segunda  
Modificación de la Ley 21/2017, de 28 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat  
  
Artículo 30  
Se modifica el artículo 9 de la Ley 21/2017, de 28 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, relativo al Impuesto sobre la eliminación, incineración, coincineración y valorización energética de residuos, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«Artículo 9. Impuesto sobre eliminación de residuos en vertederos e incineración, coincineración y valorización energética.  
Se crea el impuesto sobre eliminación de residuos en vertederos e incineración, coincineración y valorización energética, que se regirá por las disposiciones incluidas en los siguientes apartados:  
Uno. Naturaleza, objeto, ámbito de aplicación y afectación del impuesto.  
1. El impuesto sobre eliminación de residuos en vertederos e incineración, coincineración y valorización energética es un tributo propio de la Generalitat, cuyo fin es fomentar, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, el reciclado y la valorización de los residuos, así como la disminución del impacto sobre el medio ambiente derivado de su eliminación en vertedero e incineración, coincineración sin valorización de energía y valorización energética.  
El impuesto aplicado al vertido e incineración de los residuos y rechazos de residuos domésticos tiene asimismo como finalidad penalizar su depósito en vertedero fomentando en el ámbito de la Comunitat Valenciana una mejor y más adecuada planificación de los residuos domésticos por parte de las entidades locales competentes, acorde con la jerarquía de gestión de residuos domésticos y con la economicidad necesaria.  
2. Los ingresos procedentes de este impuesto se encuentran afectados a gastos de la Generalitat en el ámbito de la planificación, el control, la gestión y la eliminación de los residuos, en la forma que establezca la ley de presupuestos de la Generalitat.  
3. Este impuesto es compatible con cualquier tasa o contribución especial aplicable a las operaciones gravadas.  
4. A efectos del impuesto, el concepto de residuo, en sus distintos tipos, así como el de valorización, eliminación y demás términos propios de la legislación medioambiental serán los establecidos en la normativa comunitaria, estatal y autonómica sobre residuos. A este respecto, se entenderá por residuo municipal o doméstico, de manera indistinta, el definido en las diferentes normas sectoriales sobre residuos.  
Dos. Hecho imponible.  
Constituye el hecho imponible del impuesto:  
a) El depósito de residuos y rechazos de residuos en vertederos, de titularidad pública o privada, situados en la Comunitat Valenciana para su eliminación, así como la gestión a través de instalaciones y equipamientos industriales instalados en la Comunitat Valenciana, de gestión de residuos para su incineración, coincineración sin valorización de energía o valorización energética, dispongan o no de autorización administrativa para ello.  
b) El almacenamiento de residuos y rechazos de residuos por un período superior a los plazos previstos en el artículo 2, apartado i, del Decreto 646/2020, de 7 de julio, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.  
c) El abandono de residuos y rechazos de residuos en lugares no autorizados por la normativa de residuos.  
Lo anterior se entiende sin perjuicio del régimen de infracciones y sanciones establecido en la normativa sectorial aplicable.  
Tres. Supuestos de no sujeción.  
No estarán sujetos al impuesto:  
1. El depósito de residuos inertes adecuados, efectuado de conformidad con el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno o con fines de construcción.  
2. El depósito de las materias a las que se refiere el apartado 1 del artículo 2 de la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados, como excluidas de su ámbito de aplicación y aquellas a las que se refieren los apartados 2, 3 y 4 del artículo 2 de la citada ley.  
3. La incineración, coincineración sin valorización de energía o valorización energética de biomasa y de harinas cárnicas, incluidos aquellos porcentajes de estos residuos que, estando dentro de otros mixtos, la empresa consiga acreditar ante la administración.  
4. El depósito en vertedero de los residuos de amianto.  
5. Las tecnologías de valorización material.  
6. Las tecnologías debidamente regladas de reutilización, reciclado, o autosuficiencia energética en las propias instalaciones de producción, siguiendo los principios de proximidad y autosuficiencia en la gestión.  
Cuatro. Exenciones.  
Estarán exentos del impuesto:  
1. El depósito en vertederos de residuos domésticos, así como la valorización energética con tratamiento previo de rechazos de residuos domésticos no peligrosos cuya gestión integral sea competencia del Estado o de la Comunidad Autónoma. Se entenderán incluidos en este supuesto los residuos similares a los domésticos generados en las industrias.  
No estarán exentos los residuos y rechazos de residuos domésticos competencia de las entidades locales para los servicios de eliminación, que sean sometidos a las operaciones de eliminación en depósito controlado, bien generados en la Comunitat Valenciana, bien eliminados en la Comunitat Valenciana, según sea el caso.  
2. El depósito en vertederos de residuos generados en el proceso de valorización energética de residuos urbanos (cenizas y escorias) o de combustibles sustitutivos a partir de residuos.  
3. El depósito en vertederos de residuos ordenado por autoridades públicas en situaciones de fuerza mayor o catástrofe.  
4. El depósito de cualquier residuo no municipal que no sea valorizable con una opción de gestión jerárquicamente prevalente, según la Orden 3/2013, de 25 de febrero, de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, por la que se publica la relación de residuos susceptibles de valorización a los efectos del impuesto de valorización en vertederos o norma que la modifique o sustituya. Igualmente, quedará exento el depósito de cualquier residuo inerte no municipal, tras haber formado parte de un proceso completo de gestión en unas instalaciones de valorización de residuos legalmente autorizadas y que haya superado su periodo de almacenamiento de residuos y posibles ampliaciones conforme la legislación vigente.  
5. La valorización energética de residuos no peligrosos con tratamiento previo.  
6. La valorización energética de cualquier residuo no municipal que no sea valorizable con una opción de gestión jerárquicamente prevalente, según un informe de la conselleria competente en materia de residuos, o una declaración responsable del productor o gestor intermedio que cuente con la conformidad de la conselleria competente en materia de medio ambiente, o informes estadísticos de la Comisión Europea, o norma específica que se cree al respecto.  
A los efectos del presente apartado, el residuo se considerará no valorizable si no existe un tratamiento alternativo distinto a la valorización energética debidamente instalada y autorizada en la Comunitat Valenciana.  
Cinco. Sujetos pasivos y responsables.  
1. Serán sujetos pasivos, a título de contribuyentes, las personas, físicas o jurídicas y los entes sin personalidad jurídica a los que se refiere el apartado 4 del artículo 35 de la Ley general tributaria que depositen los residuos en vertedero, planta incineradora o coincineradora sin valorización de energía o de valorización energética.  
2. Tendrán la consideración de sujetos pasivos, a título de sustitutos del contribuyente, las personas, físicas o jurídicas y los entes sin personalidad jurídica a los que se refiere el apartado 4 del artículo 35 de la Ley general tributaria que sean titulares de la explotación de los vertederos, plantas incineradoras o coincineradoras sin valorización de energía o de valorización energética en los que se depositan los residuos.  
También tendrán la consideración de sustitutos del contribuyente las personas, físicas o jurídicas y los entes sin personalidad jurídica a que se refiere el apartado 4 del artículo 35 de la Ley general tributaria que sean perceptores de los importes económicos correspondientes a la gestión adecuada del residuo por parte de los productores del mismo, de acuerdo con una norma legal, según el principio de responsabilidad ampliada del productor.  
Los sustitutos del contribuyente quedan obligados a comprobar el peso o volumen de los residuos que se entreguen en vertedero, planta incineradora, coincineradora sin valorización de energía o de valorización energética, antes de su gestión en estos. A tales efectos, deberán instalar y mantener mecanismos de pesaje o cubicaje.  
3. Tendrán la consideración de responsables subsidiarios los poseedores de residuos, propietarios, usufructuarios, arrendatarios o poseedores por cualquier título de terrenos o inmuebles donde se efectúan los abandonos de residuos en lugares no autorizados por la normativa de residuos.  
No obstante, no procederá la derivación de responsabilidad a la que hace referencia este apartado cuando el poseedor de los residuos abandonados hubiese comunicado dicho abandono a la Administración responsable en materia de Medio Ambiente con carácter previo a la emisión del documento administrativo donde se constate dicho abandono y se formalice la retirada a gestor autorizado de los residuos abandonados.  
Seis. Base imponible.  
La base imponible estará constituida, según proceda, de conformidad con lo establecido en el apartado Ocho, por el peso, expresado en toneladas métricas, o el volumen, expresado en metros cúbicos, de los residuos.  
Siete. Determinación de la base imponible.  
La base imponible se determinará:  
a) Por estimación directa, con carácter general, mediante sistemas de pesaje o cubicaje que cumplan los requisitos establecidos por la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
b) Por estimación indirecta, además de los supuestos previstos en la Ley general tributaria, cuando se produzca el incumplimiento de la obligación del sustituto del contribuyente de verificar el peso o volumen de los residuos depositados a la que se refiere el apartado Cinco, punto 2.  
En este caso, para la determinación de la base imponible, la administración podrá tener en cuenta cualquier dato, circunstancia o antecedente que pueda resultar indicativo del peso, volumen y caracterización de los residuos depositados, con determinación de su densidad y composición.  
Ocho. Cuota íntegra y tipos de gravamen.  
1. La cuota íntegra del impuesto será el resultado de multiplicar la base imponible por los tipos impositivos del apartado 2.  
A estos efectos:  
a) Los tipos de gravamen se diferenciarán para cada operación y tipo de residuo.  
b) Se entenderá por susceptible de valorización la realización sobre el residuo de técnicas de valorización adicionales donde no se contempla la incineración ni la coincineración sin recuperación de energía, debidamente autorizadas conforme a la legislación vigente, que reduzcan las cantidades destinadas a la eliminación.  
c) La aplicación del tipo de gravamen se justificará mediante la emisión de una declaración responsable del titular de la instalación autorizada para la valorización previa (o del titular del residuo, en caso de que sea este el que haya realizado el proceso de valorización), que se entregará al titular de la instalación de gestión final, con aceptación expresa de su contenido por ambos.  
d) Se prorrateará la parte correspondiente a cada fracción de tonelada (t) o metro cúbico (m³) según corresponda.  
2. En su virtud, la tabla de gravámenes, para cada operación de gestión de residuos y tipos de residuo, es la siguiente:  
a) En el caso de residuos no peligrosos, excluidos los residuos procedentes de la construcción y demolición, cuando sean susceptibles de valorización, 20 euros por tonelada métrica, y se prorrateará la parte correspondiente a cada fracción de tonelada, para las operaciones de vertido de residuos no peligrosos excluidos los residuos procedentes de la construcción y demolición, así como incineración y coincineración sin recuperación de energía.  
b) En el caso de residuos procedentes de construcción y demolición, 3 euros por metro cúbico, y se prorrateará la parte correspondiente a cada fracción de metro cúbico, para las operaciones de vertido.  
Quedan excluidos íntegramente de este gravamen los residuos incluidos en el código LER 10 12 08, «testillos» procedentes del sector cerámico. Quedando destinados a su tratamiento, valorización y reutilización en las mismas empresas productoras de estos residuos, empresas destinadas para la realización de tales procesos concretos de estos residuos o vertederos controlados autorizados y adecuados para su tratamiento, reciclaje, valorización y reutilización.  
c) En el caso de residuos peligrosos, cuando sean susceptibles de valorización, 30 euros por tonelada métrica, y se prorrateará la parte correspondiente a cada fracción de tonelada, para las operaciones de vertido de residuos peligrosos excluidos los residuos procedentes de la construcción y demolición, así como incineración y coincineración sin recuperación de energía.  
d) En el caso de residuos peligrosos, 20 euros por tonelada métrica, y se prorrateará la parte correspondiente a cada fracción de tonelada, para las operaciones de valorización energética de residuos.  
3. Tipos impositivos para los residuos y rechazos de residuos domésticos de competencia municipal:  
a) A pagar por los consorcios y entes locales y supramunicipales competentes de los servicios de eliminación de rechazos de residuos domésticos procedentes de la fracción resto, en euros por tonelada métrica, para las toneladas depositadas desde la tonelada 1 hasta la tonelada del límite anual respecto de las entradas en planta de fracción resto, según la siguiente tabla:  
  
 2020 2021 2022 2023 2024 2025  
A - 2 3 4 5  
Límite de pago 44 % 44 % 43 % 42 % 41 %  
  
  
Siendo el límite de pago el porcentaje de rechazo a vertederos totales respecto de entradas en planta. Se considerarán en este gravamen todas las tipologías de toneladas vertidas, de todo tipo: rechazos de fracción resto, residuos voluminosos, podas, recogida selectiva bioresiduos y otros.  
b) A pagar por las empresas gestoras-operadores de los distintos vertederos que gestionen residuos domésticos de la Comunitat Valenciana, en euros por tonelada métrica, para las toneladas por encima de los límites de pago del tipo impositivo a anterior.  
  
 2020 2021 2022 2023 2024 2025  
B 20 40 60 76 80  
  
  
Se considerarán en este gravamen todas las tipologías de toneladas vertidas, de todo tipo.  
c) Gravamen de autosuficiencia en la gestión. A pagar por los consorcios y entes locales y supramunicipales competentes de los servicios de valorización de residuos domésticos, en euros por tonelada métrica, en caso que no dispongan de instalaciones en sus propias áreas de gestión para valorizar al menos el 60 por ciento de los biorresiduos producidos en su área geográfica:  
  
 2020 2021 2022 2023 2024 2025  
C 2 3 4  
  
  
Se considerarán en este gravamen todas las tipologías de toneladas vertidas, de todo tipo.  
d) Gravamen de gestión de ecoparques. A pagar por los Consorcios y entes locales y supramunicipales competentes de los servicios de valorización de residuos domésticos, en euros por tonelada métrica, que no tengan su red consorciada de ecoparques informatizada:  
  
 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026  
D 5 5 5 5 5  
  
  
Se considerarán en este gravamen todas las tipologías de toneladas vertidas, de todo tipo.  
e) A abonar en euros por tonelada métrica por particulares o empresas, bien sea de residuos domésticos, rechazo de residuos domésticos, residuos industriales o rechazo de residuos industriales en este caso, que eliminen sus residuos o rechazos de residuos otras comunidades autónomas o territorios de fuera de la Comunitat Valenciana, tengan canon de penalización de vertido o no.  
  
 2020 2021 2022 2023 2024 2025 2026  
E 45 45 55 60 65 65  
  
  
Se considerarán en este gravamen todas las tipologías de toneladas vertidas, de todo tipo.  
Disposición transitoria  
A partir de la última anualidad de gravamen, permanecerá el tipo impositivo de la última anualidad, salvo que se modifique en normativa posterior.  
Nueve. Repercusión.  
1. El sustituto del contribuyente deberá repercutir íntegramente el importe del impuesto sobre el contribuyente, quedando este obligado a soportarlo, siempre que la repercusión se ajuste a lo dispuesto en la presente ley y en su normativa de desarrollo.  
2. La repercusión del impuesto deberá efectuarse en documento específico, en la forma y plazos que se fijen por orden de la conselleria competente en materia de hacienda  
3. Las controversias que puedan producirse con referencia a la repercusión del impuesto, tanto respecto a la procedencia como a su cuantía, se considerarán de naturaleza tributaria a efectos de las correspondientes reclamaciones en la vía económico-administrativa.  
Diez. Devengo.  
El impuesto se devengará en el momento en que se produzca el depósito de los residuos en el vertedero o en el momento de la incineración, coincineración sin valorización de energía o valorización energética de los residuos.  
Once. Autoliquidación.  
Los sujetos pasivos, por cada vertedero o instalación de eliminación, incineración coincineración o valorización energética y trimestre natural, estarán obligados a autoliquidar el impuesto y a ingresar el importe de la deuda tributaria en los veinte primeros días naturales del mes siguiente a cada trimestre, en el lugar y forma que se establezca por orden de la conselleria competente en materia de hacienda.  
Dicha autoliquidación comprenderá todos los hechos imponibles realizados durante el trimestre natural al que se refiera, incluidas las operaciones exentas, y se presentará incluso en el caso de no haberse producido ningún hecho imponible durante el período.  
Salvo que legislación estatal lo prohíba expresamente, los Consorcios de residuos y entidades locales competentes para la valorización y eliminación de residuos domésticos de la Comunitat, para hacer frente al coste o al pago de los importes de los gravámenes indicados para residuos y rechazos de residuos domésticos competencia de las entidades locales, podrán hacer uso en primera instancia de los remanentes de tesorería consolidados de la entidad, así como, en su caso, de la aprobación de nuevos ingresos mediante cuotas adicionales de sus entes consorciados u otros ingresos de otra índole, siendo recomendable la retribución del coste a la unidad fiscal tributaria de las entidades locales, la última de las alternativas para hacer frente a los pagos del impuesto.  
En caso de que la empresa concesionaria o explotadora del vertedero establezca un procedimiento contencioso contra el consorcio de residuos o entidad local competente de los servicios de valorización y eliminación de residuos domésticos por el pago de los presentes tributos, igualmente resultará obligatoria la presentación y pago por parte de la empresa de la autoliquidación pertinente establecida en los párrafos 1º y 2º de este apartado once, y esta tiene que ser satisfecha en su totalidad.  
Doce. Liquidación.  
La administración tributaria podrá dictar la liquidación que proceda de conformidad con lo dispuesto en el artículo 101 de la Ley general tributaria.  
Trece. Gestión, recaudación e inspección.  
1. La gestión, inspección y recaudación de este impuesto corresponden a la Agencia Tributaria Valenciana.  
2. A los efectos de este impuesto y con independencia de la obligación de autoliquidación, se establecerá un censo de titulares de la explotación de los vertederos o instalaciones de eliminación, incineración, coincineración o valorización energética. Su organización y funcionamiento, así como la regulación de la obligación de los contribuyentes del impuesto de realizar declaraciones de alta, modificación de datos y baja en este censo, se establecerán mediante una orden de la conselleria competente en materia de hacienda.  
Catorce. Infracciones y sanciones.  
Las infracciones tributarias relativas al presente impuesto serán calificadas y sancionadas de conformidad con lo previsto en la Ley general tributaria.  
Quince. Desarrollo reglamentario.  
1. Se autoriza al conseller competente en materia de hacienda para que determine, mediante orden, los supuestos y condiciones en los que los obligados tributarios y las entidades a las que se refiere el artículo 92 de la Ley general tributaria podrán presentar por medios telemáticos autoliquidaciones, comunicaciones y cualquier otro documento con trascendencia tributaria a los efectos de este impuesto, así como los supuestos y condiciones en que dicha presentación deberá realizarse mediante medios telemáticos.  
2. Sin perjuicio de lo dispuesto en el número 1 de este apartado, se faculta al Consell de la Generalitat para dictar cuantas disposiciones reglamentarias resulten necesarias para el desarrollo y aplicación de este impuesto.  
Dieciséis. Fondo autonómico para la mejora de la gestión de residuos.  
1. Se crea el fondo autonómico para la mejora de la gestión de residuos con el objeto de favorecer los procesos de prevención en la generación de residuos, reutilización y reciclado de alta calidad, recogida en origen y compostaje de la fracción orgánica, procesos de implantación de infraestructuras de triaje previo y valorización material de residuos, así como de economía circular en el ámbito de la UE, en colaboración con los entes locales de la Comunidad Valenciana y los operadores privados de gestión.  
2. Este fondo se nutrirá de la recaudación total del impuesto sobre la eliminación de residuos en vertederos y el impuesto sobre la incineración, la co-incineración sin valorización de energía y la valorización energética.  
3. Los recursos de dicho fondo se destinarán a financiar, total o parcialmente, inversiones y otros gastos en virtud de las previsiones del artículo 4 del Real decreto 646/2020, de 7 de julio, por el se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero, atendiendo así a los previsto en la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados, conforme anualmente apruebe el Consell, en el proyecto anual de presupuestos.  
  
Sección tercera  
Modificación de la Ley 1/1999, de 31 de marzo, de la Generalitat, de Tarifas Portuarias  
  
Artículo 31  
Se añade un nuevo apartado tres al artículo 11 y se modifica el artículo 30 de la Ley 1/1999, de 31 de marzo, de la Generalitat, de tarifas portuarias, que quedan redactados como sigue:  
Artículo 11. Tarifas generales y normas de aplicación 1  
Tres. Bonificaciones  
1. A los buques que utilicen como combustible gas natural, biogás, sistemas híbridos o eléctricos u otros combustibles ecológicos para su propulsión en alta mar, así como a los buques que durante su estancia en puerto utilicen gas natural, biogás, sistemas híbridos o eléctricos u otros combustibles ecológicos o electricidad suministrada desde muelle para la alimentación de sus motores auxiliares se les aplicará una bonificación del 50% de la cantidad a abonar por el acceso y estancia en interior de las aguas portuarias.  
2. Esta bonificación no se aplicará a los buques que se dediquen al transporte de gas natural, salvo que durante su estancia en puerto utilicen electricidad suministrada desde muelle para la alimentación de sus motores auxiliares.  
3. Esta bonificación será compatible con cualquier otra prevista en esta ley.  
Artículo 30. Hecho imponible  
Uno. Constituye el hecho imponible de esta tasa.  
- La utilización o el aprovechamiento, por las embarcaciones deportivas y de recreo, de las aguas del puerto, de las obras e instalaciones portuarias en los puertos de gestión directa, incluyendo canales de acceso fluviales y marítimos, que permiten el acceso marítimo al puerto, su estancia en el atraque, punto de amarre o puesto de fondeo que le haya sido asignado; y de los servicios específicos disponibles, independientemente de su posterior facturación por consumo de los mismos mediante la tarifa E-3.  
- La utilización, por sus tripulantes y pasajeros, de los muelles y pantalanes del puerto, accesos terrestres, vías de circulación y de los centros de estancia y recepción de titularidad de la administración portuaria, si los hubiere.  
Se entenderá, a efectos de lo establecido en este artículo, por puertos de gestión directa aquellos cuya titularidad ostente la Generalitat y no hayan sido entregados en su totalidad en concesión. Dentro de los mismos puede haber instalaciones deportivas en concesión, las cuales están también sujetas a la presente tarifa en los términos establecidos en el artículo 33 de la presente ley.  
Dos. La presente tasa está compuesta por los siguientes tramos:  
Tramo A) Por utilización de las aguas del puerto, por el aprovechamiento de sus instalaciones o por la estancia en seco en las mismas, tanto en las zonas deportivas en concesión dentro de un puerto de la Generalitat, como fuera de estas.  
Tramo B). Por servicios utilizados de atraque, fondeo, o estancia en seco de embarcaciones fuera de las zonas deportivas en concesión.  
Tramo C). Por aprovechamiento, fuera de las zonas deportivas en concesión, de servicios, en la proximidad del punto de atraque a muelle o pantalán, de toma de agua, toma de energía eléctrica, recipiente de basura, varada y botadura y vigilancia general de la zona, con independencia del pago de los consumos efectuados.  
Se entiende por vigilancia general de la zona, a efectos de la aplicación del tramo C) anterior, aquella que presta la autoridad portuaria para la generalidad de la zona de servicio del puerto, sin asignación específica de personal o medios a la zona náutico-deportiva, ni garantía respecto de la integridad de las embarcaciones o sus contenidos.  
La tarifa G-5 total aplicable a las embarcaciones vendrá constituida, en su caso, por la suma de los importes parciales de las tarifas A), B) y C) establecidos en el artículo 33.  
Tres. Están sujetas a esta tarifa, además de las embarcaciones propiamente deportivas o de recreo, todas aquellas que, como las embarcaciones auxiliares de pesca, atraquen o fondeen en las áreas portuarias destinadas a embarcaciones deportivas.  
Cuatro. Es condición indispensable para la aplicación de esta tarifa que la embarcación no realice transporte de mercancías y que los pasajeros no viajen sujetos a cruceros o excursiones turísticas; en cuyo caso serían de aplicación las tarifas G-2 y G-3.  
  
Sección cuarta  
Modificación de la Ley 2/2014, de 13 de junio, de Puertos de la Generalitat  
  
Artículo 32  
Se modifican los artículos 82 y 83 de la Ley 2/2014, de 13 de junio, de puertos de la Generalitat, que quedan redactados como sigue:  
«Artículo 82. Bonificaciones.  
1. Cuando el título administrativo habilite para la ocupación o utilización del subsuelo o espacios sumergidos, el tipo a aplicar para tal ocupación o utilización será el 50% del previsto en el artículo 67, excepto en aquellos casos en que su uso impida la utilización de la superficie, en los que no es procedente ninguna reducción.  
2. En las concesiones o autorizaciones otorgadas a Ayuntamientos relativas a espacios sitos en su término municipal, el tipo a aplicar únicamente será el previsto en el artículo 67, siempre que se den las circunstancias siguientes:  
a) Las actividades autorizadas sean exclusivamente de restauración, mercados ambulantes, quiosco y tiendas al por menor.  
b) Los espacios objeto del título sean contiguos a la línea de delimitación del dominio público portuario y estén separados de zonas susceptibles de usos propiamente portuarios mediante un vial urbano de tránsito rodado.  
3. Las autorizaciones para el ejercicio de actividades que sean de interés educativo, investigador, cultural, social o deportivo solicitadas por administraciones públicas, cuya duración se prevea inferior a siete días, estarán exentas del pago de la correspondiente tasa.  
4. Cuando el objeto concesional sea cualquier actividad susceptible de estar incluida en un Plan Estratégico de Emprendimiento, de Competitividad, de Inversiones, o similares características, susceptible de ser realizado en el ámbito de los puertos de la competencia de la Generalitat, por tener como objetivo impulsar medidas relativas a la educación, investigación, formación, empleo, medio ambiente, innovación, entre otras, cuya finalidad sea la creación de empresas o puestos de trabajo, el desarrollo y consolidación de iniciativas emprendedoras en todas sus formas, la promoción cultural y turística del entorno, en atención a las inversiones realizadas en las instalaciones, podrán aplicarse bonificaciones singulares con carácter anual consistentes en el 50% de la cuota correspondiente a la tasa de ocupación y el 50% de la cuota correspondiente por la tasa de actividad, siempre que el solicitante ostente la cualidad de ser una entidad de cualquiera de las administraciones públicas o una persona jurídica que ostente la condición de utilidad pública, debidamente inscrita en cualquier registro público.  
Artículo 83. Exenciones  
1. Están exentos del pago de las tasas de ocupación y por actividad:  
  
a) Los órganos y entidades de las administraciones públicas que lleven a cabo en el ámbito portuario o marítimo actividades de vigilancia, inspección, investigación y protección del medio ambiente marino y costero, de protección de recursos pesqueros, represión del contrabando, seguridad pública y control de pasajeros, salvamento, lucha contra la contaminación marina, enseñanzas marítimas y aquellas relacionadas con la defensa nacional.  
b) Las entidades declaradas de utilidad pública con sede o delegación en la Comunitat Valenciana, para aquellas actividades vinculadas con la actividad portuaria, así como los buques que sean de titularidad o estén fletados por ONG dedicadas al salvamento marítimo, previa solicitud expresa de exención a la Autoridad portuaria. Esta actividad estará licitada en el plazo máximo de un mes.  
2. Están exentos del pago de la tasa de actividad:  
Las personas físicas o jurídicas que soliciten efectuar alguna actividad de carácter excepcional, que por su interés general, naturaleza, objetivos, o especiales características de la misma, obtengan la resolución estimatoria de la Administración Portuaria al respecto.  
Será requisito necesario que la actividad a desarrollar carezca de finalidad lucrativa y que su fin sea la proyección económica o cultural del puerto y de su zona de influencia.  
  
Sección quinta  
Impuesto sobre viviendas vacías  
  
Artículo 33. Impuesto sobre viviendas vacías.  
Se crea el impuesto sobre las viviendas vacías de la Generalitat Valenciana, que se regirá por las disposiciones incluidas en los siguientes apartados:  
Uno. Naturaleza y objeto  
El impuesto sobre las viviendas vacías es un tributo propio de la Generalitat Valenciana, de naturaleza directa, que graba las viviendas deshabitadas, como instrumento para incentivar la oferta de alquiler en el ámbito de aplicación del impuesto y garantizar la función social de la propiedad de una vivienda.  
Dos. Ámbito territorial de aplicación  
El impuesto sobre las viviendas vacías es aplicable en el ámbito territorial de la Comunidad Valenciana.  
Tres. Afectación  
El impuesto sobre las viviendas vacías tiene carácter finalista. Los ingresos que deriven de estos estarán afectados a la financiación de las actuaciones protegidas por los planes de vivienda, especialmente en los municipios donde se hayan obtenido estos ingresos.  
Cuatro. Hecho imponible  
Constituye el hecho imponible del impuesto sobre las viviendas vacías la tenencia de viviendas vacías no ocupadas en los términos de la Ley 2/2017, de 3 de febrero, de la Generalitat, por la función social de la vivienda de la Comunitat Valenciana.  
A los efectos de este impuesto se entiende por vivienda vacía aquella que:  
a) No se destine de forma efectiva al uso residencial legalmente previsto.  
b) Se encuentre permanentemente desocupada por un periodo superior a dos años, sin causa justificada.  
Cinco. Sujeto pasivo  
Son sujetos pasivos del impuesto, a título de contribuyentes, las personas jurídicas que tengan la condición de grandes tenedores de viviendas en los términos del artículo 16 de la Ley 2/2017, de 3 de febrero, de la Generalitat, por la función social de la vivienda de la Comunitat Valenciana.  
Seis. Base imponible  
Constituye la base imponible del impuesto sobre las viviendas vacías el número total de metros cuadrados construidos, incluidas las zonas comunes, de las viviendas inscritas en el Registro de viviendas vacías del que sea titular el sujeto pasivo en la fecha de devengo del impuesto.  
Siete. Cuota íntegra  
La cuota íntegra del impuesto sobre las viviendas vacías se obtiene de aplicar en la base imponible los tipos de gravamen de la escala siguiente:  
  
Base imponible hasta  
(número de m²) Cuota íntegra (euros) Resto base imponible hasta (número de m²) Tipo aplicable  
(euros /m²)  
0 0 5.000 7,5  
5.000 37.500 20.000 11,25  
20.000 225.000 40.000 15  
40.000 600.000 en adelante 22,5  
  
  
Ocho. Devengo  
El impuesto se merita el 31 de diciembre de cada año y afecta al parque de viviendas del que es titular el sujeto pasivo en esta fecha.  
Nueve. Autoliquidaciones  
Los sujetos pasivos del impuesto sobre las viviendas vacías están obligados a presentar la autoliquidación del impuesto y a efectuar el ingreso en el formato, plazos y con el contenido que se establezca mediante orden del conseller competente en materia de hacienda, teniéndose que llevar a cabo en soporte directamente legible por ordenador o mediante transmisión por vía telemática.  
Diez. Gestión, recaudación e inspección  
1. La gestión, recaudación e inspección del impuesto sobre las viviendas vacías corresponden a la Agencia Tributaria Valenciana.  
2. La conselleria con competencia en materia de vivienda tendrá que facilitar dentro de los tres primeros meses del año natural posterior a la finalización del periodo impositivo la relación de titulares e inmuebles inscritos en el registro de viviendas vacías en el formato, plazos y con el contenido que se establezca mediante orden del conseller competente en materia de hacienda.  
Once. Infracciones y sanciones  
El régimen de infracciones y sanciones en materia del impuesto sobre las viviendas vacías es el vigente en la Ley general tributaria y sus normas de desarrollo, sin perjuicio de las sanciones administrativas establecidas por la Ley 2/2017, de 3 de febrero, de la Generalitat, por la función social de la vivienda de la Comunitat Valenciana.  
Doce. Recursos y reclamaciones  
Los actos de gestión, de inspección y de recaudación dictados en el ámbito del impuesto sobre las viviendas vacías pueden ser objeto de reclamación economicoadministrativa ante el Jurado Economicoadministrativo, sin perjuicio de la interposición previa, con carácter potestativo, del recurso de reposición ante el órgano que haya dictado pacto impugnado.  
Trece. Compensación a favor de los ayuntamientos  
1. La Generalitat tiene que adoptar las medidas compensatorias o de coordinación pertinentes a favor de los ayuntamientos que hayan aprobado en ordenanza municipal el recargo previsto en el artículo 72.4 del Real decreto legislativo 2/2004, de 5 de marzo, por el cual se aprueba el texto refundido de la Ley reguladora de las haciendas locales.  
2. Las medidas compensatorias o de coordinación a las que hace referencia el apartado 1 se tienen que ajustar a los siguientes términos:  
a) Se tienen que referir a las viviendas vacías situadas en el correspondiente municipio que hayan sido efectivamente grabados por el impuesto establecido por esta ley, y tienen que tener en cuenta el importe del recargo sobre el impuesto sobre bienes inmuebles que habría grabado estas viviendas.  
b) Tienen que tener carácter anual y se tienen que adoptar después de la acreditación de los importes del recargo del impuesto sobre bienes inmuebles que correspondería haber aplicado a estas viviendas en el año natural en que se ha meritado el impuesto.  
c) Se tiene que establecer por reglamento el procedimiento, los términos y las condiciones.  
  
Sección sexta  
Modificación de la Ley 10/2012, de 21 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat  
  
Artículo 34  
Se modifica el artículo 154 de la Ley 10/2012, de 21 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera, y de organización de la Generalitat, relativo al impuesto sobre actividades que inciden en el medio ambiente, que queda redactado como sigue:  
Uno. Naturaleza, objeto, ámbito de aplicación y afectación del impuesto  
1. El impuesto sobre actividades que inciden en el medio ambiente es un tributo propio de la Generalitat que grava la incidencia, alteración o riesgo de deterioro que sobre el medio ambiente ocasiona la realización de determinadas actividades, a través de las instalaciones y demás elementos patrimoniales a efectos a aquellas que se encuentren radicadas en el territorio de la Comunitat Valenciana, con el fin de contribuir a compensar a la sociedad el coste que soporta y a frenar el deterioro del entorno natural.  
2. Los ingresos procedentes de este impuesto se encuentran afectados a gastos de la Generalitat en el ámbito de la conservación y mejora del medio ambiente, en la forma que establezca la ley de presupuestos de la Generalitat.  
Dos. Hecho imponible  
1. Constituyen el hecho imponible del impuesto los daños, impactos, afecciones y riesgos para el medio ambiente derivados de la realización en el territorio de la Comunitat Valenciana, mediante las instalaciones y demás elementos patrimoniales a los que se refiere el apartado uno.1 de cualquiera de las actividades siguientes:  
a) La producción, almacenamiento o transformación de energía eléctrica, mediante elementos patrimoniales afectos.  
b) La actividad de transporte de energía eléctrica efectuada por los elementos fijos del suministro de energía eléctrica.   
c) La producción, tenencia, depósito y almacenamiento de sustancias consideradas peligrosas de acuerdo con el anexo I, parte 1, Relación de sustancias, y parte 2, Categorías de sustancias y preparados no denominados específicamente en la parte 1 del Real decreto 1.254/1999, de 16 de julio, por el que se aprueban medidas de control de los riesgos inherentes a los accidentes graves en los que intervienen sustancias peligrosas, siempre y cuando la cantidad presente en la instalación de que se trate supere, en cualquier momento del periodo impositivo, el 10 % de las que figuran en la columna 3 del anexo I, parte 1 y parte 2 del Real decreto 1.254/1999, o el 5 % si se trata de instalaciones situadas en terrenos calificados como suelo urbano.  
d) Las que emitan a la atmósfera óxidos de nitrógeno (NO) o dióxido de azufre (SO2).  
2. Las actividades de producción de energía eléctrica a las que se refiere la letra a del número 1 de este apartado que impliquen producción, tenencia: depósito o almacenamiento de sustancias consideradas peligrosas, en los términos previstos en la letra b de dicho apartado, tributarán exclusivamente conforme a lo establecido en la letra a.  
3. Las actividades a las que se refieren las letras a y b del número 1 de este apartado que impliquen, además, la emisión de gases contaminantes a la atmósfera en los términos previstos en la letra c de dicho apartado, tributarán por ambos conceptos, sin perjuicio de lo dispuesto en el número 2 de este apartado.  
4. Los conceptos y términos con sustantividad propia que aparecen en la ley, salvo los definidos en esta, tendrán el contenido que les otorgue la normativa comunitaria, estatal y autonómica sobre contaminación atmosférica, sustancias peligrosas o energía.  
Tres. Exenciones  
Está exenta del impuesto la incidencia en el medio ambiente ocasionada por:  
1) Las siguientes actividades:  
a) La producción de energía eléctrica en instalaciones que utilicen como energía primaria la energía solar o eólica, o en centrales que utilicen como combustible principal la biomasa o el biogás, salvo que alteren de modo grave y evidente el medio ambiente cuando así se establezca en la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
b) La producción de energía eléctrica incluida en el régimen especial regulado en la Ley 54/1997, de 27 de noviembre, del sector eléctrico, inscritas en el Registro Administrativo de Instalaciones de Producción de Régimen Especial, salvo que alteren de modo grave y evidente el medio ambiente cuando así se establezca en la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
c) La producción de energía eléctrica para el autoconsumo, salvo que alteren de modo grave y evidente el medio ambiente cuando así se establezca en la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
2) Las actividades a las que se refiere el apartado dos.1, cuando se realicen por el Estado, la Generalitat y las corporaciones locales, así como por sus organismos autónomos.  
3) Las actividades que se lleven a cabo mediante instalaciones destinadas exclusivamente a la potabilización de aguas.  
4) Las actividades que se lleven a cabo mediante instalaciones y estructuras que se destinen a la circulación de ferrocarriles.  
Cuatro. Sujetos pasivos y responsables solidarios  
1. Son sujetos pasivos del impuesto, a título de contribuyentes, las personas, físicas o jurídicas, y los entes sin personalidad jurídica a los que se refiere el apartado 4 del artículo 35 de la Ley general tributaria que realicen cualquiera de las actividades a las que se refiere el apartado dos.1.  
2. Son responsables solidarios de la deuda tributaria de este impuesto, además de los establecidos en el artículo 42 de la Ley general tributaria, los propietarios de las instalaciones en las que se realizan las actividades señaladas en el apartado dos.1.  
Cinco. Base imponible  
La base imponible del impuesto está constituida:  
1) En el caso de las actividades a las que se refiere la letra a del apartado dos.1, por la producción bruta de electricidad en el periodo impositivo, expresada en kilovatios hora.  
2) En el caso de las actividades a las que se refiere la letra b del apartado dos.1, por la longitud de las instalaciones y demás elementos patrimoniales afectos expresada en kilómetros lineales.  
3) En el caso de las actividades a las que se refiere la letra c del apartado dos.1, por la cantidad media de sustancias presentes en la instalación durante el periodo impositivo, expresada en kilogramos.  
4) En el caso de las actividades a las que se refiere la letra d del apartado dos.1, por la cantidad emitida durante el período impositivo, expresada en toneladas métricas, resultado de la suma de las cantidades emitidas de óxidos de nitrógeno (NO), expresadas en toneladas métricas equivalentes de dióxido de nitrógeno (NO2), multiplicadas por el coeficiente 1,5, y de las cantidades emitidas de dióxido de azufre (SO2).  
Seis. Determinación de la base imponible  
1. La base imponible se determinará, para cada instalación en la que se realicen las actividades señaladas en el  
apartado dos.1, de forma independiente.  
2. La base imponible se determinará, como regla general, por el método de estimación directa. Se aplicará el método de estimación objetiva en los supuestos previstos en la letra b del número 3 de este apartado. El método de estimación indirecta se aplicará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 53 de la Ley general tributaria.  
3. En el caso de las actividades descritas en la letra c del apartado dos.1, la base imponible de la instalación se determinará, para cada uno de sus focos emisores, de la siguiente forma:  
a) Por el método de estimación directa, en los focos emisores de la instalación que dispongan de sistemas de medida y registro en continuo de las mencionadas sustancias (sistemas automáticos de medida) que estén conectados con los centros de control gestionados por los órganos competentes de la Generalitat en materia de medio ambiente. En este caso, el tiempo de pérdida de datos por operaciones de mantenimiento, calibraciones y averías de equipos de medida se computará teniendo en cuenta la concentración y caudal promedios por hora del periodo impositivo.  
b) En los supuestos no previstos en la letra a, por el método de estimación objetiva, a partir de los datos resultantes de la última medición anterior a la fecha de devengo del impuesto que hubiera sido realizada, en cada uno de los focos, por una entidad colaboradora de la administración en materia de calidad ambiental, con independencia de que dicha medición se haya realizado en el período impositivo o en ejercicios anteriores.  
Para calcular las cantidades emitidas de óxidos de nitrógeno o de dióxido de azufre por cada foco emisor en el período impositivo, se multiplicarán las concentraciones horarias de los compuestos citados por el caudal de gases emitidos y por el número de horas de actividad que corresponda al período impositivo. El resultado se expresará, según proceda, en toneladas métricas equivalentes de dióxido de nitrógeno y en toneladas métricas de dióxido de azufre  
Siete. Base liquidable  
1. En el caso de las actividades a las que se refiere la letra c del apartado dos.1, la base liquidable es el resultado de practicar en la base imponible las siguientes reducciones, sin que, como consecuencia de ello, la base liquidable pueda resultar negativa:  
a) 150 toneladas métricas de base imponible derivadas de emisiones de óxidos de nitrógeno.  
b) 150 toneladas métricas de base imponible derivadas de emisiones de dióxido de azufre.  
2. En el resto de las actividades descritas en el apartado dos.1, la base liquidable será igual a la base imponible.  
Ocho. Cuota íntegra y tipos de gravamen  
1. La cuota tributaria íntegra, que se obtendrá por cada modalidad del hecho imponible a las que se refiere el apartado dos.1, será el resultado de multiplicar la base liquidable respectiva por los siguientes tipos impositivos:  
a) En el caso de las actividades a las que se refiere la letra a del apartado dos.1:  
a.1) En el caso de la energía de origen termonuclear: 0,0018 euros por kilovatio hora.  
a.2) En el caso de energía cuyo origen no sea termonuclear ni hidroeléctrico: 0,0008 euros por kilovatio hora.  
a.3) En el caso de energía de origen hidroeléctrico: 0,0004 euros por kilovatio hora.  
b) En el caso de las actividades a las que se refiere la letra b del apartado dos.1:  
b.1.) 700 euros por cada kilómetro de longitud de la línea de transporte de energía eléctrica de tensión igual o superior a 220 kV y menor de 400 kV.  
b.2) 1200 euros por cada kilómetro de longitud de la línea de transporte de energía eléctrica de tensión igual o superior a 400 kV.  
c) En el caso de las actividades a las que se refiere la letra c del apartado dos.1, el resultado, expresado en euros, de dividir 1.000 por las cantidades, expresadas en kilogramos que figuran en la columna 3 del anexo I, parte 1 y parte 2, del Real decreto 1.254/1999, de 16 de julio, sin que, en el caso de las sustancias peligrosas no denominadas específicamente a las que se refiere la parte 2 del citado anexo I, el tipo resultante pueda exceder de 0,002 euros/kilogramo.  
d) En el caso de las actividades a las que se refiere la letra d del apartado dos.1:  
Tramos de base liquidable:  
Tipo (E/tm)  
Hasta 1.000 toneladas anuales 9  
Entre 1.000,01 y 3.000 toneladas anuales 12  
Entre 3.000,01 y 7.000 toneladas anuales 18  
Entre 7.000,01 y 15.000 toneladas anuales 24  
Entre 15.000,01 y 40.000 toneladas anuales 30  
Entre 40.000,01 y 80.000 toneladas anuales 38  
Más de 80.000 toneladas anuales.  
2. En las leyes anuales de presupuestos de la Generalitat se podrá modificar el importe de los tipos de gravamen regulados en este apartado.  
Nueve. Bonificaciones en la cuota  
1. El contribuyente puede aplicar en la cuota correspondiente a las actividades de transporte de energía eléctrica la siguiente bonificación por cada kilómetro de longitud de cable que haya enterrado durante los doce meses anteriores a la fecha de devengo del impuesto:  
a) 50 euros por cada kilómetro de longitud en tensión igual o superior a 30 kV e inferior a 110 kV.  
b) 87,50 euros por cada kilómetro de longitud en tensión igual o superior a 110 kV e inferior o igual a 220 kV.  
c) 150 euros por cada kilómetro de longitud en tensión superior a 220 kV.  
2. En el caso de focos emisores de compuestos oxigenados del azufre o del nitrógeno sujetos al método de estimación directa, se aplicará una bonificación del 7 por cien de la parte de la cuota íntegra correspondiente a dichos focos, siempre que el rendimiento de los sistemas automáticos de medida, excluyendo sus períodos de calibración o mantenimiento, sea igual o superior al 90 por cien. Cuando el rendimiento de los analizadores automáticos sea igual o superior al 80 por 100 e inferior al 90 por cien, la bonificación prevista en el número 1 de este apartado será del 5 por cien de la cuota íntegra.  
3. El rendimiento de los sistemas automáticos de medida se obtendrá del cociente resultante de dividir el número de datos válidos trasmitidos a los centros de control gestionados por los órganos competentes de la Generalitat en materia de medio ambiente entre el número de datos totales del periodo, excluyendo los correspondientes a calibraciones y mantenimiento de los equipos.  
4. De la aplicación de las bonificaciones no pueden resultar en ningún caso autoliquidaciones con cuotas negativas.  
Diez. Cuota líquida  
La cuota líquida será el resultado de aplicar sobre la cuota íntegra el importe de las bonificaciones a las que se refiere el apartado nueve.  
Once. Periodo impositivo y devengo  
1. El período impositivo será el año natural.  
2. El período impositivo será inferior al año natural en los supuestos en los que el inicio o cese de las actividades a las que se refiere el apartado dos.1 no coincida con el primer o el último día del año natural, respectivamente. A tales efectos, no se considerarán los casos de sucesión en la realización de las actividades o de cambio de la denominación del sujeto pasivo cuando no impliquen un cese de la actividad en la instalación, sin perjuicio de lo dispuesto en los artículos 40 y 42 de la Ley general tributaria.  
3. El impuesto se devengará el último día del período impositivo.  
Doce. Autoliquidación y pago  
1. Los sujetos pasivos, por cada una de las actividades gravadas a las que se refiere el apartado dos.1, estarán obligados a autoliquidar el impuesto en el lugar y forma que se establezcan por orden de la conselleria competente en materia de hacienda y a ingresar el importe de la deuda tributaria en los siguientes plazos:  
a) Con carácter general, en el de los veinte primeros días naturales del mes siguiente al fin del periodo impositivo.  
b) En el supuesto de las actividades a las que se refiere la letra c del apartado dos.1, en el de los dos meses siguientes al fin del periodo impositivo.  
2. En el caso de las actividades de la letra c del  
apartado dos.1, los sujetos pasivos no estarán obligados a presentar las autoliquidaciones a las que se refiere el número 1 de este apartado cuando la base liquidable de la actividad en el período impositivo sea cero, de conformidad con lo dispuesto en el apartado siete.1.  
3. No deberán presentar autoliquidaciones los sujetos pasivos por actividades exentas del impuesto.  
4. Durante el período impositivo, los sujetos pasivos deberán efectuar pagos fraccionados en concepto de pagos a cuenta, referidos a trimestres naturales, por cada una de las actividades gravadas a las que se refiere el apartado dos.1, en los primeros veinte días naturales de los meses de abril, julio y octubre de cada año natural, en el lugar y forma que se establezcan por orden de la conselleria competente en materia de hacienda.  
El importe de los pagos fraccionados se realizará:  
a) En los casos de actividades a las que se refiere la letra a del apartado dos.1, atendiendo a la cuota correspondiente al valor de las magnitudes determinantes de la base liquidable durante el respectivo trimestre natural.  
b) En los casos de actividades a las que se refiere la  
letra b del apartado dos.1, por la totalidad de kilómetros de longitud de la línea el primer día de cada período impositivo.  
c) En los casos de actividades a las que se refiere la letra c del apartado dos.1, dividiendo por cuatro el importe de la cuota líquida anual que resultaría atendiendo al valor de las magnitudes determinantes de la base liquidable durante el respectivo trimestre natural.  
d) En los casos de actividades a las que se refiere la letra d del apartado dos.1, atendiendo a la cuota correspondiente al valor de las magnitudes determinantes de la base liquidable durante la parte del periodo impositivo transcurrida hasta el último día del respectivo trimestre natural, deducido el importe de los pagos fraccionados anteriores del periodo impositivo.  
5. En el caso de actividades a las que se refiere la letra c del apartado dos.1, los sujetos pasivos no estarán obligados a efectuar pagos fraccionados cuando la base liquidable de la actividad en el periodo impositivo precedente hubiese sido igual a cero, de conformidad con lo dispuesto en el apartado siete.1.  
6. En el caso de las actividades exentas del impuesto no se deberán efectuar pagos fraccionados.  
7. Sin perjuicio de lo dispuesto en los números 5 y 6 de este apartado, cuando, de conformidad con lo dispuesto en el número 4 de este apartado, no resulten cantidades a ingresar por el pago fraccionado, los sujetos pasivos presentarán una declaración negativa.  
8. Los pagos fraccionados realizados durante el periodo impositivo se deducirán de la cuota líquida de la autoliquidación a la que se refiere el número 1 de este apartado.  
Trece. Devoluciones  
Cuando la cuota diferencial resultante de la autoliquidación prevista en el apartado doce.1 fuese negativa, por ser la cuota líquida inferior a los pagos fraccionados efectuados, la conselleria competente en materia de hacienda abonará las cantidades correspondientes en la forma y plazos establecidos en el artículo 31 de la Ley general tributaria.  
Catorce. Liquidación  
La administración tributaria podrá dictar la liquidación que proceda de conformidad con lo dispuesto en el artículo 101 de la Ley general tributaria.  
Quince. Gestión, recaudación e inspección  
1. La gestión, recaudación e inspección del impuesto corresponden a la Agencia Tributaria Valenciana.  
2. En particular, para la comprobación de las actividades emisoras de compuestos oxigenados del nitrógeno y del dióxido de azufre, los órganos de la Generalitat competentes en materia de calidad ambiental elaborarán, para cada instalación y período impositivo, un informe que se referirá necesariamente a las emisiones de óxidos de nitrógeno y dióxido de azufre que hayan sido superiores a las cantidades que, conforme a lo dispuesto en el apartado siete, gozan de reducción en la base imponible, estimadas de acuerdo con lo dispuesto en el apartado seis, así como la indicación de la persona o entidad cuya actividad las haya generado.  
3. Cuando se trate de instalaciones sometidas al método de estimación directa de la base imponible, el informe deberá recoger también el rendimiento de los sistemas automáticos de medición de las emisiones a los efectos de la aplicación de las bonificaciones previstas en el apartado nueve.  
4. Asimismo, los órganos de la Generalitat competentes en materia de medio ambiente podrán realizar las inspecciones y controles que se estimen precisos, directamente o a través de los organismos de control autorizados.  
5. A los efectos de este impuesto y con independencia de la obligación de autoliquidación, se establecerá un censo de instalaciones y contribuyentes del impuesto. Su organización y funcionamiento, así como la regulación de la obligación de los contribuyentes del impuesto de realizar declaraciones de alta, modificación de datos y baja en este censo, se establecerán mediante orden de la conselleria competente en materia de hacienda.  
Dieciséis. Infracciones y sanciones  
Las infracciones tributarias relativas al presente impuesto serán calificadas y sancionadas de conformidad con lo previsto en la Ley general tributaria.  
Diecisiete. Desarrollo reglamentario  
1. Se autoriza al conseller competente en materia de hacienda para que determine, mediante orden, los supuestos y condiciones en los que los obligados tributarios y las entidades a las que se refiere el artículo 92 de la Ley general tributaria podrán presentar por medios telemáticos autoliquidaciones, comunicaciones y cualquier otro documento con trascendencia tributaria a los efectos de este impuesto, así como los supuestos y condiciones en que dicha presentación deberá realizarse mediante medios telemáticos.  
2. Sin perjuicio de lo dispuesto en el número 1 de este apartado, se faculta al Consell de la Generalitat para dictar cuantas disposiciones reglamentarias resulten necesarias para el desarrollo y aplicación de este impuesto.  
  
CAPÍTULO II  
Tributos cedidos  
  
Sección primera  
Modificación de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos  
  
Artículo 35  
Se modifica el apartado 1 del artículo 2 y las letras n y o del artículo 4.Uno de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la cual se regula el tramo autonómico del impuesto sobre la renta de las personas físicas y restantes tributos cedidos, quedando redactados como sigue:  
Artículo 2. Escala autonómica  
1. La escala autonómica de tipo de gravamen aplicable a la base liquidable general es la siguiente:  
  
Hasta euros Cuota íntegra  
euros Resto base liquidable  
hasta euros Tipo aplicable  
porcentaje  
0,00 0,00 12.450,00 10,00  
12.450,00 1.245,00 4.550,00 11,00  
17.000,00 1.745,50 13.000,00 13,90  
30.000,00 3.552,50 20.000,00 18,00  
50.000,00 7.152,50 15.000,00 23,50  
65.000,00 10.677,50 15.000,00 24,50  
80.000,00 14.352,50 40.000,00 25,00  
120.000,00 24.352,50 20.000,00 25,50  
140.000,00 29.452,50 35.000,00 27,50  
175.000,00 39.077,50 En adelante 29,50  
  
  
n) Por arrendamiento de la vivienda habitual, sobre las cantidades pagadas en el periodo impositivo:  
- El 20 %, con el límite de 700 euros.  
- El 25 %, con el límite de 850 euros si el arrendatario reúne una de las siguientes condiciones, o del 30 %, con el límite de 1.000 euros, si reúne dos o más:  
Tener una edad igual o inferior a 35 años.  
Ser discapacitado físico o sensorial, con un grado de discapacidad igual o superior al 65 %, o psíquico, con un grado de discapacidad igual o superior al 33 %.  
Tener la consideración de víctima de violencia de género según lo dispuesto en la Ley 7/2012, de 23 de noviembre, de la Generalitat, integral contra la violencia sobre la mujer en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
Serán requisitos para el disfrute de esta deducción los siguientes:  
1.º Que se trate del arrendamiento de la vivienda habitual del contribuyente, ocupada efectivamente por este, siempre que la fecha del contrato sea posterior al 23 de abril de 1998 y su duración sea igual o superior a un año. A estos efectos, se ajustará al concepto de vivienda habitual recogido en la normativa estatal reguladora del impuesto.  
2.º Que, durante al menos la mitad del periodo impositivo, ni el contribuyente ni ninguno de los miembros de su unidad familiar sean titulares, del pleno dominio o de un derecho real de uso o disfrute, de otra vivienda distante a menos de 100 kilómetros de la vivienda arrendada. En el caso de tratarse de una mujer víctima de violencia de género, a efectos de la aplicación de esta deducción, se considerará que no forma parte de la unidad familiar el cónyuge agresor no separado legalmente. Tampoco computará el inmueble que la contribuyente compartía con la persona agresora como residencia habitual  
3.º Que el contribuyente no tenga derecho por el mismo periodo impositivo a ninguna deducción por inversión en vivienda habitual.  
4.º Que la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro no sea superior a los límites establecidos en el párrafo primero del apartado 4 de este artículo.  
Esta deducción resultará compatible con la establecida en la letra ñ de este apartado.  
El límite de esta deducción se prorrateará por el número de días en los que permanezca vigente el arrendamiento dentro del periodo impositivo y en los que se cumplan las circunstancias personales requeridas para la aplicación de los diferentes porcentajes de deducción y, además, cuando dos o más contribuyentes declarantes del impuesto tengan derecho a la aplicación de esta deducción por una misma vivienda, el límite se prorrateará entre ellos a partes iguales.  
o) Los contribuyentes podrán deducirse un 40 % del importe de las cantidades invertidas en instalaciones realizadas en la vivienda habitual del contribuyente o en instalaciones colectivas del edificio donde este figure, si están destinadas a alguna de las finalidades que se indican a continuación:  
a) Instalaciones de autoconsumo eléctrico, según lo establecido en el artículo 9.1 de la Ley 24/2013, de 16 de diciembre, del sector eléctrico y la normativa que la desarrolla.  
b) Instalaciones de producción de energía térmica a partir de la energía solar, de la biomasa o de la energía geotérmica para generación de agua caliente sanitaria, calefacción o climatización.  
c) Instalaciones de producción de energía eléctrica a partir de energía solar fotovoltaica o eólica, para electrificación de viviendas aisladas de la red eléctrica de distribución y cuya conexión a esta sea inviable desde el punto de vista técnico, medioambiental o económico.  
No darán derecho a practicar esta deducción aquellas instalaciones que sean de carácter obligatorio en virtud de la aplicación del Real decreto 314/2006, de 17 de marzo, por el qué se aprueba el Código técnico de la edificación (CTE).  
Esta deducción podrá aplicarse a las inversiones realizadas en las viviendas que constituyan segundas residencias, siempre que estas no se encuentren relacionadas con el ejercicio de una actividad económica, de conformidad con la normativa estatal reguladora del impuesto, si bien en este supuesto el porcentaje de deducción será del 20 %.  
A efectos de esta deducción, se tendrá que ajustar al concepto de vivienda contenida en la normativa autonómica reguladora de la vivienda.  
Las viviendas tendrán que estar situadas en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Las actuaciones objeto de deducción deberán ser realizadas por empresas instaladoras que cumplan los requisitos establecidos reglamentariamente.  
La base de esta deducción estará constituida por las cantidades efectivamente satisfechas en el ejercicio por el contribuyente, mediante los medios de pago relacionados en la disposición adicional dieciséis de esta ley. En el caso de pagos provenientes de financiación obtenida de entidad bancaria o financiera, se considerará que forma parte de la base de deducción la amortización de capital de cada ejercicio, con excepción de los intereses.  
La base máxima anual de esta deducción se establece en 8.000 euros. La base indicada tendrá igualmente la consideración de límite máximo de inversión deducible para cada vivienda y ejercicio. La parte de la inversión apoyada, en su caso, con subvenciones públicas no dará derecho a deducción.  
Las cantidades correspondientes al periodo impositivo no deducidas podrán aplicarse en las liquidaciones de los periodos impositivos que concluyan en los cuatro años inmediatos y sucesivos.  
En el caso de conjuntos de viviendas en régimen de propiedad horizontal en las que se lleven a cabo estas instalaciones de forma compartida, siempre que tengan cobertura legal, esta deducción podrá ser aplicada por cada uno de los propietarios individualmente según el coeficiente de participación que le corresponda, siempre que cumpla con el resto de requisitos establecidos.  
Para aplicar la deducción se tendrán que conservar los justificantes de gasto y de pago, los cuales tendrán que cumplir lo dispuesto en su normativa de aplicación.  
La deducción establecida en este apartado requiere el reconocimiento previo de la administración autonómica. A tales efectos, el Instituto Valenciano de Competitividad Empresarial (Ivace) expedirá la certificación acreditativa correspondiente.  
El Ivace determinará la tipología, requisitos técnicos, costes de referencia máximos y el resto de características de los equipos e instalaciones a las que les resulte aplicable la deducción establecida en este apartado. El Ivace podrá llevar a cabo las actuaciones de control y comprobación técnica sobre los equipos instalados que considere oportunas.  
  
Artículo 36  
Se modifica la letra p del artículo 4.Uno de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactado como sigue:  
«p) Por donaciones con finalidad ecológica: El 20 por ciento para los primeros 150 euros y el 25 por ciento para el resto del importe de las donaciones efectuadas durante el período impositivo en favor de cualquiera de las siguientes entidades:  
1) La Generalitat y las Corporaciones Locales de la Comunitat Valenciana. A estos efectos, cuando la donación consista en dinero las cantidades recibidas quedarán afectas en el presupuesto del donatario a la financiación de programas de gasto que tengan por objeto la defensa y conservación del medio ambiente. De conformidad con ello, en el estado de gastos del presupuesto de cada ejercicio se consignará crédito en dichos programas por un importe como mínimo igual al de las donaciones percibidas durante el ejercicio inmediatamente anterior.  
2) Las entidades públicas dependientes de cualquiera de las Administraciones Territoriales citadas en el número 1) anterior cuyo objeto social sea la defensa y conservación del medio ambiente. Las cantidades recibidas por estas entidades quedarán sometidas a las mismas reglas de afectación recogidas en el citado número 1.  
3) Las entidades sin fines lucrativos reguladas en los apartados a y b del artículo 2 de la Ley 49/2002, de 23 de diciembre, de Régimen fiscal de las entidades sin fines lucrativos y de los incentivos fiscales al mecenazgo, siempre que su fin exclusivo sea la defensa del medio ambiente y se hallen inscritas en los correspondientes registros de la Comunitat Valenciana.»  
  
Artículo 37  
Se modifica la letra q del artículo 4.Uno de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactado como sigue:  
«q) Por donaciones relativas al patrimonio cultural valenciano el 20 por ciento para los primeros 150 euros y el 25 por ciento para el resto del valor de:  
1) Las donaciones puras y simples efectuadas durante el período impositivo de bienes que, formando parte del patrimonio cultural valenciano, se hallen inscritos en el inventario general del citado patrimonio, de acuerdo con la normativa legal autonómica vigente, siempre que se realicen a favor de cualquiera de las entidades contempladas en el apartado a, siempre que estas entidades persigan fines de interés cultural, b, c, d, e y f del apartado primero del artículo 3 de la Ley 20/2018, de 25 de julio, del mecenazgo cultural, científico y deportivo no profesional en la Comunitat Valenciana y de las objetivamente comparables del apartado 2 del mencionado artículo.  
2) Las cantidades dinerarias donadas a cualquiera de las entidades a las que se refiere el número 1 anterior para la conservación, reparación y restauración de los bienes que, formando parte del patrimonio cultural valenciano, se hallen inscritos en su inventario general, siempre que se trate de donaciones para la financiación de programas de gasto o actuaciones que tengan por objeto la conservación, reparación y restauración de los mencionados bienes. A estos efectos, cuando la persona donataria sea la Generalitat o una de sus entidades públicas de carácter cultural, el importe recibido en cada ejercicio quedará afecto, como crédito mínimo, al programa de gastos de los presupuestos del ejercicio inmediatamente posterior que tengan por objeto la conservación, reparación y restauración de obras de arte y, en general, de bienes con valor histórico, artístico y cultural.  
3) Las cantidades dinerarias destinadas por las personas titulares de bienes pertenecientes al patrimonio cultural valenciano, inscritos en el inventario general del mismo, a la conservación, reparación y restauración de los citados bienes.»  
  
Artículo 38  
Se modifica la letra r del artículo 4.Uno de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactado como sigue:  
«r) Por donaciones destinadas al fomento de la lengua valenciana: el 20 por ciento para los primeros 150 euros y el 25 por ciento para el resto del importe de las donaciones de importes dinerarios efectuadas durante el periodo impositivo en favor de las siguientes entidades:  
1) La Generalitat, los organismos públicos y el sector público instrumental de la Generalitat.  
2) Las entidades locales de la Comunitat Valenciana, sus organismos públicos, fundaciones y consorcios de ellas dependientes.  
3) Las universidades públicas y privadas establecidas en la Comunitat Valenciana.  
4) Los institutos y centros de investigación de la Comunitat Valenciana o que tengan sede en ella.  
5) Los centros superiores de enseñanzas artísticas de la Comunitat Valenciana.  
6) Las entidades sin fines lucrativos enumeradas en la letra a del apartado 1 del artículo 3 de la Ley 20/2018, de 25 de julio, del mecenazgo cultural, científico y deportivo no profesional en la Comunitat Valenciana, y cuyo fin exclusivo sea el fomento de la lengua valenciana.  
7) Las objetivamente comparables del apartado 2 del mencionado artículo 3 y cuyo fin exclusivo sea el fomento de la lengua valenciana.  
A estos efectos, cuando la persona donataria sea la Generalitat o una de sus entidades públicas, el importe recibido en cada ejercicio quedará afecto, como crédito mínimo, a programas de gasto de los presupuestos del ejercicio inmediatamente posterior que tengan por objeto el fomento de la lengua valenciana.»  
  
Artículo 39  
Se modifica el apartado s del artículo 4. Uno de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactado como sigue:  
«s) Por donaciones o cesiones de uso o comodatos para otros fines de carácter cultural, científico o deportivo no profesional:  
1) Se establece una deducción del 25 por ciento de las cuantías en que se valoren las donaciones o los préstamos de uso o comodato efectuadas a proyectos o actividades culturales, científicas o deportivas no profesionales declarados o considerados de interés social, distintas a las descritas en las letras q y r, realizadas a favor de las personas y entidades beneficiarias del artículo 3 de la Ley 20/2018, de 25 de julio, del mecenazgo cultural, científico y deportivo no profesional en la Comunitat Valenciana.  
No obstante, en el caso de que el contribuyente se aplique la deducción prevista en la letra a) del apartado 3 del artículo 68 de la Ley 35/2006, de 28 de noviembre, del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas, los primeros 150 euros del valor de la donación disfrutarán de una deducción del 20 por ciento.  
2) La base de las deducciones por donaciones realizadas será:  
a) En las donaciones dinerarias, su importe.  
b) En las donaciones de bienes o derechos, el valor contable que tuviesen en el momento de la transmisión y, en su defecto, el valor determinado conforme a las normas del impuesto sobre el patrimonio.  
c) En la constitución de un derecho real de usufructo sobre bienes inmuebles, el importe anual que resulte de aplicar, en cada uno de los períodos impositivos de duración del usufructo, el 4 por ciento del valor catastral, determinándose proporcionalmente al número de días que corresponda en cada período impositivo.  
d) En la constitución de un derecho real de usufructo sobre valores, el importe anual de los dividendos o intereses percibidos por la persona usufructuaria en cada uno de los períodos impositivos de duración del usufructo.  
e) En la constitución de un derecho real de usufructo sobre bienes y derechos, el importe anual resultante de aplicar el interés legal del dinero de cada ejercicio al valor del usufructo determinado en el momento de su constitución conforme a las normas del impuesto sobre transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados.  
f) En las donaciones de bienes de interés cultural, bienes inventariados no declarados de interés cultural, bienes de relevancia local o de obras de arte de calidad garantizada, la valoración efectuada por la Junta de Valoración de Bienes del Patrimonio Cultural Valenciano. En el caso de los bienes culturales que no formen parte del patrimonio cultural valenciano, la junta valorará, asimismo, la suficiencia de la calidad de la obra.  
3) El valor determinado de acuerdo con lo dispuesto en el apartado anterior, tendrá como límite máximo el valor normal en el mercado del bien o derecho transmitido en el momento de su transmisión.  
4) La base de las deducciones por préstamos de uso o comodato será el importe anual que resulte de aplicar, en cada uno de los periodos impositivos de duración del préstamo, el 4 % a la valoración del bien efectuada por la Junta de Valoración de Bienes del Patrimonio Cultural Valenciano, determinándose proporcionalmente al número de días que corresponda en cada período impositivo.  
En el caso de que se trate de préstamos de uso o de comodato de locales para la realización de proyectos o actividades, se aplicará el 4 % por ciento del valor catastral, proporcionalmente al número de días que corresponda de cada período impositivo.»  
  
Artículo 40  
Se crea una nueva letra, la y, en el apartado Uno del artículo 4 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la cual se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, con la siguiente redacción:  
«y) El 10 por ciento de las cantidades destinadas por el contribuyente durante el periodo impositivo a la adquisición de vehículos nuevos pertenecientes a las categorías incluidas en la Orden 5/2020, de 8 de junio, de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad, por la cual se aprueban las bases reguladoras para el otorgamiento de subvenciones para la adquisición o electrificación de bicicletas urbanas y vehículos eléctricos de movilidad personal siempre que la suma de su base liquidable general y de su base liquidable del ahorro no sea superior a los límites establecidos en el párrafo primero del apartado cuatro de este artículo.  
La base máxima de la deducción estará constituida por el importe máximo subvencionable para cada tipo de vehículo, de acuerdo con la mencionada Orden 5/2020, de 8 de junio.  
Por periodo impositivo cada contribuyente podrá deducirse las cantidades destinadas a la adquisición de un único vehículo.»  
  
Artículo 41  
Se crea una nueva letra, la z, en el apartado Uno del artículo 4 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la cual se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, con la siguiente redacción:  
«1. Los contribuyentes podrán deducir en la cuota íntegra autonómica, y con límite de 6.000 euros, el 30 % de las cantidades invertidas durante el ejercicio en la suscripción y desembolso de acciones o participaciones sociales como consecuencia de acuerdos de constitución o de ampliación de capital de sociedades anónimas, de responsabilidad limitada y sociedades laborales o de aportaciones voluntarias u obligatorias efectuadas por los socios a las sociedades cooperativas, siempre que se cumplan los siguientes requisitos:  
a) No ha de tratarse de acciones o participaciones en una entidad a través de la cual se ejerza la misma actividad que se venía ejerciendo anteriormente mediante otra titularidad.  
b) La entidad en la cual hay que materializar la inversión tiene que cumplir los siguientes requisitos:  
1. Tiene que tener el domicilio social y fiscal en la Comunidad Valenciana y mantenerlo durante los tres años siguientes a la constitución o ampliación.  
2. Tiene que ejercer una actividad económica durante los tres años siguientes a la constitución o ampliación. A tal efecto, no tiene que tener por actividad principal la gestión de un patrimonio mobiliario o inmobiliario, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 4.8°. Dos. a) de la Ley 19/1991, de 6 de junio, del impuesto sobre el patrimonio.  
3. Tiene que contar, como mínimo, con una persona ocupada con contrato laboral y a jornada completa, dada de alta en el régimen general de la Seguridad Social durante los tres años siguientes a la constitución o ampliación.  
4. En caso de que la inversión se hubiera realizado mediante una ampliación de capital o de nuevas aportaciones, la sociedad debe de haber sido constituida en los tres años anteriores a la fecha de esta ampliación, siempre que, además, durante los veinticuatro meses siguientes a la fecha del inicio del periodo impositivo del impuesto sobre sociedades en que se hubiera realizado la inversión, su plantilla media se incremente, al menos, en una persona respecto a la plantilla media existente los doce meses anteriores y que este incremento se mantuviera durante un periodo adicional otros veinticuatro meses.  
Para el cálculo de la plantilla media total de la empresa y de su incremento, se tomarán las personas empleadas, en los términos en que disponga la legislación laboral, teniendo en cuenta la jornada contratada en relación con la jornada completa.  
Los requisitos contenidos en los números 3 y 4 no serán exigibles para las sociedades laborales ni para las sociedades cooperativas de trabajo asociado.  
c) Las operaciones en que sea aplicable la deducción tienen que formalizarse en escritura pública, en la cual tiene que especificarse la identidad de los inversores y el importe de la inversión respectiva.  
d) Las participaciones adquiridas tienen que mantenerse en el patrimonio del contribuyente durante un periodo mínimo de los tres años siguientes a la constitución o ampliación.  
2. La deducción regulada en el número 1 podrá incrementarse en un 15 % adicional, con límite de 9.000 euros, cuando, además de cumplir los requisitos anteriores, las entidades receptoras de fondos cumplan alguna de las siguientes condiciones:  
- Acrediten ser pequeñas y medianas empresas innovadoras a los efectos del Real decreto 475/2014, de 13 de junio, sobre bonificaciones en la cotización a la Seguridad Social del personal investigador, o estén participadas por universidades u organismos de investigación.  
- Tengan su domicilio fiscal en algún municipio en riesgo de despoblamiento.  
3. En el supuesto de que el contribuyente carezca de cuota íntegra autonómica suficiente para aplicarse la totalidad o parte de la presente deducción en el periodo en que se genere el derecho a su aplicación, el importe no deducido podrá aplicarse en los tres períodos impositivos siguientes hasta agotar, en su caso, su importe total.»  
  
Artículo 42  
Se crea una nueva letra, la aa, en el apartado Uno del artículo 4 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, por la cual se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, con la siguiente redacción:  
«aa) Por residir habitualmente en un municipio en riesgo de despoblamiento: 300 euros.  
El importe anterior se incrementará en 120, 180 o 240 euros en el caso de que el contribuyente tenga derecho a la aplicación del mínimo por descendientes establecido por la normativa estatal reguladora del impuesto por una, dos o tres o más personas, respectivamente. La aplicación de estos importes adicionales será incompatible, para el mismo descendiente o asimilado, con las deducciones establecidas en las letras a), b) y c) del presente apartado. Cuando dos o más contribuyentes tengan derecho a la aplicación del mínimo por descendientes por una misma persona estos importes adicionales se prorratearán entre ellos por partes iguales.  
A estos efectos se estará al concepto de residencia habitual recogido en la normativa estatal reguladora del impuesto.»  
  
Artículo 43  
Se modifica el apartado cuarto del artículo 4 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«Cuatro. A los efectos de lo dispuesto en los subapartados 1 y 2 del párrafo primero de la letra a, en el párrafo primero de la letra b, en el párrafo primero de la letra c, en el párrafo primero de la letra d, cuando el contribuyente pertenezca a una familia numerosa o monoparental de categoría general; en el punto 2 del párrafo segundo de la letra e, en el punto 3 del párrafo segundo de la letra f, en el párrafo primero de la letra g, en el párrafo primero de la letra h, en el punto 4 del párrafo segundo de las letras n y ñ, en el punto 3 del párrafo segundo de la letra v, en el párrafo segundo de la letra w y en el párrafo primero de la letra y del apartado uno del artículo cuarto de esta ley, la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro no podrá ser superior a 25.000 euros, en tributación individual, o a 40.000 euros, en tributación conjunta.  
A los efectos de lo dispuesto en el párrafo primero de la letra d del apartado uno del artículo cuarto de esta ley, cuando el contribuyente pertenezca a una familia numerosa o monoparental de categoría especial, la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro no podrá ser superior a 30.000 euros, en tributación individual, o a 50.000 euros, en tributación conjunta.  
A los efectos de lo dispuesto en el punto 1.º del párrafo tercero de la letra i del apartado uno del artículo cuarto de esta ley, la suma de las bases liquidables de la unidad familiar no podrá ser superior a 25.000 euros.»  
  
Artículo 44  
Se crea un nuevo apartado, el sexto, en el artículo 4.Uno de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactado como sigue:  
«Sexto. A los efectos de la consideración en esta ley de un municipio como en riesgo de despoblamiento deberá ser beneficiario del Fondo de Cooperación Municipal para la lucha contra el despoblamiento de los municipios de la Comunitat Valenciana en el ejercicio presupuestario en el que se produzca el devengo del impuesto o en el anterior por cumplir, al menos, cinco de los siguientes requisitos:  
a) Densidad de población. Número de habitantes: inferior o igual a los veinte habitantes por kilómetro cuadrado.  
b) Crecimiento demográfico. Tasa de crecimiento de la población en el periodo comprendido en los últimos veinte años: menor o igual al cero por ciento.  
c) Tasa de crecimiento vegetativo. Porcentaje que representa el saldo vegetativo (diferencia entre nacimientos y defunciones) sobre la población en el periodo comprendido entre los últimos veinte años: menor o igual a -10 %.  
d) Índice de envejecimiento. Porcentaje que representa la población mayor de 64 años sobre la población menor de 16 años: mayor o igual al doscientos cincuenta por ciento.  
e) Índice de dependencia. Cociente entre la suma de la población de menores de 16 años y mayores de 64 y la población de 16 a 64 años, multiplicado por 100: mayor o igual al sesenta por ciento.  
f) Tasa migratoria. Porcentaje que representa el saldo migratorio en el periodo comprendido entre los últimos diez años (diferencia entre las entradas y salidas de población por motivos migratorios) sobre la población total del último año: menor o igual a cero.  
Estos datos se determinarán de conformidad con las cifras de población aprobadas por el Gobierno que figuren en el último padrón municipal vigente, y de estadísticas oficiales publicadas por el Instituto Nacional de Estadística, por el Instituto Valenciano de Estadística y datos oficiales de las administraciones públicas.  
2. También ostentarán dicha condición los municipios que, aún sin cumplir los requisitos señalados, pertenezcan a áreas funcionales con una densidad demográfica igual o inferior a 12,5 habitantes por kilómetro cuadrado. Las áreas funcionales se determinarán de conformidad con los datos oficiales sobre demarcaciones territoriales inscritos en el Registro de Entidades Locales de la Comunitat Valenciana, creado por Decreto 15/2011, de 18 de febrero, del Consell.»  
  
Artículo 45  
Se modifica el apartado tercero del artículo 10 Bis de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«3.º) En el supuesto de transmisión de una empresa individual agrícola a favor de los hijos o adoptados o, cuando no existan hijos o adoptados, de los padres o adoptantes del donante, la base imponible del impuesto se reducirá en el 99 por 100 del valor neto de los elementos patrimoniales afectos a la empresa transmitida, siempre que se cumplan, simultáneamente, los siguientes requisitos: 1) Que la actividad no constituya la principal fuente de renta del donante; 2) Que el donante haya ejercido dicha actividad de forma habitual, personal y directa; 3) Que la empresa, por esta vía adquirida, se mantenga en el patrimonio del adquirente durante los cinco años siguientes a la donación, salvo que aquel fallezca dentro de dicho plazo.  
Esta misma reducción se aplicará a los nietos, con los mismos requisitos, siempre que su progenitor, que era hijo del donante, hubiera fallecido con anterioridad al momento del devengo.  
En el caso de que el donante se encontrara jubilado de la actividad empresarial agrícola en el momento de la donación, dicha actividad deberá haberse ejercido de forma habitual, personal y directa por el donatario. En tal caso, la reducción se aplicará únicamente al donatario que ejerza la actividad y que cumpla los demás requisitos establecidos con carácter general. Si, en el momento de la jubilación, el donante hubiera cumplido los 65 años, la reducción aplicable será la general del 99 por 100, siendo del 90 por 100 si, en aquel momento, el donante tuviera entre 60 y 64 años cumplidos.  
En caso de no cumplirse el requisito al que se refiere el epígrafe 4 del primer párrafo de este apartado, deberá pagarse la parte del impuesto que se hubiera dejado de ingresar como consecuencia de la reducción practicada, así como sus intereses de demora.»  
  
Artículo 46  
Se introduce un nuevo apartado, el séptimo, en el artículo 10 bis de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, con la siguiente redacción:  
«7.º) En el supuesto de donaciones de dinero realizadas a favor de mujeres víctimas de violencia de género con la finalidad de adquirir una vivienda habitual situada en la Comunitat Valenciana se aplicará una reducción sobre el importe donado del 95 por 100 siempre que se cumplan los siguientes requisitos:  
- La base máxima de la reducción no podrá superar los 60.000 euros por contribuyente, sea en una donación o en donaciones sucesivas.  
- Deberá adquirirse la vivienda en los 12 meses siguientes a la donación. En caso de haber varias donaciones, el plazo se computará desde la fecha de la primera donación. La reducción no se aplicará a donaciones de dinero posteriores a la compra de la vivienda, salvo en los supuestos de adquisición con precio aplazado o financiación ajena, siempre que se acredite que el importe del dinero donado se ha destinado en el mismo plazo de un año al pago del precio pendiente o a la cancelación total o parcial del crédito.  
- El donatario no podrá ser titular de otra vivienda, salvo que sea la que compartía con la persona agresora.  
- La donación deberá formalizarse en escritura pública en la que se exprese la voluntad de que el dinero donado se destine a la adquisición de la vivienda o, en su caso, al pago del precio pendiente o a la cancelación total o parcial del crédito.  
La acreditación de la situación de violencia de género se hará según lo dispuesto en Ley 7/2012, de 23 de noviembre, de la Generalitat, Integral contra la Violencia sobre la Mujer en el Ámbito de la Comunitat Valenciana.  
  
Artículo 47  
Se modifica el número 2 del apartado cuarto del artículo 13 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la cual se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, con la siguiente redacción:  
«2) En las adquisiciones de viviendas que tengan que constituir la vivienda habitual de una familia numerosa o monoparental, siempre que la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas del sujeto pasivo, su cónyuge, los descendentes y los ascendientes de los anteriores que convivan con ellos, así como de las otras personas que habitaron la vivienda, correspondiendo al periodo impositivo inmediatamente anterior, con plazo de presentación vencido en la fecha del devengo, no exceda, en conjunto, de 45.000 euros.  
La familia deberá ostentar el título de familia numerosa o monoparental expedido por órgano competente en materia de servicios sociales, en la fecha de devengo del impuesto. No obstante lo anterior, también podrán aplicar este tipo reducido los contribuyentes que, reuniendo las condiciones para la obtención del título de familia numerosa o monoparental a la fecha de devengo del impuesto, hayan presentado con anterioridad a dicha fecha una solicitud ante el órgano competente.»  
  
Artículo 48  
Se introduce un nuevo número, el 5, en el apartado cuatro del artículo 13 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que queda redactado como sigue:  
«5) En la adquisición de viviendas que vayan a constituir la vivienda habitual de mujeres víctimas de violencia de género, por la parte que estas adquieran, siempre que la suma de la base liquidable general y de la base liquidable del ahorro del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas del sujeto pasivo no exceda de 25.000 euros, en tributación individual, o de 40.000 euros, en tributación conjunta. La acreditación de la situación de violencia de género se hará según lo dispuesto en Ley 7/2012, de 23 de noviembre, de la Generalitat, Integral contra la Violencia sobre la Mujer en el Ámbito de la Comunitat Valenciana.»  
  
Artículo 49  
Se añade un nuevo apartado, el 4, en la Disposición adicional novena de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, con la siguiente redacción:  
«4. En los casos previstos en el apartado c del artículo 6 de la Ley Hipotecaria, a los efectos de acreditar la presentación de documentos será suficiente certificación acreditativa de tal extremo emitida por la Administración tributaria de la Generalitat.»  
  
Artículo 50  
Se modifica la redacción de la disposición adicional décima de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, que pasa a tener la siguiente redacción:  
«1. Las administraciones públicas que otorguen concesiones administrativas, dicten actos o celebren negocios administrativos, sea cual sea su modalidad o denominación, por los que, como consecuencia del otorgamiento de facultades de gestión de servicios públicos o de la atribución del uso privativo o del aprovechamiento especial de bienes de dominio o uso público, se origine un desplazamiento patrimonial en favor de particulares, cuando la totalidad o parte del territorio donde radiquen, se ejecuten o se presten los mismos sea la Comunidad Valenciana, están obligadas a poner en conocimiento de la Agencia Tributaria Valenciana dichas concesiones, actos o negocios otorgados.  
2. Mediante Orden del conseller competente en materia de hacienda se aprobará el modelo, los datos, plazos y formato en que las administraciones públicas que otorguen concesiones, actos o negocios administrativos deban remitir a la Agencia Tributaria Valenciana la información exigible de acuerdo con este artículo.»  
  
Artículo 51  
Se modifica la disposición adicional 16 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, con la siguiente redacción:  
«La aplicación de las deducciones en la cuota y de las reducciones en la base imponible a las que se refieren las letras e, k, l, m, n, ñ, o, p, q, r, s, v, w, x, y y z del apartado uno del artículo cuarto; los números 1.º, 2.º, 6.º y 7.º del artículo diez bis y las letras c y d de la disposición adicional 17 de la presente ley queda condicionada a que la entrega de los importes dinerarios derivada del acto o negocio jurídico que de derecho a la aplicación de aquellas se realice mediante tarjeta de crédito o débito, transferencia bancaria, cheque nominativo o ingreso en cuentas en entidades de crédito.»  
Artículo 52  
Se introduce la disposición adicional 17 de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la que se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y restantes tributos cedidos, con la siguiente redacción:  
«Con efectos desde el 1 de enero de 2020 los contribuyentes podrán deducirse de la cuota íntegra autonómica:  
a) La cantidad que resulte de aplicar el tipo medio de gravamen general autonómico sobre la cuantía de las cantidades procedentes de las ayudas públicas concedidas por la Generalitat en virtud del Decreto ley 3/2020, de 10 de abril, de adopción de medidas urgentes para establecer ayudas económicas en los trabajadores y las trabajadoras afectados por un ERTE, y a los cuales han reducido la jornada laboral por conciliación familiar con motivo de la declaración del estado de alarma por la crisis sanitaria provocada por la Covid-19  
b) La cantidad que resulte de aplicar el tipo medio de gravamen general autonómico sobre la cuantía de las cantidades procedentes de las ayudas públicas concedidas por la Generalitat en virtud de la Orden 5/2020, de 8 de junio, de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad, por la cual se aprueban las bases reguladoras para el otorgamiento de subvenciones para la adquisición o electrificación de bicicletas urbanas y vehículos eléctricos de movilidad personal.  
c) El 20 % para los primeros 150 euros y el 25 % del valor restante para las donaciones de importes dinerarios efectuadas durante el periodo impositivo dirigidas a financiar programas de investigación, innovación y desarrollo científico o tecnológico en el campo del tratamiento y prevención de las infecciones producidas por el Covid-19 que sean efectuadas en favor de las siguientes entidades:  
a) La Administración de la Generalitat Valenciana y las entidades instrumentales que dependen de esta.  
b) Las entidades sin finalidad lucrativa a que hacen referencia los artículos 2 y 3 de la Ley 49/2002, de 23 de diciembre, de régimen fiscal de las entidades sin finalidades lucrativas y de los incentivos fiscales al mecenazgo, siempre que el fin exclusivo o principal que persigan sea la investigación, el desarrollo científico o tecnológico, o la innovación, en el territorio de la Comunidad Valenciana.  
c) Las universidades públicas, los institutos públicos de investigación y los centros tecnológicos situados en la Comunidad Valenciana.  
d) El 20 % para los primeros 150 euros y el 20 % para el importe restante de las donaciones efectuadas durante el periodo impositivo, sea en metálico o en especie, para contribuir a la financiación de los gastos ocasionados por la crisis sanitaria, de acuerdo con el artículo 4 del Decreto ley 4/2020, de 17 de abril, del Consejo, de medidas extraordinarias de gestión económico-financiera para hacer frente a la crisis producida por la Covid-19.»  
  
Artículo 53  
Se modifican los artículos octavo y noveno de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la cual se regula el tramo autonómico del impuesto sobre la renta de las personas físicas y restantes tributos cedidos, quedando redactados como sigue:  
Artículo octavo. Mínimo exento  
La base imponible de los sujetos pasivos por obligación personal del impuesto que residan habitualmente en la Comunitat Valenciana se reduce, en concepto de mínimo exento, en 500.000 euros.  
Sin embargo, para contribuyentes con discapacidad psíquica, con un grado de minusvalía igual o superior al 33 por 100, y para contribuyentes con discapacidad física o sensorial, con un grado de minusvalía igual o superior al 65 por 100, el importe del mínimo exento se eleva a 1.000.000 de euros.  
Artículo noveno. Escala del impuesto  
La base liquidable resultante de la aplicación de lo dispuesto en el artículo anterior se graba a los tipos de la escala siguiente:  
  
Base liquidable  
hasta euros Cuota  
euros Resto base liquidable  
hasta euros Tipo aplicable  
porcentaje  
0,00 0 167.129,45 0,25  
167.129,45 417,82 167.123,43 0,37  
334.252,88 1.036,18 334.246,87 0,62  
668.499,75 3.108,51 668.499,76 1,12  
1.336.999,51 10.595,71 1.336.999,50 1,62  
2.673.999,01 32.255,10 2.673.999,02 2,12  
5.347.998,03 88.943,88 5.347.998,03 2,62  
10.695.996,06 229.061,43 En adelante 3,5  
  
  
  
Sección segunda  
Modificación del Decreto ley 1/2020, de 27 de marzo, del Consell, de medidas urgentes de apoyo económico y financiero a las personas trabajadoras autónomas, de carácter tributario y de simplificación administrativa, para hacer frente al impacto de la Covid-19  
  
Artículo 54  
Con efectos desde el 30 de marzo de 2020, se modifica el artículo 10 del Decreto ley 1/2020, de 27 de marzo, del Consell, de medidas urgentes de apoyo económico y financiero a las personas trabajadoras autónomas, de carácter tributario y de simplificación administrativa, para hacer frente al impacto de la Covid-19, cuyo contenido pasa a ser el siguiente:  
«Se bonificará en el 100 por ciento de la cuota íntegra del tributo sobre los juegos de suerte, envite o azar, en la modalidad de explotación de máquinas y aparatos automáticos a que se refiere el artículo 15.Uno de la Ley 13/1997, de 23 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, por la cual se regula el tramo autonómico del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas y el resto de tributos cedidos, en la parte que corresponda proporcionalmente a los días transcurridos desde la entrada en vigor del Real decreto 463/2020, hasta la fecha de finalización de la vigencia de este estado de alarma.  
Será requisito para la aplicación de la bonificación que se mantenga en explotación la máquina durante, al menos, los dos trimestres naturales posteriores a aquel en el cual finalizó el estado de alarma. Este requisito no será de aplicación a las máquinas de tipos B o recreativas con premio, destinadas a ser instaladas en locales de hostelería o similares, cuya autorización de explotación deje de estar vigente durante el mencionado periodo.»  
  
Sección tercera  
Modificación del régimen fiscal aplicable a las Estructuras Agrarias de la Comunitat, previsto en la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana  
  
Artículo 55  
Se modifica el artículo 4, apartado 22, el artículo 32, el artículo 71, apartado 5, el artículo 79, el artículo 80, el artículo 81, el artículo 82, el artículo 83 y la Disposición Adicional Segunda, de la Ley 5/2019, de 28 de febrero, de estructuras agrarias de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:  
«Artículo 4. Definiciones  
A efectos de esta ley, se entiende por:  
[...]  
22. Parcelas con vocación agraria: todos aquellos terrenos que sean susceptibles de tener un aprovechamiento agrícola, forestal, ganadero o mixto por sus aptitudes agronómicas y que no tengan la calificación urbanística de urbanos, incluidas las construcciones de cualquier naturaleza en ellos enclavadas que sean necesarias para el desarrollo de una explotación agraria.  
Salvo que expresamente se establezca otra cosa, a efectos de lo previsto en la Ley se equiparará a la transmisión total o parcial del pleno dominio de las parcelas con vocación agraria, la de los derechos reales que recaigan sobre las mismas.  
[...]  
Artículo 32. Bonificaciones fiscales de las transmisiones y arrendamientos  
1. Disfrutarán de una bonificación de la cuota tributaria del 99 % en el impuesto de transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados:  
a) Las transmisiones de parcelas con vocación agraria.   
b) Los contratos por los que se ceda temporalmente la explotación o uso de una o varias parcelas con vocación agraria, o parte de ellas, para su aprovechamiento agrícola, ganadero o forestal a cambio de un precio, renta o porcentaje de los resultados.  
2. La aplicación de los anteriores beneficios fiscales quedará condicionada al cumplimiento de los siguientes requisitos:  
a) Que las transmisiones o cesiones se realicen por mediación de oficinas gestoras de la Red de Tierras y, a través de los mecanismos previstos en esta ley.  
b) Que se mantenga la actividad agraria o actividad complementaria durante los cinco años siguientes, salvo fallecimiento del adquirente o arrendatario dentro del citado plazo, o salvo supuestos de expropiación forzosa o concurran otras causas de fuerza mayor debidamente acreditadas que imposibiliten el ejercicio de una actividad agraria o complementaria.  
c) Que la transmisión se documente en escritura pública, donde se hará mención al incentivo aplicado.  
d) Que si las fincas transmitidas estuviesen inscritas en el Registro de la Propiedad se haga constar en el mismo la nota marginal de afección a que hace referencia el apartado 2 del artículo 9 de la Ley 19/1995, de 4 de julio, de Modernización de Explotaciones Agrarias o normativa que la sustituya.  
3. En caso de incumplimiento de las condiciones relativas al destino de la parcela, el sujeto pasivo habrá de ingresar el importe del beneficio disfrutado y los intereses de demora.  
Artículo 71. Procedimiento especial de reestructuración parcelaria a través de permutas voluntarias  
[...]  
5. Las permutas autorizadas por este procedimiento no precisarán de permisos ni licencias de segregación o agregación y, cuando no se encuentren exentas por aplicación de la legislación sectorial del Estado, se beneficiarán de una bonificación del 99 % en la modalidad de transmisiones patrimoniales onerosas del impuesto de transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados.  
TÍTULO V  
Beneficios fiscales  
Artículo 79. Disposiciones generales  
1. En el marco de la normativa estatal sobre cesión de tributos a las comunidades autónomas, se establecen los incentivos fiscales aplicables a las transmisiones de dominio y demás actos relativos a las parcelas con vocación agraria definidas en los términos del artículo 4 de la presente Ley.  
2. Para que procedan dichos beneficios se hará constar en la escritura pública de adquisición el incentivo aplicado, y en el Registro de la Propiedad, si las fincas transmitidas estuviesen inscritas en el mismo, la nota marginal de afección a que hace referencia el apartado 2 del artículo 9 de la Ley 19/1995, de 4 de julio, de Modernización de Explotaciones Agrarias o normativa que la sustituya.  
3. En caso de incumplimiento del requisito del destino agrario de la parcela transmitida o si esta fuera transmitida por causas distintas a los supuestos amparados por la Ley, la persona beneficiaria habrá de ingresar el importe del beneficio disfrutado y los intereses de demora.  
Artículo 80. Reducciones de la base imponible en adquisiciones por causa de muerte  
1. Con el carácter de reducción propia de la Comunitat, en los casos en los que en la base imponible de una adquisición «mortis causa» que corresponda al cónyuge, descendientes o adoptados, ascendientes o adoptantes y colaterales, por consanguinidad hasta el tercer grado inclusive, de la persona fallecida, estuviese incluido el valor de una explotación agraria o de elementos de una explotación agraria, para obtener la base liquidable se aplicará en la imponible una reducción del 99 por 100 del mencionado valor, siempre que el adquirente:  
a) Tenga en el momento del devengo la condición de persona agricultora profesional según la definición de esta ley.  
b) Mantenga en su patrimonio la explotación agraria o afecte a la explotación los elementos adquiridos, durante los cinco años siguientes al fallecimiento del causante, salvo que fallezca dentro de dicho plazo o en caso de expropiación forzosa de los mismos o concurran otras causas de fuerza mayor debidamente acreditadas que imposibiliten el ejercicio de una actividad agraria o complementaria.  
2. Con el carácter de reducción propia de la Comunitat, en los casos en los que en la base imponible de una adquisición »mortis causa» que corresponda al cónyuge, descendientes o adoptados, ascendientes o adoptantes y colaterales, por consanguinidad hasta el tercer grado inclusive, de la persona fallecida, estuviese incluido el valor de una finca rústica, para obtener la base liquidable se aplicará en la imponible una reducción del 99 por 100 del mencionado valor, siempre que dichas fincas sean transmitidas en el plazo de un año, a una persona agricultora profesional, según la definición de esta ley, y sea:  
- bien titular de una explotación agraria a la que quedarán afectas las fincas.  
- o bien, socia de una sociedad agraria de transformación, cooperativa, sociedad civil o de una agrupación registrada como IGC, y que la entidad sea titular de una explotación agraria a la que quedarán afectas las fincas.  
También se aplicará esa misma reducción del 99 % en la base imponible, siempre que dichas fincas sean transmitidas en el plazo de un año a una agrupación registrada como IGC.  
A estos efectos, se equipara la transmisión a la cesión por cualquier título que permita a la parte cesionaria la ampliación de su explotación agraria. También se tendrá derecho a la reducción si las parcelas están ya cedidas a la fecha de devengo y si dicha cesión se mantiene en las condiciones señaladas anteriormente.  
Las parcelas transmitidas deberán afectarse a la explotación agraria durante los cinco años siguientes al fallecimiento del causante, salvo que dentro del citado plazo fallezca la persona adquirente o las parcelas se vean afectadas por un expediente expropiatorio o concurran otras causas de fuerza mayor debidamente acreditadas que imposibiliten el ejercicio de una actividad agraria o complementaria.  
Artículo 81. Reducciones en la base imponible en adquisiciones lucrativas inter vivos  
Con el carácter de reducción propia de la Comunitat, en los casos en los que en la base imponible de una donación u otro negocio jurídico a título gratuito, »intervivos», estuviese incluido el valor de una explotación agraria o de parcelas con vocación agraria, para obtener la base liquidable se aplicará una reducción del 99 por 100 del mencionado valor, siempre que concurran las siguientes condiciones:  
a) Que la persona donante tenga sesenta y cinco o más años o esté en situación de incapacidad permanente en grado de absoluta o gran invalidez.  
b) Que la adquisición corresponda al cónyuge, personas descendientes o adoptadas y colaterales, por consanguinidad hasta el tercer grado inclusive, de la persona donante.  
c) Que en la fecha del devengo las personas adquirentes o sus cónyuges tengan la condición de personas agricultoras profesionales, según la definición de esta ley, y sean:  
- bien titulares de una explotación agraria a la cual quedarán afectos los elementos que se adquieren,  
- o bien, socias de una sociedad agraria de transformación, cooperativa, sociedad civil o de una agrupación registrada como IGC, y que la entidad sea titular de una explotación agraria a la que queden afectos los elementos que se adquieren.  
También se aplicará esa misma reducción del 99 % en la base imponible para las transmisiones, cuando el adquiriente sea una agrupación registrada como IGC.  
2. La aplicación de la reducción quedará condicionada a que la persona adquirente mantenga los elementos adquiridos afectos a la explotación agraria durante los cinco años siguientes al devengo del impuesto, salvo que dentro del citado plazo fallezca la persona adquirente, se produjese la expropiación forzosa de los elementos adquiridos o concurran otras causas de fuerza mayor debidamente acreditadas que imposibiliten el ejercicio de una actividad agraria o complementaria.  
Artículo 82. Transmisiones y arrendamientos de terrenos con vocación agraria  
1. Se establece una bonificación en la cuota del 99 % en las modalidades de transmisiones patrimoniales onerosas y actos jurídicos documentados del Impuesto sobre transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados para las transmisiones y arrendamientos de parcelas con vocación agraria ubicadas en la Comunitat Valenciana, cuando los adquirientes o arrendatarios sean personas agricultoras profesionales, según la definición de esta ley, y sean:  
- bien titulares de una explotación agraria a la cual queden afectos los elementos que se adquieren o alquilan.  
- o bien, socias de una sociedad agraria de transformación, cooperativa, sociedad civil o de una agrupación registrada como IGC, y que la entidad sea titular de una explotación agraria a la que queden afectos los elementos que se adquieren o alquilan.  
También se establece esa misma bonificación en la cuota del 99 %, para las transmisiones y arrendamientos de parcelas con vocación agraria ubicadas en la Comunitat Valenciana, cuando el adquiriente o arrendatario sea una agrupación registrada como IGC.  
2. La aplicación de la bonificación quedará condicionada al mantenimiento de la actividad agraria o actividad complementaria durante los cinco años siguientes, salvo fallecimiento del adquirente o arrendatario dentro del citado plazo, o salvo supuestos de expropiación forzosa o concurran otras causas de fuerza mayor debidamente acreditadas que imposibiliten el ejercicio de una actividad agraria o complementaria.»  
Artículo 83. Agrupaciones de parcelas con vocación agraria  
A las agrupaciones de parcelas con vocación agraria se les aplicará una bonificación del 99 % en la cuota gradual de la modalidad actos jurídicos documentados del impuesto sobre transmisiones patrimoniales y actos jurídicos documentados.  
Disposición Adicional Segunda. Beneficios Fiscales  
Con carácter de reducción autonómica de mejora de la normativa estatal, cuando en la transmisión a título oneroso de una parcela con vocación agraria le sea de aplicación alguna de las reducciones previstas en la Ley 19/1995, de 4 de julio, de modernización de las explotaciones agrarias, será de aplicación una reducción del 99 % de su valor.»  
  
  
TITULO II  
Medidas administrativas  
  
CAPÍTULO I  
Modificaciones legislativas en materias competencia  
 de la Presidencia de la Generalitat  
  
Sección primera  
Mancomunidades  
  
Artículo 56  
Se modifican el apartado 3 del artículo 2, los apartados 1, 2 y 3 del artículo 12, las letras a y b del apartado 4 del artículo 20, el apartado 2 del artículo y el apartado 2 del artículo 24 y se adiciona una Disposición Transitoria Segunda, en la Ley 21/2018, de 16 de octubre, de la Generalitat, de Mancomunidades de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:  
«Artículo 2. Concepto y naturaleza jurídica de las mancomunidades  
[...]  
3. Las mancomunidades de la Comunitat Valenciana podrán solicitar ser calificadas de ámbito comarcal, siempre que su ámbito territorial se inscriba dentro de una de las demarcaciones territoriales contenidas en el anexo de esta ley, o la que determine la legislación sobre delimitación comarcal, en su caso, que las regule, cumpliendo el resto de requisitos y procedimientos previstos, y salvo la previsión excepcional del apartado 1 del artículo 12 de esta ley.»  
«Artículo 12. Calificación como mancomunidad de ámbito comarcal  
1. Las mancomunidades de municipios de la Comunitat Valenciana que se circunscriban a una de las demarcaciones territoriales y que cumplan los requisitos que prevé esta ley, las normas que se dicten para desarrollarla y el resto de la normativa que sea aplicable, las podrá calificar a iniciativa suya como mancomunidades de ámbito comarcal el departamento del Consell con competencias en materia de administración local. Las demarcaciones territoriales son las incluidas en el anexo de esta ley, o las que determine la legislación sobre delimitación comarcal, en su caso.  
Excepcionalmente, previa instrucción de un expediente en el que se justifiquen razones de continuidad geográfica y eficiencia en la gestión de servicios, el departamento competente en materia de régimen local podrá autorizar la adhesión a mancomunidades de ámbito comarcal a municipios pertenecientes a otra demarcación territorial de la correspondiente a dicha mancomunidad, sin que ningún municipio pueda pertenecer a más de una mancomunidad de ámbito comarcal simultáneamente  
2. Para obtener la calificación de ámbito comarcal y para conservar la calificación como tal, las mancomunidades deberán cumplir los siguientes requisitos:  
a) Determinar expresamente en sus estatutos que asumen entre sus fines la gestión mancomunada de ejecución de obras y prestación de servicios comunes adecuados para los intereses supramunicipales de su territorio y el fomento de su desarrollo local.  
b) Poseer plantilla de personal propio al servicio de la mancomunidad, con dedicación plena a ella, y los correspondientes puestos reservados a personal funcionario de habilitación nacional, de acuerdo a lo establecido en el artículo 32 de esta ley.  
c) Incluir todas las entidades locales solicitantes dentro de una misma demarcación territorial, excepto en el supuesto excepcional previsto en el apartado anterior, siendo los municipios mancomunados, al menos, la mitad más uno de los municipios pertenecientes a dicha demarcación territorial.  
[...]  
3. A las mancomunidades de ámbito comarcal, referidas siempre a una determinada demarcación territorial, solo podrán incorporarse municipios cuyo territorio se encuentre en esa misma demarcación territorial, salvo en el supuesto excepcional previsto en el apartado 1 de este artículo.»  
«Artículo 20. Miembros de los órganos colegiados  
[?]  
4. Especialidades de la representación en las mancomunidades de ámbito comarcal:  
a) Cada uno de los municipios y entidades locales menores integrantes de una mancomunidad de ámbito comarcal estará representado en el pleno de esta por el alcalde o alcaldesa junto con los correspondientes representantes adicionales, en su caso, elegidos en atención a la población del municipio.  
b) El número de representantes adicionales elegidos en atención a la población que corresponderá a cada entidad local se asignará según la siguiente escala de tramos de habitantes:  
- Hasta 5.000: 1.  
- De 5.001 a 15.000: 2.  
- De 15.001 a 30.000: 3.  
- A partir de 30.001 habitantes, por cada tramo adicional de 20.000 habitantes: 1 representante más.»  
[...]  
«Artículo 22. Constitución tras las elecciones  
[...]  
2. Tras cada proceso electoral municipal y una vez que los ayuntamientos hayan comunicado a la mancomunidad su representación en esta, la presidencia en funciones convocará la sesión plenaria para la constitución y la elección de los órganos de gobierno, todo ello, de conformidad con lo que establecen los estatutos. Esta sesión tendrá lugar dentro de los tres meses siguientes a la constitución de los ayuntamientos. Si no se convoca dentro del plazo señalado, quedará automáticamente convocada a las doce horas del primer sábado posterior al último día hábil del mencionado plazo, en el lugar donde habitualmente se celebren las sesiones constitutivas.»  
«Artículo 24. Junta de gobierno  
[...]  
2. Los estatutos aprobados por la mancomunidad garantizarán la presidencia de la junta de gobierno por la presidenta o presidente de la mancomunidad.  
Disposición Transitoria Primera. [...]  
Disposición Transitoria Segunda. Régimen Transitorio de los puestos reservados personal funcionario con habilitación de carácter nacional, en las mancomunidades de ámbito comarcal.  
Desde la fecha de obtención de la calificación de mancomunidad de ámbito comarcal, estas mancomunidades dispondrán de un plazo de dos años en el que podrán ser eximidas de la obligación de mantener los puestos reservados a personal funcionario con habilitación de carácter nacional.»  
  
Sección segunda  
Publicidad Institucional  
  
Artículo 57  
Se modifican la letra g del apartado 1 del artículo 2, el apartado 1 del artículo 9 y el artículo 11 de la Ley 12/2018, de 24 de mayo, de la Generalitat, de publicidad institucional para el interés ciudadano y la concepción colectiva de las infraestructuras públicas, que quedan redactados como sigue:  
«Artículo 2. Definiciones  
1. Es publicidad institucional la promovida por las administraciones y realizada para:  
[...]  
g) Difundir los procesos electorales.  
[...]  
Artículo 9. Contratación  
1. Los contratos relativos a la publicidad institucional se rigen por la legislación de contratos del sector público, y se adjudicarán mediante cualquiera de los procedimientos y de acuerdo con los principios previstos en esta, y por el resto de disposiciones que les sean de aplicación.  
2. Queda prohibido el pago en paraísos fiscales y la contratación de empresas que hagan uso de estos.  
Artículo 11. Período electoral  
1. La realización de publicidad institucional en el período electoral se ajustará a lo dispuesto por la legislación electoral.  
2. Con el objetivo de no influir en la intención de voto de la ciudadanía, la publicidad objeto de la presente ley no puede llevarse a cabo en el período comprendido entre el día en que se publica en el DOGV el decreto del President de disolución de les Corts y convocatoria de las elecciones autonómicas y el día en que se celebren las mismas.  
3. Lo dispuesto en el punto 2 no es aplicable a las actividades publicitarias relacionadas con la difusión del proceso electoral, ni las que afecten a la actividad ordinaria de la administración de acuerdo con lo establecido en la normativa electoral, ni a las actividades publicitarias imprescindibles para anunciar medidas de prevención de riesgo, de orden o de seguridad públicos o de evitación o reparación de daños que afecten a las personas, su salud o sus bienes, y al medio natural.  
4. En las campañas institucionales para informar sobre las elecciones autonómicas, no pueden utilizarse eslóganes, simbología o elementos publicitarios claramente identificables con un partido político, federaciones de partidos políticos, coaliciones y agrupaciones de electores. Lo dispuesto en este apartado también será aplicable en el caso de que la Generalitat realice una campaña institucional para informar sobre las elecciones municipales o a entes locales supramunicipales.  
Asimismo, las entidades políticas concurrentes a las elecciones tampoco pueden utilizar durante la campaña electoral eslóganes, simbología o elementos publicitarios identificables con las campañas institucionales.  
5. Lo dispuesto en el punto 2 no es aplicable al artículo 2.1.m de la presente ley.»  
  
Sección tercera  
Administración local  
  
Artículo 58  
Se modifica el artículo 85 de la Ley 8/2010, de 23 de junio, de régimen local de la Comunitat Valenciana, que queda redactado de la forma siguiente:  
Artículo 85. Recursos económicos de las áreas metropolitanas de la Comunitat Valenciana  
La hacienda de las entidades metropolitanas de la Comunitat Valenciana estará integrada por los siguientes ingresos:  
1. Los procedentes de su patrimonio y demás de derecho privado.  
2. Tasas, contribuciones especiales y precios públicos, de conformidad con lo previsto en la normativa de haciendas locales.  
3. Prestaciones patrimoniales públicas de carácter no tributario. En el caso de los servicios públicos sujetos a tarifas estas deberán diferenciar entre cuotas fijas, que irán destinadas a garantizar la correcta implantación de las infraestructuras y aquellos costes que permanecen invariables, y las cuotas variables, que responderán al uso o frecuentación del servicio público.  
4. Aportaciones de los municipios integrados en la entidad, que serán fijadas por la asamblea de acuerdo con los criterios señalados en el presente título.  
5. Participación, en su caso, en tributos del Estado y de la comunidad autónoma.  
6. Transferencias de la Generalitat, así como otras subvenciones e ingresos de derecho público.  
7. El producto de las operaciones de crédito.  
8. El producto de las multas y sanciones, en el ámbito de sus competencias.  
9. Los recursos contemplados para la financiación de las áreas metropolitanas en la Ley reguladora de las haciendas locales, sin perjuicio de que el recargo sobre el impuesto de bienes inmuebles previsto en la citada ley no pueda exceder del tipo máximo permitido, aunque coexista más de un ente metropolitano en la misma demarcación territorial.  
10. Cualquier otro recurso que le corresponda de acuerdo con la legislación de régimen local.  
  
Artículo 59  
Se modifica el apartado 3 del epígrafe uno de la disposición adicional única de la Ley 8/2010, de 23 de junio, de régimen local de la Comunitat Valenciana, que queda redactado de la forma siguiente:  
3. La organización, funcionamiento y régimen económico de la entidad metropolitana son los previstos en la presente ley. Las infraestructuras afectas directa o indirectamente a los servicios públicos de competencia de esta entidad metropolitana, no quedarán sujetas a tasas, precios o cánones que los entes locales puedan imponer por razón de su titularidad, uso, afecciones, actividad o rendimiento. Tampoco quedarán sujetas a subsidios, pagos o compensaciones por externalidad alguna, sin perjuicio de las indemnizaciones que las leyes sectoriales pudieran establecer.  
  
  
CAPÍTULO II  
Modificaciones legislativas en materias competencia de la vicepresidencia y Conselleria de Igualdad y Políticas Inclusivas  
  
Sección primera  
Servicios Sociales Inclusivos  
  
Artículo 60  
Se modifica el artículo 7, apartados 1 y 2, el artículo 36, apartado 1, letra v, el artículo 62, el artículo 87, apartado 2, letra g, el artículo 138, letra n, el artículo 139, letra k y se añade la letra v, el artículo 147, apartados 2, 3 y 4, la Disposición Transitoria Primera, apartado 3 y se añaden dos nuevos apartados 4 y 5, se modifica la Disposición Transitoria Quinta, apartado 2, y la Disposición Adicional Séptima de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:  
«Artículo 7. Reserva de denominación y símbolo distintivo  
1. Queda reservada a las administraciones públicas de la Comunidad Valenciana y a las entidades que conforman su sector público instrumental la denominación «Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales». En función de su vinculación jurídica con el Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales, las entidades de iniciativa privada que forman parte identificarán la pertenencia del servicio o centro de que se trate, seguido de la expresión «colaborador del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales». A tal objeto, se arbitrará el procedimiento y los logotipos autorizados para consolidar su imagen y propiciar el conocimiento de su existencia.  
2. Las empresas y entidades de iniciativa privada que tengan una vinculación administrativa o contractual con centros y servicios de titularidad de la Generalitat, identificarán la inclusión del centro o del servicio prestado en el Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales, tal y como se preceptúa en la normativa de desarrollo de ordenación del sistema público valenciano de servicios sociales.  
Artículo 36. Prestaciones profesionales  
1. El Catálogo de prestaciones del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales incluye las siguientes prestaciones profesionales garantizadas:  
[...]  
v) Atención temprana.  
Intervención y prevención que pretende atender tan pronto como sea posible las necesidades transitorias o permanentes de la población infantil de 0 a 6 años con trastornos del desarrollo, discapacidad o diversidad funcional, siempre que no estén atendidos con otros recursos sociales, sanitarios o no se disponga de los recursos necesarios en el centro escolar. Esta prestación ambulatoria tiene que ser garantizada y gratuita.  
[?]  
Artículo 62. Falta de autorización o declaración responsable  
Sin la autorización de un centro de servicios sociales o sin la presentación de la declaración responsable de un servicio, ningún centro o servicio podrá entrar en funcionamiento, y se acordará el cierre oportuno del centro y el cese de la actividad del servicio, así como sancionarse la conducta contraria, según se determina en el título VIII de esta ley.  
Artículo 87. Concepto, régimen general y principios de la acción concertada  
[...]  
2. Las administraciones públicas valencianas ajustarán su acción concertada con terceros para la prestación de servicios sociales, a los principios siguientes:  
[...]  
g) Eficiencia presupuestaria, fijando contraprestaciones económicas a percibir por las entidades concertadas de acuerdo con las tarifas máximas o módulos que se establezcan, que cubrirán, como máximo, los costes variables, fijos y permanentes de prestación del servicio, sin incluir beneficio industrial. Las convocatorias de los acuerdos de acción concertada, así como los documentos de formalización deberán de prever mecanismos para garantizar el equilibrio entre la compensación y los gastos financiables, y poder corregir los desequilibrios que se produzcan con una periodicidad no superior a dos años. La entidad concertada tendrá la obligación de reembolsar cualquier compensación excesiva recibida. El cálculo de la compensación se determinará mediante las memorias económicas que presente la entidad como justificación del acuerdo de concierto.  
[?]  
Artículo 138. Infracciones leves  
Son infracciones leves las siguientes:  
[...]  
n) Incumplir con los requisitos, condiciones u obligaciones exigidos para acceder a la acción concertada y a las subvenciones, así como con los contenidos de los pliegos de prescripciones técnicas y cláusulas administrativas de los contratos.  
Artículo 139. Infracciones graves  
Son infracciones graves las siguientes:  
[...]  
k) No disponer o no aplicar el reglamento de régimen interior, no tener subscrito el contrato asistencial con la persona usuaria o incumplir sus pactos, o que este no se ajuste a la normativa. No disponer, incumplir o no aplicar los protocolos y los programas exigibles para cada tipo de servicio.  
[...]  
v) Omitir o no prestar la atención sanitaria y farmacéutica adecuadas, de forma que se incumplan los procedimientos y protocolos normalizados, y la adecuada práctica clínica, que incluye la inadecuada administración de los tratamientos prescritos o el uso de medidas de contención no homologadas o no prescritas por el personal facultativo.  
Artículo 147. Procedimiento sancionador  
[...]  
2. El procedimiento sancionador se iniciará mediante un acuerdo motivado de la persona titular del órgano que ostente la competencia para la autorización del centro o servicio a través de las vías siguientes: por iniciativa propia, como consecuencia de orden superior; por denuncia, a petición razonada otros órganos administrativos; o en virtud de las actuaciones previas practicadas.  
3. Para la incoación del expediente sancionador, la persona titular del órgano que ostente la competencia para la autorización del centro o servicio nombrará instructor o instructora a un funcionario o funcionaria del departamento en función de la materia que se trate. Con el fin de preservar la imparcialidad del procedimiento sancionador y dotar de una mayor garantía al presunto infractor o infractora, en ningún caso podrán actuar como instructores o instructoras del expediente aquellas personas que tengan atribuidas funciones de investigación, averiguación e inspección, y las actuaciones de la cual hayan servido de base para la iniciación del procedimiento.  
4. La resolución del expediente sancionador, así como la imposición de sanciones, en su caso, corresponderá a la persona titular del órgano que ostente la competencia para la autorización del centro o servicio. Cuando la sanción se imponga por haber cometido una falta muy grave, la resolución corresponderá dictarla a la persona titular del órgano superior de la conselleria competente en materia de servicios sociales.  
[...]  
Disposición transitoria primera. Transferencia de infraestructuras, equipamientos, personal y contratos de atención primaria y de atención secundaria entre administraciones públicas  
[...]  
3. En el caso de las infraestructuras y equipamientos mencionados en el apartado primero de titularidad de las diputaciones provinciales, el proceso de transferencia en la Generalitat Valenciana se coordinará en las mesas técnicas de cooperación social de la Generalitat Valenciana con cada una de las diputaciones. Este proceso de transferencias se producirá progresivamente y, en cualquier caso, tendrá que estar finalizado antes del 31 de diciembre de 2022.  
4. En el caso de traspasos de las personas empleadas públicas adscritas a las competencias y servicios públicos objeto de transferencia se someterán al régimen establecido en la legislación vigente en materia de función pública valenciana.  
5. En la subrogación de los contratos subscritos por las entidades locales para la gestión de servicios sociales incursos en traspasos de servicios en la Generalitat Valenciana, se tendrán en cuenta las siguientes previsiones:  
a) Los contratos administrativos para la prestación de servicios sociales que, habiendo sido subscritos por entidades locales, sean afectados por el traspaso de servicios en materia de Servicios Sociales previsto en la presente ley, serán subrogados por la Generalitat en los derechos y obligaciones de la Administración Local en relación con estos.  
b) Para la prestación de los servicios afectados, la Generalitat podrá optar por gestionarlos directamente, previa resolución del contrato vigente, o bien mantener la continuidad del contrato existente previa adaptación de las cláusulas contractuales que sean necesarias.  
c) Tanto la resolución como la modificación de los contratos administrativos afectados tendrán que ajustarse a lo que se establece en sus pliegos así como en la normativa que sea aplicable en cada contrato.  
d) Las responsabilidades que pudieran derivarse para la Generalitat de las reclamaciones que llevan causa de estos contratos de gestión de servicio público y que sean imputables a las entidades locales, serán por cuenta de estas, en conformidad con la normativa aplicable.  
Disposición transitoria quinta. Financiación de las prestaciones  
[?]  
2. Para la financiación de las prestaciones de atención primaria, no integradas en el apartado anterior que serán como mínimo las prestaciones de prevención, ayuda a domicilio de carácter social, intervención y participación comunitaria, promoción de la animación comunitaria y de la participación y las prestaciones económicas destinadas a cubrir las necesidades básicas y paliar las situaciones de urgencia social y desprotección, así como promover la autonomía personal, en los primeros cinco ejercicios a partir de la entrada en vigor de esta ley, cada administración pública de la Comunitat Valenciana financiará un porcentaje del coste total de las prestaciones, de acuerdo con la distribución siguiente y de conformidad con lo dispuesto en la disposición final segunda:  
[...]  
Disposición Adicional Séptima. Delegación de competencias en las entidades locales en materia de servicios sociales de titularidad de la Generalitat  
1. La Generalitat podrá delegar, de conformidad con la normativa de régimen local, como también con la normativa de ámbito estatal y autonómico que sea aplicable, los servicios de atención diurna y nocturna, de atención ambulatoria y de alojamiento alternativo de la atención primaria de carácter específico regulados en los apartados d, e y f del artículo 18.2 de esta ley, en las entidades locales en cuyo territorio estén situadas o se vayan a situar.  
2. Esta delegación requerirá aceptación por parte de la entidad local interesada y se acompañará de los recursos económicos suficientes para que sea efectiva, de conformidad con lo dispuesto en la normativa sobre régimen local vigente.  
3. La delegación se realizará por la totalidad de las plazas autorizadas o por la totalidad de la capacidad de actuación del servicio. Esta delegación no afectará la capacidad de ordenación, planificación, diseño de los criterios generales de funcionamiento y asignación de plazas que residen en la Generalitat de acuerdo con el artículo 28 de esta ley.»  
  
Artículo 61  
Se añade una nueva disposición transitoria a la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana, que queda redactada como sigue:  
Disposición transitoria décima. Centros de servicios sociales del espacio sociosanitario  
Tendrán el carácter de sociosanitarios los centros de servicios sociales orientados a dar respuesta a situaciones de necesidad compleja que requieren intervención de naturaleza mixta, social y sanitaria, de manera simultánea, o también secuencial, en todo caso, complementaria y estrechamente articulada.  
Hasta que se produzca el desarrollo reglamentario del decreto de tipologías de centros y servicios del Sistema Público Valenciano de Servicios Sociales, tendrán esta consideración los centros residenciales y de atención diurna o nocturna dirigidos a las personas mayores, personas con diversidad funcional y personas con enfermedad mental.  
  
Sección segunda  
Personas con discapacidad  
  
Artículo 62  
Se modifican el artículo 32 y el título del artículo 37 y su apartado 2, de la Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el Estatuto de las Personas con Discapacidad, que quedan redactado como sigue:  
«Artículo 32. Atención domiciliaria y servicios de apoyo personal  
Cuando la situación individual o familiar de la persona con discapacidad sea de especial necesidad, las Entidades Locales de la Comunidad Valenciana efectuarán prestaciones personalizadas asistenciales gratuitas de carácter doméstico, psicológico, de mediación para garantía de la autodeterminación, rehabilitador, social, educativo y laboral que estando dirigidas a facilitar la permanencia de la persona en su núcleo familiar o convivencial, sirvan de apoyo a las personas con discapacidad, familias o personas encargadas de su cuidado.  
Estos servicios de apoyo personal se articularán en un programa o servicio de intervención para el mantenimiento de las personas con diversidad funcional y con problemas de salud mental en su domicilio o entorno social, en coordinación con el sistema sanitario y los equipos profesionales de servicios sociales de atención primaria de carácter básico, para valorar las necesidades y la provisión de los servicios.  
Artículo 37. Centros de atención diurna o ambulatoria  
[...]  
2. De acuerdo con su finalidad concreta, los centros de atención diurna o ambulatoria podrán ser:  
a) Centros de Atención Temprana: son recursos destinados a la prevención e intervención en niños y niñas con alteraciones o trastornos de desarrollo o riesgo de padecerlos por causas de origen prenatal, perinatal o postnatal, con edades comprendidas entre los 0 a 6 años, siempre que no estén atendidos con otros recursos sociales, sanitarios o educativos.  
La atención global que brindan estos centros se encuentra encaminada a potenciar y desarrollar al máximo sus capacidades, mediante programas sistemáticos y secuenciados que abarcan todas las áreas del desarrollo infantil. Su actuación se coordinará con el sistema sanitario y educativo.  
[...]».  
  
Sección tercera  
Personas Inmigrantes  
  
Artículo 63  
Se modifica el artículo 15 de la Ley 15/2008, de 5 de diciembre, de la Generalitat, de integración de las personas inmigrantes en la Comunidad Valenciana, que queda redactado como sigue:  
«Artículo 15. Oficinas Pangea de atención a personas migrantes  
1. Las oficinas Pangea de atención a personas migrantes son oficinas de la Administración local de información, mediación, asesoramiento y orientación a las personas migrantes sobre los recursos de la Administración y de las entidades, como también de desarrollo de proyectos de interculturalidad.  
2. La Red Pangea es un instrumento de coordinación de las políticas de atención a las personas migrantes con los entes locales de la Comunitat Valenciana que disponen de oficinas.  
3. La Generalitat, en colaboración con las entidades locales, fomentará la creación de oficinas Pangea, y determinará los servicios mínimos que estas tienen que cubrir.  
4. Las oficinas Pangea podrán ser creadas y financiadas por la Generalitat y las entidades locales mediante contrato-programa de carácter plurianual. Reglamentariamente se desarrollará la organización y funcionamiento de las citadas oficinas, como también de la Red Pangea.»  
  
Sección cuarta  
Igualdad de las personas LGTBI  
  
Artículo 64   
Se modifica el apartado 5 del artículo 8 y la disposición final segunda de la Ley 23/2018, de 29 de noviembre, de la Generalitat, de igualdad de las personas LGTBI, que queda redactado como sigue:  
Artículo 8. Reconocimiento y apoyo institucional  
[...]  
5. La Generalitat, en colaboración y coordinación con las diferentes administraciones, debe ofrecer a los municipios asesoramiento para que puedan elaborar y llevar adelante sus planes locales LGTBI y debe proponer los recursos técnicos para llevar a cabo, coordinadamente, actividades, campañas de sensibilización y cuantas acciones resulten necesarias para erradicar las situaciones de discriminación por razón de orientación sexual, identidad de género, expresión de género, desarrollo sexual o grupo familiar, incluidas las denuncias en las fuerzas y cuerpos de seguridad y ante el órgano administrativo que corresponda. Esta colaboración se debe realizar a través de los contratos programa indicados en el artículo 110 de la Ley 3/2019, de 18 de febrero, de servicios sociales inclusivos de la Comunitat Valenciana. A su vez, se debe establecer reglamentariamente un sistema de ayudas económicas para apoyar a aquellas iniciativas.  
Disposición final segunda. Modificación del artículo 35 de la Ley 17/2017, de 13 de diciembre, de la Generalitat, de coordinación de policías locales de la Comunitat Valenciana, y establecimiento de plazo de cumplimiento con una disposición transitoria.  
Se modifica el artículo 35 de la Ley 17/2017, de 13 de diciembre, de la Generalitat, de coordinación de policías locales de la Comunitat Valenciana, con la incorporación de un punto 5 y se añade una nueva disposición transitoria con el siguiente contenido:  
35.5. La policía local de municipios de más de 50.000 habitantes contará con un grupo especializado en la prevención de los delitos de odio.  
Nueva disposición transitoria  
Los grupos policiales a los que hace referencia el artículo 35.5 de la presente ley deberán estar creados antes del 1 de enero de 2023 y se constituirán en el marco de la colaboración con los cuerpos y fuerzas de seguridad del Estado.  
  
Sección quinta  
Procedimientos de Emergencia ciudadana  
  
Artículo 65  
Se añade un apartado 1 bis y un apartado 4 en el artículo 3 y se añade un Punto 4 en el anexo de la Ley 9/2016, de 28 de octubre, de la Generalitat, de Regulación de los Procedimientos de Emergencia Ciudadana en la Administración de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:  
«Artículo 3. Tramitación de urgencia del procedimiento  
1. Los procedimientos declarados de emergencia ciudadana por razones de interés público establecidos en esta ley se tramitarán con carácter de urgencia. A tal efecto se entienden reducidos a la mitad los plazos máximos establecidos para resolver y notificar el correspondiente procedimiento, salvo para la presentación de solicitudes y recursos.  
1 bis. En el caso de los procedimientos declarados de emergencia sujetos a la legislación de contratación del sector público del Estado, se tramitarán siguiendo el procedimiento urgente previsto en la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de Contratos del Sector Público.  
[...]  
4. En el caso de los contratos de obras de procedimientos incluidos en el anexo de esta ley podrán licitarse conjuntamente con la redacción de su proyecto de ejecución cuando ya exista al menos un proyecto básico elaborado y cuando concurran circunstancias de interés público de carácter técnico y/o social.»  
«ANEXO. PROCEDIMIENTOS ADMINISTRATIVOS DECLARADOS DE EMERGENCIA CIUDADANA  
[?]  
Punto 4  
a) Contratos de servicios de gestión integral y contratos de servicios específicos tales como lavandería, transporte, limpieza y otros vinculados al normal desarrollo de la atención social en centros del sistema público valenciano de servicios sociales.  
b) Contratos de obras de construcción, ampliación, reforma y mejora de centros del sistema público valenciano de servicios sociales licitados por la Generalitat o cualquier otra administración pública siempre que cuente con financiación de la Generalitat.  
c) Contratos de servicios vinculados a la redacción de proyectos, estudios de seguridad, direcciones de obra y otros servicios profesionales relacionados con la ejecución de obras en el ámbito de los servicios sociales.»  
  
Artículo 66  
Hay que modificar el artículo 59, punto 4 del anexo de la Ley 9/2016, de 28 de octubre, de la Generalitat, de regulación de los procedimientos de emergencia ciudadana en la administración de la Comunitat Valenciana  
Donde dice:  
b) Contratos de obras de construcción, ampliación, reforma y mejora de centros del sistema público valenciano de servicios sociales licitados por la Generalitat o cualquier otra administración pública siempre que cuente con financiación de la Generalitat,  
Debe decir:  
b) Contratos de obras de construcción, ampliación, reforma y mejora de centros del sistema público valenciano de servicios sociales licitados por la Generalitat o cualquier otra administración pública, siempre que cuenten con financiación de la Generalitat o alguna diputación provincial.  
  
Sección sexta  
Renta Valenciana de Inclusión  
  
Artículo 67  
Se modifica el artículo 17 de la Ley 19/2017, de 20 de diciembre, de la Generalitat, de Renta Valenciana de Inclusión, que queda redactado como sigue:  
«Artículo 17. Complementos de la prestación económica  
1. En los términos que se establezcan reglamentariamente, el importe a percibir en concepto prestación económica de renta valenciana de inclusión se podrá incrementar hasta el 25 % de su importe reconocido para dichas prestaciones, para sufragar los gastos derivados del alquiler o del pago de cuota hipotecaria de la vivienda habitual de la persona titular de la vivienda y para garantizar su acceso a los suministros energéticos básicos, siempre que ninguna persona beneficiaria reciba ninguna cuantía por el mismo concepto procedente de cualquier administración.  
Respecto de las rentas complementarias de ingresos, el incremento antes referido por dichos conceptos se determinará reglamentariamente, con la voluntad de hacer compatible este incremento con otras ayudas que puedan recibir de otras administraciones por dichos conceptos y de llegar a incrementos de la cuantía total recibida de un 25 %.  
2. Para unidades de convivencia conformadas por más de seis personas, el importe reconocido de la prestación económica de renta valenciana de inclusión se incrementará en 60 euros por cada persona miembro adicional.  
3. En el caso de las personas prostituidas, víctimas de explotación sexual o trata que se comprometan a un itinerario de inclusión social que incluya salir de la situación de prostitución, el importe reconocido mensual de la prestación económica de la modalidad de renta de garantía de inclusión social se incrementará en 320 euros.»  
  
Artículo 68  
Se modifica el punto 2 de la disposición transitoria sexta de la Ley 19/2017, de 20 de diciembre, de la Generalitat, de renta valenciana de inclusión, que queda redactado como sigue:  
Disposición transitoria sexta. Régimen transitorio para las personas destinatarias de la renta valenciana de inclusión  
2. Sin perjuicio del anterior, se establece un régimen transitorio para todas las personas destinatarias de la renta valenciana de inclusión que reúnan los requisitos para el acceso a la prestación del ingreso mínimo vital regulado por el Real Decreto ley 20/2020, de 29 de mayo, para que aporten una justificación de la solicitud del ingreso mínimo vital ante la dirección general competente en materia de renta valenciana de inclusión con anterioridad al 31 de mayo de 2021.  
En el caso de no aportarse este justificante y en virtud de lo dispuesto en el artículo 11.2.c respecto a la obligación de «reclamar, durante todo el periodo de duración de la prestación, cualquier derecho económico, incluido el ingreso mínimo vital o cualquier otra prestación de garantía de ingresos mínimos de carácter estatal que pueda sustituirla, que le pueda corresponder a cualquier persona miembro de la unidad de convivencia por cualquier título y ejercer las acciones correspondientes para hacerlo efectivo», se procederá a la suspensión de la renta valenciana de inclusión con fecha 30 de junio de 2021.  
  
Artículo 69  
Se modifica el apartado c del artículo 42 de la Ley 19/2017, de 20 de diciembre, de la Generalitat, de renta valenciana de inclusión, que queda redactado como sigue:  
Artículo 42. Procedimiento de urgencia  
c) En los supuestos en que la extinción o la modificación del derecho a la renta valenciana de inclusión implique, según el parecer del equipo profesional de los servicios sociales de atención primaria de referencia, perjuicio manifiesto al resto de personas integrantes de la unidad de convivencia, con especial atención a aquellas unidades de convivencia con personas menores de edad o personas con discapacidad o en situación de dependencia.  
  
Artículo 70  
Se modifica la disposición final segunda de la Ley 19/2017, de 20 de diciembre, de la Generalitat, de renta valenciana de inclusión, que queda redactada como sigue:  
Disposición final segunda. Entrada en vigor  
Esta ley entrará en vigor a los cuatro meses de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. Sin embargo, las previsiones relativas a la modalidad de renta complementaria de ingresos por prestaciones tendrán efectos a partir del año de la entrada en vigor de la ley, y las relativas a la modalidad de renta complementaria de ingresos del trabajo, a los cuatro años de la entrada en vigor de la ley y, en todo caso, seis meses después de la entrada en vigor del reglamento estatal que desarrolle la nueva prestación del ingreso mínimo vital.  
Mientras no se haya implementado la modalidad de renta complementaria de ingresos del trabajo de la renta valenciana de inclusión no se aplicarán, con carácter retroactivo al momento de entrada en vigor de la norma, los artículos 11.2.1.ºf y 35 de la presente ley.  
  
Sección séptima  
Violencia sobre la mujer  
  
Artículo 71  
Se añaden dos nuevos artículos, el 53 bis y el 55 bis, así como una nueva disposición adicional, a la Ley 7/2012, de 23 de noviembre, integral contra la violencia sobre la mujer en el ámbito de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:  
Artículo 53 bis  
Al menos los cuerpos policiales de municipios de más de 20.000 habitantes dispondrán de un grupo especializado en materia de violencia de género y agresiones sexuales.  
Artículo 55 bis. Fondo de emergencias. Ayudas por defunción  
Las personas detalladas en el artículo 16 como posibles beneficiarias de la indemnización a causa de muerte pueden solicitar una ayuda para sufragar los gastos derivados de traslado o repatriación, inhumación o incineración de las mujeres y sus hijos que mueran a consecuencia de la violencia de género.  
Nueva disposición adicional. Modificación del artículo 35 de la Ley 17/2017, de 13 de diciembre, de la Generalitat, de coordinación de policías locales de la Comunitat Valenciana y establecimiento de plazo de cumplimiento con una disposición transitoria.  
Se modifica el artículo 35 de la Ley 17/2017, de 13 de diciembre, de la Generalitat, de coordinación de policías locales de la Comunitat Valenciana, con la incorporación de un punto 6 y se añade una nueva disposición transitoria con el siguiente contenido:  
6. La policía local de municipios de más de 20.000 habitantes dispondrán de un grupo especializado en la atención a mujeres víctimas de violencia de género y agresiones sexuales.  
Nueva disposición transitoria  
Los grupos policiales a los que hace referencia el artículo 35.6 de la presente ley deberán estar creados antes del 1 de enero de 2023 y se constituirán en el marco de la colaboración con los cuerpos y fuerzas de seguridad de Estado.  
  
Artículo 72  
Se añade una disposición adicional tercera a la Ley 7/2012, de 23 de noviembre, integral contra la violencia sobre la mujer en el ámbito de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:  
Disposición adicional tercera. Títulos de transporte  
La Generalitat, mediante el departamento competente en materia de transporte, autoridades de transporte y los operadores integrantes del sector público instrumental de la Generalitat, desarrollará las medidas necesarias para garantizar que las víctimas de la violencia sobre la mujer recogidas en esta ley disponen de títulos de transporte personalizados gratuitos o, en su caso, bonificados, o descuentos que garantizan esta gratuidad en los términos que se regulan; se requiere para su expedición que los medios de pruebas previstas en el artículo 9 de la presente ley justificativos del derecho a la gratuidad sean acreditados por un organismo público competente en materia de violencia sobre la mujer.  
  
Sección octava  
Juventud  
  
Artículo 73  
Se modifica el artículo 1 de la Ley 15/2017, de 10 de noviembre, de la Generalitat, políticas integrales de juventud, que queda redactado como sigue:  
Artículo 1. Objeto  
1. El objeto de esta ley es establecer un marco normativo que coordine las políticas de juventud, construyendo la Xarxa Jove, el sistema público valenciano de servicios a la juventud, dado su carácter de interés general para la Comunitat Valenciana, y que regule los derechos y la corresponsabilidad de las personas jóvenes, con el fin de garantizar que puedan definir y construir su proyecto vital individual y colectivo como miembros de la comunidad, fomentando la participación activa en el desarrollo político, social, económico y cultural.  
2. La Xarxa Jove, el sistema público valenciano de servicios a la juventud, tiene carácter de servicio público esencial, porque se derivan prestaciones indispensables para satisfacer las necesidades básicas personales y mejorar las condiciones de la calidad de vida de la juventud.  
  
Artículo 74  
Se modifica el artículo 35 de la Ley 15/2017, de 10 de noviembre, de la Generalitat, de políticas integrales de juventud, que queda redactado como sigue:  
Artículo 35. Competencias de los ayuntamientos  
1. Los ayuntamientos de la Comunitat Valenciana, de acuerdo con lo dispuesto en la normativa básica de régimen local y la autonómica que pueda desarrollarla, y dentro de sus posibilidades, y como parte de la Xarxa Jove, tienen atribuidas, a los efectos de lo establecido en esta ley, las competencias siguientes:  
[?]  
  
Artículo 75  
Se modifica el artículo 17 de la Ley 15/2017, de 10 de noviembre, de la Generalitat, de políticas integrales de juventud, que queda redactado como sigue:  
Artículo 17. Entidades juveniles  
A efectos de esta ley, son entidades juveniles:  
1. Las asociaciones juveniles y sus federaciones, confederaciones y uniones.  
2. Las asociaciones de alumnado universitario y no universitario, y sus federaciones, confederaciones y uniones cuyas personas asociadas sean jóvenes.  
3. Las secciones, áreas, departamentos y organizaciones juveniles otras entidades sociales, como por ejemplo asociaciones de carácter general, secciones juveniles de partidos políticos, sindicatos, asociaciones de consumidores, culturales, deportivas, festivas, de juventud empresaria o de confesiones religiosas, y de sus federaciones, confederaciones y uniones.  
4. Las entidades prestadoras de servicios a la juventud sin ánimo de lucro, entendidas como las entidades legalmente constituidas en cuyos estatutos se establezca de forma clara y explícita que entre sus fines sociales se encuentra el de llevar a término, de manera continuada, programas y actuaciones dirigidas de forma exclusiva a personas jóvenes.  
  
Sección novena  
Infancia y adolescencia  
  
Artículo 76  
Se modifica la disposición adicional tercera de la Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de la Generalitat, de derechos y garantías de la infancia y adolescencia, que queda redactado como sigue:  
Disposición adicional tercera. Cobertura de puestos de trabajo de atención a la infancia y a la adolescencia en la Generalitat  
Para hacer efectiva la garantía de una atención de calidad a la infancia y la adolescencia, y de acuerdo con lo previsto en el artículo 88 de esta ley respecto de la cobertura de puestos de trabajo, en el ámbito de la Generalitat se consideran de atención directa a la infancia y la adolescencia todos los puestos de trabajo relacionados con la protección de personas menores de edad o con la atención socioeducativa de personas menores de edad en conflicto con la ley, o con la tramitación y expedición de los títulos de familias numerosas o monoparentales, adscritos tanto a servicios centrales como territoriales.  
  
CAPÍTULO III  
Modificaciones legislativas en materias competencia   
de la vicepresidencia segunda y Conselleria de Vivienda   
y Arquitectura Bioclimática  
  
Sección primera  
Vivienda  
  
Artículo 77  
Se modifica el artículo 57 y se adiciona una Disposición Adicional Novena en la Ley 8/2004, de 20 de octubre, de la Vivienda de la Comunidad Valenciana, con la siguiente redacción:  
«Artículo 57. Adjudicación y gestión del patrimonio público de vivienda  
1. Las condiciones de adjudicación y cesión de las viviendas que integran el patrimonio público de vivienda se realizará por los procedimientos establecidos reglamentariamente.  
Podrán atenderse preferencialmente, en su caso, las situaciones diferenciadas y singularidades en función de las personas, familias y colectivos a los que van dirigidas, así como las posibles medidas de acompañamiento social a adoptar.  
2. La formalización de la adjudicación se efectuará en un contrato de naturaleza administrativa, aprobado por la Generalitat.  
3. La gestión del patrimonio público de vivienda correrá a cargo de la Conselleria competente en materia de vivienda, que podrá llevarla a cabo directamente, mediante la adscripción a la Entidad Valenciana de Vivienda y Suelo o mediante Convenio o contratos administrativos conforme a la legislación vigente con entidades públicas o privadas de capital público.  
Para la adecuada gestión se podrán establecer programas para la normalización y regularización de las ocupaciones irregulares, situaciones de falta de pago o de falta de residencia habitual y permanente, y las Administraciones Públicas podrán recuperar la titularidad o disponibilidad de las viviendas mediante procedimientos de carácter administrativo, singularmente de desahucio, resolución administrativa de contratos de compraventa, recaudación ejecutiva por vía de apremio y desalojo de ocupaciones sin título o expropiación forzosa por incumplimiento de función social.  
Estos programas podrán establecer sistemas de aplazamiento de pago y cambios del régimen de uso de las viviendas, y cuantas medidas se consideren oportunas para el mejor aprovechamiento del parque de viviendas que integran el patrimonio público de vivienda.  
4. Expropiación.  
1) Sin perjuicio de las sanciones que procedan, respecto de las viviendas de promoción pública que se integraron en el patrimonio de la Generalitat como consecuencia de transferencias estatales, así como de las construidas directamente por esta u otros entes públicos territoriales y de otras viviendas que integran el patrimonio público de vivienda y que han sido cedidas en propiedad, existirá causa de expropiación forzosa por incumplimiento de la función social de la propiedad en los siguientes casos:  
a) Dedicar la vivienda a usos no autorizados o la alteración del régimen de uso de la misma, establecido en la cédula de calificación definitiva.  
b) No destinar la vivienda a domicilio habitual y permanente o mantenerla deshabitada sin justa causa durante un plazo superior a tres meses.  
c) Cuando sus adquirentes utilicen otra vivienda construida con financiación pública, salvo cuando se trate de titulares de familia numerosa en el marco normativo regulador de esta situación.  
d) Cuando sus adquirentes incurrieran en falsedad de cualquier hecho que fuese determinante de la adjudicación en las declaraciones y documentación exigidas para el acceso a la vivienda.  
2) En tales casos, se incoará el oportuno expediente con audiencia de los interesados a efectos de acreditar, en su caso, la existencia de infracciones. Si del expediente resultara la comisión de una de las faltas referidas, la Generalitat a través de sus órganos competentes acordará la expropiación forzosa de la vivienda afectada.  
3) Cuando el expediente expropiatorio corresponda a viviendas construidas por otros entes públicos territoriales, se iniciará este a petición de los mismos, que financiarán íntegramente la expropiación.  
4) El justiprecio de la vivienda será determinado por la Generalitat, en base al precio en que fue cedida, del cual se descontarán las cantidades aplazadas no satisfechas por el adjudicatario, así como las subvenciones y demás cantidades entregadas al adquirente como ayudas económicas directas.  
La cifra resultante se corregirá teniendo en cuenta los criterios de valoración para las segundas transmisiones de viviendas previstas en sus normas específicas.  
El pago y la ocupación se realizarán conforme a lo dispuesto en la Ley de expropiación forzosa.  
5) Las viviendas expropiadas conforme a esta Ley se destinarán a cubrir las necesidades de tipo social, estando para su nueva adjudicación a lo dispuesto en la normativa vigente.  
5. Desahucio o pérdida del derecho de uso.  
1) Los propietarios de las viviendas de protección pública y de viviendas que integren el patrimonio público de vivienda, sin perjuicio de las sanciones que procedan, podrán instar al desahucio de los beneficiarios, arrendatarios u ocupantes de estas viviendas por las mismas causas y con arreglo a los procedimientos establecidos en la legislación común.  
2) También podrá promoverse dicho desahucio por las causas especiales siguientes:  
a) La falta de pago de las rentas pactadas en el contrato de arrendamiento o de las cantidades a que esté obligado el cesionario en el acceso diferido a la propiedad y de las cuotas complementarias que sean exigibles por servicios, gastos comunes o cualquier otra que se determine reglamentariamente.  
b) La ocupación de la vivienda sin título legal para ello.  
c) La realización de obras que alteren la configuración de la vivienda o menoscaben la seguridad del edificio, así como causar el ocupante, beneficiario, arrendatario o personas que con él convivan deterioros graves en los mismos, sus instalaciones o servicios complementarios.  
d) El incumplimiento de la obligación de conservación y mantenimiento de la vivienda.  
e) Infracción grave o muy grave de las prescripciones legales y reglamentarias vigentes en materia de vivienda protegida.  
f) No destinar la vivienda a domicilio habitual y permanente del beneficiario o arrendatario u ocupantes por cualquier título.  
g) El subarriendo o cesión total o parcial de la vivienda.  
h) El desarrollo en el piso o local o en el resto del inmueble de actividades prohibidas en los estatutos de la comunidad que resulten dañosas para la finca o que contravengan las disposiciones generales sobre actividades molestas, insalubres, nocivas, peligrosas o ilícitas.  
3) Los órganos competentes en materia de vivienda de la Generalitat podrán acordar, previa tramitación del correspondiente expediente administrativo que se determine reglamentariamente, y supletoriamente con arreglo a lo establecido en la normativa sobre viviendas de protección oficial, el desahucio y, en su caso, el lanzamiento de los ocupantes, arrendatarios o beneficiarios de las viviendas de su propiedad.»  
«Disposición Adicional Novena. Normativa reglamentaria aplicable al patrimonio público de vivienda.  
Las referencias contenidas en la normativa de desarrollo reglamentario del artículo 57 de la presente ley a promoción pública deberán entenderse realizadas al patrimonio público de vivienda.»  
  
Sección segunda  
Ampliación de la vivienda pública mediante  
el derecho de tanteo y retracto  
  
Artículo 78  
Se modifica el artículo 10 y la Disposición Transitoria Segunda del Decreto ley 6/2020, de 5 de junio, del Consell, para la ampliación de vivienda pública en la Comunitat Valenciana mediante los derechos de tanteo y retracto, que quedan redactados como sigue:  
«Artículo 10. Titularidad, competencia y transmisiones de viviendas sujetas a los derechos de adquisición preferente  
1. La Generalitat es titular de los derechos de tanteo y retracto respecto de las siguientes transmisiones de vivienda:  
a) Derecho de tanteo y retracto en las transmisiones de viviendas y sus anejos que hubieren sido adquiridas mediante dación en pago de deuda con garantía hipotecaria.  
b) Derecho de tanteo y retracto en las transmisiones de viviendas y sus anejos que hubieren sido adquiridas en un proceso judicial de ejecución hipotecaria o en un procedimiento de venta extrajudicial en sede notarial.  
c) Derecho de tanteo y retracto en las transmisiones de edificios, con un mínimo de cinco viviendas, cuyo destino principal sea el residencial, cuando se transmita un porcentaje igual o superior al 80 % de dicho edificio y aun cuando dicha operación se realice mediante la venta de acciones o participaciones sociales de mercantiles cuyo objeto social esté vinculado con la actividad inmobiliaria.  
d) Derecho de tanteo y retracto en las transmisiones referidas a diez o más viviendas y sus anejos, y aun cuando dicha operación se realice mediante la venta de acciones o participaciones sociales de mercantiles cuyo objeto social esté vinculado con la actividad inmobiliaria.  
Los citados derechos de tanteo y retracto podrán ejercerse por la conselleria competente en materia de vivienda de conformidad con las disposiciones del presente título.  
2. Se excluye el ejercicio de los citados derechos en caso de concurrencia con otros derechos de adquisición preferente de carácter legal cuando estos fueren ejercidos por otras administraciones o personas a cuyo favor estuvieran establecidos. Si estas administraciones o personas decidieran no ejercitar su derecho en el plazo legalmente establecido para ello, la Generalitat podrá optar por el ejercicio del propio en el plazo de sesenta días a contar a partir de aquel en que finalice el plazo del derecho legal concurrente.  
  
3. Como requisito esencial para la procedencia de los citados derechos, las viviendas sobre las que se podrán ejercitar los derechos de tanteo y retracto deberán estar ubicadas en los municipios incluidos en las áreas de necesidad de vivienda o, en su caso, en sus áreas de influencia.  
4. Este derecho de adquisición preferente afecta a la primera y posteriores transmisiones de las viviendas y edificios previstos en el apartado primero mientras los municipios en los que se ubiquen continúen incluidos en las áreas de necesidad de vivienda declaradas por la Generalitat, o en sus áreas de influencia si han sido declaradas, o en las áreas de necesidad de vivienda declaradas por los municipios.   
5. Los derechos de adquisición preferente recogidos en este artículo se ejercitarán conforme a las previsiones del presente título y, en todo lo no previsto, les será de aplicación lo dispuesto para el ejercicio de los derechos de tanteo y retracto de viviendas de protección pública en la medida en dicha regulación resulte compatible. En particular, resultará de aplicación lo dispuesto en los artículos cinco, seis, siete, ocho y nueve de este decreto ley.»  
«Disposiciones Transitorias  
Segunda. Régimen transitorio de los derechos de adquisición preferente regulados en este decreto ley  
1. Los derechos de adquisición preferente regulados en el título primero, tras la entrada en vigor del presente decreto ley, se aplicarán directa e íntegramente a las segundas y sucesivas transmisiones de viviendas de protección pública de promoción privada, cuya fecha de calificación definitiva sea posterior a la entrada en vigor de la Ley 8/2004, de 20 de octubre, de la Vivienda de la Comunidad Valenciana.  
En el caso de las viviendas de protección pública de promoción pública, los derechos de adquisición preferente regulados en el título primero, tras la entrada en vigor del presente decreto ley, se aplicarán directa e íntegramente a las segundas y sucesivas transmisiones de viviendas, durante todo el periodo de vigencia del régimen de protección que corresponda y aun cuando su cédula de calificación definitiva fuera anterior a la entrada en vigor de la Ley 8/2004, cuando el citado régimen, legal o contractual, estableciera los derechos de adquisición preferente a favor de la administración.  
2. Los procedimientos de adquisición preferente iniciados al amparo de la Ley 8/2004, que no hubieren finalizado, continuarán su tramitación conforme a las disposiciones de este decreto ley, incluidas las disposiciones relativas a la calificación permanente de las viviendas adquiridas mediante el ejercicio de tales derechos.  
3. Los procedimientos de adquisición preferente iniciados y concluidos al amparo de la Ley 8/2004, en caso de impugnación de la firmeza de dichos actos jurídicos, se regirán por el régimen legal que resultó de aplicación en dicho procedimiento, sin perjuicio de la aplicación complementaria de la regulación contenida en el presente decreto ley, en lo que no sea contraria al citado régimen legal.  
4. Desde la entrada en vigor de esta norma, cualquier referencia realizada por una disposición normativa a lo dispuesto en los artículos 50, 51, 52 y 53 de la Ley 8/2004, de 20 de octubre, de la Vivienda de la Comunidad Valenciana, se entenderá realizada a lo dispuesto en el presente decreto ley.»  
  
  
CAPÍTULO IV  
Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico  
  
Sección primera  
Exención al régimen de garantías en subvenciones   
en materia de innovación  
  
Artículo 79  
Se modifica el artículo 171, apartado 5, letra f de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de Hacienda Pública, del Sector Público Instrumental y de Subvenciones, que queda redactado como sigue:  
  
«Artículo 171. Régimen de abonos a cuenta, pagos anticipados y garantías  
[?]  
5. El régimen de las garantías, medios de constitución, depósito y cancelación que tengan que constituir las personas beneficiarias o las entidades colaboradoras se establecerá reglamentariamente.  
Quedan exonerados de la constitución de garantías, salvo previsión en contrario de las bases reguladoras:  
[...]  
f) Las entidades sin ánimo de lucro, así como las federaciones o agrupaciones de estas, siempre que desarrollen proyectos o programas vinculados a las siguientes áreas de actuación: acción social y atención sociosanitaria; desarrollo en el ámbito rural, agrario y pesquero; empleo; formación y cualificación profesional; como cooperación internacional al desarrollo, así como innovación.»  
  
Sección segunda  
Juego y prevención de la ludopatía  
  
Artículo 80  
Se añade una Disposición Adicional Sexta a la Ley 1/2020, de 11 de junio, de regulación del juego y de prevención de la ludopatía en la Comunitat Valenciana, con la redacción que sigue:  
«Sexta. Efectos del silencio administrativo  
En los procedimientos relativos a las materias objeto de esta ley los efectos del silencio administrativo se entenderán desestimatorios, salvo que en la reglamentación específica de cada juego o apuesta se prevea lo contrario para algún tipo de ellos.»  
  
Sección tercera  
Patrimonio  
  
Artículo 81  
Se añade una Disposición Adicional Quinta bis, en la Ley 14/2003, de 10 de abril, de Patrimonio de la Generalitat Valenciana, con la siguiente redacción:  
«Disposición Adicional Quinta Bis. Infraestructuras de regadíos e infraestructuras agrarias de interés general de la Comunitat Valenciana  
En la Comunitat Valenciana, la Conselleria competente en materia de agricultura y, en su caso, de regadíos ejercitará las facultades atribuidas en esta ley a la Conselleria competente en materia de patrimonio en relación con las infraestructuras de regadíos e infraestructuras agrarias de interés general de la Comunitat Valenciana, ajustándose a lo prevenido en la legislación especial y supletoriamente en esta ley, comunicando a la Conselleria competente en materia de patrimonio las actuaciones realizadas para su constancia en el inventario e inscripción en el Registro de la Propiedad tanto de los terrenos donde se actúe como de las instalaciones ejecutadas.»  
  
  
CAPÍTULO V  
Modificaciones legislativas en materias competencia   
de la Conselleria de Justicia, Interior y Administración Pública  
  
Sección primera  
Mediación  
  
Artículo 82  
Se modifican el apartado 1 del artículo 37, el apartado 2 del artículo 10, el apartado 5 del artículo 19 y el apartado 4 del artículo 41 de la Ley 24/2018, de 5 de diciembre, de la Generalitat, de Mediación de la Comunitat Valenciana, que queda redactado como sigue:  
«Artículo 10  
Punto 2  
Se suprime el inciso inicial: Con carácter general.»  
«Artículo 37. Acta final de la mediación y contenido y validez de los acuerdos  
1. Cuando concluya el procedimiento de mediación se levantará un acta final, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 8.»  
«Artículo 19  
Punto 5  
El punto 5 queda redactado como sigue:  
5. El Registro contará con diversas secciones y serán de naturaleza homóloga a la del resto de registros señalado en el apartado 6 de este artículo. Cada persona o entidad mediadora estará inscrita en la sección que corresponda.»  
«Artículo 41  
Punto 4  
Se suprime el inciso final: excepto en aquellos casos en que el inicio de una nueva mediación pueda favorecer a las personas beneficiarias del derecho a la asistencia jurídica gratuita.»  
  
Sección segunda  
Función pública  
  
Artículo 83  
Se modifica el apartado 3 del artículo 40; se modifica el punto 4 del artículo 129 y el anexo I Cuerpos y escalas de la Ley 10/2010, de 9 de julio, de la Generalitat, de ordenación y gestión de la función pública valenciana (LOGFPV), que quedan redactados como sigue:  
Artículo 40. Supuestos especiales de clasificación de puestos de trabajo  
3. En las consellerias que tengan atribuidas competencias en materia sanitaria, educativa y de justicia, las relaciones de puestos de trabajo podrán prever, en puestos con el rango de subdirección general o jefatura de servicio, la clasificación de puestos para su provisión por personal sanitario, docente y de la administración de justicia respectivamente, atendiendo a la especificidad de las funciones que deban desempeñarse.  
Asimismo, las relaciones de puestos de trabajo podrán prever que los puestos con rango de subdirección general de Presidencia y las consellerias u organismos puedan ser clasificados para su provisión por personal docente, incluyendo el universitario. En este supuesto, con carácter previo a la cobertura del puesto, deberá quedar acreditado que la titulación de la persona propuesta, se adecua a la especificidad de las funciones que deban desempeñarse.  
No obstante lo anterior, en las consellerias que tengan atribuida las competencias en materia sanitaria, en materia educativa y en materia de justicia, las relaciones de puestos de trabajo podrán prever, en puestos con rango de jefatura de sección que guarden relación directa con las competencias sustantivas del sector sanitario, educativo y de justicia, la clasificación de puestos para su provisión por personal sanitario, docente o de la administración de justicia, atendiendo a la especificidad de las funciones que deban desempeñarse.  
En tanto desempeñen estos puestos, les será aplicable el contenido de esta ley y sus normas de desarrollo, quedando en la situación administrativa que corresponda de acuerdo con su normativa específica.  
Artículo 129  
4. En la situación de excedencia voluntaria automática no se devengarán retribuciones, ni será computable el tiempo de permanencia en la misma a efectos de promoción profesional, antigüedad y derechos en el régimen de Seguridad Social que les sea aplicable.  
No obstante lo dispuesto en el párrafo anterior, y con ocasión del reingreso al servicio activo, se computará a efectos de antigüedad el periodo de prestación de servicios en organismos o entidades del sector público, con la excepción de los prestados en sociedades mercantiles o en fundaciones públicas a los que se refiere el apartado 3 de este artículo.  
En todo caso, con ocasión del reingreso al servicio activo, se computará, a efectos de carrera profesional horizontal, el tiempo de permanencia en esta situación de excedencia voluntaria automática para el personal funcionario de carrera que, estando desempeñando funciones en la administración de la Generalitat, hayan pasado a desempeñar las mismas en algún organismo público de la Generalitat al que se le hayan atribuido legalmente tales funciones, habiéndose amortizado, al propio tiempo, sus respectivos puestos de trabajo en la administración de la Generalitat.  
Anexo I  
Cuerpos y escalas  
Donde dice:  
Administración especial  
Cuerpo: Superior técnico de administración cultural de la administración de la Generalitat. A1-21  
Requisitos: Licenciatura universitaria en Bellas Artes, Geografía, Historia, Humanidades, Sociología, Antropología Social y Cultural.  
Título oficial de grado que, de acuerdo con los planes de estudio vigentes, habiliten para ejercer las actividades de carácter profesional relacionadas con las funciones asignadas al cuerpo.  
Grupo/subgrupo profesional: A1  
Funciones: Dirigir, programar, estudiar, proponer, coordinar, gestionar, controlar, inspeccionar, asesorar, y en general, aquellas de nivel superior propias de la profesión, relacionadas con las actividades culturales,  
Debe decir:  
Administración especial  
Cuerpo: Superior técnico de administración cultural de la administración de la Generalitat. A1-21  
Requisitos: Licenciatura universitaria en Bellas Artes, Geografía, Historia, Humanidades, Sociología, Antropología Social y Cultural e Historia del Arte. Título oficial de grado que, de acuerdo con los planes de estudio vigentes, habiliten para ejercer las actividades de carácter profesional relacionadas con las funciones asignadas al cuerpo.  
Grupo/subgrupo profesional: A1  
Funciones: Dirigir, programar, estudiar, proponer, coordinar, gestionar, controlar, inspeccionar, asesorar, y en general, aquellas de nivel superior propias de la profesión, relacionadas con las actividades culturales.  
  
Sección tercera  
Protección civil y gestión de emergencias  
  
Artículo 84  
Se modifica el punto 1 del artículo 10 y el apartado d, 3.º, del artículo 12.2 y se añade un punto 4 nuevo al artículo 12 de la Ley 13/2010, de 23 de noviembre, de la Generalitat, de protección civil y gestión de emergencias, con la redacción siguiente:  
Artículo 10  
1. Aprobar las disposiciones de carácter general que se elaboren en materia de protección civil y gestión de emergencias.  
En el caso de que se declare la situación de emergencia catastrófica, según lo establecido en el artículo 12.4, podrá dictar normas de urgencia con el fin de afrontar las necesidades de la emergencia.  
Artículo 12, punto 2.d  
3.º Determinar las medidas de protección más convenientes para las personas, los bienes, el medio ambiente y para el personal de los servicios de intervención.  
Las medidas de protección a la población comprenden: control de accesos, avisos a la población, medidas de autoprotección personal, confinamiento, disgregación o aislamiento por motivos sanitarios (epidemias), alejamiento o evacuación.  
4. Cuando la situación de peligro o los daños ocurridos por su especial extensión o intensidad particularmente graves, y en tanto no sea declarado por el Estado el interés nacional o uno de los estados previstos en el artículo 116 de la Constitución, el presidente de la Generalitat podrá declarar la situación de emergencia catastrófica. Dicha declaración supondrá la asunción por el presidente del mando único y la dirección de todas las actividades de la emergencia, pasando a su directa dependencia la estructura organizativa del plan territorial de emergencia de la Comunitat Valenciana. En este plan se establecerá el trámite a seguir para la declaración de emergencia catastrófica y la asunción de la dirección por el presidente. El Consell y el presidente podrán dictar normas de urgencia con el fin de afrontar las necesidades de la emergencia, las cuales deberán ser motivadas y publicarse en Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
CAPÍTULO VI  
Modificaciones legislativas en materias competencia   
de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública  
  
Sección única  
Ordenación Farmacéutica  
  
Artículo 85  
Se añade un artículo 5 bis en la Ley 6/1998, de 22 de junio, de Ordenación Farmacéutica de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:  
«Artículo 5 bis. Programa de optimización e integración terapéutica en el ámbito de la prestación farmacéutica y ortoprotésica  
1. Se crea el Programa de optimización e integración terapéutica en el ámbito de la prestación farmacéutica y ortoprotésica del Sistema Sanitario Público. Cuyos objetivos son:  
a) La optimización de la terapéutica, basada en la evidencia científica y en los resultados en salud, para lograr mayor eficiencia y mayor seguridad en el uso de medicamentos y productos sanitarios.  
b) La integración funcional de los órganos y estructuras del Sistema Sanitario Público Valenciano, basada en la transversalidad asistencial, la continuidad asistencial, el trabajo en red y colaborativo y la equidad.  
2. Los principios troncales, en que se basa la estrategia del Programa, son:  
a) La política farmacéutica orientada al paciente y a la ciudadanía.  
b) La optimización, que engloba e incluye eficiencia, sostenibilidad, seguridad y orientación a resultados en salud.  
c) La coordinación e integración de los órganos y las estructuras del sistema sanitario público de la Comunitat Valenciana.  
3. La Conselleria competente en materia de sanidad establecerá reglamentariamente las funciones y estructura del Programa.»  
  
  
CAPÍTULO VII  
Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo  
  
Sección primera  
Ferias Comerciales  
  
Artículo 86  
Se añade una Disposición Adicional Cuarta en la Ley 3/2011, de 23 de marzo, de la Generalitat, de Comercio de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:  
«Disposición adicional cuarta. Comunicación  
En los procedimientos que incoen los departamentos de la Generalitat y el resto de entes públicos y privados dependientes o a ellos vinculados, de elaboración de disposiciones de carácter general, de aprobación de convenios, convocatorias de ayudas o subvenciones y el resto de procedimientos administrativos en que sean destinatarias, beneficiarias o partes interesadas cualesquiera de las Instituciones feriales de la Comunitat Valenciana o cualquiera de las ferias comerciales oficiales, es preceptiva la puesta en conocimiento de ello a la Conselleria competente en materia de Comercio.»  
  
Sección segunda  
Cámaras Oficiales de Comercio, Industria, Servicios   
y Navegación de la Comunidad Valenciana  
  
Artículo 87  
Se añade una disposición adicional única en la Ley 3/2015, de 2 de abril, de la Generalitat, de Cámaras Oficiales de Comercio, Industria, Servicios y Navegación de la Comunidad Valenciana, con la siguiente redacción:  
«Disposición adicional única. Comunicación  
En los procedimientos que incoen los departamentos de la Generalitat y el resto de entes públicos y privados dependientes o a ellos vinculados, de elaboración de disposiciones de carácter general, de aprobación de convenios, convocatorias de ayudas o subvenciones y el resto de procedimientos administrativos en que sean destinatarias, beneficiarias o partes interesadas cualesquiera de las Cámaras Oficiales de Comercio, Industria, Servicios y Navegación de la Comunitat Valenciana, así como el Consell de Cámaras Oficiales de Comercio, Industria, Servicios y Navegación de la Comunitat Valenciana, es preceptiva la puesta en conocimiento de ello a la Conselleria competente en materia de tutela de las Cámaras.»  
  
CAPÍTULO VIII  
Modificaciones legislativas en materias competencia   
de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente,   
Cambio Climático y Desarrollo Rural  
  
Sección primera  
Ganadería  
  
Artículo 88  
Se modifican los apartados 1 y 2 del artículo 27, se modifican los apartados 2, 3 y 5 en el artículo 44, se añade el apartado 30 en el artículo 150 y se deja sin contenido la disposición adicional segunda de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de ganadería de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:  
«Artículo 27. Explotaciones no registradas  
1. Cuando se tenga conocimiento de cualquier lugar en los que se tengan, críen o manejen animales o se expongan al público, con o sin fines lucrativos, que no se encuentre inscrito como una explotación o una unidad productiva en el Registro de Explotaciones Ganaderas, se determinará la adopción, sin perjuicio de la responsabilidad administrativa que pueda exigirse de acuerdo con el título IX de esta ley, de las siguientes medidas por la administración pecuaria de la Generalitat:  
a) Los servicios veterinarios oficiales correspondientes a la comarca afectada dejarán constancia en acta de inspección del censado e identificación de animales de cada una de las especies observadas, comprobarán la identificación de los animales o ausencia de la misma, la documentación de procedencia de los animales o ausencia de la misma y la comprobación del estado sanitario y de las condiciones de bienestar animal.  
b) Se procederá a la inmovilización cautelar de los animales por los servicios veterinarios oficiales, sin perjuicio de las autorizaciones especiales de traslado que puedan concederse por estos mismos servicios por razones sanitarias o de bienestar animal y a la adopción de las medidas cautelares que se consideren oportunas para corregir las deficiencias graves en materia de sanidad y bienestar animal.  
c) El servicio veterinario oficial otorgará un plazo de dos días para la presentación de la documentación que considere oportuna y en caso de deficiencias en la identificación o carencia de control sanitario de los animales, concederá un plazo de 10 días para proceder a la identificación y a la realización de un control sanitario de los animales bajo su supervisión.  
d) El director o directora general competente en materia de producción animal o la persona en la que se delegue la función del Registro de Explotaciones Ganaderas, le dirigirá requerimiento de su inscripción en el Registro de Explotaciones Ganaderas en el plazo máximo de 1 mes prorrogable a 2 meses a solicitud del interesado.  
e) Estas actuaciones serán comunicadas al ayuntamiento correspondiente y a la Conselleria competente en materia medio ambiental y se procederá a incoar los oportunos expedientes sancionadores en función de las infracciones constatadas.  
2. La resolución de inscripción en el Registro de Explotaciones Ganaderas comportará el levantamiento de la medida de inmovilización salvo que se considere por motivos sanitarios u otros que se determine, mantener la inmovilización.  
[...]  
Artículo 44. Condiciones generales de bienestar  
[?]  
2. En todo caso, se imponen las siguientes obligaciones de carácter general y de acuerdo con la normativa nacional y comunitaria que sea de aplicación en cada caso:  
a) Suministrar a los animales agua y alimento de calidad suficiente y en la cantidad necesaria, de forma adecuada a las necesidades de cada especie.  
b) Ubicar a los animales en ambientes adecuados, proveyéndoles de refugios y de áreas de descanso, con suficiente espacio, luz y ventilación, conforme con las necesidades fisiológicas y etológicas de los animales, de acuerdo con la experiencia adquirida y los conocimientos científicos.  
3. Cuando se detecte el incumplimiento de las condiciones de bienestar animal, sin perjuicio de responsabilidad administrativa que pueda exigirse de acuerdo con el título IX de esta ley, los servicios veterinarios oficiales dictarán una orden de su restitución, concretando las medidas a adoptar y el plazo para ello.  
[...]  
5. Cuando existan indicios o se valore, por parte de los servicios veterinarios oficiales, que se dan las condiciones de un ilícito penal, por haber maltrato injustificado que cause lesiones que menoscaben gravemente la salud de los animales o les pueda causar la muerte, además de ordenar la inmediata adopción de cuantas medidas se consideren necesarias para la inmediata restitución de las condiciones de bienestar animal, se dará traslado urgente de las actuaciones con la documentación pertinente a la Fiscalía.  
Artículo 150. Infracciones graves  
Son infracciones graves:  
[...]  
30. La entrada de persona o personas, no consentida por el titular, en explotaciones ganaderas que altere el cumplimiento en las mismas de las medidas de prevención y control de las enfermedades infecto-contagiosas y parasitarias de los animales o de bienestar animal, o las condiciones higiénicas y sanitarias impuestas por la normativa vigente en materia de sanidad animal y bienestar animal.  
Disposición adicional segunda. Lista de explotaciones  
Se deja sin contenido.»  
  
Sección segunda  
Calidad y Control ambiental de actividades  
  
Artículo 89  
Se modifican la disposición adicional cuarta y los epígrafes 5.1, 5.2, 9.5, 9.6, 12.1, 13.1.1 y 13.4.18 del anexo II y se añade una nueva disposición adicional novena.de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:  
Disposición adicional cuarta. Procedimiento de estimación de impacto ambiental  
1. Para los proyectos incluidos en el ámbito de la presente ley no será de aplicación el procedimiento de estimación de impacto ambiental establecido en la sección III del capítulo III del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, o normas que los sustituyan, salvo aquellos que pudieran estar incluidos en la legislación básica estatal en materia de impacto ambiental con los umbrales especificados en esta.  
2. No obstante lo previsto en el apartado anterior, en cuanto al análisis y evaluación de los proyectos técnicos presentados de instalaciones ganaderas porcinas, se deberán tener en cuenta para la autorización o licencia de nuevas instalaciones, modificaciones o ampliaciones, las siguientes condiciones:  
a) En municipios designados como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias por parte del organismo competente autonómico, únicamente se podrán ampliar instalaciones existentes o autorizar nuevas en los siguientes casos:  
i) Cuando los estiércoles generados se destinen a un gestor autorizado de residuos.  
ii. Cuando practique la autogestión si se dispone de parcelas agrícolas suficientes para asumir la producción total de estiércoles, de acuerdo con la normativa vigente al objeto de no agravar la vulnerabilidad de la zona.  
iii. Cuando se produzca la valorización de los estiércoles mediante agrocompostaje, producción de biogás u otros similares.  
iv. Cuando concurra más de una de las causas anteriores.  
b) En municipios distintos de los designados como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias por parte del organismo competente autonómico, se podrán ampliar instalaciones existentes o autorizar nuevas, aplicando las mejores técnicas disponibles de tratamiento de los estiércoles generados.  
3. La conselleria competente en materia de ganadería, adoptará las medidas necesarias para incentivar la implantación de sistemas de geolocalización por GPS o similar en las cubas de aplicación de purines, así como el desarrollo de una aplicación de sistema de información geográfica para el ámbito de la Comunitat Valenciana que permita su seguimiento.  
4. La administración de la Generalitat, en el ámbito de sus competencias, promoverá el incremento de gestores autorizados de residuos que permitan valorizar de manera adecuada los estiércoles de la cabaña porcina en la Comunitat Valenciana, de forma sostenible desde la perspectiva ambiental y económica.  
Los estiércoles podrán gestionarse de manera combinada con otros efluentes y residuos compatibles, de modo que generen las economías de escala suficientes que permitan el sostenimiento de las nuevas instalaciones de gestión de residuos, así como la sostenibilidad del sector ganadero porcino en la Comunitat Valenciana.  
5. Las condiciones indicadas en el apartado 2 de esta disposición resultarán exigibles a partir del 1 de enero de 2023, con el fin de permitir la adaptación de los ganaderos a dichas restricciones.  
[?]  
ANEXO II: Categorías de actividades sujetas a licencia ambiental  
5. Gestión de residuos  
5.1. Instalaciones de valorización y/o eliminación de residuos peligrosos y/o no peligrosos no incluidos en el anexo I, excluyendo las incluidas en el Real Decreto ley 11/1995, de 28 de diciembre, por el que se establecen las normas aplicables al tratamiento de las aguas residuales urbanas.  
5.2. Instalaciones para el almacenamiento de residuos, peligrosos y/o no peligrosos, no incluidas en el anexo I, excluido el almacenamiento temporal en espera de recogida en el lugar en que el residuo es generado (almacenamiento en el ámbito de la producción).  
Se excepcionan de lo anterior las instalaciones denominadas «áreas de aportación» previstas en la normativa sectorial de residuos para el almacenamiento temporal de residuos no peligrosos en espera de recogida, con una capacidad máxima de almacenamiento de 60m³, que se sujetan a declaración responsable ambiental.  
[...]  
9. Industrias agroalimentarias y explotaciones ganaderas.  
[...]  
9.5. Instalaciones para la cría intensiva de aves de corral o de cerdos que dispongan:  
a) entre 2.000 y hasta 40.000 plazas para aves de corral si se trata de gallinas ponedoras o del número equivalente para otras orientaciones productivas de aves;  
b) de más de 800 y hasta 2.000 plazas para cerdos de cría de más de 30 kg;  
c) de más de 800 y hasta 2.500 plazas para cerdos de cría de más de 20 kg;  
d) de más de 280 y hasta 750 plazas para cerdas;  
e) de más de 200 y hasta 530 plazas para cerdas en ciclo cerrado (530 cerdas en ciclo cerrado equivalen a las 750 reproductoras);  
f) de más de 75 UGM  
(1 UGM = 1 plaza de vacuno de leche).  
En el caso de explotaciones mixtas, en las que coexistan animales de los apartados b) a e) de este epígrafe, el número de animales para considerar la inclusión de la instalación en este anexo se determinará de acuerdo con las equivalencias en Unidad Ganadera Mayor (UGM) de los distintos tipos de ganado porcino, recogidas en el anexo I del Real decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, o norma que le sustituya.  
9.6. Instalaciones para la cría intensiva de otros animales que alberguen:  
- Plazas de lechones a partir de 1.500 plazas inclusive.  
- Plazas de vacuno de engorde por encima de 100 plazas.  
- Plazas de vacuno de leche por encima de 75 plazas.  
- Plazas de ovino y/o caprino por encima de 500 plazas.  
- Plazas de equino por encima de 75 plazas.  
- Plazas de conejos por encima de 10.000 plazas.  
- Plazas de cualquier otra especie animal, incluso instalaciones mixtas de la misma o diferente especie, no especificadas en los anteriores epígrafes, a partir de 75 unidades ganaderas mayores (UGM)  
(1 UGM = 1 plaza de vacuno de leche).  
[...]  
12. Proyectos de gestión del agua.  
12.1 Instalaciones de desalación o desalobración de agua excluyendo las de interés comunitario.  
[?]  
13. Otras actividades.  
13.1. Aquellas actividades que requieran autorización sectorial, de cualquier otra administración, previa a la apertura, como las siguientes:  
13.1.1 Las actividades sujetas a previa evaluación de impacto ambiental de acuerdo con los dispuesto en la normativa estatal y autonómica, a excepción de las infraestructuras hidráulicas de interés comunitario.  
[?]  
13.4 Otras actividades  
[...]  
13.4.18 Depuradoras de aguas residuales no incluidas en el anexo I, excluidas las estaciones depuradoras de aguas residuales de interés comunitario.  
[...]»  
Disposición adicional novena  
Cuando la vigilancia y control de las instalaciones sujetas a autorizaciones ambientales integradas y a licencias ambientales a las que se hace referencia en el artículo 75, se ejerzan por entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental, debidamente inscritas en el Registro de Entidades Colaboradoras en Materia de Calidad Ambiental de la Comunitat Valenciana y acreditadas para el ejercicio de tales funciones, en conformidad con el Decreto 22/2015, de 13 de febrero, del Consell, por el que se regulan las funciones y el Registro de Entidades Colaboradoras en Materia de Calidad Ambiental de la Comunitat Valenciana o normativa sectorial que lo sustituya, esta lo comunicará al menos con siete días de antelación, por los medios telemáticos que correspondan, al órgano autonómico con competencia en la materia, y a la administración local en cuyo ámbito territorial se sitúe la instalación, que podrán designar funcionario público para supervisar su actividad.  
  
Artículo 90  
Se añaden dos nuevas disposiciones adicionales a la Ley 6/2014, de 15 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, que quedan redactadas como sigue:  
Disposición adicional séptima. Ejecución de obras para la reconstrucción pos-COVID-19 gestión de residuos  
a) Durante la emergencia sanitaria derivada de la pandemia de la COVID-19, la gestión de residuos domésticos e industriales ha sido declarada servicio esencial.  
b) Para todo tipo de instalaciones de entre las relacionadas en el presente que se promuevan durante los ejercicios 2021, 2022 y 2023, o bien en caso de que la Comunitat Valenciana disponga de financiación europea para la reconstrucción por la crisis sanitaria del COVID-19 y que se asigne financiación a la mejora de los servicios de valorización de residuos domésticos o residuos asimilables, las administraciones públicas competentes vendrán facultadas a la ejecución directa de las obras de mejora y ampliación en las siguientes infraestructuras de servicio público básico esencial o servicio esencial, existentes o en proceso de construcción, del conjunto de instalaciones de la Comunitat Valenciana siguiente:  
- Planta de valorización de residuos domésticos de Cervera del Maestre.  
- Planta de valorización de residuos domésticos de Onda.  
- Planta de valorización de residuos domésticos de Algimia de Alfara.  
- Planta de valorización de residuos domésticos de Manises.  
- Planta de valorización de residuos domésticos de Quart de Poblet.  
- Planta de valorización de residuos domésticos de Llíria.  
- Planta de valorización de residuos domésticos de Caudete de las Fuentes.  
- Planta de valorización de residuos domésticos de Guadassuar.  
- Planta de valorización de residuos domésticos de El Campello.  
- Planta de valorización de residuos domésticos de Jijona.  
- Planta de valorización de residuos domésticos de Villena.  
- Plantas de valorización de residuos domésticos de Alicante.  
- Planta de valorización de residuos domésticos y clasificación de envases ligeros de Elche.  
- Planta de clasificación de envases ligeros de Castellón de la Plana.  
- Planta de clasificación de envases ligeros de Picassent.  
- Planta de clasificación de envases ligeros de Alzira.  
- Planta de clasificación de envases ligeros de Benidorm.  
- Planta de transferencia de Villafranca del Cid.  
- Planta de transferencia de Benlloc.  
- Planta de transferencia de Alcalà de Xivert.  
- Planta de transferencia de Almassora.  
- Planta de transferencia de Segorbe.  
- Planta de transferencia de Chiva.  
- Planta de transferencia de Rótova.  
- Planta de transferencia de Bufali.  
- Planta de transferencia de Dénia.  
- Planta de transferencia de Benidorm.  
- Planta de transferencia de Villena.  
- Planta de transferencia de Dolores.  
- El parque de ecoparques fijos y móviles dependientes de las distintas entidades competentes en la valorización de residuos domésticos  
- Instalaciones de compostaje comunitario y agrocompostaje de la Comunitat Valenciana.  
- Instalaciones de residuos agrícolas, ganaderos o agroganaderos en la Comunitat Valenciana.  
a) Los objetivos y finalidades de las obras y equipamientos a ejecutar, tanto en las instalaciones descritas en el apartado anterior como en otras nuevas que se pudieran plantear para la mejora global del parque de instalaciones de la Comunitat Valenciana, deberán estar contempladas en los objetivos del Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana.  
b) Si la actividad que se pretende ampliar, mejorar u optimizar, se encuentra entre las categorías de actividades sujetas a autorización ambiental integrada del anexo I de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, tanto en el caso de que sea una modificación considerada como sustancial como si es considerada no sustancial de acuerdo con la citada ley, se acuerda, por razón de interés público, la aplicación de la tramitación de urgencia al procedimiento, reduciendo los plazos administrativos a la mitad, conforme a lo dispuesto en el artículo 33 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, ordenando asimismo prioridad en su despacho respecto a asuntos de homogénea naturaleza. Esta previsión será de aplicación tanto para el procedimiento sustantivo como para los actos de trámite preceptivos.  
c) En el caso que la actividad que se pretenda ampliar, mejorar u optimizar, no se encuentre entre las categorías de actividades sujetas a autorización ambiental integrada del anexo I de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, el instrumento de intervención ambiental será la declaración responsable. Igualmente se acuerda, por razón de interés público, la aplicación de la tramitación de urgencia al procedimiento, reduciendo los plazos administrativos a la mitad, conforme a lo dispuesto en el artículo 33 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, del procedimiento administrativo común de las administraciones públicas, ordenando asimismo prioridad en su despacho respecto a asuntos de homogénea naturaleza. Esta previsión será de aplicación tanto para el procedimiento sustantivo como para los actos de trámite preceptivos o autorizaciones sectoriales.  
d) Para la ejecución de nuevas infraestructuras con cargo a los fondos de reconstrucción COVID-19, será preceptivo que se trate de instalaciones que deberán estar contempladas en los objetivos del Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana y prioritariamente en cuanto a la valorización de la fracción orgánica para el caso de los residuos domésticos. A tal efecto, se deberá incluir de manera previa la referida infraestructura en el proyecto de gestión de residuos domésticos del consorcio o entidad local responsable, o bien tramitar un proyecto de gestión de residuos para la instalación de que se trate, de acuerdo a las previsiones del Plan integral de residuos de la Comunitat Valenciana. En cuanto al procedimiento de tramitación del instrumento de intervención ambiental, para las nuevas infraestructuras, serán de aplicación las mismas prescripciones que para las instalaciones existentes que se han descrito en los apartados anteriores.  
e) La entidad local responsable de los servicios de valorización de residuos domésticos podrá acordar mediante convenio con la Generalitat Valenciana la ejecución de las obras, a través de medio propio de esta, de acuerdo a las previsiones de los artículos 6 y 8 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunidad Valenciana.  
f) Para la ejecución de las obras e instalaciones, la entidad local responsable de los servicios de valorización de residuos domésticos deberá aprobar el correspondiente proyecto de ejecución de obras y se tramitará mediante una declaración responsable ante la autoridad municipal competente. Asimismo, se deberá abonar en el ayuntamiento el correspondiente impuesto de construcción y obras, sin más trámite, pudiendo iniciarse las obras una vez cumplidos los trámites expuestos en el presente apartado.  
g) La entidad local titular de instalaciones preexistentes de valorización de residuos ganaderos o agroganaderos podrá acordar mediante convenio con la Generalitat Valenciana la ejecución de las obras, a través de medio propio de esta, de acuerdo a las previsiones de los artículos 6 y 8 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunidad Valenciana.  
h) No se contemplan en la financiación europea para la reconstrucción por la crisis sanitaria de la COVID-19 la ejecución de vertederos de gestión de rechazos de ningún tipo.  
i) En cuanto a la ejecución de los proyectos de mejora de los servicios de valorización de residuos domésticos con financiación europea para la reconstrucción por la crisis sanitaria de la COVID-19, no serán de aplicación las disposiciones de igual o inferior rango normativo que se opongan o contradigan la presente.  
Disposición adicional octava. Aportaciones económicas de las entidades locales integrantes de los consorcios de residuos de la Comunitat Valenciana para el periodo 2021-2027 con el objetivo de poder ejecutar adecuadamente las obras necesarias con cargo a los fondos europeos o fondos de reconstrucción pos-COVID-19  
1. Los entes locales consorciados deberán consignar en sus presupuestos las cantidades necesarias para atender en los sucesivos ejercicios económicos las obligaciones derivadas de los compromisos contraídos con los consorcios de residuos a los que pertenezcan.  
2. Las aportaciones de los entes locales consorciados a los consorcios de residuos, tienen la consideración de pagos obligatorios y preferentes para las entidades consorciadas. La misma consideración tendrán las aportaciones que deban hacer los entes locales consorciados como consecuencia de que hayan establecido que la mejor opción técnica y económica sean las aportaciones, en sustitución de la tasa supramunicipal, tal como indica el decreto de aprobación del Plan integral de residuos de la Comunidad Valenciana. El ingreso de tales aportaciones se realizará de la forma y en los plazos que se determinen en los acuerdos adoptados por las juntas generales de los consorcios.  
3. Una vez transcurrido el plazo establecido para efectuar el abono sin que por el ente local consorciado lo haya hecho efectivo, para la cobranza de estas aportaciones los consorcios de residuos ostentarán las prerrogativas establecidas legalmente para la hacienda del Estado, y actuarán, en su caso, conforme a los procedimientos administrativos correspondientes. Si así lo deciden las juntas generales de los consorcios, se podrán imponer recargos e intereses de demora sobre las aportaciones de los entes locales consorciados no ingresadas dentro de los plazos establecidos, todo ello para garantizar la sostenibilidad financiera de los consorcios.  
4. Las aportaciones económicas de ámbito local, a los consorcios de residuos, vencidas, líquidas y exigibles podrán ser objeto de retención, una vez transcurrido el plazo de pago previsto en los acuerdos de las juntas generales, respecto de las que tengan pendientes de percibir de la Generalitat o de las diputaciones provinciales. A tal efecto las presidencias de los consorcios realizarán la previa solicitud, con audiencia previa al ente local consorciado afectado.  
  
Sección Tercera  
Saneamiento de aguas residuales e infraestructuras   
de recursos hidráulicos  
  
Artículo 91  
Se modifica el artículo 2 y se añade una nueva Disposición Adicional Tercera a la Ley 2/1992, de 26 de marzo, de Saneamiento de las Aguas Residuales de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:  
«Artículo 2. Interés comunitario  
1. Son de interés comunitario la planificación, la construcción, la gestión y la explotación de las obras e instalaciones a que se refiere el artículo 1.  
2. Las obras hidráulicas de interés comunitario y las obras y actuaciones hidráulicas de ámbito supramunicipal, incluidas en la planificación hidrológica, así como su gestión y explotación, no estarán sujetas a licencia ni a cualquier acto de control preventivo municipal a los que se refieren los artículos 84 y siguientes de la Ley 7/1985, de 2 de abril, reguladora de las Bases de Régimen Local y el párrafo b del apartado 1 del artículo 13 de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de Prevención, Calidad y Control ambiental de Actividades en la Comunitat Valenciana.  
No obstante, el órgano que promueva la actuación establecerá un trámite de audiencia previo a las entidades locales afectadas por la propuesta de proyecto de ejecución de las obras de interés comunitario y supramunicipal y, en su caso, a los efectos pertinentes en la adaptación del planeamiento urbanístico.  
3. La aprobación de la planificación, la construcción de las obras hidráulicas y, en su caso, de la explotación de las actuaciones de interés comunitario se someterán al procedimiento de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación vigente, debiéndose aprobar el proyecto definitivo que recoja las exigencias ambientales correspondientes por el órgano que promueva la actuación.»  
«Disposición Adicional tercera. Del plazo de duración de los convenios  
Los convenios, entendidos como los instrumentos de formalización de la actividad convencional de la Generalitat con otras administraciones que tengan por objeto la amortización de infraestructuras hidráulicas relacionadas con el objeto de esta ley, así como aquellos cuyo objeto sea el abastecimiento o la reutilización de las aguas; podrán prever un plazo determinado de duración superior a cuatro años, e inferior a veinticinco, cuando la naturaleza de las actuaciones a desarrollar así lo exija.»  
Artículo 92  
Se modifica el punto 1 de la disposición adicional única a la Ley 8/2010, de 23 de junio, de régimen local de la Comunitat Valenciana, que queda redactada con el siguiente texto:  
1. Se mantiene vigente la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos creada por la Ley 2/2001, de 11 de mayo, de creación y gestión de áreas metropolitanas en la Comunitat Valenciana, en el área territorial integrada por los municipios de Alaquàs, Albal, Albalat dels Sorells, Alboraya, Albuixech, Alcàsser, Aldaia, Alfafar, Alfara del Patriarca, Almàssera, Benetússer, Beniparrell, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Catarroja, Emperador, Foios, Godella, Llocnou de la Corona, Manises, Massalfassar, Massamagrell, Massanassa, Meliana, Mislata, Moncada, Montserrat, Montroy, Museros, Paiporta, Paterna, Picanya, Picassent, La Pobla de Farnals, Puçol, El Puig de Santa María, Quart de Poblet, Rafelbunyol, Real, Rocafort, San Antonio de Benagéber, Sedaví, Silla, Tavernes Blanques, Torrent, València, Vinalesa y Xirivella.  
  
Sección cuarta  
Pesca  
  
Artículo 93  
Se modifican el artículo 5, el artículo 16, apartado 4, se añade un apartado 3 al artículo 45, se añade una letra f bis al apartado 2 del artículo 79, refunden los artículos 87 y 88, dejando sin contenido el artículo 88 y se modifica el apartado 2 de la Disposición Transitoria Segunda de la Ley 5/2017, de 10 de febrero, de pesca marítima y acuicultura de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:  
«Artículo 5. Régimen General  
La pesca en las aguas marítimas interiores del litoral de la Comunidad Valenciana se realizará de conformidad con la reglamentación de la pesca en el Mediterráneo adoptada por la Unión Europea que sea de aplicación, y con lo dispuesto en la presente Ley, en especial en este título II, y su desarrollo reglamentario, y, en lo no previsto especialmente, de acuerdo con la regulación del régimen, condiciones y características que el Estado establezca para las aguas exteriores.  
Artículo 16. Reglamentación  
[...]  
4. Para obstaculizar la venta ilegal de pescado, se marcarán todos los ejemplares de las especies que figuran en el anexo 1 una vez capturadas durante la actividad de la pesca de recreo. La marca consistirá en un corte en la base de las dos aletas pectorales y en el lóbulo inferior de la aleta caudal, tal como se indica en el anexo 2, dichos cortes se realizarán en cuanto se haya capturado cada ejemplar. El marcaje no impedirá medir la talla total de la captura.  
Artículo 45. Comercialización  
1. Sin perjuicio de las autorizaciones o concesiones por parte de las autoridades competentes de conformidad con la normativa vigente, la conselleria competente en materia de pesca marítima y acuicultura deberá:  
a) Autorizar la actividad de primera venta en las lonjas o en otros establecimientos previstos en el artículo siguiente que cumplan los requisitos establecidos reglamentariamente, atendiendo las necesidades generales de ordenación del sector pesquero. Esta autorización será necesaria tanto para la directa explotación de la lonja por la administración portuaria como para su gestión por un tercero concesionario. En este último supuesto la autorización se instará con carácter posterior a la convocatoria del procedimiento de adjudicación del contrato de gestión, a tenor de lo dispuesto en los pliegos de prescripciones técnicas y económicas. Para la adjudicación tendrán prioridad tanto las cofradías de pescadores como las organizaciones de productores de pescado y otras organizaciones representativas del sector oficialmente reconocidas. La administración portuaria competente comunicará a la administración pesquera autonómica la identidad del responsable de la explotación de la lonja pesquera de que se trate.  
b) Controlar la declaración de datos y resto de documentación requerida por la normativa vigente para la primera venta y el transporte.  
c) Velar por el cumplimiento de la normativa vigente en materia de trazabilidad y etiquetado, así como por el cumplimiento de las normas de ordenación pesquera vigentes, en particular las relativas a especies protegidas, vedadas y las referentes al tamaño mínimo establecido.  
d) El etiquetado podrá especificar la modalidad de pesca para diferenciar claramente las modalidades de pesca artesanal.  
2. Se prohíbe la comercialización de los productos extraídos en el ejercicio de la pesca marítima de recreo.  
3. Queda prohibida la tenencia injustificada, transporte, tránsito, almacenamiento, transformación, exposición y venta de productos pesqueros de cualquier origen y procedencia, que sean de talla o peso inferior a lo reglamentado en el ámbito internacional, comunitario, estatal y autonómico.  
Artículo 79. Infracciones graves  
Serán infracciones graves:  
[...]  
2. En lo relativo a las especies:  
a) La realización de cualquier actividad que perjudique la gestión y conservación de los recursos, así como de las actividades subacuáticas sin disponer de autorización en aquellas zonas en las que sea exigible conforme a la normativa vigente.  
b) La repoblación marina sin la correspondiente autorización o cuando se incumplan las condiciones establecidas en la misma.  
c) El incumplimiento grave en lo relativo a la tenencia, transbordo, desembarque, custodia o almacenamiento, antes de su primera venta, de especies pesqueras cuya procedencia no esté acreditada conforme a la normativa en vigor.  
d) El incumplimiento grave en lo relativo a la captura, tenencia, transbordo, desembarque, custodia o almacenamiento, antes de su primera venta, de especies pesqueras sin contar con las autorizaciones necesarias o en condiciones distintas de las establecidas en las mismas.  
e) El incumplimiento grave en lo relativo a la captura, tenencia, transbordo, desembarque, custodia o almacenamiento, antes de su primera venta, de especies pesqueras no autorizadas o de las que se hubieran agotado los totales admisibles de capturas (TAC) o cuotas.  
f) El incumplimiento grave en lo relativo a la captura, tenencia, transbordo, desembarque, custodia o almacenamiento, antes de su primera venta, de especies pesqueras de talla o peso inferiores a los permitidos o, en su caso, cuando se superen los márgenes permitidos para determinadas especies.  
f bis) El incumplimiento grave en lo relativo a la tenencia injustificada, transporte, tránsito, almacenamiento, transformación, exposición y venta de productos pesqueros de cualquier origen y procedencia, que sean de talla o peso inferior a lo reglamentado en el ámbito internacional, comunitario, estatal y autonómico.  
g) El incumplimiento de la normativa sobre topes máximos de captura o desembarque permitidos.   
Artículo 87. Reducción de la sanción pecuniaria en materia de pesca marítima y requisitos y efectos de dicha reducción pecuniaria  
1. Los responsables de una infracción en materia de pesca, dispondrán de un plazo de veinte días hábiles para realizar el pago voluntario con reducción de la sanción pecuniaria de un 50 % en los términos y condiciones siguientes:  
a) El pago voluntario realizado bajo las condiciones y plazos fijados en la presente ley, conllevará la reducción del 50% del importe de la multa impuesta únicamente en aquellos procedimientos finalizados conforme a lo dispuesto en el artículo 29.1 del Real decreto 182/2015, de 13 de marzo, por el que se aprueba el Reglamento de procedimiento del régimen sancionador en materia de pesca marítima en aguas exteriores.  
b) El pago voluntario con reducción de la sanción pecuniaria será aplicable a las multas impuestas por infracciones administrativas en materia de pesca marítima en aguas interiores de carácter leve o grave cuyo importe no supere los 15.000 euros.  
c) En el supuesto de procedimientos sancionadores seguidos por la comisión de más de una infracción, no será aplicable esta reducción a ninguna de las sanciones pecuniarias si la suma de las mismas supera los 20.000 euros.  
d) En ningún caso será aplicable esta reducción, cuando en la resolución sancionadora se hayan asignado puntos, de conformidad con la normativa vigente.  
Artículo 88. (Se deja sin contenido)  
Disposición transitoria segunda. Zonas actualmente protegidas  
1. Sin perjuicio de la adopción de las disposiciones o resoluciones necesarias para su mejor adecuación a lo dispuesto en el capítulo III del título II de la presente ley, se considerarán zonas protegidas de interés pesquero del litoral marítimo de la Comunitat Valenciana las zonas siguientes:  
a) La zona de reserva marina sobre las aguas próximas circundantes a la isla de Tabarca.  
b) La zona de reserva marina en el entorno del cabo de San Antonio  
c) Las zonas declaradas por el Decreto 219/1997, de 12 de agosto, del Consell, por el que se declaran zonas protegidas de interés pesquero.  
d) Las zonas de los arrecifes artificiales autorizados en las aguas interiores de la Comunitat Valenciana en las que estén vigentes las medidas limitativas de la actividad pesquera.  
e) La zona de aguas interiores comprendida en la reserva natural marina de Irta (Decreto 108/2002, de 16 de julio, del Consell).  
f) Las zonas vedadas para el marisqueo en el marco de aplicación del Plan de gestión del marisqueo de moluscos bivalvos.  
2. De conformidad con el artículo 37 de la presente ley, las zonas a, b y e del apartado anterior quedan calificadas como reservas marinas de interés pesquero.»  
  
Sección quinta  
Contaminación Acústica  
  
Artículo 94  
Se añade una Disposición Adicional Cuarta en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la contaminación acústica, con la siguiente redacción:  
«Disposición adicional cuarta. Normativa aplicable.  
En la consideración de los límites establecidos para la protección acústica de conformidad con la presente ley habrán de aplicarse los que resulten más exigentes en cualquier caso a la vista de la normativa básica y autonómica, salvo en el caso de los que resulten de aplicación al ruido ocasionado como consecuencia del funcionamiento de las infraestructuras de la competencia del Estado, al que se aplicará en cualquier caso lo dispuesto en la Ley 37/2003, de 17 de noviembre, del Ruido, y la normativa reglamentaria estatal de desarrollo.»  
  
Sección sexta  
Gestión Forestal y prevención de incendios  
  
Artículo 95  
Se añaden dos nuevos artículos 49 bis y 59 bis, y se modifican el artículo 57, el artículo 59, el artículo 62 y el artículo 75 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:  
Artículo 49 bis  
1. Los terrenos forestales de titularidad privada se gestionan por su titular.  
2. En los términos previstos en la presente ley, son actuaciones de carácter obligatorio para los titulares de terrenos forestales la ejecución de obras o cualquier otra actuación destinada al cumplimiento de los deberes establecidos en el artículo 49.2, especialmente las destinadas a la gestión forestal sostenible de sus fincas y aprovechamientos, y la adopción de medidas en materia de prevención de incendios forestales.  
La propiedad privada forestal tendrá que mantener su parcela en condiciones de seguridad, funcionalidad y aprovechamiento forestal, haciendo los trabajos y obras necesarias para conservar estas condiciones y/o uso efectivo.  
3. Los titulares de estos terrenos podrán ceder su gestión a personas físicas o jurídicas de derecho público o privado, a la conselleria competente en materia forestal e incluso a los ayuntamientos en los que se engloban sus fincas.  
Los propietarios que lleven a cabo esta gestión tendrán que formalizar su relación en un contrato escrito, voluntario y debidamente documentado, utilizando para ello cualquier fórmula legalmente admitida en derecho que garantice el compromiso de las partes respecto a la gestión forestal conjunta y activa de las fincas objeto de la relación y que estipule las condiciones en las que se realizarán las acciones de gestión.  
Cuando la titularidad de la propiedad fuera desconocida o el paradero de sus titulares fuera desconocido, el ayuntamiento podrá asumir con carácter fiduciario la gestión de la parcela hasta que sus propietarios comparezcan y acrediten la propiedad.  
4. La gestión de estos montes se ajustará, si procede, al correspondiente instrumento técnico de gestión forestal aprobado.  
5. La administración fomentará la gestión conjunta de fincas particulares a través de ayuntamientos, dando apoyo técnico en la redacción de los instrumentos de gestión forestal necesarios.  
6. La administración priorizará la gestión forestal conjunta de predios colindantes pertenecientes a diferentes propietarios, especialmente en las situaciones en las que, al menos, uno de ellos tenga una superficie inferior a la superficie administrativa mínima.  
7. La conselleria competente en materia forestal creará un registro de naturaleza administrativa y carácter público, en el que podrán inscribirse todas las empresas que hagan trabajos o aprovechamientos forestales en los montes y terrenos forestales de la Comunitat Valenciana, que se actualizará en el momento que se presente una nueva solicitud de inclusión. Esta lista se podrá utilizar para elegir empresas adjudicatarias de contratos menores, en caso de adjudicación de contratos por tramitación urgente de expedientes, o tramitación de emergencia, así como para realizar las invitaciones en procedimientos negociados, en los casos en que la legislación de contratos lo permita. También podrá ser utilizada por los ayuntamientos para la ejecución de obras y trabajos de naturaleza forestal.  
Artículo 59 bis  
1. EL acceso público a los montes será objeto de regulación por las administraciones públicas competentes.  
2. Reglamentariamente se definirán las condiciones en que se permite la circulación de vehículos de motor por pistas forestales.  
3. En ningún caso podrá limitarse la circulación en las servidumbres de paso para la gestión agroforestal y las labores de vigilancia, de prevención y de extinción de incendios de las administraciones públicas competentes.  
4. El acceso al monte o a terrenos forestales de personas ajenas a la vigilancia, prevención, extinción y gestión agroforestal podrá limitarse, por las administraciones con competencias en la materia, en las zonas de alto riesgo de incendio o cuando el riesgo de incendio forestal así lo aconseje, haciéndose público este extremo.  
5. La conselleria competente en prevención de incendios forestales, con el fin de no crear discontinuidades constructivas, podrá ejecutar obras de acondicionamiento, mejora y mantenimiento de pistas forestales que no transcurran íntegramente por montes de utilidad pública o montes gestionados por la Generalitat, siempre que la titularidad de la pista forestal o camino rural sea pública, transcurra en una longitud superior al 70 % por terreno forestal y que esta pista forestal se encuentre incluida en alguno de los instrumentos de planificación de infraestructuras de prevención de incendios forestales aprobados por la conselleria competente en prevención de incendios forestales.  
Artículo 57.  
1. A los efectos de prevención de incendios forestales, la superficie constituida por la franja circundante a los terrenos forestales, que tendrá una anchura de hasta 500 metros, se denominará en adelante Zona de Influencia Forestal.  
2. Queda prohibido encender fuego en terrenos forestales y en la Zona de Influencia Forestal, fuera de los supuestos expresamente previstos o autorizados reglamentariamente y con arreglo a la presente ley, así como arrojar o abandonar objectos en combustión o cualquier clase de material susceptible de originar un incendio.  
3. Reglamentariamente se establecerán tanto las normas de regulación de usos y actividades susceptibles de generar riesgo de incendios en los terrenos forestales y Zona de Influencia Forestal, como las prohibiciones que resulten necesarias.  
4. Reglamentariamente se determinarán los usos y actividades sometidos a autorización administrativa previa o declaración responsable, así como las condiciones de excepción, los períodos de riesgo, los sistemas y precauciones exigidos para hacer uso del fuego en terrenos forestales y en la Zona de Influencia Forestal, por cuanto puedan afectar al riesgo de incendio.  
5. La autorización administrativa referida en el párrafo anterior se otorgará conforme al procedimiento que reglamentariamente se establezca e impondrá las condiciones que se consideren necesarias para el ejercicio de la actividad. Esta autorización administrativa se podrá sustituir por una declaración responsable en los casos que reglamentariamente así se determine.  
Artículo 59.  
1. Los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio quedan sujetos a las prohibiciones de clasificación o reclasificación urbanística preceptuadas en la normativa reguladora del suelo no urbanizable.  
2. Los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no se podrán destinar al pastoreo en los cinco años siguientes; tampoco podrán dedicarse o transformarse en suelos agrícolas hasta transcurridos, al menos, veinte años, ni a actividades extractivas hasta transcurridos diez años, salvo autorización expresa y motivada de la administración forestal, previo informe de la Mesa Forestal de la Comunitat Valenciana.  
3. Al objeto de lo previsto en el presente artículo, se crea, quedando adscrito a la conselleria competente en prevención de incendios forestales, el Registro de Terrenos Forestales Incendiados en el que se inscribirán, con el suficiente detalle, las superficies y perímetro de los montes siniestrados. Este Registro tendrá el carácter de público. En todo caso, las Administraciones competentes deberán solicitar certificación del mismo antes de realizar o autorizar cualquiera de las actuaciones previstas en este artículo.  
4. Los terrenos forestales incendiados deberán ser restaurados, por sus propietarios directamente o en la forma y condiciones que se establezcan, restaurándose la cubierta vegetal cuando no sea previsible su regeneración natural a medio plazo. Reglamentariamente se establecerá un Protocolo de actuaciones de restauración ambiental post-incendio, que será de aplicación en los terrenos forestales que sufran incendios mayores de cien hectáreas, salvo que estudios de mayor detalle derivados de la normativa sectorial de incendios establezcan su necesidad de aplicación en incendios de menor superficie.  
Artículo 62  
1. La administración forestal emitirá informe preceptivo previo a la aprobación de cualquier instrumento de planificación que afecte a montes o terrenos forestales, y a la autorización administrativa que corresponda sobre cualquier proyecto o actuación pública o privada que tenga por objeto la ejecución de proyectos o la realización de obras o instalaciones que afecten a montes o terrenos forestales, salvo que los instrumentos de planificación o la obra, proyecto o actuación se encuentren sometidos, según la normativa vigente en cada momento, al procedimiento de estimación o evaluación de impacto ambiental, y en este caso bastará este último.  
2. La autorización prevista en el párrafo anterior se sustituirá por una declaración responsable en el caso de actuaciones de silvicultura preventiva sobre la vegetación forestal y en el caso de mantenimiento de infraestructuras de prevención de incendios forestales, siempre que estuvieran previstas en un plan de prevención de incendios forestales aprobado por la administración competente.  
Esta declaración responsable tendrá que presentarla el promotor de la actuación y contendrá, al menos, la identificación en relación con la planificación aprobada, el tipo de actuación, así como la información suficiente respecto a ubicación, ámbito de actuación y fechas previstas de ejecución. Este trámite de declaración responsable se realizará ante la dirección territorial de la conselleria competente en materia de prevención de incendios forestales.  
La conselleria competente en materia de prevención de incendios forestales desarrollará y facilitará un modelo de declaración responsable.  
Esta declaración responsable no exime de la obligación de obtener otras autorizaciones o permisos que puedan ser necesarios para otros departamentos o administraciones públicas por razón de la naturaleza o ubicación de la actuación.  
Con el fin de garantizar la vigencia y utilidad del plan local de prevención de incendios forestales, una vez finalizados los trabajos, el promotor habrá de informar de las actuaciones realizadas en el municipio en el que se localizan.   
Los municipios tendrán que remitir a la dirección general competente en prevención de incendios forestales, con carácter anual y antes del 31 de marzo de cada año, un informe sobre las actuaciones realizadas en materia de prevención de incendios forestales en su municipio, acompañado por cartografía digital y relacionándolo con el estado de desarrollo de su plan local de prevención de incendios.  
Artículo 75. Reparación del daño e indemnizaciones  
1. Sin perjuicio de las sanciones penales o administrativas que en cada caso procedan, las infracciones previstas en esta ley llevarán aparejada, en todo caso y siempre que sea posible, la reparación del daño causado y la reposición de las cosas a su estado original, en la forma y condiciones fijadas por el órgano competente en materia sancionadora o restauradora. Esta obligación es imprescriptible en el caso de daños al dominio público forestal.  
2. La reparación tendrá como objetivo la restauración del monte o ecosistema forestal a la situación previa a los hechos constitutivos de las infracciones previstas en esta ley. A los efectos de esta ley se entiende por restauración la vuelta del monte a su estado anterior al daño, y por reparación las medidas que se adoptan para lograr su restauración. El causante del daño vendrá obligado a indemnizar la parte de los daños que no puedan ser reparados, así como los perjuicios causados.  
3. Podrá requerirse asimismo indemnización en los casos en que el beneficio económico del infractor sea superior a la máxima sanción prevista. Esta indemnización será como máximo el doble de la cuantía de dicho beneficio y en el caso de montes declarados de utilidad pública se ingresará en el fondo de mejoras.  
4. Los daños ocasionados al monte y el plazo para su reparación o restauración se determinarán según criterio técnico debidamente motivado en la resolución sancionadora o restauradora.  
5. En el caso de acciones u omisiones que puedan constituir infracciones a la normativa en materia de prevención de incendios forestales, y sin perjuicio de las sanciones y demás obligaciones que con arreglo a dicha normativa procedan, se podrán repercutir los costes derivados de la movilización de los recursos necesarios para atenderlas, tanto si han producido un incendio forestal como si no, en concepto de indemnización por daños y perjuicios. Se deben entender incluidos en este apartado los recursos movilizados para atender la sofocación de una quema o de un incendio no forestal, aunque no afecte a terrenos forestales, pudiendo repercutir los costes de los recursos movilizados, todo ello sin perjuicio de las sanciones que en cada caso procedan, para lo que se habilitará reglamentariamente el procedimiento.  
6. La repercusión de costes, a través de la indemnización de daños y perjuicios a que se refieren los apartados anteriores, se aplicará de forma ponderada en función de la gravedad de la infracción, la alarma social provocada, la cantidad de recursos movilizados, así como el riesgo que haya comportado para los recursos que han intervenido.  
  
  
CAPÍTULO IX  
Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad  
  
Sección primera  
Movilidad  
  
Artículo 96  
Se modifican el artículo 21, apartado 2, letra b, el artículo 40, se añade un apartado 5 al artículo 66, se modifican el artículo 72 y el artículo 80 y se añade una Disposición Final Tercera, en la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de Movilidad de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:  
«Artículo 21. Transporte de viajeros  
[...]  
2. Los transportes de viajeros se clasifican en:  
a) Servicio público de transporte, entendido como tal el ofertado a la ciudadanía, de acuerdo con un calendario y horario previamente establecidos.  
b) Transportes públicos regulares de uso especial.  
c) Transporte discrecional de viajeros.  
d) Servicio de taxi prestado en turismos.  
[...]  
Artículo 40. Transportes públicos regulares de uso especial  
1. Tendrán la consideración de transportes públicos regulares de uso especial, a los que hace referencia el apartado 2.b del artículo 21, aquellos que suponiendo una oferta permanente de transporte se ciñan a atender las necesidades concretas de un colectivo determinado, homogéneo y específico de las personas usuarias, caracterizado porque su origen o destino sea un determinado servicio, centro de formación, ocio o trabajo, edificio o conjunto de edificios. En particular, tendrán tal consideración el transporte escolar, universitario, laboral, de personas usuarias de servicios sociales o de una determinada instalación de ocio, y similares.  
2. Los servicios de transporte público regular de viajeros de uso especial únicamente podrán prestarse cuando se cuente con la correspondiente autorización especial que habilite para ello otorgada por la Administración competente.  
3. El otorgamiento de dicha autorización se llevará a cabo de conformidad con lo que reglamentariamente se establezca y estará supeditado a que la empresa transportista haya convenido previamente con los usuarios o sus representantes la realización del transporte a través del oportuno contrato.  
4. Cuando el transporte sea contratado por alguno de los entes, organismos, y entidades que forman parte del sector público, el contrato deberá atenerse, en todo cuanto no se encuentre previsto en esta ley y en las normas dictadas para su desarrollo, a las reglas contenidas en la legislación sobre contratos del sector público.  
5. La autorización solo podrá ser otorgada a una persona, física o jurídica, que previamente sea titular de autorización para el transporte público de viajeros de ámbito suficiente, obtenida en los mismos términos establecidos en la legislación del Estado en la materia.  
6. Las autorizaciones para la realización de transportes regulares de uso especial se otorgarán por el plazo a que se refiera el contrato con los usuarios, sin perjuicio de que la Administración pueda exigir su visado con una determinada periodicidad a fin de constatar el mantenimiento de las condiciones que justificaron su otorgamiento.  
7. Los transportes a los que se refiere este artículo podrán realizarse, cuando resulten insuficientes los vehículos propios, utilizando los de otros transportistas que cuenten con la autorización de transporte público de viajeros referida en el apartado 5, de conformidad con lo que reglamentariamente se establezca.  
8. Excepcionalmente, en los servicios de transporte regular de uso especial contratados por la Administración de la Comunitat Valenciana que discurran por itinerarios con tráficos no atendidos por servicios regulares de uso general por no ser viable su establecimiento o, aun estando dichos tráficos atendidos por servicios regulares de uso general no estuviera garantizada una adecuada prestación de estos servicios, se podrá autorizar a que dicho transporte de uso especial pueda también ser utilizado por otras personas usuarias en los términos que reglamentariamente se establezcan.  
Artículo 66. Proyecto básico y constructivo  
1. Los proyectos básicos y de construcción de las infraestructuras de transporte se formularán de acuerdo con lo previsto en su caso en el correspondiente estudio informativo, y, su contenido obedecerá tanto a lo previsto en esta ley como a lo establecido en la normativa básica de contratación de las administraciones públicas a fin de poder formar parte del correspondiente expediente de licitación y ejecución de las obras.  
2. Los proyectos básicos y constructivos podrán introducir variaciones no sustanciales en relación con el estudio informativo previamente aprobado, como consecuencia de la concreción de sus determinaciones con el nivel de precisión propio de un proyecto. En tales casos, el órgano administrativo encargado de la redacción del proyecto instará al competente en la formulación del estudio informativo para la convalidación de tales variaciones y, en su caso, para la correspondiente modificación de la resolución aprobatoria.  
3. La aprobación del correspondiente proyecto básico o del de construcción de las actuaciones reguladas por esta ley que requieran la utilización de nuevos terrenos, supondrá la declaración de utilidad pública o interés social, la necesidad de ocupación y la declaración de urgencia de la misma, a los efectos de la expropiación forzosa de aquellos en los que deba construirse la línea, el tramo o el elemento de la infraestructura ferroviaria, o que sean necesarios para modificar las preexistentes, según lo previsto en la legislación expropiatoria.  
4. Cuando corresponda al administrador de la infraestructura la construcción de las infraestructuras ferroviarias, la potestad expropiatoria será ejercida por la administración de la Generalitat y el beneficiario de la expropiación será el propio administrador, que abonará el justiprecio de las expropiaciones.  
5. Las ejecución y conservación de las infraestructuras de transporte de titularidad pública, por constituir infraestructuras de interés comunitario, no estarán sometidas a la obtención de licencia municipal, siempre que se refieran a obras cuyo trayecto o interés público completo supere el ámbito municipal.  
La iniciación de las obras y la puesta en marcha de dichas infraestructuras deberán ser comunicadas previamente a los ayuntamientos afectados, si se acometen por otras administraciones o entidades.  
Artículo 72. Paradas de transporte público  
1. Como regla general, y salvo acuerdo distinto entre partes, corresponde a la administración titular de la vía el acondicionamiento de las paradas, incluyendo sus accesos y conexiones con la red peatonal existente, así como las medidas de seguridad necesarias para el cruce de los viales en los que se ubiquen dichas paradas. Corresponde, por otra parte, a la administración titular del servicio de transporte la implantación y mantenimiento de marquesinas, postes, señales y los elementos de información al usuario.  
2. Las paradas se ejecutarán con lo que se prevé en la normativa aplicable en materia de accesibilidad universal al transporte público y en materia de accesibilidad al medio urbano. Contarán en todo caso con los elementos de protección climática, información y comodidad en la espera que faciliten el uso del transporte público a todas las personas, incluidas las que tengan movilidad reducida.  
3. Para la ubicación de las paradas, se atenderá a los siguientes criterios:  
a) Número de personas usuarias afectadas y centros de atracción de demanda que afecte (centros sanitarios, educativos, de trabajo y otros centros de actividad).  
b) Incidencia en la prestación del servicio.  
c) Repercusión sobre la circulación urbana y la seguridad vial.  
d) Accesibilidad a otros modos de transporte, incluidos los urbanos.  
4. Cuando las paradas se ubiquen en plataformas o carriles reservados al transporte público de frecuencia elevada de paso, su diseño permitirá el adelantamiento entre diversas unidades para permitir un elevado nivel de velocidad comercial y regularidad.  
5. En las poblaciones que dispongan de estación de viajeros establecida siguiendo lo dispuesto en los artículos 80 y 81 de la presente Ley, será preceptiva su utilización por las líneas de transporte interurbano. No obstante, la conselleria competente en materia de transporte podrá autorizar, alternativa o adicionalmente, otros lugares de parada diferentes en función de las características del servicio y las necesidades de movilidad de la ciudadanía.  
6. Lo establecido en este artículo se entiende referido también a los servicios de transporte de viajeros en vehículos de turismo.  
Artículo 80. Planificación  
1. Los apeaderos, estaciones y terminales se diseñarán y explotarán bajo el principio general de permitir el acceso a los servicios de transporte en condiciones de calidad y seguridad, favorecer la intermodalidad mediante un adecuado acceso desde otros modos de transporte, el vehículo privado, a pie y en bicicleta, y facilitar en general a quienes los utilicen la espera, la información de los servicios y la adquisición de los títulos de transporte. Mediante su adecuado entronque con los tejidos urbanos a los que sirve y mediante el desarrollo de las funciones urbanas en su interior que procedan, constituirán en cada caso un hito de referencia básico en relación con los núcleos a los que sirvan.  
Para tener la consideración de estación de viajeros deberá contribuir al desarrollo adecuado de la actividad de transporte de viajeros.  
2. Serán criterios básicos de diseño de los elementos antes señalados facilitar el acceso y los intercambios entre modos, tener capacidad suficiente para los flujos esperables, y tratar de minimizar los costes energéticos. En su diseño se incluirán aquellos servicios esenciales para dar un adecuado servicio al público, así como aquellos otros servicios o equipamientos que convenga emplazar en relación con la accesibilidad de la instalación y la posibilidad de atender desde ella al mayor número de personas posible.  
3. El planeamiento urbanístico de los municipios establecerá, de manera concertada con la conselleria competente en materia de transportes, las ubicaciones idóneas para las terminales de los servicios de transporte por carretera. Las terminales centrales de cada municipio se ubicarán preferentemente en los correspondientes centros urbanos, en localizaciones que permitan un rápido acceso a los servicios allí establecidos, la intermodalidad con el resto de servicios de transporte, la atención al mayor número posible de personas, y un acceso adecuado para los propios vehículos de transporte.  
4. La planificación y ejecución de los apeaderos, estaciones y terminales se ajustará al proceso genérico señalado en esta ley para el conjunto de las infraestructuras de transporte.  
5. La dimensión de los diversos elementos funcionales, edificatorios y de urbanización que los conformen se adecuará a las necesidades funcionales a satisfacer, sin perjuicio de las determinaciones que en tal sentido establezca el planeamiento urbanístico municipal.  
Disposición final tercera. Supletoriedad de la legislación estatal para los servicios públicos de transporte de viajeros por carretera y las estaciones y terminales de viajeros  
En lo no previsto en la presente ley o en las normas dictadas para su desarrollo será de aplicación supletoria a los servicios públicos de transporte de viajeros por carretera y las estaciones y terminales de viajeros, el régimen establecido en la legislación estatal en la materia.»  
  
Sección segunda  
Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje  
  
Artículo 97  
Se modifica la rúbrica de la sección II del libro II, título I, capítulo I; se modifican los apartados 4 y 5 del artículo 36 y se añaden nuevos apartados 6 y 7; se modifican los apartados 1 y 2 del artículo 70; se modifica el apartado 8 del artículo 72; se modifica el artículo 101; se modifica el apartado 3 del artículo 203, se modifican los apartados 3 y 4 y se añade un nuevo apartado 5 al artículo 211 bis y se añade una disposición transitoria nueva de modificación de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, que quedan con la redacción siguiente:  
Sección II  
Actuaciones de transformación urbanística y de edificación y rehabilitación en suelo urbano  
Artículo 36  
Red secundaria de dotaciones y estándares de calidad urbana  
[?]  
4. En suelo urbano, cuando la edificabilidad residencial media preexistente en la subzona de ordenación pormenorizada o en el área homogénea por usos y tipologías ya supere el metro cuadrado edificable por metro cuadrado de suelo, el nuevo planeamiento no podrá aumentar la edificabilidad residencial aplicable a cada parcela con respecto a las previsiones del planeamiento anterior.  
No obstante, en actuaciones de dotación, rehabilitación, renovación o regeneración urbana, por razones justificadas en la memoria de viabilidad económica y siempre que sea compatible con la racionalidad, la calidad y el paisaje de la ordenación urbana del ámbito en el que se planteen, podrá incrementarse la edificabilidad respecto al planeamiento anterior, en los siguientes términos:  
a) En unidades de ejecución, el índice de edificabilidad bruta residencial de la unidad de ejecución no podrá superar en más de un 50 % el índice de edificabilidad bruta residencial de la subzona de ordenación o del área homogénea correspondiente, sin que en ningún caso pueda superar el máximo de dos metros cuadrados de techo por metro cuadrado de suelo residencial.  
b) En parcelas urbanas o solares, el índice de edificabilidad neta residencial de la parcela no podrá superar en más de un 50 % el índice de edificabilidad neta residencial medio de las parcelas urbanas o solares ubicados en la subzona de ordenación o del área homogénea correspondiente.  
c) En los supuestos previstos en las dos letras anteriores, la densidad de viviendas resultantes no podrá superar en más de un 50 % la densidad de viviendas media del ámbito de referencia utilizado, con el límite del duplo de la establecida en el apartado 3 de este artículo.  
d) El incremento de suelo dotacional público que exija un incremento de edificabilidad, se determinará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 63.3 de esta ley y en su anexo IV, en lo relativo al cálculo del estándar dotacional global, y con carácter general se realizará en función de las necesidades del entorno con zonas verdes o equipamientos públicos en la proporción adecuada para atender las necesidades de la nueva ordenación.  
5. En suelo urbano, para los usos terciario o industrial sometidos a actuaciones de dotación, rehabilitación, renovación o regeneración urbana, por razones justificadas en la memoria de viabilidad económica y siempre que sea compatible con la racionalidad, la calidad y el paisaje de la ordenación urbana del ámbito en el que se planteen, podrá incrementarse la edificabilidad atribuida al planeamiento anterior al suelo objeto de modificación en los términos que reglamentariamente se establezcan, sin que en ningún caso se pueda superar el duplo del índice medio de edificabilidad neta de estos usos en parcelas urbanas o solares ubicados en la subzona de ordenación o del área homogénea correspondiente, o de dos metros cuadrados de techo por metro cuadrado de suelo de índice de edificabilidad bruta de estos usos en unidades de ejecución.  
El incremento de suelo dotacional público que exija el incremento de edificabilidad se determinará de conformidad con lo dispuesto en el artículo 63.3 de esta ley y en su anexo IV, en lo relativo al cálculo del estándar dotacional global, y con carácter general se realizará en función de las necesidades del entorno con zonas verdes o equipamientos públicos en la proporción adecuada para atender las necesidades de la nueva ordenación.  
6. No obstante, en los ámbitos de referencia utilizados tanto para el uso residencial como el terciario o el industrial, cuando el estándar dotacional global en su situación de origen ya fuera superior a 15 metros cuadrados de suelo dotacional público por cada 100 metros cuadrados de techo, no será necesario el incremento de suelo dotacional público, siempre que se mantenga como mínimo el indicado estándar dotacional global.  
7. En los supuestos de los apartados anteriores, cuando sea imposible la cesión en terrenos en el propio ámbito de la actuación, las dotaciones públicas podrán materializarse mediante la cesión en superficie edificada de valor equivalente, que se integrará en complejos inmobiliarios definidos en la legislación estatal de suelo, o bien se compensarán económicamente. En este caso, el importe de la compensación tendrá como única finalidad la adquisición de suelo dotacional o la mejora de calidad urbana de los suelos dotacionales públicos existentes.  
Artículo 70  
Actuaciones de transformación urbanística y de edificación y rehabilitación en suelo urbano  
1. En los términos establecidos por la legislación estatal de suelo, se entienden por actuaciones de transformación urbanística las siguientes:  
a) Las actuaciones de urbanización que incluyen:  
1º) Las actuaciones de reforma y regeneración urbana cuyas determinaciones tienen por objeto la mejora del medio urbano, la renovación y mejora de los equipamientos y demás dotaciones urbanísticas, incluida la rehabilitación o sustitución del patrimonio edificado, cuando existan situaciones de obsolescencia o vulnerabilidad de áreas urbanas delimitadas con esa finalidad.  
Se considerarán actuaciones de regeneración urbana aquellas que incorporen medidas sociales y económicas enmarcadas en una estrategia administrativa globalizada.  
La ordenación de estas actuaciones se llevará a cabo mediante la formulación de planes de reforma interior en los términos establecidos en el artículo 72 de esta ley y su gestión se desarrollará tomando en consideración el régimen aplicable a las actuaciones aisladas o integradas, tal como se regula en el citado artículo de la ley.  
2º) Las actuaciones de renovación urbana tendrán por objeto la demolición y sustitución de la totalidad o de parte de las edificaciones preexistentes, cuando concurran circunstancias singulares de deterioro físico y ambiental que lo hagan necesario, sin perjuicio de satisfacer cualesquiera actuaciones de rehabilitación de edificios o la mejora del medio urbano contempladas en este artículo.  
La ordenación de estas actuaciones se llevará a cabo mediante la formulación de planes de reforma interior en los términos establecidos en el artículo 72 de esta ley, y la gestión se desarrollará mediante la delimitación de unidades de ejecución en régimen de actuaciones integradas, en virtud de lo establecido en esta ley.  
b) Las actuaciones de dotación cuyas determinaciones tienen por objeto prever los suelos dotacionales y el porcentaje público de plusvalías que se deriven de la atribución de un incremento de aprovechamiento consistente en un aumento de edificabilidad, de densidad o de un cambio de uso de diferente rentabilidad económica asignado sobre el otorgado por el planeamiento anterior, atribuido a parcelas concretas localizadas en una zona o subzona de suelo urbano, sin que la actuación requiera la reforma o renovación de la urbanización preexistente. El desarrollo de estas actuaciones se llevará a cabo mediante el régimen de actuaciones aisladas, salvo en el supuesto que afectara a varios propietarios y se requiriera la ejecución de nuevas obras de urbanización, en cuyo caso se podrán gestionar en régimen de actuaciones integradas.  
2. Se entienden como actuaciones de edificación o de rehabilitación aquellas que tienen por objeto la edificación o la rehabilitación de edificios, incluidas sus instalaciones, sus espacios privativos vinculados y, en su caso, el suelo dotacional público necesario para otorgarles la condición de solar. El desarrollo de estas actuaciones se llevará a cabo en régimen de actuaciones aisladas.  
[?]  
Artículo 72. Planes de reforma interior de las actuaciones de renovación y regeneración urbana  
[?]  
8. La obtención del suelo correspondiente a actuaciones aisladas en suelo urbano destinados al uso dotacional público, así como la financiación de la ejecución de las reservas dotacionales destinadas a equipamientos públicos o de los costes derivados de las obras de urbanización aisladas, sin perjuicio de las ayudas públicas aplicables, se podrán ejecutar con cargo a los incrementos de aprovechamiento adicional que pudieran atribuirse con ese fin, bien en determinadas parcelas aisladas edificables o bien en los ámbitos correspondientes a aquellas unidades de ejecución urbanizadora localizadas en suelo urbano o en urbanizable o a aquellos complejos inmobiliarios que así se delimiten, en los términos establecidos en el plan de reforma interior o en el plan general, justificada en el resultado de la preceptiva memoria de viabilidad económica. En todo caso, este aprovechamiento adicional le corresponde a la administración con carácter fiduciario para satisfacer las finalidades señaladas.  
[?]  
Artículo 101. Constitución de complejos inmobiliarios  
1. El planeamiento podrá prever en única parcela superficies edificadas superpuestas tanto en la rasante como en el subsuelo o en el vuelo, destinadas a usos lucrativos privados y a usos de dominio público constituidos en complejo inmobiliario de carácter urbanístico, pudiendo establecerse tanto en edificaciones ya realizadas como en suelos no edificados, en los términos establecidos en la legislación estatal de suelo y cumpliendo los requisitos señalados en el apartado 3 del anexo XIII de esta ley.  
2. En todo caso, la edificabilidad destinada a uso lucrativo privado computará a efectos de la determinación de los estándares de la red secundaria de dotaciones y de la calidad urbana en virtud de lo establecido en el artículo 36 de esta ley. En el supuesto contemplado en el apartado 5 de dicho artículo, se podrá sustituir la cesión de suelo dotacional por la entrega de superficie edificada en los términos establecidos en el apartado 3 del anexo XIII de esta ley.  
Artículo 203. Régimen general de la declaración de interés comunitario  
[?]  
3. La autorización de usos y aprovechamientos en suelo no urbanizable mediante su declaración de interés comunitario requerirá la elaboración de un instrumento de paisaje, cuyo contenido se adaptará al tipo de actuación propuesta y al paisaje donde se ubica. Si, de acuerdo con la legislación ambiental, fuera necesaria la evaluación de impacto ambiental del proyecto, esta se realizará en la tramitación de la licencia sustantiva del proyecto que corresponda, de acuerdo con lo que establezca en su legislación sectorial. Además, en aquellos supuestos en que la actuación conlleve una mayor concentración de población, de vehículos pesados, con remolque, autocaravanas o similares, deberán efectuar un análisis de los efectos que generan y proponer soluciones que las mitiguen, mejorando la movilidad sostenible de la actuación con el entorno.  
[?]  
Artículo 211 bis  
3. El otorgamiento de la licencia quedará sometido al régimen general establecido en el artículo 201 de la presente ley.  
4. Precisará informe previo y vinculante de las administraciones con competencias afectadas, el otorgamiento de licencia a edificaciones, respecto de las cuales quepan acciones de restablecimiento de la legalidad urbanística, que se encuentren:  
a) Situadas en suelo que goce de cualquier tipo de protección por sus especiales valores ambientales.  
b) Afectadas por limitaciones de uso específicas derivadas de la aplicación de la normativa sectorial de minas, costas, aguas, riesgo de inundación o infraestructuras, o por la existencia de actividades implantadas legalmente o en proceso de legalización.  
5. El acto de otorgamiento de estas licencias contendrá el conjunto de condicionantes establecidos, que deberán verificarse por parte del ayuntamiento. Asimismo, el ayuntamiento comunicará a la Agencia Valenciana de Protección del Territorio tanto el acto de otorgamiento de dichas licencias como las correspondientes licencias de ocupación.  
Se crea una nueva disposición transitoria sobre Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje:  
1. Durante la emergencia sanitaria derivada de la pandemia de la COVID-19, las instalaciones de gestión de residuos domésticos e industriales han sido declaradas servicio esencial para aquellas personas que se promuevan durante los ejercicios 2021, 2022 y 2023, o bien que dispongan de financiación europea para la reconstrucción por la crisis sanitaria de la COVID-19 y que se asigne financiación europea para la mejora de los servicios de valorización de residuos domésticos o residuos asimilables. Para ello, las administraciones públicas vendrán facultadas a la ejecución directa de las obras de mejora y ampliación en las infraestructuras de servicio público básico esencial o servicio esencial, existentes o en proceso de construcción, del conjunto de instalaciones de la Comunitat Valenciana.  
2. La ejecución de las obras e instalación de ampliación y mejora dentro de la superficie ya autorizada del complejo de valorización, una vez aprobado el proyecto de ejecución de obras, podrá tramitarse mediante una declaración responsable, conforme a lo establecido en el artículo 214 de esta ley, debiendo autoliquidar en el ayuntamiento el correspondiente impuesto de construcción y obras antes de iniciar las obras.  
3. La ejecución de las obras e instalaciones de nueva construcción se tramitarán conforme a lo establecido en el artículo 224 de esta ley.  
  
Artículo 98  
Se modifican los apartados 1 y 5 del artículo 17 y se añade una nueva disposición transitoria a la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, y se modifica la disposición transitoria octava y se añade una nueva disposición adicional a la Ley 1/2019, de 5 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, que quedan con la redacción siguiente:  
En la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje:  
Artículo 17  
Proyectos de inversiones estratégicas sostenibles. Definición y requisitos  
1. Los proyectos de inversiones estratégicas sostenibles tienen por objeto la ordenación, gestión y desarrollo de intervenciones territoriales de interés general y estratégico, de relevancia supramunicipal, que así sean declaradas por el Consell. También podrán tener esta consideración aquellas actividades legalmente implantadas, pero cuyo carácter se hubiera planteado originariamente de modo temporal, conlleven fijación o incremento del empleo y adopten soluciones que garanticen o mejoren su integración en la infraestructura verde del territorio y la aplicación de soluciones sostenibles basadas en la naturaleza.   
[...]  
5. Debe justificarse la dificultad de llevar a cabo su desarrollo por alguno de los siguientes mecanismos:  
a) Los instrumentos de ordenación establecidos en la sección IV del capítulo III del título II, libro 1, de esta ley, por no ser necesaria la previsión en su ordenación de suelos o dotaciones de destino público constituyentes de un tejido urbano propio de la trama de los polígonos industriales o terciarios, salvo los estrictamente precisos para garantizar su conexión con las redes generales, al vincularse la totalidad de su suelo al uso o actividad a la que se destina el proyecto de inversión estratégica sostenible.  
Disposición transitoria nueva de la Ley 5/2014  
Las instalaciones ganaderas avícolas existentes en suelo no urbanizable común a la entrada en vigor de esta disposición y que no resulten plenamente ajustadas al planeamiento urbanístico podrán ser objeto de regularización por una sola vez, siempre que se cumplan los requisitos siguientes:  
1. Que el linde de las instalaciones esté, al menos, a 200 metros del casco urbano.  
2. La regularización quedará ceñida a aquellas instalaciones que no cumplan con los parámetros del planeamiento urbanístico relativos a la altura, superficie y volumen edificable sobre la parcela, en particular, ocupación máxima sobre parcela libre.  
3. La instalación deberá contar con autorización ambiental integrada, de forma que no pueda procederse a la modificación o renovación de esta únicamente por razones de compatibilidad con el planeamiento municipal.  
El procedimiento para la regularización seguirá los siguientes trámites:  
1. Se presentará ante el ayuntamiento la correspondiente solicitud, en el plazo máximo de tres meses desde la entrada en vigor de esta disposición, acompañada de un proyecto básico que incluya las medidas correctoras de carácter ambiental, paisajístico y de bienestar animal, cuando procedan.  
2. El ayuntamiento someterá la solicitud a información pública por el plazo de veinte días y recabará un informe de las administraciones cuyas competencias puedan resultar afectadas, por el mismo período.  
  
3. El expediente se elevará al órgano ambiental y territorial estratégico. Si este informa que puede producir efectos significativos sobre el medio ambiente, propondrá que sean corregidos mediante las oportunas medidas correctoras en el posterior procedimiento de modificación de la autorización ambiental integrada.  
4. El expediente se devolverá al ayuntamiento, quien dictará una resolución definitiva de regulación urbanística, acordando, en su caso, la remisión de las medidas correctoras a la autorización municipal integrada. Si la incorporación de estas medidas correctoras o las incluidas en el proyecto básico de regularización lo requiere, deberá presentarse el correspondiente proyecto de ejecución que desarrolle el proyecto básico y defina la actuación en su totalidad sin que en él se rebajen las condiciones referidas al proyecto básico.  
En la Ley 1/2019, de 5 de febrero, de la Generalitat, se modifica la disposición transitoria octava y se añade una nueva disposición adicional de la Ley 1/2019, de 5 de febrero, de la Generalitat, de modificación de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, que queda con la redacción siguiente:  
Disposición transitoria octava. Pérdida de vigencia y cese en la producción de efectos de las memorias ambientales  
Las memorias ambientales emitidas al amparo de la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente, perderán su vigencia y cesarán en la producción de los efectos que les son propios, si no se hubiera procedido a la aprobación del plan antes del 8 de febrero de 2022.  
No obstante, las memorias ambientales también podrán perder su vigencia y cesarán en la producción de los efectos que les son propios, si su contenido entra en conflicto con alguna norma ambiental o territorial que pudiera aprobarse durante su vigencia y no fuera posible su mero ajuste.  
Se añade la disposición adicional nueva a la Ley 1/2019, de 5 de febrero, de modificación de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, con la redacción siguiente:  
Disposición adicional nueva. Tramitación de los instrumentos y modificaciones de planeamiento tras la pérdida de vigencia de pronunciamientos ambientales  
1. A los efectos de esta disposición adicional, son pronunciamientos ambientales las memorias aprobadas al amparo de la Ley 9/2006, de evaluación de los efectos de determinados planes y programas, así como las declaraciones ambientales y territoriales estratégicas aprobadas al amparo de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.  
2. La caducidad o pérdida de vigencia de los pronunciamientos ambientales indicados en el apartado anterior implicará la suspensión de la tramitación de los expedientes de planificación correspondiente. No obstante, se podrá reanudar la tramitación del expediente hasta su aprobación definitiva si, en un plazo inferior a un año desde la fecha de caducidad o pérdida de vigencia del pronunciamiento ambiental, la parte promotora del plan presenta una nueva solicitud de evaluación ambiental y obtiene posteriormente un nuevo pronunciamiento del órgano competente.  
3. Superado un año desde la caducidad o pérdida de vigencia del pronunciamiento ambiental sin que la parte promotora del plan hubiera aportado una nueva solicitud de evaluación ambiental, se procederá a dictar resolución de archivo definitivo del expediente.  
4. Para poder realizar una nueva solicitud de evaluación ambiental y obtener un nuevo pronunciamiento ambiental, la parte promotora del plan deberá:  
a) Elaborar un nuevo expediente que contendrá el texto refundido del plan que se pretenda aprobar con todos los documentos adjuntos que resulten legalmente exigibles y todos los informes sectoriales, urbanísticos y ambientales recibidos anteriormente ordenados.  
b) Exponer públicamente el nuevo expediente, con toda la documentación adjunta, a que se refiere la letra a, durante un plazo mínimo de 45 días hábiles. Durante dicho periodo, solicitará a las administraciones afectadas que ratifiquen o complementen los informes sectoriales obrantes en el expediente, o que emitan cualquier otro informe preceptivo no obtenido en el expediente anteriormente tramitado.  
c) Aprobar provisionalmente la nueva propuesta de plan y de los documentos adjuntos, una vez introducidas aquellas modificaciones exigibles de acuerdo con el resultado de las nuevas consultas y alegaciones.  
d) Realizar la solicitud de evaluación ambiental y remitir el documento aprobado al órgano ambiental competente para que emita un nuevo pronunciamiento ambiental.  
5. El órgano ambiental, de forma razonada y tomando en consideración la documentación obrante en el expediente en el momento procesal descrito en la letra d del apartado 4, deberá decidir si el documento de alcance emitido en su momento sigue cumpliendo su función y permite una evaluación ambiental con todas las garantías, o si de lo actuado se deduce la necesidad inevitable de emitir un nuevo documento de alcance de los regulados en la letra a del apartado 2 del artículo 51 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, a los efectos de redactar y exponer una nueva propuesta de planeamiento, todo ello con el fin de dar cumplimiento al artículo 27.3, in fine, de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
6. Desde el punto de vista estrictamente urbanístico, al instrumento tramitado le continuará resultando de aplicación la legislación vigente en el momento de su exposición pública inicial, resultando únicamente obligatoria la adaptación a la normativa vigente en la actualidad en los términos y condiciones ordinarios establecidos por las disposiciones transitorias de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
7. Desde el punto de vista de los condicionantes ambientales, territoriales y sectoriales, se aplicará la normativa vigente en el momento de la exposición pública contemplada en la letra b del apartado 4 de esta disposición adicional de acuerdo con las disposiciones transitorias de las respectivas normas de aplicación, lo cual ha de reflejarse en los informes de ratificación o complemento que se emitan, y en el nuevo pronunciamiento ambiental.  
8. Si el pronunciamiento ambiental emitido como consecuencia de la reanudación del procedimiento, según lo dispuesto en la presente disposición adicional, perdiera su vigencia, se procederá al archivo definitivo del expediente de planificación.  
9. El procedimiento regulado en esta disposición adicional será de aplicación una vez agotados los plazos establecidos en la disposición transitoria octava de esta ley y en la disposición transitoria única de la Ley 3/2020, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat.  
  
Artículo 99  
En la Ley 5/2014, anexo IV, apartado III, se modifican los apartados 4.4, 5.4 y 6.2, que quedan redactados como sigue:  
Anexo IV, apartado III  
[?]  
4.4. La reserva de plazas de aparcamiento diferenciará entre plazas de aparcamiento privadas, situadas en el interior de las parcelas privadas, y plazas de aparcamiento públicas, dispuestas en los viales públicos o en zonas específicas de aparcamiento público. Tanto las plazas de aparcamiento privadas como las públicas podrán estar situadas sobre o bajo rasante. Con carácter general se reservará un mínimo de 0,5 plazas de aparcamiento privadas por habitante y 0,25 plazas de aparcamiento de uso público por habitante, pudiendo minorar justificadamente dicha reserva cuando la superficie correspondiente a esa disminución se destine a actuaciones que favorezcan una movilidad más sostenible, una mayor superficie de infraestructuras verdes urbanas o un uso público más inclusivo y coherente con la red de espacios comunes definida en el anexo XII de esta ley. En cualquier caso, entre los criterios que justifiquen la reducción de dicha reserva se deberá garantizar que las necesidades de desplazamiento de la población afectada quedarán en cualquier caso satisfechas con otras alternativas de aparcamiento para medios de transporte no motorizados o con transporte público. [?]  
5.4. Con carácter general la reserva mínima de plazas de aparcamiento en parcela privada estará en función del uso concreto al que, en desarrollo del plan, se destinen las parcelas, conforme a los siguientes estándares:  
a) Para usos comerciales o recreativos, una plaza por cada 25 metros cuadrados construidos.  
b) Para usos hosteleros y similares, una plaza por cada 50 metros construidos.  
c) Para otros usos terciarios distintos a los anteriormente regulados, una plaza por cada 100 metros construidos.  
d) En complejos terciarios que ocupen manzanas completas, en los que no sea posible determinar de modo exacto las diferentes proporciones de usos, por tratarse de locales polivalentes, la reserva exigible será de una plaza por cada 40 metros cuadrados construidos.  
Se podrá minorar justificadamente dicha reserva cuando la superficie correspondiente a esa disminución se destine a actuaciones que favorezcan una movilidad más sostenible, una mayor superficie de infraestructuras verdes urbanas o un uso público más inclusivo y coherente con la red de espacios comunes definida en el anexo XII de esta ley. En cualquier caso, entre los criterios que justifiquen la reducción de dicha reserva se deberá garantizar que las necesidades de desplazamiento de la población afectada quedarán en cualquier caso satisfechas con otras alternativas de aparcamiento para medios de transporte no motorizados o con transporte público.  
[?]  
6.2. Con carácter general la reserva mínima de plazas de aparcamiento públicas será de una plaza para turismo por cada 200 metros cuadrados, o fracción, de edificabilidad industrial, y de una plaza para vehículos pesados por cada 1.500 metros cuadrados, o fracción, de edificabilidad industrial. La reserva mínima de plazas de aparcamiento en parcela privada será de una plaza por cada 100 metros cuadrados, o fracción, de edificabilidad industrial. Parte de la reserva de aparcamiento para vehículos pesados puede establecerse, justificadamente, en parcela privada. Se podrá minorar justificadamente dicha reserva cuando la superficie correspondiente a esa disminución se destine a actuaciones que favorezcan una movilidad más sostenible, una mayor superficie de infraestructuras verdes urbanas o un uso público más inclusivo y coherente con la red de espacios comunes definida en el anexo XII de esta ley. En cualquier caso, entre los criterios que justifiquen la reducción de dicha reserva se deberá garantizar que las necesidades de desplazamiento de la población afectada quedarán en cualquier caso satisfechas con otras alternativas de aparcamiento para medios de transporte no motorizados o con transporte público.  
  
Sección tercera  
Taxi  
  
Artículo 100  
Se modifica el apartado 3 del artículo 7, el apartado 2 del artículo 9, el apartado 1 del artículo 13, los apartados 1 y 3 del artículo 14, y se añade una disposición adicional quinta en la ley 13/2017, de 8 de noviembre, de la Generalitat, del taxi, de la Comunitat Valenciana, con la redacción siguiente:  
Artículo 7  
Nuevas autorizaciones  
[...]  
3. A las nuevas autorizaciones se adscribirá un vehículo de hasta cuatro años de antigüedad.  
Artículo 9  
Vigencia y suspensión de las autorizaciones  
[...]  
2. Se podrá solicitar la suspensión de la autorización por un plazo de dos años, prorrogables otros dos años, si se acreditaran causas justificadas de carácter personal que impidieran ejercer la actividad. En áreas o municipios de más de 50.000 habitantes, esta suspensión podrá serlo por un plazo de tres años, prorrogables otros tres años, si se acreditaran causas justificadas de carácter personal que impidieran ejercer la actividad.  
[...]  
Artículo 13. Vehículos  
1. Con carácter general, el transporte público de taxi se realizará con vehículos de entre cinco y siete plazas incluido el conductor, si bien podrá ser ampliable hasta nueve plazas en supuestos excepcionales.  
Tanto en municipios como en áreas de prestación conjunta, situados en zonas rurales del interior, podrán autorizarse vehículos de hasta nueve plazas, siempre que concurran razones de interés público para ello. A los efectos de determinar el interés público, se valorará el nivel de oferta de transporte público colectivo de viajeros de que se disponga.  
Asimismo, se autorizarán vehículos de hasta nueve plazas, incluido conductor y plaza o plazas adaptadas, en un municipio o área de prestación conjunta. Estos vehículos adaptados deberán ir identificados mediante los distintivos o anagramas en la forma que la conselleria o los ayuntamientos competentes regulen a tal efecto. La autorización administrativa para disponer de vehículos adaptados de nueve plazas adscritos a una determinada autorización de taxi comportará la obligada adaptación de, al menos, una plaza para personas con movilidad reducida para viajar en su propia silla de ruedas.  
Artículo 14  
Antigüedad y sustitución de vehículos  
1. La antigüedad de los vehículos de turismo que presten servicio de taxi no excederá, con carácter general, de doce años, contados desde su primera matriculación, u otra inferior que pueda establecer la conselleria o el ayuntamiento competente. Podrá admitirse, salvo disposición en contrario, que los vehículos eléctricos, híbridos, los que utilicen como fuente de energía el hidrógeno, los biocarburantes en una proporción superior al 10 %, los combustibles sintéticos y parafínicos, el gas natural, el gas licuado del petróleo y los vehículos adaptados que admitan silla de ruedas en las que puedan viajar personas con movilidad reducida en su propia silla, puedan seguir prestando servicio hasta los 14 años de antigüedad. En áreas o municipios de más de 200.000 habitantes o con más de 200 taxis, la antigüedad máxima será de 10 años, o de 12 años para vehículos eléctricos, híbridos, los que utilicen como fuente de energía el hidrógeno, los biocarburantes en una proporción superior al 10 %, los combustibles sintéticos y parafínicos, el gas natural, el gas licuado del petróleo y los vehículos adaptados que admitan silla de ruedas en las que puedan viajar personas con movilidad reducida en su propia silla.  
[...]  
3. La antigüedad de los vehículos que se adscriban a nuevas autorizaciones, o para la reactivación de las mismas, no será superior a cuatro años, u otra inferior que pueda establecerse por el Estado, conselleria o el ayuntamiento competente.  
Disposición transitoria quinta. Prórroga de antigüedad de los vehículos adscritos a autorizaciones de taxi vigentes en 2020  
La antigüedad de todos los vehículos adscritos a autorizaciones de taxi vigentes durante 2020, se prorroga por un año más para todos los supuestos de antigüedad máxima contemplados en el artículo 14 de esta ley. Dicha prórroga únicamente podrá utilizarse en la primera sustitución de vehículo que realice su titular, no siendo de aplicación a siguientes sustituciones que puedan producirse en el futuro.  
  
  
CAPÍTULO X  
Modificaciones legislativas en materias competencia de la Conselleria de Participación, Transparencia, Cooperación y Calidad Democrática  
  
Sección primera  
Transparencia y Buen Gobierno  
  
Artículo 101  
Se modifica el artículo 46 y se añade un nuevo artículo 46 bis en la Ley 2/2015, de 2 de abril, de la Generalitat, de Transparencia, Buen Gobierno y Participación Ciudadana de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:  
«Artículo 46. Instrumentos de participación ciudadana  
1. Los instrumentos de participación y colaboración ciudadanas son los mecanismos utilizados por la Generalitat para hacer efectiva la participación y colaboración de todos los ciudadanos y ciudadanas, sin discriminación, en los asuntos públicos.  
2. La participación y colaboración ciudadanas se podrán hacer efectivas por medio de cualquier mecanismo que sirva para favorecer la implicación de la ciudadanía en los asuntos públicos y, especialmente, por medio del uso de las nuevas tecnologías.  
A este efecto, la Generalitat:  
a) Promoverá el diálogo electrónico con los ciudadanos y las ciudadanas y participará en las redes sociales y otros instrumentos de comunicación social en internet.  
b) Promoverá el acceso a las herramientas, conocimientos y recursos tecnológicos necesarios para el desarrollo de este enfoque.  
c) Escuchará proactivamente, tanto por los canales electrónicos como telefónicos, las opiniones de los ciudadanos y las ciudadanas, responderá a sus peticiones con celeridad y eficacia y valorará sus opiniones en la toma de decisiones.  
A este efecto, se podrá promover sobre determinadas actividades públicas, cuando así se considere oportuno, la realización de encuestas.  
d) Promoverá la comunicación y la interacción con la ciudadanía a través de dispositivos de telecomunicaciones móviles, e impulsará la utilización en sus relaciones con la administración.  
3. En los procesos participativos que se realicen a través de medios tecnológicos, con el fin de comprobar la identidad de las personas que participan, así como los diferentes requisitos de edad, vecindad administrativa o cualquier otro que se disponga en las disposiciones normativas, la ciudadanía prestará su autorización expresa a la Generalitat para la verificación de los datos requeridos.  
4. En las iniciativas de participación y colaboración ciudadana que afecten a los derechos de grupos con especial protección, se elegirá el instrumento de participación que resulte más adecuado para cada uno de ellos, y se pondrá a su disposición la información de apoyo en formato accesible.  
Artículo 46 bis. Órganos de participación ciudadana  
1. La Generalitat y su sector público promoverán la participación de la ciudadanía a través de los órganos de participación ciudadana, que son los foros creados para la consulta o cogestión de políticas públicas. En su creación garantizarán una presencia mínima del 40 % de mujeres, así como una representación de la ciudadanía no inferior a un 60 % de la composición total del órgano en cuestión. La elección de las personas representantes se realizará mediante sistemas de elección democráticos y transparentes.  
2. Se creará un registro electrónico de órganos de participación ciudadana, gestionado por la dirección general competente en materia de participación ciudadana. El registro de órganos de participación se desarrollará reglamentariamente.»  
  
Sección segunda  
Incompatibilidades y Conflictos de Intereses   
de Personas con Cargos Públicos no Electos  
  
Artículo 102  
Se modifican el artículo 3, el artículo 4, el artículo 7, el artículo 9, el artículo 10, el artículo 12, el artículo 13 y el artículo 17 de la Ley 8/2016, de 28 de octubre, de la Generalitat, de Incompatibilidades y Conflictos de Intereses de Personas con Cargos Públicos no Electos, que quedan redactados como sigue:  
«Artículo 3. Régimen de dedicación  
1. El ejercicio de un alto cargo, cuando sea con carácter remunerado, deberá desarrollarse en el régimen de dedicación absoluta y exclusiva. Es incompatible con el desarrollo, por sí mismo o mediante sustitución, de cualquier otro cargo, profesión o actividad, públicos o privados, por cuenta propia o ajena, retribuidos mediante sueldo, arancel, participación o cualquier otra forma especial, con las excepciones establecidas en esta ley.  
2. De acuerdo con lo establecido en el punto 1 de este artículo, no podrá percibirse más de una retribución con cargo a los presupuestos de las administraciones públicas, ni de los organismos, entidades y empresas dependientes o con cargo a los órganos institucionales.  
Artículo 4. Incompatibilidades directas o indirectas durante el mandato  
1. Se declara incompatible cualquier percepción, indemnización por asistencia o retribución de los altos cargos por formar parte de los órganos colegiados o de otra naturaleza cuando les corresponda con carácter institucional o para los cuales fueron designados de acuerdo con el cargo que ocupan, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 7 sobre compatibilidades con el ejercicio del cargo.  
2. Durante su mandato o nombramiento, las personas con cargo público no podrán suscribir contratos por sí mismas o a través de sociedades o empresas participadas por ellas o sus familias hasta el tercer grado de consanguinidad o segundo de afinidad, directamente o indirectamente, que afecten el sector en el que presta servicios.  
3. Las personas sometidas a esta ley, durante el mandato, no podrán ser propietarias por sí mismas o junto al o a la cónyuge o pareja de hecho o situaciones de análoga convivencia, descendientes dependientes o personas tuteladas o a través de persona interpuesta, de participaciones directas o indirectas que superen el 10 % en empresas que tengan conciertos o contratos de cualquier naturaleza en el sector público o que sean subcontratistas de estas empresas o que reciban subvenciones provenientes del sector público, o participaciones que, sin llegar al 10 %, supongan una posición en el capital social de la empresa que pueda condicionar de forma relevante su actuación. Las mismas limitaciones y de la misma manera serán de aplicación a las personas con cargo público titulares de obligaciones de una sociedad mercantil.  
4. Se exceptúan del punto anterior las acciones o participaciones de las que la persona sea propietaria por formar parte de un establecimiento mercantil familiar y que hayan estado en su poder por lo menos los cinco años anteriores a su nombramiento o, si la transmisión se produce por causa de muerte, en un período inferior o durante el mismo mandato. En este caso, la persona afectada durante el mandato no podrá ejercer ningún cargo de gerencia o administración de la empresa, se limitará únicamente a mantenerse como propietaria de las acciones y estará sujeta a los deberes del artículo 6 y del apartado 2 de este artículo.  
5. No será de aplicación el punto 3 de este artículo a las cooperativas de trabajo asociado ni cooperativas agrícolas, de consumo o de aprovechamiento energético.  
Artículo 7. Compatibilidad  
1. El ejercicio del cargo será compatible con las siguientes actividades privadas, siempre que estas no comprometan la imparcialidad o independencia del cargo ni vayan en detrimento del estricto cumplimiento de los deberes públicos:  
a) La participación no lucrativa en seminarios, jornadas o conferencias organizadas por centros oficiales destinados a la formación, siempre que no tengan carácter permanente y que su participación se deba a la condición de cargo público o a su especialidad profesional.  
b) La participación no lucrativa en medios de comunicación y difusión audiovisuales o escritos.  
c) La producción y creación literaria, artística, científica o técnica y las publicaciones derivadas de estas, siempre que no sean consecuencia de una relación laboral o de prestación de servicios o supongan merma en el estricto cumplimiento de los deberes públicos.  
d) Las derivadas de la simple administración de su patrimonio personal o familiar, con las limitaciones establecidas en el artículo 4.  
e) El ejercicio de actividades y cargos en partidos políticos, siempre que no perciban ningún tipo de retribución por dicha participación.  
f) La participación en entidades sin ánimo de lucro, siempre que no perciban una retribución ni ejerzan cargos directivos en estas y se cumpla el deber de abstención del artículo 6.  
2. El ejercicio de las funciones del cargo de las personas afectadas será compatible con las siguientes actividades públicas:  
a) El ejercicio de los cargos que les correspondan con carácter legal o institucional o para los cuales sean designadas por su condición.  
b) La representación de la administración de la Generalitat en los órganos colegiados y en los consejos de administración u órganos de gobierno de organismos o empresas con capital público o de entidades u organismos de derecho público. Las personas incluidas en el ámbito de aplicación de esta ley no podrán pertenecer a más de dos consejos de administración u órganos de gobierno de empresas o entidades, salvo que una norma lo establezca por razón del cargo o lo autorice de manera excepcional el Consell.  
c) La participación, en representación de la administración de la Generalitat, como miembros de instituciones, organismos y empresas públicas del Estado.  
d) La colaboración con fundaciones públicas.  
e) El cumplimiento de misiones temporales de representación en organizaciones o conferencias nacionales e internacionales.  
f) Con la condición de miembro de corporaciones locales, siempre que no tenga dedicación exclusiva o parcial.  
3. Los y las miembros del Consell podrán compatibilizar su cargo con la condición de diputado o diputada de Les Corts, sin que se tenga derecho a ninguna retribución por dicha condición.  
4. Las personas sujetas a esta ley tendrán derecho a la percepción de gastos de locomoción o dietas por las actividades compatibles, con el límite previsto por la normativa aplicable al cargo público.  
Artículo 9. Registro de Control de Conflictos de Intereses  
1. Se crea el Registro de Control de Conflictos de Intereses que incluirá los datos sobre actividades, bienes y patrimonio de las personas que ejerzan un cargo público conforme el artículo 2 de esta ley. Este registro será de acceso público.  
2. El registro estará adscrito a la conselleria competente en materia de transparencia.  
Artículo 10. Oficina de Control de Conflictos de Intereses  
1. Se crea la Oficina de Control de Conflictos de Intereses, que estará adscrita a la conselleria competente en materia de transparencia y gozará de autonomía funcional.  
2. Son funciones de la Oficina de Control de Conflictos de Intereses:  
a) Gestionar el Registro de Control de Conflictos de Intereses y recibir y custodiar las declaraciones y la documentación que las personas con cargo público del ámbito subjetivo del artículo 2 de esta ley presenten al registro.  
b) Gestionar el régimen de incompatibilidades e informar sobre la compatibilidad entre las actividades, el patrimonio y los bienes y el ejercicio del cargo público de cada persona con cargo público con obligación de declarar.  
c) Requerir a las personas afectadas el cumplimiento de las obligaciones previstas en esta ley.  
d) Instar a la incoación de procedimientos sancionadores cuando se requiera en aplicación de los preceptos de esta ley.  
e) Realizar un informe anual, que en todo caso será público, sobre las situaciones de compatibilidad e incompatibilidad, incidencias, aplicación del régimen disciplinario y cualquier hecho relevante en su gestión.  
f) Ajustar sus informes y sus publicaciones al respeto al derecho de protección de datos de carácter personal, siempre garantizando la transparencia en la gestión pública y el derecho de la ciudadanía a conocer la situación de compatibilidad o incompatibilidad de las personas con cargo público.  
g) Ejercer la labor inspectora cuando tenga conocimiento de cualquier indicio de irregularidad en materia de incompatibilidades o conflictos de intereses de las personas incluidas en el artículo 2, por denuncia, petición razonada de otros órganos o entidades o a iniciativa propia, así como informar al resto de órganos que tengan atribuidas funciones de inspección cuando se detecte alguna irregularidad de su competencia, y en caso de situaciones de aparente ilícito penal, informar al Ministerio Fiscal inmediatamente.  
h) Cualesquiera otras que le otorguen esta ley o el reglamento que la desarrolle.  
3. La Oficina de Control de Conflictos de Intereses estará coordinada con los órganos de control o prevención y lucha contra la corrupción existentes.  
Artículo 12. Obligaciones al nombramiento y durante el ejercicio del cargo público  
1. Las personas nombradas para desempeñar cargos públicos deben presentar declaración de actividades que incluirá las siguientes:  
a) Actividades ejercidas durante los dos años anteriores a la toma de posesión. Incluirá todas las actividades públicas y privadas, de tipo profesional, mercantil o laboral por cuenta propia o ajena.  
b) Otras actividades que vayan a ejercer durante el tiempo en el que desarrolle su mandato como cargo público. Incluirá las siguientes actividades:  
1.º Actividades públicas, en la que se reflejarán las actividades en relación con otros cargos de representación popular y demás cargos públicos distintos de los que les correspondan con carácter institucional o para los cuales han resultado designadas por razón de su cargo.  
2.º Actividades privadas.  
2. Las personas cargos públicos deben presentar la declaración de bienes, derechos y obligaciones patrimoniales, que incluirá el detalle de todos los bienes, derechos y obligaciones patrimoniales, valores y activos financieros, participaciones u obligaciones societarias que posee la persona con cargo público. Igualmente, deberán informar sobre la denominación y el objeto social de las sociedades en que tengan intereses. A esta declaración se podrá acompañar, con el respectivo consentimiento, la relativa a la participación de su cónyuge o su pareja de hecho, los hijos e hijas dependientes o las personas tuteladas y las personas con quien conviva.  
3. Asimismo, la persona con cargo público debe aportar anualmente durante el ejercicio de su cargo, copia de la última declaración tributaria correspondiente al Impuesto de la Renta sobre las Personas Físicas, y al Impuesto sobre el Patrimonio, si existe la obligación legal de presentarlas de conformidad con la legislación tributaria. Podrá sustituir su aportación por la autorización a la Oficina de Control de Conflictos de Intereses para que los datos necesarios sean consultados o recabados directamente de la administración ante la que presentó la declaración.  
4. Si una persona con cargo público es designada para nombramientos sucesivos, deberá presentar una nueva declaración de actividades referente al nuevo cargo. Se entiende por nombramiento sucesivo cuando entre el cese en un cargo y el posterior nombramiento en otro no haya transcurrido más de un mes.  
5. La obligación de formular declaraciones y de suministrar información y datos tributarios nace desde la fecha de efectos del nombramiento. La declaración de actividades y la última declaración presentada de bienes, derechos y obligaciones patrimoniales se tendrán en cuenta para dictar la resolución en materia de compatibilidad.  
6. Deberá presentarse una declaración modificativa cuando se produzca una variación relevante de la información recogida en las declaraciones efectuadas.  
7. La oficina emitirá un informe sobre la compatibilidad entre la declaración de actividades y la declaración de bienes, derechos y obligaciones patrimoniales, y el ejercicio del cargo público de cada persona con cargo público con obligación de declarar.  
Artículo 13. Obligaciones al cese  
1. Las personas cesadas de cargos públicos deberán presentar declaración las de actividades que se van a desempeñar tras el cese con la información que se determine reglamentariamente.  
2. También deben presentar nueva declaración de bienes, derechos y obligaciones patrimoniales, con la información actualizada al momento de su presentación.  
3. Deberá presentarse una declaración modificativa cuando se produzca una variación relevante de la información recogida en las declaraciones efectuadas.  
4. Asimismo, deberán aportar anualmente ante el registro copia de las declaraciones tributarias, en los términos previstos en el artículo 12.3 de la presente ley.  
5. La obligación de formular declaraciones y de suministrar información y datos tributarios finaliza transcurridos tres años desde el cese, contados de fecha a fecha. Todo ello, sin perjuicio de la exigencia de responsabilidades por infracciones que se hubieran cometido antes del trascurso de dicho plazo.   
6. La oficina emitirá un informe sobre la compatibilidad entre la declaración de actividades y la declaración de bienes, derechos y obligaciones patrimoniales, y la actividad que se pretende realizar tras el cese de cada persona con cargo público con obligación de declarar.  
Artículo 17. Tramitación del expediente sancionador  
1. Para la tramitación del expediente sancionador se aplicará el régimen sancionador de los empleados y de las empleadas públicos.  
2. El órgano competente para ordenar la incoación cuando el o la cargo público tenga la condición de miembro del Consell será el Consell. En el resto de casos la incoación del expediente corresponderá a la persona titular de la conselleria competente en materia de transparencia, siempre que el o la cargo público no dependa de ella. En caso de depender de esta última conselleria, la incoación corresponderá a la persona titular de la conselleria competente en materia de administración pública y, en el caso de que las competencias en materia de transparencia y de administración pública recaiga en la misma conselleria, la persona titular de la Presidencia de la Generalitat atribuirá la competencia a un miembro del Consell. Antes de incoar el procedimiento se podrán realizar actuaciones de carácter informativo y reservado, dando audiencia a la persona interesada, para determinar si concurren circunstancias que justifiquen la incoación.  
La Oficina de Control de Conflictos de Intereses y los órganos de control o prevención y lucha contra la corrupción, cuando constaten conductas o hechos susceptibles de ser calificados como alguna de las infracciones previstas en esta ley, podrán instar a la incoación del procedimiento. En este caso la incoación por parte del órgano competente será preceptiva.  
3. La instrucción de los correspondientes expedientes la llevará a cabo la Oficina de Control de Conflictos de Intereses.  
4. Corresponde al Consell la imposición de sanciones por infracciones muy graves y graves y, en todo caso, cuando el o la alto cargo tenga la condición de miembro del Consell. La imposición del resto de sanciones corresponde a la persona titular de la conselleria competente en materia de transparencia, siempre que el o la cargo público no dependa de ella. Cuando la persona con alto cargo dependa de la Conselleria con competencias en transparencia corresponderá a la persona titular de la conselleria competente en materia de administración pública y, en el caso de que las competencias en materia de transparencia y de administración pública recaiga en la misma conselleria, la persona titular de la Presidencia de la Generalitat atribuirá la competencia a un o una miembro del Consell.  
  
Sección tercera  
Memoria Democrática  
  
Artículo 103  
Se añade el apartado 6 del artículo 10, se modifica el apartado 3 del artículo 12, se modifica el apartado 1 y el título del artículo 39, se añaden las letras h e i al apartado 3 del artículo 61 y se añade una disposición adicional octava, de la Ley 14/2017, de 10 de noviembre, de la Generalitat, de memoria democrática y por la convivencia de la Comunitat Valenciana, que quedan redactados como sigue:  
Artículo 10. Acceso a los espacios y terrenos  
[?]  
6. En el caso que se trate de terrenos de titularidad pública, las autoridades competentes autorizarán, salvo causa justificada de interés público, la ocupación temporal de los terrenos.  
[?]  
Artículo 12. Traslado de restos y pruebas genéticas  
[?]  
3. La Generalitat realizará pruebas bioantropológicas y genéticas que permitan la identificación de los restos óseos exhumados. Con este fin, la conselleria competente en memoria democrática establecerá y gestionará un sistema de banco de datos de ADN, en el que se registrarán los datos de los perfiles genéticos de los restos humanos obtenidos en las exhumaciones que se realicen en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Artículo 39. Elementos conmemorativos y actos contrarios a la memoria democrática y dignidad de las victimas  
1. En virtud de esta ley se considera contrario a la memoria democrática y a la dignidad de las víctimas:  
a) La exhibición pública de escudos, insignias, placas y otros objetos o menciones, como el nomenclátor de calles, inscripciones y otros elementos adosados a edificios públicos o situados en la vía pública realizados en conmemoración, exaltación o enaltecimiento individual o colectivo de la sublevación militar de 1936 y del franquismo, de sus dirigentes o de las organizaciones que sustentaron al régimen dictatorial.  
b) La celebración de actos y/u homenajes de cualquier naturaleza que tengan como finalidad la conmemoración, la exaltación o el enaltecimiento individual o colectivo de la sublevación militar de 1936 y del franquismo, de sus dirigentes o de las organizaciones que sustentaron el régimen dictatorial.  
c) Promover distinciones o reconocimientos de personas, entidades u organizaciones que sustentaron el régimen dictatorial.  
[?]  
Artículo 61. Infracciones  
[?]  
3. Son infracciones graves:  
[?]  
h) La celebración de actos y/u homenajes de cualquier naturaleza efectuados en público contrarios a la memoria democrática y a la dignidad de las víctimas y sus familiares, los que entrañen la exaltación individual o colectiva de la sublevación militar o del franquismo, o la promoción de distinciones a las personas físicas o jurídicas que apoyaron la sublevación militar y la dictadura.  
i) La utilización de expresiones ofensivas, vejatorias o atentatorias contra la dignidad de las víctimas o de sus familiares, así como cualquier tipo de manifestación que suponga la exaltación individual o colectiva de la sublevación militar o del franquismo en cualquier medio de comunicación, en discursos o intervenciones públicas o en plataformas digitales.  
[?]  
Disposición adicional octava. Crímenes contra la humanidad y comparecencia del Consell ante los órganos judiciales  
De acuerdo con el carácter masivo o sistemático que presente el hallazgo de restos humanos con signos de violencia en las fosas de la Guerra Civil y de la dictadura franquista, el Consell, a través de la conselleria competente en materia de memoria democrática, directamente o a través de la abogacía de la Generalitat, denunciará ante la Fiscalía la existencia de indicios de la comisión de posibles crímenes contra la humanidad de naturaleza imprescriptible y efectos permanentes, conforme a la legislación vigente.  
  
  
CAPÍTULO XI  
Modificaciones legislativas en materias competencia   
de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte  
  
Sección única  
Infraestructuras educativas  
  
Artículo 104  
Se modifica el artículo 10.7 del Decreto ley 5/2017, de 20 de octubre, del Consell, por el cual se establece el régimen jurídico de cooperación entre la Generalitat y las administraciones locales de la Comunitat Valenciana para la construcción, la ampliación, la adecuación, la reforma y el equipamiento de centros públicos docentes de la Generalitat, que queda redactado tal como sigue:  
Artículo 10. Gestión económica y control interno  
7. Los municipios o, si procede, las entidades locales que actúen como sujetos receptores de la delegación, preferentemente, cederán a favor de los terceros contratistas los créditos o derechos de cobro que tienen contra la Generalitat en ejecución de las delegaciones de competencias previstas en el presente decreto ley.  
Si no se produce la mencionada cesión, tendrá que ser comunicada a la conselleria competente en materia de educación.  
  
Artículo 105  
Se modifica el artículo 3.1 del Decreto ley 5/2017, de 20 de octubre, del Consell, por el cual se establece el régimen jurídico de cooperación entre la Generalitat y las administraciones locales de la Comunitat Valenciana para la construcción, la ampliación, la adecuación, la reforma y el equipamiento de centros públicos docentes de la Generalitat, que queda redactado como sigue:  
Artículo 3. Actuaciones susceptibles de delegación  
1. Atendiendo a las circunstancias concurrentes, podrán delegarse todos aquellos trámites previos, actuaciones técnicas y actos administrativos, relativos a viabilidad de parcelas, direcciones facultativas y asistencias técnicas, redacción de proyectos, supervisión y aprobación de estos, servicios auxiliares necesarios para la ejecución de la obra, y como consecuencia de la misma, construcción de nuevos centros docentes, así como obres de ampliación, reforma, mejora y sustitución; seguimiento de las inversiones y recepción de estas y equipamientos de los centros educativos.  
  
CAPÍTULO XII  
Servicio público de radiodifusión y televisión de ámbito  
autonómico de titularidad de la Generalitat  
  
Artículo 106. Modificación de la Ley 6/2016, de 15 de julio, de la Generalitat, del servicio público de radiodifusión y televisión de ámbito autonómico de titularidad de la Generalitat  
Se modifica el texto de la Ley 6/2016, de 15 de julio, de la Generalitat, del servicio público de radiodifusión y televisión de ámbito autonómico, de titularidad de la Generalitat, en los términos siguientes:  
Uno. Se modifica el apartado 3 del artículo 11 que queda redactado del siguiente modo:  
3. Recibida la propuesta, el Pleno de las Corts Valencianes elegirá por mayoría de dos tercios a la persona que debe ostentar la presidencia de la corporación.  
De no obtenerse en primera votación la mayoría necesaria, se procederá a una segunda votación en una nueva sesión plenaria, que ya solo requerirá una mayoría tres quintos. En caso de no obtenerse esta última mayoría en la segunda votación, se realizará una tercera votación de la persona propuesta en la siguiente sesión plenaria y bastará con que dicha candidatura obtenga mayoría absoluta.  
Dos. Se modifica el artículo 15, que queda redactado del siguiente modo:  
Artículo 15. Estatuto personal  
1. La persona titular de la presidencia del Consejo Rector podrá tener dedicación exclusiva, en cuyo caso su retribución y categoría serán las correspondientes a las secretarías autonómicas de la Generalitat y estará sujeta al régimen de incompatibilidades que establece la Ley 8/2016, de la Generalitat, de incompatibilidades y conflictos de intereses de personas con cargos públicos no electos. Si no tuviera dedicación exclusiva percibirá indemnizaciones como el resto de los miembros del Consejo Rector y quedará exclusivamente sujeta a las incompatibilidades establecidas en el apartado tercero del presente artículo.  
2. Los miembros del Consejo Rector percibirán las indemnizaciones que correspondan de acuerdo con lo que prevea su reglamento de funcionamiento. Tales indemnizaciones, o cualquier otro concepto que percibiesen en el ejercicio de sus funciones como miembros del Consejo Rector, deberán ser de carácter público.  
3. La condición de miembro del Consejo Rector es incompatible con cualquier vinculación directa o indirecta, a empresas o entidades relacionadas con el suministro, servicios, dotación de materiales, equipamiento o programas a la corporación. Asimismo, tal condición será incompatible con la de ser miembro de cualquier órgano de administración o gestión empresarial de otros medios privados o públicos de comunicación social, así como del Consejo del Audiovisual o del Consejo de Informativos.  
Si un miembro del Consejo Rector se encuentra en alguno de los supuestos de incompatibilidad especificados por el presente artículo, dispone de tres meses para adecuar su situación a lo que establece la ley, periodo durante el cual no podrá integrarse en el consejo ni tomar parte en sus decisiones y actividades.  
Transcurrido dicho plazo sin expresar formalmente su opción por incorporarse o mantenerse en el consejo acreditando de manera fehaciente el cese en las circunstancias constitutivas de la incompatibilidad, se entenderá que renuncia a formar parte del Consejo Rector.  
Igualmente, la condición de miembro del Consejo Rector es incompatible con ser miembro de las Corts Valencianes o del Consell, así como con el ejercicio de cualquier cargo de elección o designación políticas y con el ejercicio de funciones de alta dirección en partidos políticos.  
4. En el ejercicio de sus funciones, los conselleres y conselleras actuarán con absoluta independencia y transparencia sin que puedan recibir instrucciones, directrices o cualquier clase de indicación imperativa de ninguna administración u otras instituciones o entidades, salvo lo dispuesto en la legislación para situaciones de emergencia y para periodos electorales.  
5. Los miembros del Consejo Rector ejercerán su cargo con sujeción a los deberes de diligente administración, fidelidad, lealtad, secreto y responsabilidad establecidos en la legislación. Asimismo, ajustarán su actuación a los principios de legalidad, objetividad y buen gobierno y la defensa de los valores constitucionales y estatutarios.  
  
Artículo 107. Modificación de la Ley 6/2016, de 15 de julio, de la Generalitat, del servicio público de radiodifusión y televisión de ámbito autonómico de titularidad de la Generalitat  
Se modifica el texto de la Ley 6/2016, de 15 de julio, de la Generalitat, del servicio público de radiodifusión y televisión de ámbito autonómico de titularidad de la Generalitat, en los términos siguientes:  
Uno. Se modifican los apartados 2 y 3 del artículo 36, que queda redactado del siguiente modo:  
2. El presupuesto de la corporación tiene que elaborarse y gestionarse de acuerdo con los principios de equilibrio presupuestario. Los costes del capítulo I no podrán superar un tercio del presupuesto total de la corporación.  
3. Como garantía de la independencia de la corporación, se adoptarán las medidas y compromisos presupuestarios plurianuales que doten a la misma de un modelo de financiación ajustado, estable, suficiente y viable para el cumplimiento de los objetivos establecidos en la presente ley.  
  
Artículo 108. Modificación de la Ley 6/2016, de 15 de julio, de la Generalitat, del servicio público de radiodifusión y televisión de ámbito autonómico, de titularidad de la Generalitat  
Se modifica el texto de la Ley 6/2016, de 15 de julio, de la Generalitat, del servicio público de radiodifusión y televisión de ámbito autonómico, de titularidad de la Generalitat, en los términos siguientes:  
Uno. Se modifica el artículo 39.1, que queda redactado del siguiente modo:  
1. La Corporación tiene la plena capacidad para explotar comercialmente su oferta de programación y sus contenidos. La publicidad institucional se regirá por lo dispuesto en la normativa específica, siendo parte de los ingresos previstos en el artículo 37.1.b.  
  
Artículo 109. Modificación de la Ley 6/2016, de 15 de julio, de la Generalitat, del servicio público de radiodifusión y televisión de ámbito autonómico de titularidad de la Generalitat  
Se modifica el texto de la Ley 6/2016, de 15 de julio, de la Generalitat, del servicio público de radiodifusión y televisión de ámbito autonómico de titularidad de la Generalitat, en los términos siguientes:  
Uno. La disposición adicional octava queda redactada de la manera siguiente:  
Disposición adicional octava. Limitaciones en el caso de insuficiencia de aportaciones  
La limitación de los costes del capítulo I de no superar en un tercio el total de presupuesto, prevista en el artículo 36 de esta ley, no se debe aplicar en el ejercicio presupuestario 2021 y los de duración del segundo contrato programa de la CVMC. En este sentido, la limitación tampoco se aplicará en lo que respeta a los instrumentos de ordenación del personal.  
  
  
TÍTULO III  
Medidas de organización administrativa y de restructuración   
de entes del sector público instrumental de la Generalitat  
  
CAPÍTULO I  
Medidas organizativas relativas a órganos   
adscritos a la Presidencia de la Generalitat  
  
Sección única  
Comité Valenciano para asuntos europeos  
  
Artículo 110  
Se modifican los artículos 7, 8, 10 y 11 de la Ley 10/2009, de 20 de noviembre, de creación del Comité Valenciano para los asuntos europeos, que quedan redactados del siguiente modo:  
«Artículo 7. Composición  
1. El Comité Valenciano para los Asuntos Europeos está formado por 15 personas nombrados por Decreto del Consell, entre ellos una persona que ejerza la Presidencia, una persona que ejerza la Vicepresidencia, una persona que ejerza la Secretaría y doce vocalías.  
2. La persona secretaria del Comité, que actuará con voz y voto, será la titular de la secretaría autonómica competente en materia de relaciones con la Unión Europea. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 1.3, el apoyo material y de medios personales se realizará asimismo por la mencionada secretaría autonómica.  
3. Las personas titulares de la presidencia, la vicepresidencia y las vocalías serán elegidas entre profesionales de reconocido prestigio dentro del ámbito político, académico, parlamentario, diplomático, socio-económico y de la cooperación al desarrollo, que hayan destacado por su contribución y actividad relacionada con la Unión Europea, por su experiencia, competencia académica o conocimiento de la realidad europea, así como por razón de su cargo en instituciones públicas y organizaciones de la sociedad civil de la Comunitat Valenciana. Excepcionalmente, y por razón de la especialidad de la materia a tratar, podrán incorporarse a este comité personas miembros del Consell y titulares de altos cargos de la administración de la Generalitat.  
4. La composición del Comité se hará en función del mérito y la capacidad de sus integrantes. Esta composición, deberá respetar el principio de igualdad entre mujeres y hombres, entendiéndose, a los efectos de esta ley cuando haya una presencia mínima del 50 % de mujeres.  
Artículo 8. Nombramiento, mandato y cese de las personas integrantes del Comité  
1. Las personas integrantes del Comité serán nombradas por Decreto del Consell, a propuesta del miembro del Consell a quien corresponda el ejercicio de las competencias en materia de relaciones con la Unión Europea.  
2. Serán nombradas por un período de cinco años, pudiendo ser renovadas hasta un máximo de tres períodos. En el caso de producirse alguna vacante durante la duración del mandato, la nueva persona designada lo será por el tiempo que reste el mandato.  
3. El presidente, vicepresidente y los titulares de las vocalías, durante el periodo para el que fueron elegidos, son inamovibles, y cesarán en su condición en los siguientes casos:  
a) Por defunción.  
b) Por renuncia expresa.  
c) Por extinción del periodo para el que fueron elegidos. No obstante, seguirán ejerciendo plenamente sus funciones hasta la toma de posesión de los nuevos miembros.  
d) Por inhabilitación declarada por resolución judicial firme  
4. La persona titular de la secretaría, en su calidad de alto cargo de la Generalitat, será miembro del Comité en tanto en cuanto su mandato siga vigente. El cese como titular de la secretaría autonómica en materia de relaciones con la Unión Europea conllevará automáticamente el cese como miembro del Comité. De igual modo procederá en el caso excepcional de las personas titulares de las vocalías del Comité que sean alto cargo de la administración autonómica, y en el caso de las restantes vocalías cuyo nombramiento se deba a su condición de persona representante de una institución u organización. En todos estos casos el cese conllevará su sustitución automática como vocal del Comité por la persona que la sustituya.  
Artículo 10. Funcionamiento  
1. El Comité se regirá en su funcionamiento por las normas al efecto aprobadas por el Pleno.  
2. El funcionamiento del Comité estará regido por lo dispuesto para los órganos colegiados en la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de Régimen Jurídico del Sector Público, y por las normas que, en su marco, adopte el Comité.  
3. Las personas miembros del Comité tendrán derecho a percibir la gratificación por asistencia y la indemnización por gastos de transporte a las sesiones en las que deban participar, previstas en la normativa aplicable al personal de la Generalitat sobre indemnizaciones por razón de servicio y gratificaciones. Este apartado no será de aplicación a las personas que ostenten la condición de miembro del Consell, alto cargo o personal de la administración de la Generalitat.  
Artículo 11 El observatorio de políticas europeas  
1. El Observatorio de Políticas Europeas, cuya presidencia corresponde a la persona titular de la secretaría del Comité, estará compuesto por personal técnico de los departamentos, organismos o entidades dependientes del Consell, designados al efecto por la persona titular de la presidencia del Observatorio, en función de las competencias asignadas al órgano al que pertenecen, o de su probada competencia en asuntos europeos y demás requisitos que, en su caso, se establezcan reglamentariamente. En todo caso será miembro del observatorio una persona de la dirección general con competencias en materia de fondos europeos, a propuesta de la misma dirección general.  
2. El Observatorio podrá acordar la asistencia a sus reuniones de otro personal experto dentro de la Generalitat y su sector público, o de personas expertas externas que puedan contribuir al mejor cumplimiento de las funciones que tiene encomendadas el Observatorio. En este último caso, tendrán derecho a las compensaciones económicas referidas en el artículo 10.3.  
3. Las normas de organización y funcionamiento del Observatorio las fija el Pleno del Comité.»  
  
CAPÍTULO II  
Medidas organizativas relativas a entes del sector público instrumental de la Generalitat adscritos a la Conselleria de Hacienda y Modelo Económico  
  
Sección única  
Institut Valencià de Finances  
  
Artículo 111  
Se modifican el apartado I.6, el apartado II.3.iii), el apartado III.5, el apartado III.6, y el apartado IV, del artículo 171 de la Ley 5/2013, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera y de Organización de la Generalitat, que quedan redactados como sigue:  
«Artículo 171. Régimen jurídico del Institut Valencià de Finances   
El régimen jurídico del Institut Valencià de Finances (IVF) será el siguiente:  
I. Naturaleza y principios generales  
[?]  
6. En el ejercicio de sus funciones, el Institut Valencià de Finances (IVF), en su condición de intermediario financiero, se regirá por criterios de mercado y, por lo tanto, tendrá que gestionarse con principios de autosuficiencia financiera y viabilidad económica sin perjuicio de que, en el ámbito de sus competencias y de acuerdo con los objetivos de la política económica, la Generalitat, a través de las distintas consellerias, puedan bonificar mediante subvenciones de capital las cuotas de interés y amortización, que se deriven de los préstamos otorgados por el Institut Valencià de Finances (IVF).  
II. Régimen jurídico  
[?]  
3. No obstante, le será de aplicación:  
[...]  
(iii) El Institut Valencià de Finances (IVF) podrá conceder ayudas a los titulares de los préstamos que así lo soliciten en el marco de las correspondientes convocatorias. Estas ayudas consistirán en la reducción del tipo de interés con respecto a las condiciones de mercado, o el reconocimiento de un tramo no reembolsable del préstamo por importe no superior al 30 % del capital.  
Las ayudas tendrán necesariamente que responder a un programa de estímulo económico financiado por un organismo de la Generalitat Valenciana, mediante aportaciones al Institut Valencià de Finances en forma de subvenciones de capital. El Consejo General del IVF podrá destinar los beneficios del ejercicio anterior a dotar un fondo para completar la bonificación de las operaciones otorgadas en el marco de estos programas de estímulo.  
A efectos del artículo 159 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda de la Generalitat, no tendrán la consideración de subvenciones los créditos sin interés, con interés inferior al de mercado, o con tramo no reembolsable hasta el límite del 30 % del capital, concedidos por el Institut Valencia de Finances y los entes a los cuales se refiere el artículo 2 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de hacienda de la Generalitat, cuya gestión haya sido encomendada al IVF. Estas operaciones financieras se regirán por su normativa específica y estarán sujetas a derecho privado.  
A estos efectos, tendrán la consideración de normativa específica las instrucciones o acuerdos adoptados por sus órganos de gobierno, que en todo caso tendrán que prever, con carácter previo a su formalización, los requisitos y obligaciones de los beneficiarios y entidades colaboradoras y el procedimiento de aprobación. Estas instrucciones deberán respetar los principios de publicidad, transparencia, concurrencia, objetividad, igualdad y no discriminación.  
Igualmente, el Institut Valencià de Finances podrá conceder ayudas consistentes en la bonificación del coste de los avales otorgados por entidades financieras a las pequeñas y medianas empresas, así como a las personas trabajadoras en régimen de autónomo con domicilio social u operativo en la Comunitat Valenciana.  
Estas ayudas se regirán por los preceptos de carácter básico de la Ley 38/2003, de 17 de noviembre, general de subvenciones, y la disposición adicional sexta de esta ley, y se entiende por su normativa específica los acuerdos adoptados por el Consejo General del IVF.  
[?]  
III. Fines y funciones  
[?]  
5. El IVF podrá financiar las necesidades operativas de fondos de las organizaciones sindicales y empresariales representativas en la Comunitat Valenciana, entendiendo por tales aquellas que sean beneficiarias de subvenciones al amparo de la Ley 7/2015, de 2 de abril, de la Generalitat, de Participación y Colaboración Institucional de las Organizaciones Sindicales y Empresariales Representativas en la Comunitat Valenciana y de la Orden 28/2016, de 28 de noviembre, de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo, por la que se establecen las bases reguladoras para la concesión de subvenciones a los sindicatos y organizaciones sindicales, en proporción a su representatividad, en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
La financiación otorgada por el IVF a las distintas organizaciones sindicales y empresariales no superará en ningún caso el importe total de las subvenciones reconocidas a su favor por la Generalitat Valenciana, previa resolución de adjudicación por el órgano competente. El IVF pignorará los derechos de cobro futuros derivados de dichas subvenciones como garantía de pago de la operación.  
6. En concreto, para el cumplimiento de estas finalidades el Institut Valencià de Finances (IVF) desarrollará las siguientes funciones:  
a) Conceder créditos, préstamos, avales y otras cauciones a favor de las empresas y entidades de naturaleza privada, colaborar, prestar apoyos financieros y participar en el capital y en los órganos de gobierno, tanto en nombre propio como en representación de la Generalitat, de sociedades que faciliten la financiación o la promoción de empresas no financieras, así como efectuar aportaciones y gestionar fondos de capital riesgo constituidos con la misma finalidad, siguiendo las directrices generales de la política crediticia establecidas por la conselleria competente en materia de economía.  
b) Anticipar las subvenciones otorgadas por la Generalitat al amparo del Decreto 193/2015 que aprueba el Reglamento de la Ley 7/2015, de participación y colaboración institucional de las organizaciones sindicales y empresariales representativas en la Comunitat Valenciana, modificado por el 46/2018, de 13 de abril, del Consell.  
c) Cualesquiera otras que le atribuyan las leyes o que le encomiende el Consell de la Generalitat en el ámbito de sus competencias.  
d) Excepcionalmente podrá:  
i) Financiar proyectos de obras y servicios públicos. En este sentido, podrán ser beneficiarias aquellas empresas, organismos y entidades de cualquier tipo o naturaleza que, directa o indirectamente, de modo mayoritario, estén financiadas o participadas por la administración pública, o que sus actos estén sujetos directa o indirectamente al poder de decisión de esta.  
ii. Conceder créditos y préstamos, a favor del sector público instrumental de la Generalitat o de cualquier otra entidad de carácter público.  
[...]  
IV. Órganos de gobierno  
Los órganos de gobierno del Institut Valencià de Finances (IVF) son el Consejo General y la Dirección General. Los consejeros independientes del Consejo General percibirán las indemnizaciones que correspondan de acuerdo con lo que prevea el reglamento orgánico. Tales indemnizaciones, o cualquier otro concepto que percibiesen en el ejercicio de sus funciones, deberán ser de carácter público.»  
  
  
CAPÍTULO III  
Medidas organizativas relativas a entes del sector público instrumental de la Generalitat adscritos a la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte  
  
Sección primera  
Institut Valencià d'Art Modern  
  
Artículo 112  
Se modifican el artículo 4, el artículo 5, el artículo 6, el artículo 8, el artículo 9, el artículo 11, el artículo 12, y el artículo 14 de Ley 1/2018, de 9 de febrero, de la Generalitat, reguladora de l'Institut Valencià d'Art Modern  
«Artículo 4. La Presidencia  
1. La Presidencia del IVAM, que lo será también de su Consejo Rector, la ostentará la persona titular de la conselleria con competencia en materia de cultura.  
2. La persona que ocupe la Presidencia del IVAM tendrá las siguientes atribuciones:  
a) Ostentar la representación del instituto, que podrá delegar en la persona titular de la Vicepresidencia.  
b) Acordar la convocatoria de las sesiones ordinarias y extraordinarias y la fijación del orden del día del Consejo Rector.  
c) Presidir y dirigir las deliberaciones del Consejo Rector.  
d) Visar las actas y certificaciones de los acuerdos del Consejo Rector.  
e) La autorización del gasto, la disposición del crédito, el reconocimiento de obligaciones y la ordenación de los pagos. Estas facultades podrán desconcentrarse o delegarse.  
f) Cualesquiera otras que le atribuya el Consejo Rector, excepto las reservadas al mismo.  
g) Cualesquiera otras funciones no atribuidas expresamente a otro órgano.  
Artículo 5. El Consejo Rector  
1. El Consejo Rector es el órgano superior de gobierno del IVAM, y le corresponden, con carácter general, las facultades de dirección, control y supervisión de este.  
2. Además de la Presidencia del IVAM, formarán parte del Consejo Rector:  
a) La Vicepresidencia.  
La Vicepresidencia recaerá en la persona titular de la secretaría autonómica que ostente las competencias en materia de cultura. Sustituirá al titular de la Presidencia del IVAM en casos de ausencia, vacante o enfermedad.  
b) Vocales.  
Serán vocales natos:  
1. La persona que ostente la dirección del IVAM, que se abstendrá de su derecho de voto en aquellos temas en los que se valore su gestión.  
2. La persona titular de la dirección general con competencias en materia de museos o patrimonio cultural.  
3. La persona titular de la subsecretaría de la conselleria con competencias en materia de cultura.  
Serán vocales designados:  
1. Una persona representante del ministerio con competencias en materia de cultura.  
2. Una persona representante de la conselleria competente en materia de hacienda y del sector público instrumental designada por su titular y con el rango mínimo de director general.  
3. Tres personas vocales designadas por la Presidencia del IVAM, a propuesta del Consell Valencià de Cultura, entre personas con vinculación con el mundo del arte.  
4. Hasta un máximo de cinco personas representantes designadas por la Presidencia del IVAM, a propuesta de la Dirección del IVAM, entre personas procedentes del mundo del arte y de la cultura, teniendo en cuenta el Código de buenas prácticas en la cultura valenciana, elaborado y publicado por la conselleria con competencias en materia de cultura, y, subsidiariamente, el código de buenas prácticas de ámbito estatal y el código de deontología del ICOM para los museos.  
Estos vocales ejercerán el mandato durante cinco años y se podrán renovar una vez por un período de la misma duración. Su cese se producirá al final de su mandato o anticipadamente por renuncia, defunción, incapacidad para ejercer sus funciones, o incumplimiento de las buenas prácticas o del código deontológico a los que se deben. En este último caso, será necesario informe previo de la Dirección o Presidencia y aprobación de la mayoría absoluta del Consejo Rector.  
Para la elección de las vocalías designadas se aplicará la presencia paritaria de mujeres y hombres en cumplimiento de la legislación valenciana en la materia.  
4. La persona que ostente la Secretaría del Consejo Rector, que será designada por el mismo de entre el personal laboral que preste sus servicios en el IVAM y asistirá a las reuniones con voz pero sin voto. Corresponderá a la Secretaría velar por la legalidad formal y material de las actuaciones del Consejo Rector, certificar las actuaciones del mismo y garantizar que los procedimientos y reglas de constitución y adopción de acuerdos son respetados.  
5. A las reuniones del Consejo Rector asistirá, en tareas de asesoramiento jurídico, con voz pero sin voto, una persona representante de la Abogacía de la Generalitat.  
6. Asistirán también a las reuniones, con voz pero sin voto, la persona titular de la Gerencia y la que ejerza la auditoría interna del IVAM.  
Artículo 6. Funciones del Consejo Rector  
Corresponde al Consejo Rector:  
1. Aprobar el plan anual de actividades.  
2. Aprobar los estados de ejecución del presupuesto, la memoria y las cuentas anuales de la entidad.  
3. Aprobar los anteproyectos de presupuesto.  
4. Aprobar la compra de obras de arte y aceptar donaciones y legados.  
5. Informar favorablemente sobre la norma de organización y funcionamiento del IVAM, que aprobará el Consell, así como sobre la aprobación o el desarrollo de la organización interna de la entidad, conforme a lo dispuesto en esta norma organizativa.  
6. Aprobar la gestión anual realizada por la Dirección y por la Gerencia.  
7. Designar a los miembros del Consejo Asesor, a propuesta de la Dirección.  
8. Autorizar la suscripción de los convenios y protocolos en los que participe el IVAM, los cuales firmará la Presidencia. Podrá delegarse en la Dirección o en la Gerencia en virtud de esta autorización.  
9. Aprobar los ingresos de derecho privado a propuesta de la Gerencia.  
10. Autorizar previamente los contratos por cuantía superior a 300.000 euros.  
11. Aprobar, a propuesta de la Gerencia, la organización funcional y las directrices básicas en materia de recursos humanos de la entidad, incluyendo la aprobación de las relaciones de puestos de trabajo y el régimen de retribución del personal propio de la entidad, dentro de las limitaciones legales y presupuestarias, sin perjuicio de las competencias atribuidas a otros órganos de la Generalitat.  
12. Determinar anualmente, a propuesta de la Gerencia, las necesidades de recursos humanos con asignación presupuestaria, que deben proveerse mediante la incorporación de personal de nuevo ingreso, para su inclusión en las correspondientes convocatorias.  
13. La aprobación de las convocatorias de pruebas de admisión para la selección del personal propio al servicio de la entidad y las de provisión de los puestos de trabajo de la misma, a propuesta de la Gerencia.  
14. Tomar razón de todos los contratos laborales suscritos desde la celebración del último Consejo.  
Artículo 8. El Consejo Asesor  
1. El Consejo Asesor estará formado por siete miembros, incluida la Presidencia y la Secretaría.  
2. La Presidencia del Consejo Asesor, la ostentará la persona que ejerza la Dirección del IVAM, que se abstendrá de su derecho a voto en aquellos temas sobre los que informe el Consejo Asesor y que posteriormente tenga que decidir el Consejo Rector.  
3. El resto de miembros del Consejo Asesor serán nombrados por el Consejo Rector entre personas procedentes del mundo del arte y de la cultura, teniendo en cuenta el Código de buenas prácticas en la cultura valenciana, elaborado y publicado por la conselleria con competencias en materia de cultura, y, subsidiariamente, el código de buenas prácticas de ámbito estatal y el código de deontología del ICOM para los museos:  
Un miembro a propuesta de la conselleria competente en el ámbito de la cultura, un miembro a propuesta de las universidades públicas valencianas, un miembro a propuesta del Consell Valencià de Cultura y dos miembros a propuesta de entidades de reconocido prestigio y trayectoria en el mundo del arte.  
La Secretaría será nombrada entre el personal laboral que preste los servicios en el IVAM y asistirá a las reuniones con voz, pero sin voto.  
Los miembros desempeñarán su mandato durante cinco años, pudiéndose renovar el mismo hasta una vez por un periodo de igual duración. El cese se producirá al final del mandato o anticipadamente por renuncia, defunción, incapacidad para ejercer sus funciones, o incumplimiento de las buenas prácticas o del código deontológico a los que se deben. En este último caso, será necesario, informe previo de la Dirección o Presidencia y aprobación de la mayoría absoluta del Consejo Rector.  
Para la elección de los vocales designados, se aplicará la Ley de igualdad entre mujeres y hombres, de la Generalitat, y también se tendrá en cuenta la vertebración y cohesión del territorio.  
4. En los casos de vacante, ausencia o enfermedad, se establece el siguiente régimen de suplencias: la Presidencia, en cualquiera de los miembros del Consejo Asesor, y la Secretaría, en el personal laboral que preste sus servicios en el IVAM.  
  
Artículo 9. Funciones del Consejo Asesor  
El Consejo Asesor es un órgano con funciones consultivas, correspondiéndole informar sobre la programación y adquisición de obras de arte, la propuesta de aceptación de donaciones o cesiones al IVAM, la valoración de las obras a adquirir por compraventa o donación, así como sobre todas aquellas cuestiones que le sean planteadas por el Consejo Rector o la Dirección, en relación con las cuestiones artísticas que puedan derivarse de la actividad principal del IVAM.  
Artículo 11. La Dirección y la Gerencia  
La Dirección será nombrada y cesada por decreto del Consell, a propuesta de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de cultura, oído el Consejo Rector.  
La selección atenderá principios de mérito y capacidad y criterios de idoneidad. Se llevará a cabo mediante procedimientos que garanticen la publicidad y concurrencia, teniendo en cuenta el Código de buenas prácticas en la cultura valenciana, elaborado y publicado por la conselleria con competencias en materia de cultura.  
La Gerencia será nombrada y cesada por decreto del Consell, a propuesta de la persona titular de la conselleria con competencias en materia de cultura.  
La selección atenderá principios de mérito y capacidad y criterios de idoneidad. Se llevará a cabo mediante procedimientos que garanticen la publicidad y concurrencia, teniendo en cuenta el Código de buen gobierno.  
Artículo 12. Funciones de la Dirección y de la Gerencia  
1. Funciones de la Dirección.  
Corresponderá a la Dirección del IVAM la gestión ordinaria del instituto. En concreto, le corresponderán las siguientes funciones:  
a) La dirección artística del instituto de conformidad con lo acordado por el Consejo Rector.  
b) La ejecución de los acuerdos del Consejo Rector y del Consejo Asesor.  
c) La preparación del plan anual de actividades y la presentación de la memoria anual.  
d) De acuerdo con los términos establecidos en la normativa de patrimonio cultural valenciano, la aprobación de la salida temporal, sea cual sea el destino, de las obras artísticas que sean titularidad del IVAM fuera de las instalaciones del museo.  
e) La aceptación de los depósitos de obras artísticas de otra titularidad al museo. La Dirección informará de estas actuaciones al Consejo Rector en el pleno siguiente a adoptarlas.  
f) El mantenimiento de las relaciones protocolarias e institucionales del museo, sin perjuicio de las competencias del presidente.  
g) Todas las otras que el Consejo Rector o la Presidencia le encomiende o delegue.  
2. Funciones de la Gerencia.  
a) La dirección económico-administrativa del instituto de conformidad con lo acordado por el Consejo Rector.  
b) La ejecución de los acuerdos del Consejo Rector y del Consejo Asesor.  
c) La dirección del personal del ente y su gestión. Esta competencia incluye la negociación colectiva, la propuesta de la relación de puestos de trabajo y del organigrama y de la oferta de empleo público. Proponer al Consejo Rector los criterios que tienen que regir el desarrollo de los procesos selectivos de personal laboral propio de la entidad. La ejecución de los procesos selectivos, así como la contratación y despido del personal laboral propio de la entidad.  
d) La ejecución de las facultades, como órgano de contratación, ordinarias de la entidad en los contratos, sin perjuicio de las autorizaciones preceptivas y el deber de suministro de la información previstos en la normativa de aplicación.  
e) La preparación del anteproyecto de presupuesto y la presentación ante el Consejo Rector para su aprobación. La formulación de las cuentas anuales comprensivas del balance de situación, cuenta de pérdidas y ganancias, memoria e informe de gestión para que los apruebe el Consejo Rector. La administración de los ingresos del instituto y la política de mecenazgo. La autorización de las modificaciones presupuestarias que le correspondan, de acuerdo con los términos previstos en la normativa vigente de hacienda pública y presupuestos.  
f) La política de responsabilidad social, transparencia y sostenibilidad.  
g) La seguridad y el control administrativo de los bienes y valores constitutivos del patrimonio del ente.  
h) La resolución de aquellas reclamaciones que puedan plantearse en materia de responsabilidad patrimonial. La resolución de recursos administrativos de reposición y extraordinario de revisión, cuando proceda dentro de su ámbito de competencia.  
i) Todas las otras que el Consejo Rector, la Presidencia o la Dirección le encomiende o delegue.  
Artículo 14. Régimen presupuestario  
1. El régimen presupuestario de la entidad se ajustará a lo establecido por la Generalitat para las entidades de derecho público y a las previsiones de las leyes de presupuestos de la Generalitat.  
2. Siguiendo los criterios artísticos y de programación de la Dirección, el anteproyecto de presupuesto será presentado por la Gerencia para su aprobación por el Consejo Rector y se remitirá a la conselleria competente en materia de cultura, para su posterior elevación a la conselleria competente en materia de hacienda, a los efectos de su integración en el presupuesto de la Generalitat, y ello sin perjuicio de las competencias asignadas a la conselleria competente en materia del sector público.»  
  
Sección segunda  
Construcciones e Infraestructuras Educativas   
de la Generalitat Valenciana, SA.  
  
Artículo 113  
Se modifica el artículo 29 de la Ley 1/2013, de 21 de mayo, de la Generalitat, de medidas de reestructuración y racionalización del sector público empresarial y fundacional de la Generalitat, que queda redactado como sigue:  
Artículo 29. Construcciones e Infraestructuras Educativas de la Generalitat Valenciana, SA (CIEGSA)  
En atención a las obligaciones contractuales existentes, la extinción de la mercantil Construcciones e Infraestructuras Educativas de la Generalitat Valenciana, SA, por cualquier de las formas previstas en la legislación sobre sociedades mercantiles y modificaciones estructurales de estas sociedades, deberá llevarse a cabo como máximo hasta el 31 de diciembre de 2023. Sin embargo, de manera transitoria, la mercantil mencionada asumirá los encargos de gestión que, por necesidades expresamente justificadas en el respectivo expediente, realice la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte en cuanto a la instalación y conservación de las aulas prefabricadas de escolarización provisional y la adecuación y actualización normativas de proyectos constructivos ya contratados por CIEGSA a petición de la administración.  
  
CAPÍTULO IV  
Medidas organizativas relativas a entes del sector público instrumental de la Generalitat adscritos a la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo  
  
Sección única  
Instituto Valenciano de Estadística  
  
Artículo 114  
Se modifican el artículo 4, apartado Tres, el artículo 9, apartado Uno, el artículo 33, el artículo 36, se añade un nuevo artículo 36 bis, se modifican el artículo 37, apartado Uno, el artículo 43 apartado Uno, y se añaden una Disposición Adicional Única y una Disposición Transitoria Única, en la Ley 5/1990, de 7 de junio de 1990, de la Generalitat Valenciana, de estadística de la Comunitat Valenciana, con la siguiente redacción:  
«Artículo 4  
[...]  
Tres. La elaboración del Anteproyecto del Plan corresponde al Instituto Valenciano de Estadística, será elevado al Consell a efectos de aprobarlo por la persona titular de la conselleria competente en materia estadística, previo informe de la Comisión Interdepartamental de Estadística y del Consejo Valenciano de Estadística.  
Artículo 9  
Uno. En relación con cada una de las estadísticas protegidas por esta ley, la Comisión Interdepartamental de Estadística aprobará las normas reguladoras. Estas determinarán:  
a) Los objetivos.  
b) El ámbito territorial.  
c) La periodicidad.  
d) Los organismos que, con carácter ejecutor o colaborador, tienen que intervenir en la elaboración, así también como a quien corresponden las facultades para reclamar la información, cuando esta sea obligatoria.  
e) Los sujetos obligados a suministrar información y la forma y los plazos en los cuales tienen que cumplir esta obligación.  
f) El derecho, si procede, a obtener compensación económica por los gastos que se derivan del suministro de la información.  
g) La forma y plazo de difusión del resultado estadístico.  
Artículo 33  
Las Entidades Locales podrán solicitar la inclusión de estadísticas de su interés en el Plan Valenciano de Estadística. La solicitud se dirigirá a la persona titular de la Dirección del lnstituto Valenciano de Estadística acompañando memoria explicativa del interés público de la Estadística así como de sus características, memoria económica y propuesta de esta financiación y proyecto de normas reguladoras.  
Artículo 36  
La organización estadística de la Comunitat Valenciana estará constituida por:  
1. El Instituto Valenciano de Estadística es el organismo autónomo de gestión de la actividad estadística de interés de la Generalitat.  
2. La Comisión Interdepartamental de Estadística es el órgano colegiado encargado del impulso estratégico, la coordinación y ordenación general de la actividad pública de interés de la Generalitat a desplegar por la organización estadística de la Comunitat Valenciana. Se adscribe a la conselleria competente en materia estadística. Su composición y régimen de funcionamiento se determinarán reglamentariamente. Le corresponde el ejercicio de las siguientes funciones:  
a) Fijar las directrices y orientaciones generales para la planificación de la actividad estadística de interés de la Generalitat.  
b) Estudiar e informar el Anteproyecto del Plan Valenciano de Estadística y aprobar la propuesta de los Programas Anuales de actividades estadísticas para su desarrollo.  
c) Establecer las líneas estratégicas para la coordinación de la organización estadística de la Comunitat Valenciana orientadas a garantizar la ejecución y desarrollo de los planes y programas aprobados y su adecuación a los principios que rigen la actividad estadística pública.  
d) Formular propuestas en materia estadística para su elevación al Consell.  
e) Aprobar el Balance anual de actividades estadísticas desarrolladas por la organización estadística de la Comunitat Valenciana.  
f) Fijar las orientaciones y recomendaciones generales relativas a la normalización en materia de archivos y registros administrativos para su uso posterior a efectos estadísticos.  
g) Impulsar la cooperación en materia estadística con otras administraciones públicas y con otras instituciones públicas y privadas para la mejora de las sinergias en el ámbito de la producción de estadísticas oficiales y la mejora del conocimiento de la realidad demográfica, socio-económica y cultural de la Comunitat Valenciana.  
h) Informar sobre cualquier otra cuestión en materia estadística que le sea formulada.  
3. El Consejo Valenciano de Estadística es el órgano consultivo y de participación social de productores y usuarios de las estadísticas de interés de la Generalitat. Se adscribe a la conselleria competente en materia estadística Su composición y régimen de funcionamiento se determinarán reglamentariamente. Le corresponde el ejercicio de las siguientes funciones:  
a) Informar el Anteproyecto del Plan Valenciano de Estadística y los Programas anuales de actividades estadísticas para su desarrollo.  
b) Canalizar las relaciones entre órganos estadísticos, informantes y usuarios y realizar recomendaciones para su mejora permanente orientada a la racionalización de los procesos de elaboración y difusión de información estadística, sin perjuicio de las competencias del apartado 2.g que corresponden a la Comisión Interdepartamental de Estadística.  
c) Velar por el estricto cumplimiento de los principios que rigen la actividad estadística pública valenciana en su ámbito de actuación.  
d) Aprobar el informe de evaluación del Plan Valenciano de Estadística al final de su periodo de vigencia.  
e) Emitir informe en el procedimiento de elaboración de proyectos de disposiciones de carácter general que regulan la actividad estadística de la Comunitat Valenciana.  
f) Informar sobre cualquier otra cuestión en materia estadística que le sea formulada por el Consell, la Comisión Interdepartamental de Estadística o el Instituto Valenciano de Estadística.  
4. Las comisiones estadísticas de la Presidencia de la Generalitat y de las consellerias son los órganos de coordinación de toda la actividad estadística que realicen las respectivas consellerias, así como los organismos y las empresas dependientes de las mismas. Su composición y régimen de funcionamiento se determinarán reglamentariamente. Desarrollarán las siguientes funciones:  
a) La colaboración, en su ámbito de actuación, con el Instituto Valenciano de Estadística en la elaboración del Anteproyecto del Plan Valenciano de Estadística, su desarrollo en programas anuales de actividades estadísticas y su evaluación continua y estratégica, de acuerdo con las directrices establecidas por la Comisión Interdepartamental de Estadística.  
b) La coordinación, en colaboración con el Instituto Valenciano de Estadística de la actividad desarrollada, en el marco de ejecución del Plan Valenciano de Estadística vigente, por las unidades estadísticas de la Generalitat, adscritas al departamento.  
c) La garantía de la ejecución y cumplimiento de los acuerdos de la Comisión Interdepartamental de Estadística en el ámbito de la conselleria.  
d) La formulación de planes estadísticos sectoriales en materias propias de su departamento.  
e) La vigilancia en el cumplimiento de los principios que rigen la actividad estadística pública y la observancia de las buenas prácticas en la materia de acuerdo con las directrices establecidas por la Comisión Interdepartamental de Estadística.  
f) El impulso a la utilización con fines estadísticos de los datos de origen administrativo derivados de la gestión del departamento, incluida la formación de directorios sectoriales en su concepción de infraestructura estadística básica.  
g) La publicación y difusión de los resultados y características metodológicas de las estadísticas que tengan encomendadas en los planes y programas en vigor.  
h) Cualesquiera otras funciones estadísticas que las normas les encomiendan.  
5. Las unidades estadísticas de la Generalitat integradas en la Presidencia, consellerias, organismos y empresas de la Generalitat. Su marco funcional se establece en el artículo 37 de esta ley.  
6. Las unidades estadísticas de las entidades locales. Su marco funcional se establece en el artículo 38 de esta ley.  
Artículo 36 bis. Del Instituto Valenciano de Estadística  
1. Creación  
Se crea el Instituto Valenciano de Estadística, como organismo autónomo de la Generalitat, de los previstos en la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de Hacienda Pública, del Sector Público Instrumental y de Subvenciones, con personalidad jurídica propia, patrimonio y tesorería propios, y autonomía de gestión, adscrito a la conselleria competente en materia estadística y que tiene como objetivo la gestión de la actividad estadística de interés de la Generalitat en el marco previsto de esta ley.  
Disfrutará de la capacidad funcional necesaria para garantizar su neutralidad operativa en el desarrollo de la metodología estadística, la publicación y difusión de resultados, el diseño de normas reguladoras de las estadísticas y en la preservación del secreto estadístico.  
2. Funciones y competencias  
Ejercerá las siguientes funciones:  
a) Elaborar el Anteproyecto del Plan Valenciano de Estadística y la propuesta de Programas anuales de actividades estadísticas de desarrollo en colaboración con las comisiones estadísticas de la Presidencia y las consellerias; y con las unidades estadísticas de las entidades locales.  
b) Coordinar la ejecución y desarrollo de los planes y programas aprobados, así como su adecuación a los principios que rigen la actividad estadística pública valenciana y al Código de buenas prácticas de las estadísticas europeas.  
c) Elaborar normas técnicas generales sobre unidades estadísticas y territoriales, su identificación, nomenclatura, definiciones, códigos, clasificaciones de datos, y cualesquiera otros que contribuyan a homogeneizar y normalizar la actividad estadística pública de la Comunidad Valenciana, ajustadas a las de la Administración General del Estado y a las normas técnicas internacionales vigentes, especialmente a las de la Unión Europea.  
d) Representar a la Generalitat en materia estadística ante las otras administraciones públicas.  
e) Establecer instrumentos de cooperación en materia estadística con otras administraciones públicas o con entes privados.  
f) Formar y mantener sistemas integrados de resultados de estadísticas demográficas, sociales y económicas para todos los niveles territoriales de la Comunitat Valenciana.  
g) Elaborar la propuesta de Balance de actividades estadísticas desarrolladas por la organización estadística de la Comunitat Valenciana.  
h) Cualquier otra función estadística que las normas no atribuyan específicamente a otro organismo y las otras que se le encomienden expresamente.  
3. Régimen jurídico  
El Instituto se regirá por lo que se dispone en la presente ley y su normativa de desarrollo, por la Ley 1/2015 y por la legislación general de administraciones públicas o de organismos autónomos que le sea aplicable. Los actos y resoluciones del Instituto Valenciano de Estadística serán susceptibles de los recursos administrativos previstos en la Ley de Procedimiento Administrativo Común de las Administraciones Públicas.  
4. Organización del Instituto  
La estructura del Instituto estará constituida por el Consejo Rector del Instituto Valenciano de Estadística y la Dirección del Instituto Valenciano de Estadística.  
5. El Consejo Rector del Instituto Valenciano de Estadística es el órgano colegiado de supervisión general de la actividad del Instituto. Está formado por la Presidencia, la vicepresidencia y una vocalía:  
a) La Presidencia del Consejo Rector la asumirá la persona titular de la conselleria competente en materia estadística.  
b) La Vicepresidencia corresponde a la persona titular de la secretaría autonómica con competencias en materia estadística.  
c) La vocalía le corresponde a la persona titular de la Dirección del Instituto Valenciano de Estadística que ejercerá de secretaría del Consejo Rector.  
Le corresponden las funciones siguientes:  
a) Aprobar la propuesta de anteproyecto de presupuestos del Instituto.  
b) Aprobar las cuentas anuales del Instituto  
c) Aprobar la memoria anual de actividades del IVE.  
d) Todas las otras que correspondan a la materia competencial del Instituto Valenciano de Estadística que no sean atribuidas a otros órganos.  
6. La Dirección del Instituto  
El nombramiento de la persona titular de la Dirección del Instituto Valenciano de Estadística recaerá en persona de reconocida capacidad y competencia relacionadas con esta actividad. Será nombrada por decreto del Consell, a propuesta de la persona titular de la conselleria a la cual esté adscrito el Instituto. Le corresponden las atribuciones siguientes:  
a) La representación legal y extrajudicial del Instituto.  
b) La dirección y gestión de las actividades del Instituto en el ámbito de sus competencias.  
c) La dirección del personal.  
d) Dictar resoluciones en su ámbito competencial, así como la resolución en vía administrativa de los recursos de cualquier acto o resolución dictada por la persona titular de la Dirección. Los recursos que ponen fin a la vía administrativa serán resueltos por la persona titular de la conselleria competente en materia estadística.  
7. Recursos económicos  
El Instituto Valenciano de Estadística dispondrá para su funcionamiento de los siguientes recursos:  
a) Las dotaciones consignadas a su favor con cargo en los presupuestos de la Generalitat.  
b) Los ingresos ordinarios y extraordinarios generados por el ejercicio de sus actividades y por la prestación de sus servicios.  
c) Los créditos, préstamos, empréstitos y otras operaciones financieras que pueda concertar.  
d) Las subvenciones y aportaciones que por cualquier título sean concedidas a su favor por entidades públicas o privadas, o por particulares.  
e) Los productos y rentas de los bienes y valores que constituyen su patrimonio.  
f) Cualquier otro recurso que pudiera serle atribuido.  
8. Bienes y derechos  
El patrimonio del Instituto Valenciano de Estadística estará integrado por los bienes y derechos que le sean adscritos por la Generalitat, que conservarán su calificación jurídica originaria, así como por aquel que adquiera y los que le sean incorporados y adscritos en el futuro por cualquier entidad o persona y por cualquier título.  
9. Personal  
El Instituto podrá contar con personal funcionario y laboral en los términos que prevé la legislación de función pública y se regirá, a todos los efectos, por las normas de derecho administrativo o laboral que le sean de aplicación.  
10. Régimen presupuestario  
El régimen presupuestario, económico-financiero, de contabilidad, intervención y de control financiero del Instituto Valenciano de Estadística será el establecido en la Ley 1/2015.  
Artículo 37.1  
1. Las unidades estadísticas de la Generalitat, distintas del lnstituto Valenciano de Estadística, desarrollarán las funciones siguientes:  
a) Elaboración de sus propias estadísticas, previo informe del lnstituto Valenciano de Estadística.  
b) Elaboración de las estadísticas o fases de estas que les encomienden el Plan Valenciano de Estadística o el Programa Anual de Actividades.  
c) Colaborar con el lnstituto Valenciano de Estadística en todos aquellos trabajos y estudios que sean necesarios, para que los órganos estadísticos de la Comunitat Valenciana puedan desarrollar sus funciones.  
d) Analizar sus propias necesidades estadísticas.  
Artículo 43  
Uno. Es órgano competente para la imposición de sanciones por infracciones leves la persona que ostente la Dirección del Instituto Valenciano de Estadística y para las restantes la persona titular de la conselleria competente en materia estadística.  
Disposición Adicional Única. Integración de personal en el IVE  
El personal que ocupe puestos de trabajo adscritos al ámbito competencial que resulte coincidente con el organismo autónomo que se crea por la presente ley pasará a integrarse en el Instituto Valenciano de Estadística, mantendrá su relación jurídica con la administración de la Generalitat y la misma situación administrativa en la que se encuentre en el momento del cambio de adscripción, sin mengua de sus derechos.  
Así mismo, los puestos de trabajo adscritos a la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo cuyas funciones se correspondan con el ámbito competencial del IVE pasarán a estar adscritos a este organismo autónomo.  
Disposición Transitoria Única. Ejercicio de las competencias del Instituto Valenciano de Estadística hasta su puesta en funcionamiento  
Las competencias asignadas por la presente ley continuarán siendo ejercidas por los órganos de la administración de la Generalitat que actualmente ostentan competencias inherentes a las mismas hasta la efectiva puesta en funcionamiento del Instituto Valenciano de Estadística con la aprobación de su Estatuto.»  
  
  
CAPÍTULO V  
Medidas organizativas relativas a entes del sector público instrumental de la Generalitat adscritos a la Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad  
  
Sección única  
Seguridad Ferroviaria  
  
Artículo 115  
Se modifica el apartado 3 del artículo 14 y el apartado 7 del artículo 18 de la Ley 7/2018, de 26 de marzo, de Seguridad Ferroviaria, que quedan redactados como sigue:  
«Artículo 14. El Consejo Rector  
1. El Consejo Rector es el órgano superior de la Agència Valenciana de Seguretat Ferroviària, que gobierna la entidad y establece las directrices de actuación de la misma.  
2. Se compone de cinco vocalías, cuyo nombramiento se realizará entre personas de reconocida competencia, experiencia y prestigio profesional en el sector ferroviario o en la gestión de emergencias, garantizándose la composición equilibrada por un periodo de cinco años, con la posibilidad de reelección por otro periodo de igual duración.  
3. La elección se llevará a cabo según el siguiente procedimiento:  
a) Tres personas elegidas por Les Corts, a propuesta de los grupos parlamentarios.  
Para la elección de personas que corresponda elegir a Les Corts, los grupos parlamentarios, mediante propuestas suscritas por un mínimo de dos grupos, podrán presentar, ante la comisión parlamentaria competente, candidaturas concretas, acompañadas de los respectivos currículos que justifiquen la idoneidad de las personas propuestas, o solicitar a cualesquiera de las diversas administraciones, organismos y entidades públicas vinculadas al sector ferroviario o a la gestión de emergencias que propongan, en representación de las mismas, el nombramiento de personas cualificadas para dicha función. Dicha comisión, una vez celebradas las comparecencias pertinentes, valorará la idoneidad de los candidatos y candidatas propuestos y elevará una propuesta al pleno de Les Corts que, en todo caso, observará el principio de paridad.  
El Pleno de Les Corts elegirá a las tres personas que tiene asignadas por mayoría de tres quintas partes aplicable a cada una de las candidaturas propuestas. En caso de que alguna de las personas propuestas no obtenga la mayoría necesaria en primera votación, se procederá a una segunda votación, en distinta sesión plenaria a celebrar dentro del plazo de un mes subsiguiente a la primera y en la que será suficiente con una mayoría absoluta para la elección de cada persona propuesta.  
b) Dos personas, a título individual o en representación de cualquier administración, organismo o entidad pública vinculada al sector ferroviario o gestión de emergencias, elegidas por el Consell, a propuesta de la conselleria competente en materia de transportes.   
c) El nombramiento de las personas que deban integrar el Consejo Rector se realizará por decreto del presidente de la Generalitat y se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Los nombramientos efectuados por el Consell y Les Corts podrán disponer de sus respectivos suplentes.  
4. Las personas designadas como vocales, de entre las que se elegirá a la persona titular de la presidencia del órgano, gozarán de independencia y autonomía, siendo su cargo incompatible con el ejercicio de aquellas otras actividades, tanto públicas como privadas cuyo ejercicio pueda producir un conflicto de intereses con las funciones de la agencia.  
El cargo de vocal de la agencia será incompatible con el desempeño de funciones directivas o ejecutivas en Partidos Políticos, Centrales Sindicales, Asociaciones Empresariales y Colegios Profesionales.  
5. Al Consejo Rector le corresponde ejercer, sin otras limitaciones que las establecidas en la legislación vigente y sin perjuicio de las atribuciones de la presidencia, cuantas facultades y poderes, en general, sean precisos para el cumplimiento de sus fines y, en particular:  
a) Definir las directrices generales y líneas de actuación de la agencia.  
b) Nombrar y separar a la persona titular de la presidencia.  
c) Aprobar, a propuesta de la Dirección General de la agencia, el plan anual de actividades de la entidad.  
d) Aprobar y elevar al departamento de adscripción el anteproyecto de presupuesto de la agencia.  
e) Aprobar los estados de ejecución del presupuesto, la memoria y las cuentas anuales.  
f) Aprobar la plantilla, la organización funcional y el régimen de retribución de todo el personal de la entidad, dentro de las limitaciones legales y presupuestarias y sin perjuicio de las competencias atribuidas a otros órganos de la Generalitat.  
g) La aprobación de las convocatorias de pruebas de admisión para la selección del personal laboral al servicio de la agencia.  
h) Formular la propuesta de aprobación del estatuto de la agencia, cuya aprobación corresponde al Consell.  
i) Aprobar la metodología para la evaluación y valoración de los riesgos asociados a la operación ferroviaria.  
6. Los miembros del Consejo Rector podrán compatibilizar el cargo con otras actividades externas al ente, en todo caso compatibles conforme se prescribe en el apartado 4 del presente artículo, retribuyéndose su labor mediante indemnizaciones o dietas acordes con la responsabilidad de sus funciones, por asistencia a las sesiones del Consejo Rector.  
La cuantía de las indemnizaciones o dietas a percibir se establecerán por acuerdo del Consejo Rector. Las indemnizaciones o dietas que percibiesen en el ejercicio de sus funciones como miembros del consejo Rector, deberán ser de carácter público, y estarán sujetas a lo establecido en las sucesivas leyes de presupuestos anuales de la Generalitat. Su aprobación requerirá, en todo caso, informe previo y preceptivo de la conselleria competente en materia de hacienda.  
Artículo 18. Condiciones y requisitos generales de seguridad de los subsistemas del sistema ferroviario  
[.-]  
7. Todos los elementos fijos y móviles, citados en los apartados anteriores, deberán cumplir con las especificaciones técnicas que se indiquen en el desarrollo reglamentario de la presente Ley. Este desarrollo podrá tomar como referencia todo o parte de alguna normativa que no sea de obligado cumplimiento en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
  
Primera. Órganos competentes para el inicio, instrucción y resolución de procedimientos sancionadores en las materias de industria, energía y minas  
En los procedimientos sancionadores en las materias de industria, energía y minas, son órganos competentes:  
1. Para su iniciación, las personas titulares de los servicios territoriales de Industria y Energía a los que corresponda el conocimiento del asunto por razón de territorio, correspondiendo igualmente a dichos servicios territoriales la instrucción del procedimiento.  
2. Para su resolución:  
2.1. En el caso de infracciones muy graves, la persona titular de la Conselleria competente por razón de la materia.  
2.2. En el caso de infracciones graves, la persona titular de la dirección general competente por razón de la materia.  
2.3. En el caso de infracciones leves, la persona titular de la Dirección Territorial competente por razón de la materia.  
  
Segunda. Expropiaciones derivadas de nuevas actuaciones en Infraestructuras Públicas  
Se declara la necesidad de urgente ocupación de los bienes y derechos afectados de expropiación forzosa como consecuencia de la ejecución de las obras:  
- Acondicionamiento carril bici CR-700 Pego-El Verger.  
- Actuaciones de mejora de la movilidad en la estación de metro de Faitanar en Quart de Poblet.  
- Vía verde del Serpis. Tramo Muro de Alcoy-Lorcha. Alicante.  
- Vía verde del Serpis. Tramo Lorcha-Vilallonga.  
- Pasarela sobre la V-21. La Pobla de Farnals.  
- Mejora seguridad vial CV-10, acceso sur a Les Coves de Vinromà.  
- Mejora seguridad vial CV-800 y ampliación sección transversal. PK 8+500 al 11+125. Jijona.  
- Estabilización de taludes CV-755. Guadalest.  
- Mejora de la seguridad vial, intersección CV-15/CV-124. Albocàsser.  
- Mejora de la seguridad vial CV-70/CV-790. Benilloba.  
- Mejora de la seguridad vial CV-70/CV-710. Benilloba.  
- Vinaròs. Playa de Les Deveses.  
- Vinaròs. Cala de las Llanetes y de las Timbes.  
- Peñíscola. Mirador de la torre de la Badum.  
- Chilches. Playa de Chilches. Lagunas sur.  
- Chilches. Playa de Chilches. Lagunas de Almenara norte.  
- Sagunto. Estacionamiento en la desembocadura del Palancia, margen de Canet d'en Berenguer.  
- Sagunt. Aparcamiento en el parque empresarial.  
- El Puig. Playa del Puig. Torre vigía.  
- Cullera. Playa del Marenyet, puerto sur.  
- Gandía. Playa de Els Marenys de Rafalcaid.  
- Dénia. Estacionamiento de la playa de Els Molins. L'Estanyó.  
- Benitachell. Mirador de la cala Moraig.  
- Altea. Desembocadura del río Algar, m. izq.  
- Alicante. Cala Cantalars.  
- Villajoyosa. Cala del Xarco.  
  
Tercera. Medidas extraordinarias y específicas del procedimiento de admisión del alumnado e inicio de curso 2021-2022  
1. En el procedimiento de admisión del alumnado para el curso 2021-2022, la Inspección General de Educación, en colaboración con los servicios competentes de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte y con el apoyo de los ayuntamientos, asumirá las funciones atribuidas a las comisiones de escolarización, de distritos y sectoriales por el Decreto 40/2016, de 15 de abril, del Consell, y por la Orden 7/2016, de 19 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, sin perjuicio de las facultades atribuidas por la normativa básica estatal a las comisiones de escolarización. Para el cumplimiento de las funciones que la Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, atribuye a las comisiones de escolarización, se habilitarán, en su caso, los medios tecnológicos para que puedan hacerlo telemáticamente.  
2. El procedimiento de admisión a las enseñanzas de educación infantil, educación primaria, educación secundaria obligatoria, bachillerato, formación profesional básica, formación profesional de grado medio y formación profesional de grado superior para el curso 2021-2022, se tramitará de forma electrónica. La administración educativa habilitará puntos de atención al usuario para aquellas personas que no disponen de medios electrónicos.  
2.1. Cada persona solicitante formulará una única solicitud, que contendrá una declaración responsable de cada una de las circunstancias requeridas para la admisión.  
2.2. En el momento de formular la solicitud no se requerirá la aportación de la documentación acreditativa de las circunstancias declaradas.  
2.3. Los resultados en los procesos de admisión en los centros docentes sostenidos con fondos públicos se comunicarán a través de la sede electrónica de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
2.4. La formulación de reclamaciones al resultado provisional y definitivo de admisión del alumnado se realizará por medios electrónicos.  
2.5. En el procedimiento de admisión en los centros docentes sostenidos con fondos públicos las personas interesadas podrán usar los siguientes sistemas de verificación de identidad a fin de formular la solicitud de admisión:  
a) Certificado digital emitido por la Agencia de Tecnología y Certificación Electrónica de la Generalitat (ACCV).  
b) Sistema de identidad electrónica para las administraciones Cl@ve.  
c) eDNI, con su respectivo lector.  
d) Combinación del DNI e IDESP o número de apoyo, junto con la aceptación de comprobación ante el Ministerio del Interior.  
e) Combinación del NIE e IXESP, junto con la aceptación de comprobación ante el Ministerio del Interior.  
f) Número de certificado de registro de ciudadanía de la Unión Europea, precedido por la letra C, junto con la aceptación de comprobación ante el Ministerio del Interior.  
  
Cuarta. Publicación  
La Conselleria de Hacienda y Modelo Económico regulará la publicación, dentro del ámbito de las competencias de la Generalitat, del listado que comprende los deudores a la hacienda pública, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 95.bis de la Ley 58/2003, de 17 de diciembre, general tributaria, en cuanto a los tributos propios y cedidos por el Estado cuya aplicación corresponde a la Generalitat.  
  
Quinta. Fondos para la reconstrucció COVID-19  
Las actuaciones que se realicen con cargo a los fondos de reconstrucción COVID-19, se considerarán de emergencia a los efectos previstos en el artículo 120 de la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de contratos del sector público, por la que se trasponen al ordenamiento jurídico español las directivas del Parlamento Europeo y del Consejo 2014/23/UE y 2014/24/UE, de 26 de febrero de 2014.  
Bimensualmente, el Consell remitirá la relación de los contratos suscritos al amparo de la presente disposición a la Junta Superior de Contratación, sin perjuicio de las publicaciones legalmente establecidas a través del portal de transparencia.  
  
Sexta  
Se modifica el punto 1 del artículo 104, Ley 27/2018 de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat para el año 2019 donde se establece el objeto social de la sociedad mercantil Infraestructuras y Servicios de Telecomunicaciones y Certificación, quedando con el siguiente contenido:  
El objeto social es:  
a) Prestación de servicios de transporte, acceso, difusión, alojamiento, operación, mantenimiento y explotación de las redes de telecomunicaciones de la Generalitat, así como los recursos asociados a los servicios de radio y televisión y de emergencia, dentro del ámbito de responsabilidad de la Generalitat, así como cualquier otro servicio que la Generalitat se pueda comprometer a prestar en el futuro sobre estas infraestructuras.  
La sociedad se constituirá como operador de telecomunicaciones y proveerá servicios de comunicaciones electrónicas con las condiciones que establece la legislación vigente para los operadores controlados por administraciones públicas.  
b) Prestación de servicios asociados a las tecnologías de la información y de las comunicaciones, de seguridad y de confianza en las transacciones electrónicas, así como la provisión, operación y mantenimiento de los sistemas y las infraestructuras físicas necesarias para la prestación de estos servicios.  
  
  
DISPOSICIÓN TRANSITORIA  
  
Única. Régimen de concesión de prórrogas de vigencia de las declaraciones ambientales estratégicas sobre instrumentos de planificación urbanística  
Aquellas DATE (declaración ambiental territorial estratégica) emitidas a instancias de entidades locales a instancia del artículo 25 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y referidas a instrumentos de planificación urbanística que hayan perdido vigencia durante el primer estado de alarma de 2020 y hasta 120 días a contar desde el final de este (oficialmente el 21.06.2020), finalizado este podrán solicitar de forma motivada la prórroga para la vigencia de la DATE hasta 60 días después de la publicación de esta disposición. La duración de las prórrogas concedidas al amparo de esta disposición se contabilizará desde el momento de su pérdida de vigencia, y los días del estado de alarma mencionado serán contabilizables a efectos de la caducidad.  
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
  
Única. Normativa que se deroga  
Quedan derogadas todas las disposiciones de igual o inferior rango que se opongan a la presente ley y, en particular, las siguientes:  
- Los capítulos I, II y III del Decreto ley 2/2013, de 1 de marzo, del Consell, de actuaciones urgentes de gestión y eficiencia en prestación farmacéutica y ortoprotésica.  
  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera. Delegación legislativa en materia de vivienda  
Se autoriza al Consell para que, en el plazo de 12 meses a contar desde la entrada en vigor de la presente Ley, elabore y apruebe, a propuesta de la persona titular de la conselleria competente en materia de vivienda, un texto refundido de los contenidos de la Ley 2/2017, de 3 de febrero, de la Generalitat, por la función social de la vivienda de la Comunitat Valenciana, y del resto de disposiciones normativas vigentes con rango de ley que abarquen las materias de vivienda y arquitectura, así como para que se proceda a regularizar, aclarar y armonizar los textos legales que deban ser refundidos hasta el momento de la aprobación del texto refundido por el Consell.  
  
Segunda. Autorización al Consell para aprobar un texto refundido de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana  
Se autoriza al Consell para aprobar, hasta el 30 de junio de 2021, un texto refundido que consolide e integre en un texto único, debidamente regularizado, aclarado y armonizado, las modificaciones incorporadas desde su entrada en vigor en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
  
Tercera. Estatuto del Instituto Valenciano de Estadística  
Se faculta al Consell para que apruebe mediante decreto el Estatuto del Instituto Valenciano de Estadística en el plazo de seis meses desde la entrada en vigor de esta disposición.  
Cuarta. Habilitación para desarrollo reglamentario  
Se autoriza al Consell para dictar cuantas disposiciones sean necesarias para el desarrollo de lo previsto en esta ley.  
  
Quinta. Entrada en vigor  
La presente ley entrará en vigor el día 1 de enero de 2021.  
No obstante, la modificación del apartado 4 del artículo 129 de la Ley 10/2010, de 9 de julio, de la Generalitat, de ordenación y gestión de la función pública valenciana, efectuada por el artículo correspondiente de esta ley, se aplicará retroactivamente cuando se den las circunstancias que se indican en el citado precepto.  
  
Por tanto, ordeno que todos los ciudadanos y todas las ciudadanas, tribunales, autoridades y poderes públicos a los que corresponda, observen y hagan cumplir esta ley.  
  
València, 30 de diciembre de 2020  
  
El president de la Generalitat  
Ximo Puig i Ferrer



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI