Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4801, del 20-07-2004 (2004/7516)

DECRET 121/2004, de 16 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i la revisió del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Carrascal de la Font Roja.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2004/07/16/121/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4801

Data del DOGV
:   20-07-2004

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2004/7516

CVE


Data del document
:   16-07-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [legislació](javascript:void(0))
    * [protecció del paisatge](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRET 121/2004, de 16 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i la revisió del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja. [2004/X7516]
  
La declaració, mitjançant el Decret 49/1987, de 13 d'abril, del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja, va representar el reconeixement legal de la rellevància ambiental, paisatgística, cultural i social d'aquesta serra emblemàtica. Com s'indica en l'esmentat decret, la importància excepcional de la vegetació boscosa que ha donat fama al Carrascar, i l'especial sensibilitat social mostrada pels municipis que participen d'aquest en la seua conservació -plasmada, per exemple, en les mesures adoptades secularment per les autoritats alcoianes per a la preservació del bosc- justificaren l'adopció d'un marc legal dirigit a garantir la persistència i conservació de l'ecosistema.
  
Les mesures per a la conservació del Carrascar de la Font Roja es van veure reforçades indubtablement a partir de l'aprovació, per Acord del Consell de la Generalitat de 25 de gener de 1993, del Pla Rector de Ús i Protecció del Parc Natural. L'aplicació al Carrascar d'aquest document d'ordenació va permetre dotar al Parc d'un marc legal i tècnic estable i adequat, que ha demostrat -sense perjudici de les inevitables dificultats i discrepàncies- una indubtable utilitat per a plasmar, en actuacions específiques i quotidianes, els objectius de conservació i ordenació d'usos perseguits amb la declaració de l'espai natural protegit.
  
El propi Pla Rector d'Ús i Protecció preveia la seua revisió periòdica en complir-se cinc anys des de la seua aprovació, duent-se a terme per a això una «avaluació dels resultats obtinguts amb indicació dels punts o aspectes objecte de revisió». Malgrat això, l'entrada en vigor -amb posterioritat a l'aprovació del Pla Rector- de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, va representar, entre d'altres aspectes, la incorporació a l'ordenament jurídic autonòmic de la figura dels Plans d'Ordenació dels Recursos Naturals, derivats de la legislació bàsica estatal en la matèria, i concebuts com instruments d'ordenació general obligatoris i executius en tot allò que afectara la conservació, protecció o millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals. La Llei 11/1994 regula també els objectius, el contingut, l'efecte i la tramitació d'aquest tipus de plans, que es configuren com instruments flexibles que permetran, amb diferent nivell d'intensitat, un tractament prioritari i integral en determinades zones per a la conservació i la recuperació dels recursos, els espais naturals i les espècies que cal protegir.
  
En aquest sentit, la disposició transitòria primera de l'esmentada Llei 11/1994 indica que «En el moment de procedir a la revisió dels plans a què es refereix aquesta disposició, se'n durà a terme l'adaptació al contingut d'aquesta Llei, d'acord amb allò previst en las disposicions transitòries segona i tercera?. Per la seua banda, la disposició transitòria segona estableix que ?l'elaboració i aprovació dels plans d'ordenació dels recursos naturals corresponents als parcs naturals i reserves naturals inclosos en la disposició addicional segona, que gaudisquen de la condició d'espai natural protegit en el moment de l'entrada en vigor d'aquesta llei, es durà a terme amb ocasió de la revisió dels plans especials o plans rectors a què es refereix la disposició transitòria primera?.
  
D'acord amb aquestes determinacions, l'aleshores Conselleria de Medi Ambient va abordar conjuntament la Revisió del Pla Rector d'Ús i Gestió i la confecció del preceptiu Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals, iniciant la seua tramitació mitjançant l'Ordre de 23 de novembre de 2001, per la qual s'acorda iniciar el procediment d'elaboració i aprovació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Carrascar de la Font Roja i de revisió i aprovació del Plan Rector d'Ús i Protecció del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja.
  
El procés de confecció, discussió i tramitació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i de la Revisió del Pla Rector d'Ús i Gestió ha servit, entre d'altres aspectes no menys importants, per a actualitzar la informació tècnica i científica disponible sobre el Parc, analitzant l'efectivitat de les mesures de conservació, ús públic i harmonització d'activitats adoptades des de la seua declaració i proposant, en base a aquesta anàlisi, directrius destinades a millorar la seua eficàcia. El procés de participació ciutadana dut a terme -en el qual han representat un paper especialment rellevant els Ajuntaments implicats i els propietaris de terrenys inclosos en el Parc- ha permés millorar l'abast de dita anàlisi, de forma que els ajustaments proposats a la seua zonificació interna, la prescripció d'activitats compatibles i, sobretot, la proposta de configurar una àmplia zona d'amortiment d'impactes en la perifèria del Carrascar, apareixen com elements d'una especial rellevància per a facilitar la gestió de l'espai i millorar el grau d'implicació social en aquesta.
  
El Pla Rector d'Ús i Gestió, per la seua banda, recull en general les determinacions de l'anterior ordenació de l'espai natural, tot i que la major informació disponible sobre nombrosos aspectes del Parc Natural, així com l'experiència adquirida en la seua gestió, han permés millorar l'ajust de les diverses categories de zonificació previstes i, sobretot, establir una normativa d'usos i activitats més adaptada a la realitat de l'espai i els objectius perseguits, adoptant fins i tot diversos aspectes que havien estat en el seu moment objecte de controvèrsia legal.
  
En aquest sentit, la tramitació administrativa dels documents esmentats ha permés concretar la participació ciutadana més enllà de l'estrictament previst en les normes procedimentals, en haver-se desenvolupat un prolongat procés de concertació que ha permés incorporar nombroses consideracions que, sense dubte, milloren l'estructura i eficàcia dels documents inicialment proposats. Després d'aquest període de concertació prèvia, el projecte de Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i de Revisió del Pla Rector d'Ús i Gestió es va sotmetre al tràmit preceptiu d'informació pública, i va obtindre dictàmen favorable tant de la Junta Rectora del Parc Natural com del Consell Assessor i de Participació de Medi Ambient. Tot el procés, com s'ha indicat, ha comptat amb una activa participació d'entitats, administracions i interessats relacionats amb la Font Roja des dels més diversos sectors econòmics, socials, culturals o administratius.
  
En conseqüència, a proposta del conseller de Territori i Habitatge, després de la deliberació del Consell de la Generalitat, en la reunió de data 16 de juliol de 2004,
  
DECRETE
  
Article únic
  
1. Aprovar el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals i la Revisió del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja, en compliment del que disposa l'article 32 i següents de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
2. Com annexos I i II al present Decret es recullen les parts normatives de tots dos plans.
  
DISPOSICIONS DEROGATÒRIES
  
Primera
  
Queden derogats expressament els articles segon i tercer del Decret 49/1987, de 13 d'abril, del Consell de la Generalitat, de declaració del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja (DOGV núm. 591, de 21.5.87).
  
Segona
  
Queda derogat en la seua totalitat el Pla rector d'ús i protecció del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja aprovat per l'acord de 25 de gener de 1993, del Consell de la Generalitat (DOGV núm. 1959, de 8.2.93).
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera
  
Es faculta al conseller de Territori i Habitatge, en l'àmbit de les seues atribucions, per a dictar les disposicions i adoptar las mesures precises per al compliment del que es disposa en el present decret.
  
Segona
  
El present decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Alacant, 16 de juliol de 2004
  
El president de la Generalitat,
  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
  
El conseller de Territori i Habitatge,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX I
  
Text Normatiu del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Carrascar de la Font Roja
  
TÍTOL I. DISPOSICIONS GENERALS
  
Article 1. Naturalesa del Pla
  
1. Aquest Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Carrascar de la Font Roja, en endavant PORN, es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.423, de 9.1.95), en endavant Llei 11/1994, i de l'article 4 de la Llei estatal 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestre (BOE núm. 74, de 28.03.89), en endavant Llei 4/89.
  
2. D'acord amb la disposició transitòria segona de la Llei 11/1994, aquest PORN s'ha elaborat en ocasió de la revisió del Pla Rector d'Ús i Protecció del Parc natural del Carrascar de la Font Roja, aprovat per l'Acord de 25 de gener de 1993, del Consell de la Generalitat (DOGV núm. 1.959, de 8.2.93). L'esmentada revisió s'aprova conjuntament amb aquest PORN sota la denominació de Pla Rector d'Ús i Gestió (PRUG).
  
Article 2. Finalitat i objectius
  
D'acord amb l'article 32 de la Llei 11/1994, aquest PORN té com a finalitat definir i assenyalar l'estat de conservació dels recursos naturals i ecosistemes dins del seu àmbit; senyalar el règim que, si convé, calga aplicar als espais a protegir; fixar el marc per a l'ordenació integral dels espais naturals protegits inclosos al seu àmbit; determinar les limitacions que hagen d'establir-se i el règim d'ordenació dels diversos usos i les diverses activitats admissibles en l'àmbit dels espais protegits i les àrees d'amortiment d'impactes d'aquells; promoure l'aplicació de mesures de conservació, restauració i millora dels recursos naturals; i formular els criteris orientadors de les polítiques sectorials i ordenadors de les activitats econòmiques i socials, públiques i privades, perquè siguen compatibles amb els objectius dels plans d'ordenació dels recursos naturals.
  
Per tal d'aconseguir la finalitat establerta en l'apartat 1, el PORN ha d'ordenar l'activitat humana i el patrimoni natural com a parts integrants dels processos ecològics que, de manera natural o influïda per eixa activitat, es donen en la Font Roja, d'acord amb els objectius següents:
  
a) Protegir i conservar els ecosistemes més notables (carrascal, galerar, comunitats rupícoles i de pedregars, i prats de plantes anuals), les espècies i els processos ecològics que els conformen.
  
b) Protegir i conservar les poblacions d'espècies i varietats genètiques existents que tinguen caràcter emblemàtic per la seua singularitat, fragilitat, representativitat i estat de conservació.
  
c) Assegurar el manteniment dels elements i conjunts del medi físic (geològics, edafològics i hidrològics), i del patrimoni humà (cultural, històric i arquitectònic) més remarcables.
  
d) En els terrenys on siga raonadament possible, i de manera especial en els terrenys forestats, afavorir la successió ecològica cap a les esmentades comunitats de major interés, quan calga, mitjançant la restauració del medi natural.
  
e) En la resta del territori, afavorir el manteniment del paisatge rural de secà amb usos sostenibles, que respecte les funcions d'amortiment i connexió biològica dels sistemes naturals de les muntanyes de l'entorn.
  
f) Tindre en compte les limitacions que representen les tendències naturals, com el canvi climàtic, o antròpiques, com la contaminació atmosfèrica, que poden limitar la consecució dels objectius anteriors més enllà de la capacitat de correcció dels gestors del Parc natural i de la resta d'espais naturals del PORN.
  
g) Dotar de mecanismes i definir criteris per a l'inventari, el seguiment i la recerca aplicada a la gestió sobre els sistemes biofísics i culturals existents als espais naturals, i d'altres zones d'interés del PORN, i pel seguiment de l'ordenació i la gestió dels espais naturals i del PORN.
  
h) Promoure mecanismes i criteris que asseguren una activitat social i econòmica sostenible, de manera global, i concretament en relació als objectius de conservació del PORN i dels seus espais naturals.
  
i) Establir directrius sobre l'activitat urbanitzadora, de forma que s'assegure la restauració i la conservació d'elements arquitectònics històrics i tradicionals d'interés, i valorant les reformes d'edificacions i les noves construccions per adequar-les al paisatge existent.
  
j) Promoure, canalitzar i ordenar les demandes d'activitats lúdiques i educatives, assegurant experiències vivencials als visitants, que no posen en perill la conservació dels valors de la Font Roja.
  
k) Preveure mecanismes d'informació, sensibilització, participació i cooperació de la població local, el públic i els agents socials destinats a promoure la conservació i l'ús sostenible de la Font Roja.
  
l) Preveure el règim específic d'aplicació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental de les propostes de plans, projectes i infrastructures en l'interior del PORN, que assegure la possibilitat d'aplicar opcions zero o plans de mesures correctores per evitar qualsevol efecte significatiu sobre els valors naturals i culturals de la Font Roja.
  
m) Assegurar una correcta integració dels plans aprovats i proposats a la Font Roja, inclòs el planejament territorial i urbanístic municipal i territorial, amb aquest PORN, integrant els seus aspectes coherents amb els criteris del PORN i rectificant o descartant els que siguen contradictoris.
  
Article 3. Àmbit
  
L'àmbit d'aquest PORN de la Font Roja comprèn part dels termes municipals d'Alcoi i d'Ibi a l'entorn de la Serra del Menejador i Sant Antoni. L'annex 1 d'aquesta normativa aplega la descripció complerta dels límits d'aquest àmbit, i el Plànol d'Ordenació i zonificació els presenta gràficament.
  
Article 4. Àrea d'Influència Socioeconòmica
  
D'acord amb l'article 21 de la Llei 11/1994 i amb l'article 18.2 de la Llei estatal 4/1989 es declaren com a Àrea d'Influència Socioeconòmica del Carrascar de la Font els termes municipals complets d'Alcoi i d'Ibi.
  
Article 5. Àrea d'Amortiment
  
Amb independència de les seues determinacions específiques, les Zones II, III, IV i V, definides per l'article 72 d'aquestes normes, tindran consideració d'àrea d'amortiment d'acord amb l'article 29 de la Llei 11/1994.
  
Article 6. Efectes
  
1. En conformitat amb les disposicions de l'article 35 de la Llei 11/1994, el present PORN és obligatori i executiu en tot allò que afecta a la conservació, protecció o millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals, i les seues disposicions prevaldran sobre qualsevol altre instrument d'ordenació territorial o física, sense perjudici de les disposicions més restrictives en quant a conservació i protecció que el Pla Rector d'Us i Gestió puga fixar per a l'àmbit del Parc natural del Carrascar de la Font Roja, i altres plans per als altres espais protegits. El PRUG i els plans dels altres espais protegits de l'àmbit que s'aproven d'acord amb la Llei 11/1994 o altra legislació referent a la conservació del medi, s'atendran als criteris i directrius formulades en aquest PORN.
  
2. El procediment d'informe favorable de l'òrgan competent en materia d'espais naturals, quan així s'indica en aquesta normativa, té caràcter vinculant d'acord amb l'article 29.3 de la Llei 11/1994, i d'acord amb la definició d'òrgan gestor que fa l'article 9 d'aquest pla.
  
3. El planejament urbanístic i territorial que s'aprove posteriorment a la entrada en vigor d'aquest PORN haurà d'ajustar-se a les determinacions que aquest incloga.
  
4. Així mateix, el PORN tindrà caràcter indicatiu respecte a qualsevol altra actuació, pla o programa sectorial i les seues determinacions s'aplicaran subsidiàriament, sense que açò altere la prevalença d'aquest PORN en les matèries a què es refereix el paràgraf 1 d'aquest article.
  
Article 7. Vigència i revisió
  
1. Les determinacions d'aquest PORN entraran en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. El PORN tindrà vigència indefinida.
  
2. La revisió o modificació de les determinacions del PORN es podrà portar a terme en qualsevol moment per haver canviat suficientment les circumstàncies o els criteris que determinaren la seua aprovació, a proposta de la Conselleria competent en medi ambient, seguint els mateixos tràmits utilitzats per a la seua aprovació d'acord amb l'article 36 de la Llei 11/1994. Els Ajuntaments integrants del PORN podran elevar una proposta de revisió del PORN, de forma preferentment conjunta, sense que aquesta tinga caràcter vinculant per a l'administració competent.
  
3. Podran ser motius d'especial consideració per a la revisió del PORN l'aprovació de l'àmbit conjunt de les serres de Mariola i Font Roja com a Zona d'Especial Conservació, d'acord amb la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, en endavant Directiva 92/43/CEE, transposada a Espanya pel Reial Decret 1997/95, de 7 de desembre (BOE núm. 310, de 28.12.95), o la formulació de les directrius de gestió de la Zona d'Especial Protecció per a les Aus (ZEPA) de Mariola i la Font Roja, d'acord amb la Directiva 79/409/CEE, relativa a la conservació de les aus silvestres.
  
4. No es considerarà revisió del PORN l'alteració dels límits de les zones de protecció assenyalades en aquest que poguera introduir el Planejament urbanístic que s'aprove amb posterioritat, sempre que aquesta alteració supose un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.
  
5. No es considerarà revisió del PORN la possible declaració de paratges naturals municipals en el seu àmbit, o la formulació dels instruments o ordenació corresponents a aquest paratges. En el cas del del paratge Natural Municipal del Racó de Sant Bonaventura-els Canalons (Alcoi), declarat mitjançant Acord del Consell de la Generalitat de 8 de febrer de 2002 (DOGV núm. 4191, de 15 de febrer de 2002), i en tant que s'haja aprovat l'instrument de gestió corresponent, hi serà d'aplicació el règim de la Zona I, definida per l'article Article 73.
  
6. El Programa de seguiment ecològic de l'àmbit del PORN al qual fa referència l'article 53 serà tingut en compte en el procés de revisió dels objectius, la planificació i la gestió del Parc natural i el territori del PORN.
  
Article 8. Contingut i interpretació
  
El present PORN està format pels següents documents i apartats:
  
1. Introducció
  
2. Memòria descriptiva i justificativa
  
3. Model d'intervenció
  
4. Ordenació
  
5. Directrius i criteris per a la revisió del prup
  
6. Previsions en relació a l'evolució sectorial
  
7. Programa econòmic i financer
  
8. Règim d'avaluació d'impacte ambiental
  
9. Documentació cartogràfica
  
El text normatiu d'aquest PORN és dividit en tres títols. El primer el conformen aquestes disposicions generals, sobre les quals es fonamenta jurídicament l'ordenació de la Font Roja. El segon és dedicat a l'establiment de normes generals per a la gestió de tot l'àmbit comprés pel document. El tercer fa referència a l'establiment de normes específiques per a l'ordenació dels usos en determinades zones, segons els valors que contenen. El Plànol d'Ordenació i Zonificació de l'àmbit també té caràcter normatiu i conjuntament amb les disposicions del text forma part indivisible de la normativa del PORN
  
La interpretació del PORN s'atendrà al resultat de considerar-lo com un tot unitari, utilitzant sempre la Memòria Informativa i Justificativa com a document que conté els criteris i principis que han orientat la redacció del Pla.
  
En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents cartogràfics del Pla prevaldran les primeres, excepte en el cas que la interpretació derivada dels plànols també siga recolzada per la Memòria de manera que es faça patent l'existència d'algún error material en les normes.
  
En l'aplicació d'aquest PORN prevaldrà aquella interpretació que implique un major grau de protecció dels valors naturals del àmbit del PORN
  
Article 9. Òrgans gestors del pla
  
D'acord amb l'article 48 de la Llei 11/1994 el director-conservador del Parc natural del Carrascar de la Font Roja, declarat pel Decret 49/1987, de 13 d'abril, del Consell de la Generalitat, de declaració del Parc Natural ?Carrascar de la Font Roja- (DOGV núm. 591, de 21.5.87), en endavant Decret 49/1987, n'és el responsable de la gestió.
  
L'òrgan competent en matèria d'espais naturals és responsable de l'aplicació de les disposicions del PORN en el seu àmbit no inclòs al Parc natural, sense perjudici de les atribucions als municipis per a la gestió dels Paratges naturals municipals que es pogueren declarar, d'acord amb l'article 48.4 de la Llei 11/1994.
  
Article 10. Mecanismes de participació
  
El Consell de Protecció o Junta Rectora del parc natural, creat pel Decret 49/87 i per al qual el PRUG estableix la composició i les funcions, és el principal mecanisme de participació social en les decisions de gestió i ordenació del Parc natural del Carrascar de la Font Roja. El Consell de Protecció també podrà debatre i opinar sobre aquelles qüestions que afecten a l'àmbit del PORN, i emetre informes no vinculants al respecte, si bé les presents normes no els requereixen d'ofici.
  
El PRUG estableix altres mecanismes de participació ciutadana àmplia per tal que les associacions i les persones individuals puguen participar activament en la gestió del parc natural i del conjunt de l'àmbit del PORN, a través d'activitats conjuntes amb les associacions, o de voluntariat mediambiental per a la ciutadania organitzades, aquestes últimes, per la direcció del parc natural.
  
Article 11. Espais naturals protegits en l'àmbit del PORN
  
La part de l'àmbit del PORN definida com a Parc natural del Carrascar de la Font Roja mantindrà aquest règim de protecció, i la seua gestió es regirà pel Pla Rector d'Ús i Gestió, que s'aprova conjuntament amb aquest PORN.
  
Els límits del Parc natural, descrits en funció de coordenades geogràfiques en la seua declaració pel Decret 49/1987, es descriuen de nou en forma de text descriptiu en l'annex 2 d'aquest PORN. Aquest text preval i substitueix l'anterior descripció del Decret 49/87.
  
El Paratge Natural Municipal del Racó de Sant Bonaventura-Canalons, declarat mitjançant Acord de 8 de febrer de 2002, del Consell de la Generalitat (DOGV núm. 4191, de 15 de febrer de 2002), forma part de l'àmbit del PORN com a espai natural protegit, i hi serà d'aplicació allò que s'indica a l'article 6.5 d'aquesta normativa.
  
Sense perjudici d'altres categories de protecció, altres territoris de l'àmbit del PORN amb valors naturals de caràcter regional i local podran ser declarats com a paratges naturals municipals d'acord amb la Llei 11/1994 i el Decret 109/98, pel qual es regula la declaració de paratges naturals municipals i la relació de cooperació entre la Generalitat i els municipis per a la seua gestió (DOGV núm. 3.308, de 14.8.98). La seua gestió es regirà per les disposicions d'aquesta normativa mencionada, sense perjudici del què disposa l'article 6 d'aquest PORN.
  
Per a la correcta conservació dels valors naturals en l'àmbit del PORN també existeixen tres microreserves de flora: ?A-036 el Menejador?; ?A-052 Mas de Cotet- i ?A-053 Pilar de Ximo?, i un refugi de caça, denominat Carrascar i Mas de Tetuan, declarat per la Resolució de 27 d'abril de 1995, de la Direcció General de Conservació del Medi Natural (DOGV núm. 2.553, de 18.7.95). Aquests i altres règims de protecció previstos per la Llei 11/1994, o per qualsevol altra legislació equivalent o inferior, s'aplicaran en l'àmbit de la Font Roja sempre que representen una protecció major que la fixada en aquest PORN i en el PRUG del parc natural.
  
Article 12. Distintiu ?Carrascar de la Font Roja-
  
Es crea el distintiu ?Carrascar de la Font Roja?, amb el seu registre corresponent, per a aquelles activitats productives de caràcter rural i tradicional, per als serveis turístics i d'allotjament rural, i per als serveis d'educació ambiental i cultural i d'activitats lúdiques que es desenvolupen en l'àmbit del PORN de la Font Roja.
  
L'òrgan competent en matèria d'espais naturals podrà autoritzar l'ús i desenvolupar aquest distintiu en la forma d'un logotip identificatiu o altres estratègies, al qual podran accedir i utilitzar per a la seua promoció els productes i activitats citades al punt anterior. El parc natural també podrà promoure els productes i activitats que s'acullen al distintiu de la forma que considere més oportuna.
  
El parc natural podrà desenvolupar, en col·laboració amb els representants dels sectors indicats al punt 1, criteris específics de qualitat i sostenibilitat que hauran de complir els productes i activitats distingides per accedir a aquest distintiu. Els productes i activitats que compten amb el distintiu amb anterioritat al desenvolupament dels criteris, disposaran de 6 mesos per adaptar-se a aquests, transcorreguts els quals deixaran de formar part del registre del distintiu, i no podran utilitzar els mecanismes de promoció indicats al punt 2.
  
Article 13. Règim d'avaluació d'impacte ambiental i estudi paisatgístic
  
L'avaluació d'impacte ambiental en l'àmbit d'aquest PORN vindrà regulada per la normativa sectorial vigent, i específicament pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental (DOGV 1412, de 30.10.90).
  
Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit d'aquest PORN seran sotmeses a consulta de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, sota les condicions que indica la Secció 1ª del Capítol III del Decret 162/1990. Aquesta consulta s'exercirà sense perjudici del procés d'informació favorable per part de l'esmentat òrgan requerit per aquestes normes per a determinats projectes i actuacions.
  
Els projectes d'edificació i construcció hauran d'anar acompanyats d'un estudi paisatgístic que, si s'escau, estarà integrat en l'estudi d'impacte ambiental. Per tal d'aconseguir la millor adequació paisatgística en relació amb les característiques pròpies del terreny i les del seu entorn, aquest estudi haurà de justificar mitjançant l'aportació de perspectives, muntatges fotogràfics o per qualsevol altre mitjà, la idoneïtat de les solucions adoptades, el seu tractament exterior i l'ordenació dels espais exteriors, els tancaments utilitzats i la vialitat.
  
A més dels projectes i activitats aplegats pel Decret 162/1990, per l'article 162 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament de la llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, (DOGV núm. 2520, de 1.6.95), en endavant Decret 98/1995, i per l'article 43.3 de la Llei 11/94, hauran de sotmetre's als processos d'avaluació o estimació d'impacte ambiental, tal com es defineixen en el Decret 162/1990, els següents:
  
a. Declaració d'impacte ambiental:
  
- Activitats amb risc de contaminació dels aqüífers als Canalons, barranc de la Batalla, i barranc dels Molins: canalitzacions d'aigües residuals; instal·lacions de depuració destinades a donar servei a grups d'edificacions, instal·lacions turístiques o recreatives y activitats compatibles; dipòsits de combustibles líquids; instal·lacions d'emmagatzematge de residus ramaders líquids.
  
b. Estimació d'impacte ambiental:
  
- En terrenys agrícoles d'aquest PORN, les següents actuacions contemplades en l'article 162 del Decret 98/1995, i ampliades pels supòsits ací indicats: habitatges aïllats; línies elèctriques i telegràfiques; xarxes d'abastament i sanejament d'aigües; instal·lacions de depuració d'aigües residuals destinades al servei d'habitatges i edificacions aïllades; agrupació de finques forestals i parcel·làries de qualsevol extensió; carreteres, camins i pistes forestals; introducció d'espècies animals i vegetals, excloses les d'ús agrícola i ramader estabulat; infrastructures de transport d'energia; canalització de cursos fluvials i regeneració de riberes.
  
- Els camins i pistes forestals de defensa contra incendis i les vies d'extracció de fusta que suposen moviments de terres.
  
- Actuacions relacionades amb l'explotació dels recursos vius diferents de les agrícoles, ramaderes i d'aprofitament forestal de pi o plantacions de ribera.
  
- Instal·lacions i edificacions de caràcter turístic - recreatiu: restauració, allotjaments, càmpings, àrees d'acampada, àrees recreatives, instal·lacions complementàries associades que no consumeixen volum (piscines, pistes de tennis, aparcament o semblants).
  
- Construccions i edificacions públiques singulars, incloses les de defensa contra incendis.
  
- Heliports, inclosos els que tinguen caràcter d'interés general.
  
- Antenes, repetidors i altres elements de telecomunicacions.
  
- Dipòsits d'aigua amb capacitat superior a 2000 m³
  
- Construcció de preses o dics amb la finalitat d'embassar o desviar aigua, en actuacions de restauració hidrològico-forestal, o en qualsevol altra classe d'actuació
  
- Pistes permanents de carreres i de proves per a vehicles, motoritzats o no.
  
- En la Zona II, definida per l'article 75, concentracions parcel·làries de terrenys de cultiu amb la superfície compresa entre 5 i 25 Ha.
  
Sense perjudici dels criteris generals per a la declaració i estimació d'impacte ambiental que fixa el Decret 162/1990 s'estableixen els següents criteris específics que remarquen les particularitats del territori d'aquest PORN en relació al règim d'avaluació d'impacte ambiental, i que seran d'obligada atenció per als estudis d'impacte ambiental que es pogueren presentar a tràmit:
  
- Considerar les característiques i els objectius de les diferents zones del PORN establertes al TÍTOL III, i identificar com afectarà l'activitat o projecte a aquestes zones.
  
- Les reduïdes dimensions del territori d'aquest PORN fan molt importants les funcions de connexió del territori i dels processos ecològics amb les serres del seu entorn. Les activitats i projectes han de tindre en compte aquest aspecte, tractat també per l'article 30 a l'hora d'estimar els seus impactes.
  
- Les activitats i projectes hauran d'especificar les possibles afectacions sobre les espècies animals i vegetals i els d'hàbitats d'especial interés en l'àmbit d'aquest PORN, definides a els articles 22 i 26.
  
En relació al procés de vigilància ambiental prevista pel Capítol IV del Reglament aprovat pel Decret 162/1990, l'òrgan competent en matèria d'espais naturals vetllarà pel compliment de les mesures establertes en les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que es dicten en l'àmbit del PORN.
  
TÍTOL II. NORMES GENERALS D'ORDENACIÓ D'USOS I ACTIVITATS PER A LA CONSERVACIÓ DELS RECURSOS NATURALS.
  
Capítol I. Normes sobre protecció de recursos i del domini públic
  
Secció 1a. Protecció de les aigües
  
Article 14. Marc general per a la protecció de les aigües
  
La protecció de les aigües en l'àmbit d'aquest PORN es regirà amb caràcter general per la legislació marc existent al respecte, i de manera especial pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Aigües (en endavant, Reial Decret 1/2001), i el Reial Decret 606/2003, de 23 de maig, pel qual es modifica el Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del Domini Públic Hidràulic, que desenvolupa els títols Preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües (en endavant, Reial Decret 606/2003)..
  
Article 15. Lleres, riberes i marges de barrancs i cursos fluvials
  
Es mantindran o es recuperaran les condicions naturals de les lleres, sense que estiga permesa la seua canalització permanent o dragat, amb excepció d'aquelles obres i instal·lacions existents degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic, en les quals s'aplicaran tècniques de bioenginyeria fluvial, que asseguren la correcta integració al medi de les actuacions.
  
S'instarà a l'organisme de conca a procedir a la iniciació dels tràmits precisos per a la realització de l'amollonament i partició del les lleres públiques, definint-se les zones de servitud i policia i amb prioritat en els rius Polop i Barxell, i els barrancs de la Batalla, del Regall, dels Molins i de les Raboses.
  
En la zona de domini públic hidràulic, i en els marges inclosos en les zones de servitud i, si es considera convenient, de policia establerts en la legislació estatal corresponent, s'afavorirà la vegetació de ribera, no quedant permesa la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. Les tasques de neteja i desbrossament selectiu i la realització excepcional d'obres transversals de correcció hidrològica motivades pel risc o per la seguretat de persones o bens en cas d'avinguda, en els supòsits en què es consideren autoritzables en aplicació de la normativa específica d'aquest PORN, requeriran l'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
A l'empara del que estableix la legislació estatal de referència, no es podrà ocupar el domini públic hidràulic ni la seua zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol classe, permanents, o temporals, excepte aquelles degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic. Queda prohibida, amb caràcter general, l'extracció d'àrids, exceptuant els casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja de lleres. Tampoc és permesa la pastura de les lleres i riberes dels barrancs temporals que romanguen secs la major part de l'any, ni l'abocament o dipòsit permanent o temporal de qualsevol classe de residus sòlids, runes o substàncies de qualsevol naturalesa excepte en els casos de neteja, d'acord amb les disposicions d'aplicació. A aquests efectes, haurà de procedir-se a la clausura i segellat dels abocaments puntuals incontrolats existents en la zona.
  
En les riberes de rius, rambles i barrancs i en les masses d'aigua, les activitats i usos no prohibits per aquest PORN i que hagen de comptar amb autorització de l'organisme de conca, precisaran també, amb caràcter previ a aquesta, d'informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
Article 16. Abocaments d'aigües residuals
  
Els abocaments d'aigües residuals i els seus possibles efectes sobre les aigües superficials i subterrànies, venen regulats de manera general pel que disposa al respecte el Reial Decret 1/2001. Qualsevol classe d'abocament que haja de ser autoritzat per l'organisme de conca haurà d'anar acompanyat d'informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
No és permès l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals de qualsevol origen que puguen contaminar el domini públic hidràulic. Els anomenats sistemes de tractament natural (depuració verda) seran prioritaris en vivendes aïllades, grups de vivendes i xicotetes granges que no disposen de cap sistema de depuració en funcionament.
  
Per a la concessió de llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments d'aigua de qualsevol naturalesa, exceptuant les autoritzades per connectar directament amb la xarxa pública de clavegueram, s'exigirà la justificació del tractament que s'haja de donar a aquests abocaments per evitar la contaminació de les aigües superficials o subterrànies, sense perjudici de l'autorització d'abocament que haja d'obtenir-se d'acord amb la legislació sectorial. El tractament d'aigües residuals serà tal que les aigües resultants no sobrepassen els límits establerts en la legislació sectorial.
  
Per a les activitats situades en les conques i immediatament aigües amunt del barranc de la Batalla, dels Canalons, i de l'àrea recreativa del barranc dels Molins, el risc significatiu de contaminació dels aqüífers càrstics, en contacte directe amb la llera fluvial, fa necessari que la justificació esmentada argumente adequadament les mesures de protecció que es prenguen per evitar aquest risc.
  
Article 17. Aigües subterrànies
  
No es permès d'establir pous, trinxeres, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar l'absorció pel terreny d'aigües residuals que puguen produir, per la seua toxicitat o composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües subterrànies.
  
La construcció de minidepuradores biològiques o d'oxidació total per al sanejament de vivendes aïllades i d'àrees recreatives només podrà ser autoritzada quan existisquen les garanties suficients que no suposen cap risc per la qualitat de les aigües superficials o subterrànies i existisquen raons justificades que impedisquen la seua connexió a la xarxa pública de clavegueram. Els titulars d'aquestes instal·lacions resten obligats a demostrar, quan en siguen requerits, el correcte estat de manteniment. No es permet la instal·lació de foses sèptiques en l'àmbit del present document.
  
Article 18. Captacions d'aigua
  
Sense perjudici d'allò establert en la legislació sectorial d'aplicació, l'obertura de pous o captacions d'aigua en l'àmbit del PORN, o la modificació dels existents, haurà de comptar amb informe previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals. Per a la sol·licitud d'aquest informe, l'interessat haurà d'espeficar la ubicació i característiques de l'actuació, així com aportar justificació tècnica suficient de que el volum d'aigua a extraure no provocarà repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i sobre altres aprofitaments existents.
  
En l'explotació dels aqüífers es tendirà a ajustar les extraccions totals de l'any mitjà amb els recursos renovables estimats, amb l'objectiu de mantindre el nivell piezomètric el més estable possible.
  
Per a l'obtenció de llicència urbanística o d'obertura corresponent a activitats industrials i per a usos residencials, serà necessari justificar degudament, d'acord amb l'apartat 1, l'existència de la dotació d'aigua necessària.
  
Article 19. Fonts i brolladors
  
Les obres de qualsevol tipus que es pogueren portar a terme en l'àmbit immediat de les fonts i brolladors existents en la Font Roja, referides en l'annex a aquest PORN i aplegades al Plànol corresponent, hauran de garantir la seua permanència i respectaran la seua tipologia tradicional. Els possibles aprofitaments de les seues aigües hauran de garantir el manteniment d'un cabal de sortida mínim pel seu ús per les persones i la fauna salvatge.
  
En qualsevol cas, es podrà definir un radi de fins a 40 m a l'entorn de fonts i brolladors en els quals no siga permesa l'edificació ni les actuacions que pogueren perjudicar la qualitat de les aigües o el manteniment de l'aqüífer. Es podran autoritzar les obres, plantacions i altres actuacions destinades a millorar i adequar les àrees contigües per potenciar-ne l'ús públic.
  
Secció 2a. Protecció del medi i el patrimoni físic i natural
  
Article 20. Formacions geològiques
  
Els llocs d'interès geològic i les cingleres indicats al plànol de geologia i geomorfologia, i referits en l'annex corresponent del present document es mantindran sense modificacions en la seua estructura, per la qual cosa queda prohibida qualsevol activitat que pogués representar una degradació, deteriorament o limitació visual respecte a aquest patrimoni.
  
Article 21. Sòls
  
En les zones amb sòls degradats per l'erosió s'afavoriran totes aquelles actuacions que tendisquen a la seua conservació (recuperació de la coberta vegetal, restauració i manteniment de marges, bancals, murs de pedra i tanques arbustives, manteniment de cultius llenyosos, etc). Es podrà exigir a les explotacions ramaderes i forestals les pràctiques de conservació de sòls que es consideren oportunes en casos concrets en el què existesca una degradació constatada.
  
Es prohibeixen les transformacions i les tasques agrícoles que suposen un increment del risc d'erosió del sòl o suposen la seua eliminació, sense perjudici de la regulació que estableixen les normes particulars d'aquest PORN. En qualsevol cas, aquestes actuacions requeriran l'autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
D'acord amb l'article 28 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.168, de 21.12.93), en endavant Llei 3/1993, l'administració vetllarà, actuant si escau amb caràcter subsidiari, per l'estabilització i conservació dels terrenys situats en vessants aterrassades o abancalades que hagen deixat de ser conservades o s'abandonen com a sòls agrícoles, sense perjudici de la modificació de l'article 2 de la Llei 3/1993 fixada per l'article 32 de la Llei 10/1998, de 28 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat (DOGV núm. 3404 de 31.12.98), en endavant Llei 10/1998.
  
Es prohibeix, amb caràcter general, la roturació de terrenys amb vegetació silvestre per establir noves àrees de cultiu sense perjudici de les disposicions de l'article 34.2, així com la utilització sobre terrenys no cultivats de mètodes de repoblació forestal diferents de l'aclotament o l'obertura de caselles.
  
No es permesa la realització d'aterrassaments de sòls, excepte en projectes de correcció de desnivells i obres per al control de l'erosió en sòls agrícoles.
  
Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de desnivells per desmunt o terraplè, serà obligatòria la fixació d'aquests mitjançant repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Es podran permetre les actuacions d'obra civil sempre que siguen tractades mitjançant tècniques d'integració paisatgística o utilitzant murs de pedra d'acord amb el que disposa l'article 35.3.
  
Article 22. Formacions i espècies vegetals i de fongs
  
Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions d'aquest PORN, totes aquelles que existeixen en l'àmbit afectat i que s'indiquen en l'annex corresponent d'aquest document, incloses les arvenses i ruderals associades a l'activitat agrícola.
  
Es consideren comunitats vegetals d'interès en l'àmbit d'aquest PORN, d'acord amb la classificació de la Directiva 92/43/CEE les següents: 5330 Matollars termomediterranis i pre-estèpics; 6110 Prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion albi; 6220 Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea; 7220 Manantials petrificants amb formació de tuf (Cratoneurion); 8130 Desprendiments mediterranis occidentals i termòfils; 8210 Pendents rocoses calcícoles amb vegetació casmofítica; 9240 Rouredes ibèriques de Quercus faginea i Quercus canariensis; i, 9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia. La memòria informativa del present PORN indica diverses localitzacions d'aquestes comunitats, sense que tinga caràcter d'inventari detallat.
  
Es consideren espècies vegetals d'especial interés en l'àmbit d'aquest PORN, sense perjudici d'altres que es pogueren afegir, les següents:
  
a. Líquens: Gyalecta geoica, Opegrapha rufescens, Polychidium muscicola
  
b. Fongs: Agaricus fissuratus, Coprinus alopecia, Cortinarius bulbolatens, Cortinarius elegantior var. quercilis, Cortinarius suaveolens, Genea sphaerica, Hymenogaster olivaceus, Lactarius mairei, Lactarius mediterranensis, Melanogaster tuberiformis, Melanogaster variegatus i Volvariella caesiotincta
  
c. Plantes superiors: Acer granatense, Astragalus hispanicus, Armeria alliacea ssp. alliacea, Biscutella stenophylla ssp. stenophylla, Campanula viciosoi, Biscutella rosularis, Bufonia tuberculata, Cirsium valentinum, Centaurea mariolensis, Crepis albida subsp. scorzoneroides, Cytisus heterochrous, Erodium saxatile, Euphorbia isatidifolia, Daphne oleoides, Festuca gracilior, Festuca triflora, Fraxinus ornus, Galium valentinum, Globularia vulgaris ssp. valentina, Iberis carnosa ssp. hegelmaieri, Jasione foliosa, Juniperus thurifera, Linaria oligantha, Lathyrus pulcher, Leucanthemum gracilicaule, Linaria depauperata ssp. depauperata, Linaria cavanillesi, Rhamnus lycioides ssp. borgiae, Sideritis tragoriganum ssp. tragoriganum, Reseda valentina,, Sisymbrium laxiflorum,, Saxifraga corsica ssp. cossoniana, Quercus faginea, Quercus ilex ssp. rotundifolia, Salvia blancoana susp. mariolensis, Sarcocapnos saetabensis, Sorbus aria, Taxus baccata, Teucrium buxifolium ssp. thymifolium, Thymus piperella.
  
S'estableix el Catàleg d'Arbres Monumentals del Carrascar de la Font Roja, que abasta l'àmbit del PORN, i queda constituït inicialment pels arbres que es detallen en l'annex corresponent. Queda prohibida la tala d'aquests exemplars, que es regiran per una gestió i un manteniment regulars, i per les actuacions de millora dels exemplars i del sòl que siguen necessàries, per assegurar la seua pervivència. Oportunament es redactarà un document complet que podrà ampliar o modificar els exemplars inclosos al catàleg, a més d'establir fitxes detallades de conservació i protecció de cada exemplar d'arbre monumental catalogat.
  
Article 23. Tala i recol·lecció de vegetals i fongs
  
Queda prohibida la recol·lecció, el dany o la mutilació dels exemplars de les espècies vegetals i fúngiques recollides en l'article 22, i l'alteració dels indrets que continguen les comunitats vegetals aplegades al mateix article, excepte autorització expressa de la Conselleria competent en medi ambient, per raons fitosanitàries, per a la millora de les formacions arbrades, per a la reproducció d'espècies vegetals o per a investigació. Sota un estudi científico-tècnic previ, específic per a l'espècie que corresponga, i que demostre la viabilitat d'un aprofitament sostenible, es podrà practicar la recol·lecció de plantes silvestres d'interès medicinal, previ informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals i amb l'autorització expressa de l'òrgan gestor del parc natural.
  
Tret dels camps de cultiu, la recol·lecció total o parcial de tàxons vegetals per a fins comercials requerirà autorització expressa de l'administració forestal previ informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals i, quan els tàxons ho requerisquen, de l'òrgan competent en matèria d'espècies protegides, d'acord amb l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades (DOGV núm. 336, de 3.2.86), en endavant Ordre de 20 de desembre de 1985. En la sol·licitud d'autorització hauran de constar l'espècie a recol·lectar, la quantitat de exemplars o equivalent en pes, el període i àrea de recol·lecció, les parts del vegetal a recollir, i el mètode de recollida.
  
La tala d'arbres amb la finalitat de l'aprofitament forestal, que només podrà afectar a pins i xops, i requerirà l'autorització de l'administració forestal amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals i, quan els tàxons ho requerisquen, de l'òrgan competent en matèria d'espèices protegides, d'acord amb l'Ordre de 20 de desembre de 1985. La tala de carrasca, galer, fleix, auró, i teix, d'acord amb el punt 1, només es podrà autoritzar per raons fitosanitàries o per a la millora de les formacions arbrades.
  
Es permetrà la recol·lecció popular de fruits i llavors i la sega de plantes silvestres de consum tradicionals (com per exemple bolets, mores, etc.), sempre que existisca consentiment tàcit del propietari i sense prejudici del punt 1 anterior, tenint en compte l'Ordre de 16 de setembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es regula la recol·lecció de bolets i altres fongs en el territori de la Comunitat Valenciana (DOGV núm 2.870, de 15.11.96) i les limitacions específiques que l'òrgan competent en matèria d'espais naturals puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o per altres causes negatives per la flora o la fauna.
  
Article 24. Gestió general de la vegetació
  
Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran per objectiu la formació i potenciació de les comunitats vegetals naturals característiques de l'àmbit del PORN, en les seues diferents fases de desenvolupament. Les espècies herbàcies, arbustives i arbòries que pertanyen a les formacions naturals seran utilitzades per accelerar el dinamisme de la vegetació, la protecció del sòl i el proveïment de recursos genètics de la vegetació.
  
No es permetrà la introducció i repoblació amb espècies exòtiques, entenent aquestes com a tota espècie, subespècie o varietat que no pertanya o haja pertangut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del PORN. Quan aquestes espècies estiguen destinades a jardins públics o àrees cultivades s'haurà de garantir el control de l'espècie evitant la seua invasió a l'àmbit del PORN; en qualsevol cas, es prohibeix la plantació d'espècies de reconegut caràcter invasor, i concretament de Ailanthus altissima i Opuntia gr. bigelowii.
  
D'acord amb l'article 72 i següents del Decret 98/1995, és obligatòria l'autorització de l'administració forestal per realitzar qualsevol modificació de l'estructura vegetal d'una finca forestal (aclarides, talls de millora i sanejament, podes de formació, neteges, tales, etc.), a excepció de l'aprofitament de coníferes per a llenya, on és suficient la comunicació prèvia. La sol·licitud d'autorització s'acompanyarà d'un document en què s'especifiquen les accions que es vulguen dur a terme i al qual s'haurien d'ajustar els treballs a realitzar. Les actuacions que requereixen autorització hauran de comptar amb l'informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
La introducció i reintroducció d'espècies autòctones que no existisquen actualment a la zona i la manera de realitzar-la, requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establerts per la Unió Internacional de Conservació de la Natura (UICN), a més de l'autorització de la conselleria competent en medi ambient.
  
Article 25. Gestió específica de les formacions vegetals
  
Sense perjudici dels criteris que establisca el Pla Forestal del Carrascar de la Font Roja indicat a l'article 39 d'aquestes normes, i dels criteris de gestió de les finques privades, les condicions per a la gestió de les formacions vegetals seran les que s'indiquen en aquest article.
  
CARRASCAR/GALERAR: Al bosc de carrasca es promourà el bosc alt irregular i amb heterogeneïtat de classes diamètriques fins a diàmetres majors de 40-45 cm. Quan hi haja falta d'exemplars de gran diàmetre i dominen les soques rebrotadores, s'efectuarà una selecció de rebrots, deixant els 2-3 troncs principals per cada soca. L'aclarida no haurà de ser superior al 10% de l'àrea basal total. En qualsevol cas només s'intervindrà sobre exemplars de Quercus ilex rotundifolia, i no seran objecte de selecció les altres d'espècies arbòries presents. Quan s'aconseguisca el bosc alt irregular s'afavorirà la regeneració natural de la vegetació per llavor o aglà, sense intervenció humana.
  
PINEDES DE PI BLANC PER TRANSFORMAR. A les pinedes on l'objectiu siga la transformació a carrascars, es planteja el canvi d'espècie dominant en un horitzó al voltant dels 35 anys. Per efectuar el canvi cal aplicar tècniques de progressiva eliminació d'arbustos colonitzadors (Cistus, Erica, Genista, Ulex,) i d'aclarides successives de la pineda cada 15 anys mantenint el sotabosc típic i els exemplars joves de carrasca. L'aclarida de pins no haurà de superar el 20% de l'àrea basal total, procurant que els pins que arriben al moment final de substitució tinguen un diàmetre superior als 30 cm en el moment de la tala. Quan el sotabosc siga deficient en les espècies a afavorir, o hi haja baixa regeneració per llavor, pot ser necessària la reforestació amb espècies de plannifolis (arbres i arbustos) o mixtes de coníferes i plannifolis.
  
PINEDES DE PI BLANC PER MANTINDRE. Només a les pinedes de producció es mantindran les pràctiques de control del sotabosc, però mantenint l'estructura del bosc. Els pins haurien d'arribar a un diàmetre superior als 25-30 cm per a un torn de tala de 60 anys, amb densitats entre 400'800 peus/Ha, i aclarides regulars de millora de la massa. Aquesta tècnica no es pot practicar de forma general a totes les pinedes, ni realitzar-se en àrees de gran extensió. Cal crear mosaics d'àrees extenses de regeneració de plannifolis, i per això es mantindran intactes els exemplars de carrasca que apareguen en les masses de pineda, amb l'objectiu de facilitar possibles transformacions en un futur a llarg termini.
  
MATOLLARS I CARRASCARS XÈRICS. Atés les limitacions edàfiques i climàtiques de la majoria de localitats d'aquestes formacions, el seu manteniment com a vegetació protectora és el criteri principal d'intervenció. En general no es practicaran actuacions d'aclarida o estassada, si no és per motius sanitaris. La pastura controlada pot ser oportuna per al manteniment i la diversificació d'aquestes formacions, així com la plantació d'espècies arbòries a xicoteta escala i en localitzacions on es donen les millors condicions climàtiques i edàfiques possibles dins les limitacions existents. Els matollars resultants d'incendi en zones anteriorment forestades no seguiran aquests criteris, si no que en ells es promourà la dinàmica cap a formacions arbrades.
  
Article 26. Espècies animals
  
Es consideren espècies animals d'especial interés en l'àmbit del PORN, sense perjudici d'altres que es pogueren afegir, les següents:
  
a. Invertebrats: Aphodius cervorum, Thorectes valencianus, Pseudolucanus barbarossa, Merodon bolivari, Merodon unguicornis, Pipiza lyneborgi, Psilota anthracina, Brachypalpus valgus, Chrysotoxum parmense, Paragus hermonensis, Crocallis albarracina, Cydia semicinctana, Nomisia perpusilla i Zodarion costablancae.
  
b. Vertebrats: Pleurodeles waltl, Mauremys leprosa, Natrix natrix, Hieraetus fasciatus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus, Bubo bubo, Accipiter gentilis, Accipiter nisus, Asio otus, Felis sylvestris, Mustela putorius, Rhinolophus mehelyi, Myotis capaccinii, Rhinolophus ferrum-equinum, R. euryale, Myotis myotis, M. nattereri, i Miniopterus schreibersi.
  
En qualsevol cas, s'haurà de respectar la normativa establerta en les disposicions autonòmiques i estatals que resulten d'aplicació..
  
Article 27. Protecció de la fauna salvatge
  
En aplicació de l'article 26.4 de la Llei 4/1989, no són permeses amb caràcter general, i significativament per les espècies indicades en l'article 26 d'aquestes Normes, les activitats que pogueren comportar la destrucció o deteriorament irreversible de la fauna salvatge tals com la destrucció de nius i caus, comerç d'ous i exemplars, eliminació excessiva de la capa orgànica del sòl, etc.
  
Es fomentaran les mesures oportunes de cara a la conservació i millora de les poblacions de les espècies animals d'interès de l'àmbit del PORN, amb prioritat per aquelles mesures que puguen afavorir un major nombre d'espècies a la vegada.
  
Les autoritzacions excepcionals per al control de la població d'espècies potencialment perjudicials per a l'agricultura, la ramaderia, boscos, caça, pesca, fauna silvestre o salut pública, mitjançant qualsevol procediment de captura o mort (batudes, esperes, mètodes massius o no selectius, etc.), requeriran l'informe favorable previ de la conselleria competent en medi ambient. L'òrgan gestor del parc natural realitzarà un estricte seguiment i control d'aquestes autoritzacions.
  
Sense prejudici del que s'estableix a l'article 62 d'aquestes normes respecte a la circulació de persones i vehicles, per evitar molèsties a la fauna durant la seua època de reproducció, els aprofitaments forestals, tractaments selvícoles i altres activitats potencialment pertorbadores es realitzaran des del mes d'agost al mes de febrer, tots dos inclosos, excepte en aquells llocs on es tinga constància de la cria d'espècies primerenques (grans àguiles, brúfols, teixó, fagina,...) on tampoc es permetrà ni al mes de gener ni al mes de febrer. Excepcionalment es podrà autoritzar altres períodes d'execució diferents amb l'informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espècies protegides.
  
A partir de les indicacions formulades al plànol núm. 5, d'àrees d'interés per a la fauna, i dels nous treballs detallats que es puguen portar a terme, s'establiran mesures correctores per a la fauna que milloren la permeabilitat de les carreteres que delimiten el PORN. D'acord amb les disponibilitats pressupostàries i les prioritats que s'establisquen per la importància de l'impacte sobre la fauna, s'executaran les obres de correcció per les administracions titulars de les carreteres o por l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
Article 28. Repoblació o alliberament d'animals
  
No es podran repoblar o alliberar espècies animals exòtiques, entenent com a tal tota espècie, subespècie o varietat que no pertanya o haja pertangut històricament a la fauna de l'àmbit del PORN, excepte la utilització d'espècies per al control biològic de plagues que realitze o autoritze l'administració competent en aquest camp, amb l'informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
En relació a les espècies autòctones catalogades i protegides, de conformitat amb el que es disposa a les normes legals d'aplicació, la introducció i reintroducció d'espècies o el reforçament de poblacions i la manera de realitzar-les, requerirà un pla de reintroducció, d'acord amb els criteris establerts per la Unió Internacional de Conservació de la Natura (UICN).
  
Article 29. Tancaments de finques
  
Es defineixen com a tanques no penetrables tots aquells tancaments en xarxa metàl·lica o estructura metàl·lica rígida oberta, i d'obra de construcció amb acabats arrebossats o llisos, que no puga creuar lliurement la fauna salvatge. Es defineixen com a tanques penetrables les vegetals, les de fusta, les de pedra seca i les d'obra de construcció que es puguen escalar (en els dos últims casos quan no tinguen complements metàl·lics o de vidre no penetrables) que pot creuar lliurement la fauna salvatge.
  
Les tanques penetrables són admeses en tot l'àmbit d'aquest PORN, sense perjudici de les normes particulars.
  
Sense perjudici de les normes particulars, només es podran utilitzar tanques no penetrables destinades a la protecció d'edificacions o instal·lacions quan la superfície tancada no siga superior a 1 hectàrea. Per a longituds superiors caldrà utilitzar un tancament penetrable en un mínim del 50% de la longitud total del tancament. Igualment, i en aquelles zones en què es considere autoritzable en raó de la normativa particular, la instal·lació de tancats per a l'aprofitament ramader extensiu o per a la protecció de cultius que afecten a superfícies superiors a 1 hectàrea només es permetrà, amb caràcter excepcional, quan l'òrgan competent en matèria d'espais naturals considere admissible el seu impacte sobre el paisatge, la vegetació i la fauna silvestre. Per a això caldrà informe favorable de l'esmentat òrgan, amb caràcter previ a la llicència urbanística o autorització, si cal.
  
En la franja de servitud pública de les vies de comunicació, i quan siga justificat pel risc d'atropellament de la fauna, seran admeses les tanques no penetrables de qualsevol longitud, preferentment acompanyades de mesures canalitzadores de la fauna cap als passos elevats o inferiors d'aquestes vies de comunicació, d'acord amb l'article 60.4 d'aquestes Normes.
  
Es fomentarà que els tancaments preexistents prenguen les mesures oportunes per complir amb el que disposa aquest article.
  
Article 30. Manteniment dels processos ecològics del territori
  
La gestió agrària, forestal, turística i urbanística del territori del PORN, efectuada per les administracions i la propietat privada, haurà de vetllar per al manteniment d'un mosaic heterogeni de boscs, matollars, cultius, prats i erms, tot evitant una excessiva fragmentació d'aquests diferents usos en unitats de xicotetes dimensions.
  
No s'admetrà la reducció d'extensió de les masses forestals actualment existents, ni la destrucció permanent dels marges herbacis i arbustius dels cultius que utilitza la fauna per al trànsit, com a hàbitat i per a l'alimentació, sense perjudici dels aprofitaments forestals regulats per l'article 41.
  
Es fomentarà el manteniment i la creació de noves masses forestals de 1-3 Ha en les zones dominades per cultius, quan aquestes masses estiguen separades de més de 500 m. d'altres existents, amb l'objectiu de crear passeres funcionals per als éssers vius.
  
Les avaluacions d'impacte ambiental, regulades per l'article 13, i els projectes i els plans que es porten a terme, tindran en consideració els efectes positius o negatius que puguen representar de cara al manteniment de processos ecològics tals com els cicles i la circulació de matèria orgànica, aigua o nutrients, i les interaccions entre organismes com la depredació, la competència, el mutualisme, la participació en xarxes tròfiques, l'intercanvi d'individus, o la selecció natural.
  
Secció 3a. Protecció del patrimoni humà
  
Article 31. Patrimoni històric i cultural
  
En l'àmbit del present PORN la protecció del patrimoni històric i cultural, inclòs el patrimoni arqueològic i paleontològic es regirà per allò que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià (DOGV núm. 3267, de 18.06.98).
  
S'estableix el Catàleg del Patrimoni Històric i Cultural del Carrascar de la Font Roja, que abasta l'àmbit del PORN, per a catalogar tots aquells elements del patrimoni humà que requereixen una protecció específica i programes de restauració. Inicialment s'inclouen al catàleg totes les caves de la serra del Menejador i el Mas de Tetuan, indicats al Plànol d'Elements i conjunts d'interés cultural. La resta d'elements que integraran el catàleg es determinaran en el moment de redactar un document detallat que fixarà prioritats per a la conservació, restauració i promoció dels diferents elements catalogats, a més de determinar criteris de gestió i d'actuació. Queda prohibida la destrucció o alteració voluntària dels elements inclosos al Catàleg.
  
Article 32. Vies pecuàries
  
1. Las vies pecuàries existents en l'àmbit del PORN estaran subjectes al que disposen la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries (BOE núm 71, de 24.03.95) i el reglament que la desenvolupe, a l'article 17 de la Llei 11/94, i a les directrius establertes en aquest PORN.
  
2. La denominació i característiques de les vies pecuàries existent en l'àmbit del present document corresponen a l''establerta en les seues respectives classificacions per als termes municipals d'Ibi (27 d'abril de 1976, BOE de 14.07.76) i Alcoi de (16 de febrer de 1993, DOGV núm. 2.021 de 11.05.93).
  
3. Els trams de totes les vies pecuàries que travessen l'Àrea d'amortiment en terrenys qualificats com a Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció en el moment d'aprovar-se aquest PORN, mantindran aquesta qualificació en el futur.
  
4. L'administració competent vetlarà pel manteniment de les vies pecuàries existents com a espais d'ús ramader. A més a més, s'hauran de realitzar les inversions necessàries per adequar les vies pecuàries a les seues funcions de corredors ecològics i al seu ús educatiu i recreatiu.
  
5. Tenint en compte el seu interés per a motius d'ús ramader, de conservació del paisatge i la natura, educatius, recreatius i la seua utilitat per a connectar el Carrascar de la Font Roja amb altres espais naturals protegits es declararan d'interès natural en l'àmbit del PORN les següents vies, indicades també en el Plànol de Vies pecuàries:
  
- Canyada Reial d'Alcoi, (Alcoi), en tota la seua extensió
  
- Canyada del Port (Alcoi), entre la unió amb la Sendera de Barxell als Plans i el límit sud del PORN al barranc del Regall
  
- Assagador de Barxell als Plans (Alcoi), en tota la seua extensió
  
- Assagador de Blai-Giner al Regadiu, des d'El Salt al límit est del PORN
  
- Assagador del Coll de Guerra al Regadiuet (Alcoi), en tota la seua extensió
  
- Assagador del Pinar (Alcoi), en tota la seua extensió
  
- Assagador de Vistabella (Alcoi), en tota la seua extensió
  
- Assagador del riu Polop als Comellars (Alcoi), en tota la seua extensió
  
- Assagador de Troncal (Alcoi - Ibi), en tota la seua extensió, entre la unió amb l'assagador de la Venta dels Cuernos i el límit nord del PORN
  
- Assagador de la Venta dels Cuernos (Alcoi) o del Camí Vell de Xixona (Ibi), en tota la seua extensió.
  
6. D'acord amb el que es disposa a l'article 17 de la Llei 11/1994, les vies pecuàries de l'àmbit del PORN que es cataloguen d'interés natural segons l'apartat anterior s'inclouran en el Catàleg de Vies Pecuàries d'Interés Natural de la Comunitat Valenciana, i no es poden declarar innecessàries, ni alienar-se o dedicar-se a altres usos, fins i tot en el supòsit d'haver perdut la utilitat per al trànsit del ramat o les comunicacions agràries.
  
Capítol II. Normes sobre regulació d'activitats i infrastructures
  
Secció 1a. Agricultura i ramaderia
  
Article 33. Definició d'agricultura i ramaderia
  
Es consideraran activitats agrícoles o ramaderes les activitats relacionades directament amb el cultiu de la terra i la cria, reproducció i aprofitament d'espècies animals domesticades.
  
Article 34. Classes i activitats de cultiu
  
Les disposicions particulars referents a l'activitat agrícola en les diferents zones del PORN s'apleguen a les Normes particulars definides en el TÍTOL III.
  
Es considera compatible en l'àmbit del PORN el manteniment de les activitats agrícoles que s'han vingut registrant legalment en el moment de l'aprovació del PORN, tant en règim de secà com en el de regadiu. Es podrà autoritzar, per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, la nova posta en cultiu dels antics camps abandonats per l'aprofitament agrícola, ramader o per a sembres per alimentar la fauna silvestre. La sol·licitud d'autorització indicarà la naturalesa dels cultius, la localització concreta dels camps, la disponibilitat de l'aigua necessària per al cultium si fora el cas, i les tasques agrícoles previstes de portar a terme, inclosa la fertilització i els tractaments fitosanitaris.
  
El cultiu de plantes aromàtiques i medicinals té caràcter prioritari per al manteniment de l'activitat i el paisatge agrícola. L'administració donarà suport a la implantació d'aquesta activitat afavorint l'associació entre els productors, facilitant la producció de plançó, promovent la certificació com a cultiu ecològic, i difonent l'activitat entre els ciutadans. En idènitc sentit, es considera prioritari per al manteniment de l'activitat agrícola el cultiu d'espècies i varietats tradicionals de la zona, com ara les utilitzades en alguns àmbits del parc natural (Crataegus azarolus, Ziziphus jujuba, Sorbus domestica, etc).
  
La conselleria competent en medi ambient impulsarà l'adopció de models d'explotació agrícola ecològics i compatibles amb la conservació ambiental. Per a això, i en col·laboració amb la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, prestarà suport tècnic als agricultors ubicats en l'àmbit del PORN que ho sol·liciten i proporcionarà informació a aquests sobre les línees d'ajuda existents per aplicar programes agroambientals.
  
No es permès el cultiu sota plàstic, en hivernacle o túnel, excepte els vivers de producció de planta agrícola, forestal o ornamental i els cultius ecològics que es permeteren en l'àrea d'amortiment definida per l'article 5 d'aquestes Normes, previ informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals en el que s'avaluarà el possible impacte paisatgístic.
  
L'ús de productes fitosanitaris haurà d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que els siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, limitacions i condicionaments establerts pels organismes competents. En qualsevol cas, en l'àmbit del PORN es prohibeix l'ús de productes fitosanitaris inclosos en la categoria toxicològica C per a la fauna terrestre. Igualment, a les zones que poden considerar-se com a humides d'acord amb l'articulo 3r de l'Ordre del Ministeri d'Agricultura, de 9 de desembre de 1975, per la qual es reglamenta l'ús de productes fitosanitaris per prevenir danys a la fauna (BOE de 19.12.75), està prohibit l'ús de fitosanitaris de la categoria C per a la fauna aquícola. L'ús de mitjans aeris en l'aplicació de productes fitosanitaris requerirà informe favorable per part de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
La construcció de magatzems i instal·lacions agrícoles només serà permesa en l'Àrea d'amortiment, havent-se de justificar la seua necessitat. Les condicions sobre les edificacions (parcel·la mínima, edificabilitat, alçada i altres) s'estableixen en l'article 56 d'aquestes normes. Aquestes condicions hi seran també d'aplicació a l'ampliació i millora de les instal·lacions associades a explotacions existents.
  
Article 35. Conservació dels terrenys cultivats
  
D'acord amb l'article 21.4, els terrenys forestals existents en l'àmbit del PORN, definits genèricament per la Llei 3/93, modificada en el seu article segon per l'article 32 de la Llei 10/1998, no es podran transformar en agrícoles ni ser considerats com a tals.
  
En relació als terrenys agrícoles enclavats en zones forestals, i en particular aquells que el Pla de Prevenció d'Incendis Forestals considere com a àrea tallafocs, la Conselleria competent en medi ambient habilitarà els mecanismes oportuns per afavorir-ne el manteniment pels seus valors ecològics i paisatgístics i de protecció davant l'erosió i els incendis forestals.
  
Els marges de pedra funcionals o enrunats associats a antics bancals o per la correcció de processos erosius en terrenys agrícoles o marges de pistes i carreteres, són d'especial interés en l'àmbit del PORN. Les pedres que s'utilitzen per a la seua restauració hauran de provenir de pedreres legalitzades, i hauran de tindre textura porosa per facilitar l'assentament de vegetació. Els marges es construiran sense rejuntar la cara exterior, i fent sortints regulars pels quals puga escalar la fauna. Es procurarà que l'estructura del mur tinga galeries naturals per a xicotets mamífers, mitjançant la col·locació de tubs a diferents altures que es retiraran una vegada consolidat el mur.
  
Article 36. Ramaderia
  
Per considerar-se compatible amb els objectius de protecció d'aquest PORN, es permet amb caràcter general l'activitat ramadera practicada de forma extensiva, sense perjudici del que establisquen les normes particulars del PRUG en determinades zones de l'àmbit del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja. L'autorització inclou les àrees de tallafoc, sense perjudici del que disposa l'apartat 2 del present article.
  
L'activitat ramadera no és permesa en aquelles zones que, en ordre a una especial protecció a causa del seu fort índex d'erosió o a la presència d'espècies que puguen resultar perjudicades per la pràctica ramadera, siguen delimitades per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals. Així mateix, d'acord amb l'article 159.2 del Decret 98/1995 no es podrà destinar al pastoreig durant un període de cinc anys els terrenys forestals afectats per incendis.
  
L'aprofitament de pasturatge i recursos cinegètics haurà de limitar-se quan es puga derivar un risc per a la conservació dels sòls o existisquen arbres joves, especialment en zones repoblades o en procés de regeneració.
  
L'òrgan competent en matèria d'espais naturals podrà establir les limitacions que considere necessàries per a garantir la compatibilitat de l'aprofitament ramader amb la protecció i el manteniment dels processos ecològics de la Font Roja, amb especial èmfasi en definir les zones indicades al punt anterior, evitar el sobrepasturatge, i fer un seguiment de les pastures que pogueren portar-se a terme en àrees de tallafocs
  
Les noves construccions o les ampliacions d'instal·lacions ja existents vinculades a l'aprofitament ramader de caràcter extensiu requeriran autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals. La instal·lació de recintes de guarda de bestiar únicament podrà autoritzar-se sobre camps de cultiu. A l'àmbit del parc natural, sense perjudici del que dispose el PRUG, únicament seran permesos els recintes de guarda, quedant prohibit qualsevol altre classe d'instal·lació ramadera.
  
Les noves construccions o les ampliacions d'instal·lacions ja existents vinculades a explotacions ramaderes de caràcter intensiu, únicament podran realitzar-se en l'Àrea d'amortiment. Les dites construccions o ampliacions quedaran sotmeses a les condicions sobre les edificacions (parcel·la mínima, edificabilitat, alçada i altres) que s'estableixen en l'article 56 d'aquestes normes, i al procediment d'Avaluació de l'Impacte Ambiental, d'acord amb l'article 13. A més a més, tant l'explotació com el sistema de depuració indicat al punt següent, requeriran autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
Les instal·lacions ramaderes intensives també hauran de comptar amb un sistema de depuració de residus i emissions i complir allò especificat en la Llei 3/1989, de 2 de maig, d'activitats classificades (DOGV núm. 1057, de 4.5.89).
  
Secció 2a. Activitat forestal
  
Article 37. Marc general per a l'activitat forestal
  
L'activitat forestal en l'àmbit d'aquest PORN es regirà de manera general per les disposicions de la Llei 3/93, modificada en el seu article segon per l'article 32 de la Llei 10/1998. i del Decret 98/1995, sense perjudici de les demés disposicions d'aquesta secció.
  
Article 38. Terrenys forestals
  
Es declararan de Domini Públic pel Consell de la Generalitat als efectes previstos en la legislació forestal, els terrenys forestals de propietat pública inclosos en l'àmbit del PORN.
  
Es declararan com a Monts Protectors aquells terrenys forestals de propietat privada que complisquen els requisits establerts a l'article 22.1 del Decret 98/1995.
  
L'òrgan competent en matèria d'espais naturals proposarà la declaració com a Zona d'actuació urgent (ZAU) aquells terrenys forestals on es done algun dels supòsits previstos per l'article 59 del Decret 98/1995.
  
En els Catàlegs de la Comunitat Valenciana de Monts de Domini Públic i d'Utilitat Pública, i de Monts Protectors, s'haurà de fer constar l'afecció total o parcial dels terrenys catalogats en l'àmbit del present PORN.
  
Les possibles adquisicions de terrenys per part de la conselleria competent en medi ambient o per altres administracions o entitats privades interessades en la conservació de la natura, per a incrementar la superfície de serra pública mitjançant compra venda, permuta, donació, herència o llegat i mitjançant qualsevol altre procediment, podrà prioritzar els següents criteris:
  
- Terrenys d'alt valor ecològic.
  
- Terrenys inclosos en zones d'alt risc d'erosió.
  
- Terrenys que actualment es troben en estat de degradació per efecte d'incendis o inadequada gestió i compten amb un elevat potencial ecològic per a la seua regeneració.
  
- Terrenys enclavats o limitants amb terrenys de propietat de la Generalitat.
  
- Terrenys que continguen fauna o flora d'especial valor.
  
- Terrenys declarats com a muntanyes protectores.
  
De conformitat amb l'article 103 del Decret 98/1995 l'administració iniciarà les acciones oportunes per a incorporar al patrimoni de la Generalitat els terrenys forestals o agrícoles abandonats, que no es troben inscrits en el Registro de Propietat.
  
S'haurà de procedir en el terme més breu possible a la delimitació i fitació dels terrenys forestals de propietat pública existents en l'àmbit d'aquest PORN. En aquells monts públics ja termenejats i afitats a l'entrada en vigor del present Pla, es procedirà a la revisió de les fites i la seua restitució en cas necessari.
  
Article 39. Ordenació de monts
  
L'Administració competent en matèria forestal, de forma coordinada amb la responsable dels espais naturals protegits, redactarà un Pla Forestal del Carrascar de la Font Roja que, en el seu cas, concretarà les determinacions del Pla General d'Ordenació Forestal de la Comunitat Valenciana per al conjunt de l'àmbit d'aquest PORN, i serà coherent amb el Pla forestal de la Serra Mariola en els llocs on siguen confrontants. El Pla forestal delimitarà àrees d'actuació constituïdes per superfícies forestals homogènies susceptibles d'una gestió comuna. Per a cada una d'aquestes àrees s'establiran les prevencions i determinacions precises per a definir, si cal, el seu règim d'aprofitament, criteris per a la seua conservació i manteniment de la biodiversitat, o, si escau, conversió a carrascal en el cas de pinedes, criteris per al manteniment de processos ecològics en general, i de connexió biològica en particular, criteris per a la protecció contra incendis. El pla forestal fixarà també els terminis per a la seua revisió.
  
L'ordenació forestal pública i privada contemplarà la possibilitat d'utilitzar espècies de fusta noble, com el cirer, la noguera o altres que pogueren ser d'interés de cara a cercar alternatives innovadores als aprofitaments actuals. Les plantacions d'aquestes espècies es podran admetre en terrenys d'ús agrícola, previ informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
En totes les masses forestals (de producció, conservació i reserva) es mantindrà un número de peus vells o morts (3-4% de l'àrea basal total, o 3-5 exemplars adults/Ha) per a crear hàbitats per a la fauna.
  
Article 40. Repoblació forestal
  
Sense perjudici de l'article 13, la repoblació de terrenys forestals no catalogats a iniciativa dels seus titulars, haurà de comptar amb l'autorització de l'òrgan competent en matèria forestal amb l'informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.
  
D'acord amb l'article 63 del Decret 98/1995, en el cas de monts catalogats serà necessari redactar un projecte de repoblació que haurà de ser aprovat per l'administració forestal. Aquests projectes de repoblació hauran de comptar amb l'informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits. Els projectes de repoblació es redactaran, seguint les directrius establertes a l'Ordre de 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven les directrius tècniques bàsiques per a les actuacions de forestació o repoblació forestal en la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.780, de 28.06.96), en endavant Ordre de 16 de maig de 1996.
  
El material vegetal utilitzat en les repoblacions haurà de complir els requisits exigits a l'annex II de l'Ordre de 16 de maig de 1996, així com en l'Ordre de 19 de febrer de 1997, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'estableixen les normes relatives a la procedència i els patrons de qualitat dels materials de reproducció que s'utilitzen amb finalitats forestals en el territori de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.946, de 06.03.97) Així mateix, haurà de procedir d'una Regió o Domini de Procedència (definides en la norma abans esmentada) que incloga el territori on es realitzarà la repoblació, tenint en consideració l'existència de viver propi de planta forestal en el Parc natural del Carrascar de la Font Roja.
  
Article 41. Aprofitaments forestals
  
Els aprofitaments forestals en l'àmbit del PORN hauran d'ajustar-se al que es disposa en la legislació sectorial, i en el Pla Forestal del Carrascar de la Font Roja.
  
D'acord amb l'article 27, els aprofitaments i tractaments forestals es realitzaran entre els mesos d'agost a febrer, ambdós inclosos, per evitar el destorb de la comunitat d'ocells. Excepcionalment, aquestes dates podran ser modificades per la conselleria competent en medi ambient si existeixen raons justificades i es comprova la no afecció a espècies considerades com a especialment sensibles.
  
No es permetran les tales a arreu o aclarides intensives, excepte per raons fitosanitàries, d'instal·lació d'infrastructures, de creació de franges de protecció, de neteja de corredors de línies elèctriques, o altres actuacions que contemplen el Pla Forestal del Carrascar de la Font Roja o el Pla de prevenció d'incendis indicat a l'article següent. S'exclouen d'aquesta prohibició els cultius de xops en ribera, així com els cultius forestals industrials sobre sòl agrícola.
  
L'extracció de productes es realitzarà exclusivament a través de vies autoritzades per l'administració forestal amb l'informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, sense perjudici del que disposa l'article 13 d'aquestes Normes. Aquestes vies de desemboscar hauran de coincidir preferentment amb camins preexistents, tindre la mínima pendent possible i afectar en la menor mesura possible a la vegetació. L'extracció es realitzarà prioritàriament mitjançant arrossegament amb matxos, cable aeri o helicòpter o altres mètodes moderns que minimitzen els danys sobre el sòl i la vegetació. Amb la finalitat de reduir el risc d'erosió i l'alteració paisatgística s'exigirà al promotor l'aplicació de mesures de restauració sobre la via de desemboscar una vegada finalitzada l'extracció.
  
Els aprofitaments en monts públics hauran de realitzar-se de manera que els beneficis revertisquen en la població local. Les entitats públiques titulares del mont estan obligades a invertir al menys el 30% del benefici econòmic obtés amb aquests aprofitaments en l'ordenació i millora de les masses forestals.
  
Com a part inseparable de l'aprofitament, el beneficiari queda obligat a l'eliminació total dels residus procedents de tala, mitjançant trituració o estellat i incorporació immediata al terreny.
  
La fusta i llenya d'interés comercial procedent de treballs selvícoles o aprofitaments forestals haurà de ser retirada en un terme màxim de 2 mesos des de la finalització dels treballs. En cas de risc elevat d'incendi o plagues que puguen afectar a la vegetació, podrà exigir-se la retirada o eliminació immediata de les acumulacions de fusta i llenya en el mont.
  
Per les dimensions de l'àmbit del PORN i la disponibilitat d'accessos viaris les construccions i instal·lacions permanents vinculades a l'explotació forestal no seran admeses. S'admetran les casetes temporals, que s'hauran de retirar immediatament finalitzada l'actuació forestal restaurant la seua ubicació si quedara afectada.
  
Article 42. Incendis forestals
  
Sense perjudici de la legislació sectorial corresponent, en el Parc Natural del Carrascar de la Font Roja i en el seu entorn, coincident en l'àmbit del PORN, és d'aplicació el Pla de Prevenció d'Incendis Forestals aprovat per l'Ordre de la Conselleria de Medi Ambient de la Generalitat de 22 de setembre de 1994 (DOGV núm. 2375, de 27.10.94), i modificada per Ordre de 9 de gener de 1995 (DOGV 2454, de 21.2.95). Complementàriament és d'aplicació el Pla de silvicultura preventiva d'incendis en els sistemes forestals de la Comunitat Valenciana.
  
En tot l'àmbit del PORN només podran realitzar-se les infrastructures de defensa contra incendis forestals previstes en el Plans indicats en l'apartat anterior. Fins a la seua aprovació, qualsevol actuació en aquest camp requerirà autorització de l'administració forestal, amb l'informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
En el Registre de Terrenys Forestals Incendiats previst a l'article 159 del Decret 98/1995 es farà constar explícitament les superfícies afectades per incendis incloses en l'àmbit del PORN.
  
De cara a prevenir el risc d'incendi caldrà observar les disposicions del Decret 98/1995, i més concretament dels seus articles 145 i 146, sense perjudici del que disposen els plans locals de cremes d'Alcoi i d'Ibi.
  
D'acord amb l'article 157 del Decret 98/1995 l'administració promourà la recuperació de la coberta vegetal en els terrenys forestals incendiats mitjançant convenis amb els propietaris, subvenciones o a iniciativa pròpia, quan no siga previsible la regeneració natural a mig termini.
  
Secció 3a. Caça i pesca
  
Article 43. Marc general de caça i pesca
  
La caça i la pesca són permeses en l'àmbit del PORN, subjectes als períodes i condicions establerts en la legislació sectorial específica i en els articles del present PORN.
  
Poden ser objecte de caça i pesca les espècies que ho són en caràcter general a la Comunitat Valenciana, segons la legislació sectorial aplicable.
  
Amb la finalitat de garantir la supervivència de determinades espècies faunístiques amenaçades, la conselleria competent en medi ambient protegits podrà establir limitacions a l'activitat cinegètica i piscícola en un determinat territori i durant un determinat període de temps.
  
Article 44. Ordenació cinegètica
  
La conselleria competent en medi ambient promourà la redacció d'un Pla d'Ordenació dels Recursos Cinegètics (PORC) del Carrascar de la Font Roja per al conjunt de l'àmbit d'aquest PORN, les disposicions del qual seran congruents amb el PORC de la Serra Mariola, en els llocs on confronten tots dos espais. El PORC delimitarà àrees homogènies susceptibles d'una gestió comuna. Per a cada una d'aquestes àrees s'establiran les prevencions i determinacions precises per a definir, si escau, el seu règim d'aprofitament, criteris per a la seua conservació i manteniment de les poblacions cinegètiques i de la biodiversitat en general. El pla tindrà en compte i buscarà l'encaix amb les àrees de caça existents i els seus documents específics de gestió i aprofitament cinegètic, i amb les mesures de millora per a la fauna salvatge que promou el Parc natural. El PORC fixarà també els termes per a la seua revisió.
  
L'ordenació cinegètica en l'àmbit del PORN té per finalitat el manteniment de l'equilibri biològic de les diferents espècies animals. Amb la finalitat de garantir la consecució d'aquest objectiu, s'haurà d'establir en cada àrea de cacera una zona de reserva on no es practicarà la caça. Com a criteri general, es procurarà fer coincidir les zones de reserva de àrea de cacera contigües, ubicant-se preferentment en les zones amb major categoria de protecció del PORN.
  
Article 45. Gestió cinegètica
  
La instal·lació d'abeuradors, menjadores i sembrats per a les espècies cinegètiques i la fauna salvatge en general és prioritària en l'àmbit del PORN. L'Administració competent, en els terrenys de la seua propietat, i la propietat privada podran fomentar aquestes accions, per a les quals es podran habilitar ajuts.
  
Sense perjudici del que es disposa en la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques en la Comunitat Valenciana, la conselleria competent podrà determinar en l'àmbit del PORN, si ho requereix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i períodes hàbils.
  
En els terrenys forestals que hagen sofert els efectes d'un incendi, no es permetrà l'aprofitament cinegètic en els dos anys següents. La conselleria competent podrà prorrogar aquest període si ho considera necessari per a una adequada protecció de la fauna o per a evitar que es veja perjudicat el procés de regeneració del mont.
  
Es portarà a terme un seguiment estricte sobre les pràctiques de control per al senglar, tals com batudes, espera nocturna i altres que siguen oportunes. En l'àmbit territorial del Parc natural del Carrascar de la Font Roja únicament només es podrà autoritzar aquesta pràctica, previ informe favorable, per raons d'ordre biològic i de control de les poblacions, devent d'existir una supervisió directa pel personal tècnic de l'administració competent.
  
Els tancaments cinegètics no podran impedir la circulació de la fauna silvestre no cinegètica.
  
Secció 4a. Altres activitats primàries
  
Article 46. Activitats extractives i mineres
  
Amb caràcter general no s'admeten les explotacions mineres realitzades a cel obert en tot l'àmbit del PORN, en no existir-ne cap d'autoritzada a la entrada en vigor del PORN
  
L'òrgan competent en matèria d'espais naturals vetllarà per la restauració de xicotetes pedreres amb l'activitat ja finalitzada existents en l'àmbit del present document.
  
Article 47. Apicultura
  
L'apicultura melífera i pol·linitzadora es permesa en tot l'àmbit del PORN, sense perjudici de les disposicions del present PORN i del PRUG, i d'acord amb l'article 30 i següents de la Llei 3/1993.
  
Secció 5a. Activitats industrials i comercials
  
Article 48. Activitats industrials
  
Amb caràcter general no es permet la implantació d'activitats industrials de qualsevol classe en l'àmbit d'aquest PORN, tret dels sòls urbans i urbanitzables que preveguen específicament aquest ús.
  
Article 49. Activitats comercials
  
1. En l'àmbit del PORN es prohibeix la implantació d'activitats comercials de qualsevol classe, tret de les que s'implantaren en sòl urbans i urbanitzables on aquest ús es considerara compatible.
  
2. Excepcionalment es podrà permetre l'exercici d'aquella activitat comercial que es desenvolupe en instal·lacions turístiques, recreatives, d'allotjament o restauració que comlisquen allò disposat en els articles 52 i 55 de la present normativa, i sempre que aquesta activitat estigués prevista i justificada en la sol·licitud d'autorització de la instal·lació en la que s'ha de desenvolupar.
  
Secció 6a. Activitats turístiques i recreatives
  
Article 50. Ordenació de l'ús públic
  
1. El PRUG detalla la ordenació de l'ús públic en l'àmbit del Parc natural a partir del document tècnic redactat el 1997 anomenat ?Pla d'ordenació de l'ús públic del Parc natural del Carrascar de la Font Roja?.
  
Sense perjudici de les normes sobre regulació d'instal·lacions i edificacions i de les normes particulars formulades en el títol III, les àrees recreatives s'instal·laran de manera preferent en l'àrea d'amortiment, en especial pel que respecta a aquelles instal·lacions de les quals ja existeix suficient dotació dins el Parc natural o que per les seues característiques no són recomanables o possibles dins dels espais naturals del PORN, Aquestes àrees inclouen:
  
a) Zones d'aparcament dissuasòries
  
b) Càmpings i zones d'acampada
  
c) Serveis d'hostaleria i allotjament amb caràcter de turisme rural i ecoturisme
  
d) Albergs i cases de colònies
  
e) Àrees recreatives ombrejades amb paellers, taules, zona d'oci
  
f) Circuits ciclistes i eqüestres
  
g) Promoció de camins rurals per a activitats recreatives i d'interpretació de l'entorn
  
h) Rutes culturals i d'activitats tradicionals
  
i) Zones d'escalada
  
j) Festes populars
  
També es podrà instal·lar punts d'informació del Parc natural, per a difondre els seus valors sense necessitat d'una visita al Parc natural, o per orientar als visitants abans d'entrar en aquest.
  
Article 51. Instal·lacions turístiques i recreatives
  
La construcció d'instal·lacions o edificacions dedicades a activitats turístiques (inclosos els càmpings), recreatives, esportives i d'oci i esbargiment sobre sòl no urbanitzable, requerirà, en tot cas, l'informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, encara que es tracte d'instal·lacions desmuntables de caràcter provisional. Les condicions de les construccions (parcel·la mínima, edificabilitat, alçada i altres) s'estableixen en l'article 56 d'aquestes normes. Es considera com a activitat no autoritzable la construcció de telefèrics o línies suspeses en tot l'àmbit del PORN.
  
L'acampada es podrà realitzar en les àrees recreatives que admeten aquest ús mitjançant un cartell indicador, o aprofitant com a explanades per a la ubicació de les tendes de campanya i caravanes els camps de cultiu inclosos a l'Àrea d'amortiment. En qualsevol cas l'acampada haurà de complir allò que disposen el Decret 233/1994, de 8 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regulen les acampades i l'ús d'instal·lacions recreatives en els monts de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.391, de 21.11.94), l'Ordre de 20 de març de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es desenvolupa l'esmentat decret (DOGV núm. 2609, de 6.4.00) i, per a l'allotjament d'acampada en finques privades, del Decret 253/1994, de 7 de desembre, del, regulador de l'allotjament turístic rural en l'interior de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2422, de 5.1.95), en endavant Decret 253/1994. En l'àmbit del Parc natural del Carrascar de la Font Roja l'acampada només serà permesa en l'àrea d'acampada del Santuari de la Font Roja, i en les finques privades d'acord amb el Decret 253/94, quedant especificades en el PRUG les condicions per a aquesta modalitat d'acampada. A l'Àrea d'Amortiment, es requerirà amb caràcter previ a l'autorització corresponent, l'informe favorable de l'òrgan competent en,matèria d'espais naturals.
  
La instal·lació de càmpings, sense perjudici de la resta de requisits exigits en la legislació aplicable, requerirà informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, Declaració d'Interés Comunitari i Estimació d'Impacte Ambiental amb caràcter previ a la concessió de llicència urbanística. Les zones d'acampada i les instal·lacions annexes se situaran únicament fora de les zones forestals i preferentment sobre sòls d'escàs valor agrícola.
  
Article 52. Activitats d'allotjament, educació i restauració en medi rural
  
1. Per la condició d'entorn rural i natural del territori del PORN del Carrascar de la Font Roja, l'allotjament i restauració rurals venen regulats principalment pel Decret 253/1994, modificat pel Decret 207/1999, de 9 de novembre, del Consell de la Generalitat (DOGV núm. 3625, de 15.11.1999), i pel Decret 30/1993, de 8 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament d'Apartaments Turístics, Vil·les, Xalets, bungalous i semblants (DOGV núm. 1987, de 18.3.1993) sense perjudici de les obligacions complementàries que representen aquestes normes, i especialment pel què fa al sanejament de les aigües al que fa referència l'article 16. Així mateix, les disposicions referents a l'edificació en medi rural també són d'aplicació per a les activitats d'allotjament, educació i restauració.
  
2. Les edificacions educatives són permeses en l'Àrea d'amortiment per a activitats no reglades de la classe d'escola de la natura, escola cultural, o agrària, o d'alberg juvenil. La construcció d'aquest tipus d'instal·lacions només serà permesa en l'Àrea d'amortiment. Les condicions de les construccions (parcel·la mínima, edificabilitat, alçada i altres) s'estableixen en l'article 56 d'aquestes normes.
  
3. En base al que es disposa a l'apartat 2 de la disposició addicional setena de la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat, sobre Sòl No Urbanitzable (DOGV 1806 de 17.06.92), en endavant Llei 4/1992, es podran autoritzar en tot l'àmbit del PORN excepte en les Àrees de Protecció Integral del Parc natural que defineix el PRUG, els establiments d'allotjament, educació no reglada i restauració quan es realitzen mitjançant rehabilitació o restauració de les construccions tradicionals (masos). Es podrà permetre un increment del volum edificat de fins el 25%, sempre que l'ampliació quede adossada a l'edifici existent com un sol volum i no supose una pèrdua de valors culturals o naturals. També s'haurà de garantir que l'accés de públic no represente un perjudici per als recursos naturals de la zona, a més de complir allò que disposa l'article 55.5., i hauran de tindre adequadament resolts l'accés rodat amb la xarxa viària i de pistes forestals existent, l'aparcament, l'abastament i recollida d'aigua, i l'eliminació i la depuració de tota classe de residus i abocaments. Prèviament a l'obtenció de llicencia urbanística requeriran informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, Declaració d'Interés Comunitari i Estimació d'Impacte Ambiental.
  
4. En l'àrea del Santuari de la Font Roja i en les edificacions existents en aquesta (antiga hospederia de 1622, ampliada el 1744, convertida en hotel i recentment reconstruïda com un ecocentre; ermita-santuari de la Mare de Déu dels Lliris; antic conjunt d'habitatges d'ús residencial temporal; habitatge del guarda; i serveis públics annexos) es podran dur a terme, previs els tràmits previstos en el present document i en el PRUG, les actuacions singulars necessàries per a l'adequació dels immobles existents als usos d'allotjament, educació no reglada i restauració. Les condicions per al desenvolupament d'aquestes actuacions singulars seran les que específicament s'estableixen en els esmentats documents de PORN i PRUG.
  
Secció 7a. Activitats d'investigació
  
Article 53. Activitats d'investigació i seguiment ecològic
  
La investigació científica, en tots els àmbits, és una peça clau per aconseguir els objectius d'aquest PORN i assegurar la correcta gestió per a la conservació i ús sostenible de la diversitat biològica. Per això el director-conservador del Parc natural i l'òrgan competent en matèria d'espais naturals promouran activament una col·laboració amb els centres de recerca i els investigadors que assegure una activitat investigadora adequada a les necessitats del Carrascar de la Font Roja.
  
En funció de les seues disponibilitats el Parc natural desenvoluparà un programa de seguiment ecològic en l'àmbit del PORN que contribuïsca a orientar la gestió i la planificació. La propietat haurà de facilitar l'accés a les finques dels tècnics responsables d'aquest programa, prèvia acreditació. El Parc natural notificarà oportunament a les propietats afectades les activitats de seguiment a realitzar i els paràmetres mesurats.
  
El programa de seguiment es difondrà als visitants del Parc natural, així com a les universitats, centres d'investigació, associacions i persones interessades.
  
El PRUG desenvolupa les condicions per a les quals es regirà i fomentarà la investigació científica en l'àmbit del Parc natural. El que queda del PORN qualsevol treball de recerca dels recursos naturals que es porte a terme requerirà l'autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals. El Parc natural haurà de rebre dos exemplars de totes les publicacions que es deriven de l'investigació realitzada en l'àmbit del PORN.
  
Secció 8a. Planejament urbanístic, edificacions i propietat
  
Article 54. Urbanisme
  
1. Els terrenys actualment declarats sòl no urbanitzable d'especial protecció (SNUEP) mantindran aquesta qualificació als efectes urbanístics.
  
2. El PORN de la Font Roja no inclou sòl urbà o urbanitzable al seu interior. La classificació de nou sòl urbanitzable o urbà en l'àmbit del PORN només podrà fer-se en l'Àrea d'Amortiment d'Impactes, prèvia justificació detallada de la necessitat de la nova classificació i sempre que es seguisquen els tràmits previstos en la legislació urbanística i d'impacte ambiental.
  
3. Els municipis amb planejament urbanístic discordant per les normes o la qualificació de sòl respecte les disposicions d'aquest PORN, hauran d'incorporar aquestes disposicions en la primera revisió o modificació del seu planejament que es porte a terme a partir de l'aprovació del PORN. Mentrestant l'atorgament de llicències, permisos, autoritzacions o concessions municipals s'haurà d'ajustar estrictament al que disposa el PORN.
  
4. Tenint en compte les circumstàncies especial que concorren en el cas de l'àrea d'edificacions aïllades en sòl no urbanitzable en l'entorn del mas del Gelat, en terme municipal d'Alcoi, es faculta a l'Ajuntament de l'esmentat municipi a establir un règim especial en aquest sector, a través de la confecció d'un Pla Especial en el qual, sense perjudici de mantindre la consideració actual dels terrenys afectats com a sòl no urbanitzable, s'establiran les mesures necessàries per a minimitzar els impactes ambientals existents. L'esmentat Pla Especial haurà de ser objecte de declaració d'impacte ambiental favorable amb caràcter previ a la seua aprovació definitiva.
  
Article 55. Edificacions en medi rural
  
Amb caràcter general i sense perjudici del que s'estableix en la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat, sobre sòl no urbanitzable (DOGV núm. 1.806, de 17.6.92), no es permet la construcció d'edificacions de nova planta de qualsevol classe en l'àmbit del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja, excepte les excepcions que explícitament es senyalen en les Normes d'aquest PORN. Aquestes excepcions no s'aplicaran en les Àrees de Protecció Integral, on la prohibició és absoluta. A la resta del PORN les edificacions se situaran únicament fora de les zones forestals i preferentment sobre sòls d'escàs valor agrícola, sense sobresortir en les carenes i altres accidents orogràfics del terreny, ni ocupar punts culminals. El pendent excessiu pot ser limitant en l'autorització de noves edificacions.
  
En tot cas i sense perjudici dels altres de requisits exigits en la legislació aplicable, la construcció d'edificacions de nova planta en l'àmbit del PORN requerirà informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
Amb caràcter general, es permet en l'àmbit del PORN, la rehabilitació o reconstrucció de les construccions tradicionals (masos). Fora de les Àrees de Protecció Integral es podrà permetre un increment del volum edificat de fins el 25% amb les mateixes condicions i requisits establerts en l'article 52 d'aquesta normativa. Per al disseny i realització de les feines de rehabilitació i restauració s'haurà de tindre en compte en el seu disseny i composició les característiques arquitectòniques tradicionals, posant especial compte en harmonitzar els sistemes de coberta, cornisa, posició de forjats, ritmes, dimensions de forats i massissos, composició, materials, color i detalls constructius. Amb la finalitat de garantir la deguda adaptació paisatgística d'aquestes edificacions en el seu entorn, s'exigirà l'aportació dels anàlisis d'impacte sobre el medi en què es localitzen, incloent l'estudi paisatgístic al que fa referència l'article 13.
  
Als terrenys que tinguen la consideració de SNUEP als efectes urbanístics, no es permet la construcció de vivendes aïllades.
  
La construcció d'instal·lacions complementàries que no consumeixen volum (piscines, pistes de tennis, aparcament o semblants), únicament podrà autoritzar-se, sense perjudici de la legislació urbanística i del planejament urbanístic municipal, sobre espais degradats o camps de cultiu de les zones on es permeta d'acord amb les normes particulars del Títol III i del PRUG del Parc natural. La superfície màxima que pot ocupar-se no podrà excedir del 5% de la superfície de la parcel·la i mai no podrà ser superior a 1.000 m². Aquesta limitació de superfície no s'aplicarà en el seu cas a l'àrea del Santuari de la Font Roja, en la què regiran les normes específiques per a l'esmentada zona. Els moviments de terres per a aquestes instal·lacions no podran representar la creació de desnivells de més de tres metres d'alçada, comptabilitzats entre la cota més alta i la més baixa dels desnivells originats per l'excavació. Aquestes construccions, que tindran consideració d'edificació en medi rural i quedaran subjectes a totes les disposicions d'aquest article que les pogueren afectar, requeriran informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals i Estimació d'Impacte Ambiental amb caràcter previ a la concessió de llicència urbanística.
  
Queda prohibit el desmantellament o demolició d'aquells edificis i instal·lacions tradicionals d'interés històric i arqueològic, pels quals es potenciaran les actuacions que suposen la seua millora, restauració i conservació. Per a la seua restauració, els particulars podran cercar col·laboració tècnica i econòmica de l'administració competent. La reconstrucció d'aquests edificis tradicionals queda limitada als casos en què el seu estat de conservació no permeta cap altra actuació.
  
Article 56. Edificacions de nova planta lligades a determinades activitats en el medi rural.
  
1. La construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola, sense perjudici del que disposen les Normes particulars d'aquest PORN, requerirà una superfície mínima de parcel·la de 10.000 m². La superfície màxima de parcel·la que pot ser ocupada por les construccions i els elements arquitectònics no podrà excedir de l'1% de la superfície de parcel·la i mai podrà ser superior de 200 m². L'alçada màxima serà de 7 metres fins a la cornisa en una sola planta. El 80% de la superfície de la parcel·la ha d'estar en cultiu.
  
2. La construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació ramadera, sense perjudici del que disposen les Normes particulars d'aquest PORN, requerirà una superfície mínima de parcel·la de 10.000 m². La superfície màxima de parcel·la que pot ser ocupada por les construccions i els elements arquitectònics no podrà excedir de l'1% de la superfície de parcel·la i mai podrà ser superior de 200 m², i l'alçada màxima serà de 7 metres fins a la cornisa en una sola planta.
  
3. La construcció d'instal·lacions o edificacions dedicades a activitats turístiques i recreatives que es regulen en l'article 51 d'aquestes normes, sense perjudici del que disposen les Normes particulars d'aquest PORN, requerirà una superfície mínima de parcel·la de 10.000 m². La superfície màxima de parcel·la que pot ser ocupada por les construccions i els elements arquitectònics no podrà excedir de l'1% de la superfície de parcel·la i mai podrà ser superior de 200 m², i l'alçada màxima serà de 4 metres en una sola planta.
  
4. La construcció d'edificacions destinades a l'educació, allotjament o restauració que es regulen en l'article 52 d'aquestes normes, sense perjudici del que disposen les Normes particulars d'aquest PORN, requerirà una superfície mínima de parcel·la de 10.000 m². La superfície màxima de parcel·la que pot ser ocupada por les construccions i els elements arquitectònics no podrà excedir del 2% de la superfície de la parcel·la i mai podrà ser superior de 400 m², i l'alçada màxima serà de 7 metres. Hauran de tindre adequadament resolts l'accés rodat amb la xarxa viària i de pistes forestals existent, l'aparcament, l'abastament i recollida d'aigua, i l'eliminació i la depuració de tota classe de residus i abocaments.
  
Article 57. Condicions per a les edificacions i les reformes
  
Totes les construccions que, d'acord amb aquestes normes i la legislació sectorial citada, poden emplaçar-se al medi rural del Carrascar de la Font Roja hauran de respectar les següents condicions:
  
a) Les noves construccions se situaran a un màxim de 25 m. de distància de les pistes existents, i indicades com a públiques en els plànols cadastrals i no a través de camins de nova obertura, excepte en el cas que es demostre l'existència d'una servitud de pas legalment constituïda.
  
b) Les construccions i les instal·lacions i les infrastructures vinculades a l'activitat (magatzems de productes i maquinaria, coberts, quadres, estables, sitges, etc.), mantindran una relació de dependència i proporció adequades a la classe d'activitat de l'explotació, i s'adequaran en els tipus de materials constructius i en els colors utilitzats l'entorn paisatgístic on es troben. Sempre que siga possible, es facilitarà la colonització per nius d'ocells i altres animals salvatges dels envigats, escletxes dels murs, teulades, etc. d'aquestes construccions.
  
c) Les edificacions s'efectuaran respectant les característiques estètiques, de tendències del paisatge i de materials tradicionals, procurant la seua correcta integració en el paisatge i evitant la ruptura d'aquest mitjançant l'aparició d'edificis o instal·lacions que per la seva altura, volum, caràcter o aspecte exterior, siguen discordants amb les construccions pròpies de la zona. L'obra vista de totxo no serà admesa en cap cas. Els colors preferents per a pintar les parets exteriors de les edificacions rurals seran el blanc en la zona sud del PORN (La Canal i Ibi) i el blanc o el crema en la zona nord (vall del Polop).
  
d) Les façanes dels edificis, així com les mitjaneres i parets unides al descobert, hauran de conservar-se en les degudes condiciones de seguretat, higiene i estètica. Els propietaris estaran obligats a procedir als seu arrebossat, pintura o blanquejat sempre que ho dispose l'autoritat municipal.
  
e) Tots els paraments visibles des de l'exterior hauran de tractar-se amb iguales materials i qualitat que les façanes, prohibint-se la impermeabilització d'aquests materials bituminosos de colors obscurs o qualsevol altre revestiment no adoptats a les característiques del medi quant a la seua incidència visual, tret que aquests siguen recoberts o blanquejats. Les façanes laterals i posteriors es tractaran amb condicions de composició i materials similars als de la façana principal.
  
f) Els cossos sobre la coberta de l'edifici: torretes d'escala, dipòsits d'aigua, xemeneies, pannells de captació d'energia solar, etc., quedaran integrats en la composició de l'edifici o ocults. Es procurarà especialment la integració, ocultant-los o empotrant-los en els paràmetres. Les línies de conducció elèctrica i telefònica, les antenes de televisió i ràdio i les parabòliques, no han de ser visibles des de l'exterior.
  
g) La cobertura de les edificacions necessàriament haurà de ser en teula ceràmica de la zona, o en un terrat ceràmic no visible des del nivell del terreny. S'evitarà expressament l'ús de materials reflectants en les teulades, excepte quan formen part dels elements indicats al punt d.
  
h) El tractament de l'espai exterior de les edificacions alterarà el mínim possible l'orografia i la vegetació preexistents, i no podran significar la modificació de la seua naturalesa primitiva. L'ús de jardineria i vegetació facilitarà la integració de les construccions i elements artificials a l'entorn natural. El viver del Parc natural del Carrascar de la Font Roja pot orientar respecte les espècies més adequades en cada cas.
  
Article 58 Transferències i segregacions de propietats
  
1. Les transferències de propietat, divisions i segregacions de terrenys rústics s'efectuaran d'acord amb el que disposa la Llei estatal 19/1995, de 4 de juliol, de Modernització de les Explotacions Agràries, i la Llei 2/1997, de 13 de juny, de la Generalitat, de modificació de la Llei de la Generalitat 4/1992, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable respecte al règim de parcel·lació i de construcció de vivendes aïllades en medi rural (DOGV núm. 3014 de 16/06/97), així com de qualsevol altra legislació agrària o forestal que siga d'aplicació. Tota divisió o segregació que no complisca aquests requisits es considerarà que dona lloc a parcel·lació urbanística per donar nucli urbà, la qual queda prohibida en l'àmbit del PORN.
  
2. Les finques segregades hauran de tindre accés directe immediat, o bé mitjançant servitud de pas legalment constituïda, a la xarxa viària pública, d'acord amb el Plànol núm. 10 d'Ordenació i Zonificació.
  
3. En cap cas es consideraran solars ni es permetrà edificar-hi els lots d'una parcel·lació efectuada amb infracció de les disposicions d'aquest article.
  
Secció 9 a. Xarxa viària i circulació
  
Article 59. Classificació de la xarxa viària
  
1. Es classifica la xarxa viària del PORN de la Font Roja en les carreteres, pistes i senders que discorren per aquest territori, que s'apleguen al Plànol núm. 10 d'Ordenació i zonificació, i que venen definits i regulats com es disposa a continuació:
  
a) La xarxa bàsica de carreteres queda formada per les carreteres asfaltades, de lliure utilització per tota classe de vehicles. És recomanable la senyalització i promoció en materials informatius, així i com la senyalització informativa referent al Parc natural del Carrascar de la Font Roja al llarg d'aquestes carreteres.
  
b) La xarxa de pistes forestals i rurals ve regulada per l'article 62. En l'àmbit del Parc natural el trànsit per aquestes vies està prohibit, sense perjudici del dret d'accés de la propietat i dels serveis tècnics del parc natural i de l'administració en general i amb excepció, si s'escau, dels accessos a l'àrea recreativa de Sant Antoni i del pas a peu, excepte quan es prohibisca expressament. En general no es recomanable la difusió i promoció pública d'aquesta xarxa de pistes. El PRUG concreta aquestes disposicions generals per a la xarxa de pistes.
  
c) Als senders i itineraris naturalístics només es permès el trànsit a peu, excepte quan discorren per pistes forestals de l'Àrea d'amortiment. Les determinacions específiques per als senders i itineraris del Parc natural venen regulades pel PRUG. És recomanable la senyalització i promoció en materials informatius, així i com la difusió de recomanacions per a un comportament adequat a l'entorn natural en circular-hi, així i com la senyalització informativa referent al Parc natural del Carrascar de la Font Roja al llarg d'aquests senders.
  
2. Sense perjudici de l'apartat anterior els camins i senders amb dret de pas tenen caràcter de lliure ús públic, i no es permesa la seua eliminació o modificació sense justificació i sense proveir un dret de pas alternatiu. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals haurà d'informar qualsevol alteració que es proposen en camins o sendes amb dret de pas.
  
Article 60. Construcció o modificació de vies de comunicació i serveis complementaris
  
1. La realització de noves vies d'accés, la modificació del traçat o ampliació de les existents requerirà la corresponent Estimació o, si escau, Declaració d'Impacte Ambiental d'acord amb el que disposa l'article 13 d'aquest PORN.
  
2. No es podran construir vials de nova planta fora de l'Àrea d'Amortiment, amb excepció dels destinats a la defensa contra incendis forestals, els quals, excepte en casos d'emergència, s'hauran de contemplar prèviament en el Pla de Prevenció d'Incendis Forestals, aprovat per l'Ordre de 22 de setembre de 1994, de la Conselleria de Medi Ambient, i l'Ordre de 9 de gener de 1995 que la modifica, o en revisions del Pla que es puguen aprovar en el futur.
  
3. En tot l'àmbit del PORN no es permesa la construcció d'estacions de servei per al proveïment de combustible als vehicles, tret que s'ubiquen en sòls classificats com a urbans o urbanitzables. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals vetllarà perquè, sempre que siga possible, aquestes instal·lacions tampoc s'ubiquen en el marge extern de les carreteres que actuen de límit del PORN.
  
4. Sense perjudici de la possible execució de les obres de correcció previstes en l'article 21, o dels murs de pedra indicats a l'article 35, qualsevol nova ampliació o millora de les carreteres existents en l'àmbit del PORN, incloent les que el delimiten, hauran de preveure l'establiment de mesures preventives o correctores que asseguren la permeabilitat per a la fauna silvestre, especialment en el creuament amb barrancs, terrenys forestals, o marges agrícoles prèviament existents.
  
5. Sense perjudici de les condicions d'estimació d'impacte ambiental establertes per l'article 13 l'ampliació o modificació del traçat, així com la construcció de vies d'accés de qualsevol naturalesa, no podrà realitzar-se quan es generen pendents superiors al 7% en sòls tous o 15% en sòls durs.
  
Article 61. Via verda Alcoi - Ibi
  
1. La Via verda Alcoi'Ibi és el projecte de transformació de la via de ferrocarril abandonada que discorre entre els dos nuclis urbans, i per l'est i el sud del PORN, en un itinerari per a bicicletes i vianants.
  
2. La Via verda es considera un element essencial per a la vertebració de l'ús públic i el turisme sostenible en l'àmbit del PORN i la seua execució i posada en funcionament és prioritària.
  
3. Els accessos de la via verda als nuclis urbans dels dos municipis s'hauran d'ordenar amb especial cura per integrar adequadament l'entorn urbà amb la zona rural per la qual discorre principalment el seu recorregut. En l'entrada a Alcoi entre la zona esportiva i la Umbria del Manco la via verda podrà vertebrar l'amortiment dels impactes paisatgístics de la zona urbana sobre els límits del Parc natural.
  
4. Es fomentarà la creació d'oferta lúdica i turística vinculada a la Via verda, inclosa l'obertura de quioscs i serveis de lloguer de bicicletes en els trams urbans de la via verda, sempre fora dels límits estrictes del PORN.
  
Article 62. Circulació
  
1. Amb caràcter general es prohibeix circular amb vehicles amb o sense motor, inclosos els agrícoles i forestals, fora de les carreteres i camins, amb excepció de les tasques pròpies dels camps de cultiu.
  
2. Amb caràcter general es prohibeix la realització de competicions esportives de vehicles amb o sense motor, tal com rallis, carreres de trial, etc., exceptuant les que es porten a terme en carreteres asfaltades que pertanyen a la xarxa estatal, autonòmica o local, en circuits autoritzats per aquest efecte, o en les zones incloses en el catàleg assenyalat en l'article 7 del Decret 183/1994, d'1 de setembre, pel qual es regula la circulació de vehicles per terrenys forestals (DOGV 2344, de 13.9.94), en endavant Decret 183/1994.
  
3. En l'àmbit del Parc natural del Carrascar de la Font Roja, queda prohibida la realització de competicions esportives de vehicles amb o sense motor en camins forestals i agrícoles.
  
Secció 10 a. Infrastructures
  
Article 63. Requisits per a les actuacions d'infrastructures
  
La realització d'actuacions en infrastructures autoritzades per aquest PORN, hauran de contemplar, a més a més de les disposicions que li siguen pròpies en raó de la matèria, els següents requisits:
  
a) Els traçats i emplaçaments hauran de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, evitant la creació d'obstacles en la lliure circulació de les aigües o ompliments al pas pels llits dels barrancs, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.
  
b) Durant la realització de les obres s'haurà de portar a terme un programa de vigilància ambiental, en la línia definida per l'article 12 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental (DOGV núm. 1412, de 30.10.90), a través del qual es prendran les precaucions necessàries per evitar la destrucció de la coberta vegetal, havent de procedir a la finalització de les obres, a la restauració del terreny i de la coberta vegetal, sense perjudici d'altres mesures que hagués d'establir l'esmentat programa de vigilància ambiental.
  
c) Les autoritzacions i demés requisits que específicament es senyalen per a la realització d'infrastructures hauran d'obtindre's, amb caràcter previ a l'atorgament de llicència urbanística, en aquells casos en què la legislació reguladora de la corresponent obra o servei la subjecti a l'obtenció de llicència.
  
Article 64. Corredors de localització d'infrastructures
  
A efectes d'instal·lació de noves infrastructures, els eixos viaris perifèrics (carreteres A-231, N-340, C-3313 i A-200) existents en l'actualitat, tenen la consideració de «corredor de localització d'infrastructures» en una franja de 100 metres d'amplada a cada costat de la mitjana. La realització, en el seu cas, de futures actuacions infrastructurals de caràcter lineal, tal com línies elèctriques i de comunicacions, gasoductes o conduccions, hauran de dirigir-se amb caràcter prioritari cap a aquests «corredors». En qualsevol cas els corredors de localització d'infrastructures hauran d'evitar sempre que siga possible la fragmentació de les unitats de vegetació natural de caràcter forestal, arbustiu o herbaci, existents.
  
Article 65. Abastament d'aigua
  
1. Els nous dipòsits d'abastament d'aigua hauran de construir-se enterrats o semienterrats; en el cas que això siga inviable per condicions topogràfiques o característiques físiques del terreny, s'escollirà una ubicació que no provoque impacte paisatgístic, i es tractaran les parets del dipòsit i el seu volt d'acord amb l'entorn paisatgístic en què s'ubiquen, amb l'ús de colors apropiats en dipòsits metàl·lics o plàstics, o materials rústics en els d'obra.
  
2. Previ tràmit d'Estimació d'Impacte Ambiental, quan no estiguen sotmeses a Declaració d'Impacte Ambiental, únicament es podrà autoritzar les noves conduccions de subministrament d'aigua que estiguen vinculats a les actuacions que es consideren compatibles en el PORN
  
Article 66. Sanejament
  
1. Es garantirà amb caràcter prioritari la depuració de les aigües residuals dels grups d'habitatges i dels habitatges rurals aïllats en l'àmbit del PORN. En tot cas no es podrà atorgar llicència per a la realització d'instal·lacions o edificacions, residencials o no, que no compten amb sistema de recollida i depuració d'aigües residuals, de manera que les aigües resultants del tractament complisquen les normes de qualitat exigibles per als usos als quals es destinen d'acord amb la legislació vigent.
  
2. Igualment, es fomentarà la substitució dels sistemes de tractament d'aigües residuals deficients de les edificacions disperses per altres sistemes que garanteixin la preservació de les aigües subterrànies davant la contaminació. Aquesta substitució serà prioritària en les edificacions disperses situades en les zones de més vulnerabilitat de la cartografia de vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies per activitats urbanístiques del Sistema d'Informació Territorial de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, així com en les edificacions situades dins del perímetre de protecció de 500 metres al voltant de les captacions per a abastament d'aigua potable en aplicació de la legislació sectorial de referència.
  
Article 67. Residus sòlids
  
1. D'acord amb el sistema general de recollida que regisca en cada terme municipal, els habitatges i els masos de l'àmbit del PORN hauran de transportar els residus que produisquen a les àrees rurals d'aportació o als contenidors situats en els punts corresponents. No es permesa la crema de residus sòlids urbans, ni el seu abocament incontrolat, sense perjudici de les sancions que açò poguera comportar.
  
2. No es podran ubicar abocadors ni instal·lacions de tractament de residus sòlids, urbans, industrials o d'altre caràcter, a l'àmbit d'aplicació d'aquest PORN. Únicament es podrà autoritzar l'abocament de runes i terres en les canteres abandonades existents, seguint les directrius del corresponent projecte de restauració, prèvia Estimació d'Impacte Ambiental i autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
3. Sense perjudici del que es disposa per a terrenys forestals en l'article 155 del Decret 98/1995, els abocaments incontrolats de qualsevol classe existents en l'àmbit d'aquest PORN, hauran de ser clausurats i restaurats els terrenys en el seu estat original en el terme més breu possible.
  
4. L'abocador de Sant Pasqual d'Ibi haurà de quedar clausurat, prèvia execució del projecte de clausura i restauració, en el termini de 2 anys a partir de la data de publicació d'aquest PORN. Qualsevol incompliment d'aquest terme haurà de justificar-se mitjançant un informe de motius, que definisca nous termes de clausura. La conselleria competent en medi ambient agilitarà i donarà viabilitat a l'establiment i aprovació de terrenys alternatius per a desenvolupar l'abocament d'inerts al terme municipal.
  
Article 68. Energia
  
1. Previ tràmit d'Estimació d'Impacte Ambiental, quan no estiguen sotmeses a Declaració d'Impacte Ambiental, únicament es podran autoritzar les noves línies de subministrament d'energia elèctrica que estiguen vinculades a les actuacions que es considerin compatibles en el PORN.
  
2. En cas que siga necessari el pas de noves línies elèctriques, hauran de discorre de manera prioritària pels «corredors d'infrastructures» definits en l'article 64. Les línies elèctriques que no discorren per aquests corredors d'infrastructures, o aquelles que, tot i discórrer-hi, presenten característiques específiques que, a judici de la conselleria competent en medi ambient, facen previsible un impacte ambiental, paisatgístic o territorial elevat, hauran d'anar obligatòriament enterrades
  
3. La instal·lació de línies aèries es realitzarà amb la previsió de dispositius encaminats a impedir la col·lisió o electrocució d'aus (dispositius salvaocells, aïllament de conductors, i altres mesures que es consideren oportunes).
  
4. Per a eliminar o reduir, en la mesura que siga possible, el risc d'incendis provocats per línies en mal estat, el risc de xoc i electrocució d'aus i l'impacte negatiu sobre el paisatge, haurà de procedir-se a la modificació de les línies elèctriques existents mitjançant mesures com l'enterrament de la línia, l'aïllament de conductors, la modificació de postes i torretes, la col·locació de dispositius salvaocells, etc. Aquestes actuacions es realitzaran prioritàriament en les Zones d'espais naturals d'especial protecció definides a l'article 72
  
5. En tots els habitatges i altres edificacions existents o de nova planta que no disposen actualment de connexió a xarxa elèctrica es prioritzarà l'ús de l'energia solar fotovoltaica per a la seua electrificació. Amb caràcter general es promourà l'ús de l'energia solar tèrmica i d'altres energies renovables, enfront de l'ús de calderes o motors de gasoil, fueloil, fusta o similars.
  
Article 69. Telecomunicacions
  
1. D'acord amb l'article 13 la instal·lació de línies telefòniques i telegràfiques, antenes i repetidors en tot l'àmbit del PORN requerirà Estimació d'Impacte Ambiental, a més d'informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
2. Els paratges del cim del Menejador, de l'ermita de Sant Antoni i dels paellers de Sant Antoni tindran designada una Àrea estratègica de telecomunicacions. El PRUG definix aquesta Àrea i hi establix les regulacions oportunes.
  
Article 70. Heliports
  
1. Es podrà autoritzar la construcció de xicotets heliports amb la finalitat de protecció contra incendis. A més a més d'informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, requerirà, d'acord amb el procediment previst en la legislació vigent, d'Avaluació d'Impacte Ambiental.
  
2. L'esplanada de sorra del pla de la Mina té consideració d'heliport, als efectes d'emergències i evacuacions en el Santuari del Santuari de la Font Roja, sense perjudici d'altres llocs que el PRUG o altres plans del Parc natural estableixen, o pogueren establir oportunament.
  
Article 71. Preses
  
Els projectes per a la construcció de preses o dics amb la finalitat d'embassar o desviar aigua o en actuacions de restauració hidrològico i forestal no podran afectar a les Zones d'espais naturals definides per l'article 72. A més d'informe favorable de l'administració competent en espais protegits, requeriran Estimació d'Impacte Ambiental quan no estiguen sotmesos a Declaració.
  
TÍTOL III. ZONIFICACIÓ I NORMES PARTICULARS D'ORDENACIÓ D'USOS I ACTIVITATS PER A LA CONSERVACIÓ DELS RECURSOS NATURALS.
  
Secció 1 a. Definició general de zones
  
Article 72. Definició de zones del PORN
  
1. L'àmbit del present PORN, definit per l'article 3, queda ordenat en les zones següents:
  
a. Zona I, d'espais naturals de protecció especial.
  
b. Zona II, agroforestal de connexió de serres de les conques del Polop i barranc dels Molins.
  
c. Zona III, forestal de protecció hidrològica i connexió biològica del barranc de la Batalla.
  
d. Zona IV, d'ús agrícola sostenible de la vall de La Canal.
  
e. Zona V, periurbana d'Ibi.
  
2. La situació de les diferents zones s'arreplega en el Plànol d'Ordenació i zonificació, i queda genèricament descrita en els articles subsegüents referents a les determinacions específiques de cadascuna.
  
Secció 2.a. Zona I, d'espais naturals de protecció especial.
  
Article 73. Definició i objectiu específic de la Zona I
  
1. La Zona I arreplega la totalitat del Parc natural del Carrascar de la Font Roja, d'acord amb els límits definits per l'article 11; el Paratge Natural Municipal del Recó de Sant Bonaventura-Canalons, d'acord amb els límits previstos en l'Acord de 8 de febrer de 2002, del Consell de la Generalitat, pel qual es declara paratge natural municipal l'enclavament denominat Racó de Sant Bonaventura-Canalons, al terme d'Alcoi; a més d'altres àrees del PORN que es pogueren declarar protegides per qualsevol de les figures previstes en l'article tercer de la Llei 11/1994, i concretament per la de Paratge natural municipal.
  
2. L'aprovació i declaració de qualsevol d'aquests altres espais protegits suposarà l'aplicació en aquests, amb caràcter subsidiari, del règim definit per a aquesta Zona I, fins a l'aprovació del seu instrument d'ordenació o gestió corresponent.
  
3. L'objectiu específic per als àmbits inclosos en la Zona I és el d'assegurar la conservació i la protecció dels valors naturals que s'hi troben.
  
Article 74. Normes particulars de la Zona I
  
1. L'àmbit del Parc natural del Carrascar de la Font Roja ve regulat pel PRUG que s'aprova conjuntament a aquest PORN, i on s'estableix la normativa general i es zonifica de manera específica aquest àmbit concret, sense perjudici de les disposicions d'aquest PORN i de l'altra legislació que el pogueren afectar.
  
2. Els altres d'àmbits inclosos en la Zona I vindran regulats per aquest PORN i per l'instrument d'ordenació ambiental propi que els siga d'aplicació, d'acord amb l'article 30 de la Llei 11/1994.
  
3. Les normes generals per al Parc natural, definides al PRUG, tenen caràcter subsidiari per a la gestió i les actuacions que hi poguera haver als àmbits de Sant Bonaventura-els Canalons (T.M. d'Alcoi) i del Barranc dels Molins i Sant Paqual-Torretes (T.M. d'Ibi), tal com es defineixen al Plànol de Zonificació i ordenació. En el cas del Paratge Natural Municipal del Racó de Sant Bonaventura-Canalons, aquest apartat hi serà d'aplicació en tant que es formule l'instrument de gestió que corresponga. En el cas del Barranc dels Molins i Sant Pasqual-Torretes, transcorreguts dos anys de la publicació d'aquest PORN, aquest apartat deixarà de tindre validesa, s'hagen o no declarat els esmentats paratges.
  
Secció 3 a. Zona II. Agroforestal de connexió de serres de les conques del Polop i barranc dels Molins
  
Article 75. Definició i objectiu específic de la Zona II
  
1. La Zona II inclou la major part de les conques de riu Polop i del barranc dels Molins, que representen l'àmbit amb major interès ecològic per l'elevada biodiversitat i per la seua funció de connexió ecològica entre el Carrascar de la Font Roja, la serra de Mariola i les serres de Biscoi i Onil, tot facilitant els moviments dels éssers vius i els fluxos ecològics entre aquestes diferents àrees d'interés.
  
2. L'objectiu específic és el d'amortiment d'impactes; mantindre i, quan siga possible, millorar la qualitat ecològica, del mosaic agroforestal existent en aquesta zona, i d'assegurar l'absència de transformacions paisatgístiques que pogueren deturar els moviments i fluxos a què fa referència el punt anterior.
  
Article 76. Normes particulars de la Zona II
  
1. Es potenciarà el manteniment, la millora i la creació de marges vegetals llenyosos o herbacis, així i com la creació de franges lliures de l'ús d'herbicides en una amplada de 5 m. del perímetre exterior dels cultius. L'eliminació de marges quedarà sotmesa a informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
2. S'evitarà la modificació del mosaic paisatgístic existent actualment, tant pel què fa als cultius com a les zones forestals, sense perjudici de la possibilitat d'efectuar plantacions arbòries d'espècies nobles en terrenys agrícoles, tal com disposa l'article 39.3.
  
3. S'evitaran els tancaments de finques i de voltants d'habitatges que pogueren representar una limitació als moviments de la fauna, d'acord amb el que disposa l'article 29 d'aquestes normes.
  
4. Al marge interior de les carreteres C-3313 i A-200, respecte els límits del PORN, queda prohibida qualsevol actuació que poguera representar la consolidació d'un corredor lineal d'edificacions o infraestructures que poguera representar una barrera per als moviments de la fauna entre les serres de Mariola, Biscoi i Font Roja.
  
5. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals, el director-conservador del Parc natural del Carrascar de la Font Roja i altres interlocutors per a la serra de Mariola estudiaran l'efecte barrera per a la fauna de les carreteres C-3313, A-200 i de la carretera rural de la vall del Polop, i proposaran les mesures oportunes per a la seua correcció, per a la qual cosa deuran comptar amb la col·laboració l'administració responsable de la conservació d'aquestes vies de comunicació.
  
6. Les àrees recreatives del barranc dels Molins i els Canalons, ubicades en aquesta zona, s'adreçaran principalment a un ús públic lleuger i adreçat a la població local, sense consolidar-se com a grans centres de serveis turístics.
  
7. En sòls agrícoles i erms d'aquesta zona, pròxims a sendes existents, es podran crear aparcaments dissuassoris per als visitants del Parc natural, al qual puguen accedir caminant per la xarxa de sendes.
  
Secció 4 a. Zona III, forestal de protecció hidrològica i connexió biològica del barranc de la Batalla.
  
Article 77. Definició i objectiu específic de la Zona III
  
1. La Zona III comprèn l'estreta franja entre els cingles del barranc de la Batalla i de l'alt de Florències i la carena de l'Ull del Moro, de caràcter bàsicament forestal.
  
2. L'objectiu específic d'aquesta zona és assegurar el manteniment de la correcta integració actual del passadís de localització d'infrastructures existent, i el manteniment de les masses forestals, tot assegurant la protecció del medi càrstic de la llera del barranc de la Batalla, que manté contacte directe amb l'aqüífer subjacent.
  
Article 78. Normes particulars de la Zona III
  
1. Les infrastructures viàries hauran de mantindre la permeabilitat que actualment representa per al pas de fauna l'existència de viaductes i túnels. La possible modificació de la N-340 contemplarà el tancament definitiu al trànsit d'aquells trams de la carretera actual que no siguen estrictament necessaris per a l'enllaç amb altres carreteres i pistes existents, així i com la transformació en un vial d'amplada reduïda i caràcter local, per als trams que calga mantindre però que tinguen un volum de trànsit baix.
  
2. Les masses forestals situades en terrenys amb un pendent superior al 40% es consideren protectores i de recàrrega del medi hidrològic i queda prohibit el seu aprofitament.
  
3. Es fomentarà la reforestació en totes les terres agrícoles incloses en aquest àmbit.
  
4. No es permesa qualsevol activitat o infraestructura que poguera afectar el domini públic hidràulic del barranc de la Batalla.
  
Secció 5 a. Zona IV, d'ús agrícola sostenible de la vall de La Canal
  
Article 79. Definició i objectius de la Zona IV
  
1. La Zona IV comprèn tota la vall de La Canal dins l'àmbit del PORN, entre el barranc de la Batalla i el paratge de Sant Pasqual d'Ibi, separant-se dos àmbits geogràfics a partir de l'inflexió del terreny que separa dues conques hidrogràfiques, la de la Batalla a l'est i la de Ibi a l'oest. El terreny es molt pla, en comparació a la zona II, i el paisatge de cultius és dominant, amb només alguns xicotets bosquets aïllats.
  
2. En aquesta zona l'objectiu específic és assegurar la funció d'amortiment dels impactes a la Zona I del Parc natural, i de territori de cacera, alimentació i dispersió per a la fauna vertebrada del Parc natural. La funció de connexió biològica queda limitada a barrancs forestats concrets d'aquest àmbit.
  
Article 80. Normes particulars per a la zona IV
  
1. La creació de xicotets bosquets, a modus de passeres funcionals enmig de les zones agrícoles, als quals fa referència l'article 30 és especialment prioritària en aquest àmbit.
  
2. El manteniment dels corredors forestals, dels barrancs i dels marges de camins amb vegetació que aïlladament existeixen en aquesta zona és prioritari, i la seua modificació o alteració no serà permesa. Així mateix es promourà la creació de nous corredors forestals similars en llocs potencialment atractius per a la fauna.
  
3. El contacte entre la plana de la Canal i la serralada de la Solana d'Ibi és especialment important de cara a preservar els processos ecològics entre el Parc natural, la vall de La Canal, i la serra del Quartell, situada al sud. Per a sòl no urbanitzable amb usos agrícoles y forestals, en una franja exterior de 400 m. d'amplada a comptar des del límit del Parc natural l'edificació només serà permesa quan en la sol·licitud d'autorització es demostre que no afecta la preservació dels processos indicats. En cas de sòl urbanitzable, s'estarà a allò que dispose la preceptiva declaració d'impacte ambiental i al que marque la normativa sectorial corresponent.
  
4. De cara a la protecció del contacte del barranc de la Batalla amb l'aqüífer càrstic, en la part d'aquesta Zona que forma part de la conca d'aquest barranc les possibles actuacions que representin un risc de contaminació hauran de contemplar especialment les disposicions de l'article 16.4 d'aquestes normes.
  
5. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals, el director-conservador del Parc natural del Carrascar de la Font Roja i altres interlocutors per a la serra de Mariola estudiaran l'efecte barrera per a la fauna la nova autovia Alcoi-Ibi, i el pas real de fauna entre la Font Roja i la serra del Quartell, i proposaran les mesures oportunes per a la seua correcció, per a la qual cosa deuran comptar amb la col·laboració de l'administració responsable de la conservació d'aquestes vies de comunicació.
  
Secció 6 a. Zona V, periurbana d'Ibi.
  
Article 81. Definició i objectius específics de la Zona V
  
1. La Zona V inclou la franja periurbana d'Ibi delimitada pel paratge de Sant Antoni, la serra de Barrancones i el nucli urbà d'Ibi. Es tracta d'un entorn de bancals agrícoles amb camins nombrosos, situat a poca distància del nucli urbà, i en el qual hi ha consolidat l'ús d'habitatge dispers en parcel·les grans. El PGOU d'Ibi aprovat recentment després de declaració positiva d'impacte ambiental consolida aquest ús.
  
2. L'objectiu específic per a aquesta zona és fer compatible el caràcter d'Àrea d'amortiment d'aquesta zona, d'acord amb l'article 5 d'aquestes normes, amb l'ús consolidat de vivenda dispersa.
  
Article 82. Normes particulars de la Zona V
  
1. El manteniment dels bancals agrícoles, els murs de pedra, els conreus i el caràcter rural és prioritari en aquesta zona.
  
2. El manteniment dels bosquets existents i la creació de nous, en les finques agrícoles i en les parcel·les urbanitzades, és prioritari en aquesta zona.
  
3. Les noves edificacions que s'establisquen en aquest àmbit seguiran la normativa urbanística municipal corresponent, sense perjudici d'aquesta normativa, i s'integraran paisatgísticament en l'entorn rural en el qual s'ubiquen.
  
4. Els tancaments de finques i parcel·les annexes hauran de deixar un espai mínim de 2 m. entre elles, per facilitar el trànsit de persones i animals, de manera que no es creïn grans àrees delimitades per conjunts de tanques de finques diferents. Això sense perjudici del que disposa l'article 29.
  
5. Els camins rurals d'interés general es podran asfaltar, preferentment amb asfalt colorejat amb les tonalitats dominants dels sòls i les roques de la zona. Els camins particulars, que donen accés a finques individuals o a grups de menys de 5 finques es mantindran sense asfaltar.
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS
  
1. L'aprovació conjunta d'aquest PORN amb el PRUG del Parc natural del Carrascar de la Font Roja es fa en consideració a que les disposicions d'aquest darrer respecte l'àmbit del Parc natural formen part indivisible de les disposicions generals d'ordenació del l'àmbit del PORN, i tenen per tant un valor legislatiu i de gestió equivalent per al territori afectat.
  
2. D'acord amb el que disposa la Llei Estatal 4/89, i la Llei 11/1994, qualsevol infracció del PORN generarà responsabilitat de naturalesa administrativa, sense perjudici de l'exigible en via penal, civil o de qualsevol altre ordre en que poguera incórrer.
  
3. La Conselleria de Territori i Habitatge podrà habilitar ajudes a les associacions sense ànim de lucre que tinguen com a activitat principal la conservació de la natura, a Ajuntaments i a titulars de terrenys o drets reals. Aquestes ajudes seran adreçades a facilitar la consecució dels objectius, normes i directrius fixades per aquest PORN, inclosa la compra de terrenys o de drets reals.
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA
  
Els instruments d'ordenació territorial o física existents que resulten contradictoris amb aquest PORN s'hauran d'adaptar a aquest en la primera revisió o modificació que es porti a terme des de la seua entrada en vigor. Mentre l'adaptació no es porte a terme, les determinacions del PORN s'aplicaran prevalent sobre els instruments d'ordenació territorial o física, sempre que suposen un major nivell de protecció sobre els valors i elements objecte d'aquest PORN.
  
Independentment de la necesitat d'adaptar les normatives urbanístiques municipals al PORN, d'acord amb l'article 54 d'aquesta normativa i amb les línies grafiades en la cartografia de zonificació, es necessari realitzar les següents modificacions en l'actual qualificació urbanística del sòl:
  
Terme municipal d'Alcoi:
  
a. Es qualificarà com a Sòl no urbanitzable d'especial protecció (SNUEP), com a mínim, l'àmbit del Parc natural del Carrascar de la Font Roja, així com aquells terrenys que el planejament municipal defineix com a sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística, de protecció arqueològica, de protecció d'aqüífers, i de protecció viària, en aquest darrer cas quan afecta a les vies pecuàries indicades a l'article 32 sense perjudici d'altres que es poguera considerar incloure.
  
b. En l'àmbit del SNUEP al que fa referència el punt a, on actualment la parcel·la mínima edificatòria és de 10 Ha es prohibirà totalment l'edificació, amb l'excepció d'aquelles situacions expressament indicades per aquest PORN.
  
ANNEXOS
  
Annex 1. Descripció dels límits del PORN
  
En sentit de les agulles del rellotge:
  
- Terme municipal d'Alcoi
  
A partir del límit entre els termes municipals d'Ibi i Alcoi a la carretera A-200 (Ibi'Banyeres), el límit el PORN segueix el traçat de la carretera cap al nord fins trobar la carretera C-3313 (Alcoi- Banyeres). En aquest punt, el límit segueix la carretera C-3313 en direcció Alcoi fins passada la barriada del Salt, just en la corba a l'esquerra que hi ha després de la pedrera.
  
\* En la corba, el límit deixa la carretera i baixa per la dreta cap al sud, directament pel talús fins a la cruïlla de pistes de sota, al costat d'unes cases que queden just fora el PORN. A la cruïlla es pren la pista que fa una corba de baixada a la dreta. Pocs metres després hi ha una nova cruïlla. Sempre de baixada, el límit segueix la pista de l'esquerra (est), fins arribar, als pocs metres, a una altra cruïlla. Es segueix la pista de la dreta (oest) per arribar tot seguit a una nova cruïlla. El límit segueix per la pista de l'esquerra, passa pel costat de la Font de Don Mario i arriba a la via de tren Alcoi-Ibi en desús, a l'alçada del pont del Salt, al marge esquerre del riu Barxell.
  
El límit ressegueix la via en desús pel pont per creuar el riu i, just abans de l'entrada del túnel, la deixa per continuar per la pista de l'esquerra (Assagador de Blai Giner al Regadiu). Passa per les Cases del Salt i la Font de la Falguera, que queden dins del PORN, i va a trobar una pista més ampla que ve del Racó de Sant Bonaventura. Segueix la nova pista en direcció al nucli urbà d'Alcoi (nord-est) fins arribar a una pista menor a la dreta. El límit segueix aquesta nova pista per deixar fora del PORN el Mas del Saltet de la Carrasca.
  
Darrera el mas, el límit es retroba amb la pista principal que havia abandonat (Assagador de Blai Giner al Regadiu) i la segueix per creuar el riu Barxell. Just després de creuar el riu hi ha una cruïlla de pistes. El límit segueix la que es dirigeix cap a la dreta (est) fins que arriba a la Font del Quinzet, després de la unió entre el riu Barxell i el Polop, on hi ha un nou encreuament de pistes.
  
El límit pren la pista de la dreta per creuar de nou el riu Barxell. Després de creuar el riu hi ha una bifurcació. El límit continua per l'esquerra, seguint l'Assagador de Blai Giner al Regadiu, entre camps de conreu. Segueix per l'assagador deixant desviacions menors primer a la dreta i després a l'esquerra fins que la pista gira a la dreta per orientar-se directament cap al sud, a la Umbria del Manco. Poc després de prendre aquesta orientació hi ha una bifurcació. El límit segueix el tram de la dreta (el de l'esquerra es dirigeix al Mas de Sant Benet), abandonant l'assagador, fins que arriba a una pista ampla orientada d'oest a est que correspon a la via de tren en desús.
  
El límit continua per l'antic traçat del tren cap a l'esquerra (est) fins a un important encreuament de pistes, entre les quals hi ha l'Assagador de Blai Giner al Regadiu i la Canyada del Port. En aquest punt abandona momentàniament el traçat de la via del tren, a la dreta, i segueix, a l'esquerra (est), l'Assagador de Blai Giner al Regadiu, passant pel costat del Mas de l'Olivereta, que queda fora del PORN. Després del mas, el límit travessa el traçat de la via del tren a l'alçada del barranc de Sant Joan, fa una corba a l'esquerra i es torna a trobar amb la via. El límit deixa l'assagador i continua de nou pel traçat de la via del tren cap a la dreta (est) fins trobar la carretera A-2001 (Alcoi-Santuari de la Font Roja).
  
El límit segueix la carretera en direcció al nucli urbà d'Alcoi fins trobar la carretera A-2002 (Alcoi-Ermita de Sant Antoni). En aquest punt abandona la carretera i, passant per sobre el poliesportiu d'Alcoi, travessa de nou l'Assagador de Blai Giner al Regadiu i va a buscar una corba molt marcada de la carretera N-340, a la Venta Saltera, deixant fora del PORN la fàbrica de ceràmica ubicada en aquella corba. El límit segueix la N-340 en direcció Alacant, travessant el barranc del Molinar, fins a la corba següent, també molt tancada, on abandona la carretera i segueix pel mig del bosc en direcció est fins a la carretera A-160 (Benilloba).
  
Des d'aquest punt, el límit segueix la carretera en direcció Benilloba (nord-est) fins a la primera corba clara a l'esquerra. Aquí abandona la carretera per dirigir-se a la dreta (sud-est) per un passadís de línia d'alta tensió, fins trobar la línia de carena que baixa de l'Alt de Dubois a la cota 796,6. El límit segueix la carena en direcció sud-oest, passa un promontori (cota 814,0) i a la collada següent (cota 801,8) gira de nou al sud-est per creuar de nou l'Assagador de Blai Giner al Regadiu, per sobre el Mas de Palomino, en una zona on torna a haver-hi conreus. Seguint en direcció sud-est, a través dels camps, el límit travessa la sendera que ve del Mas de Palomino i de la Venta de Sant Jordi, i després, primer enmig dels camps i després entre els camps i la zona de matolls, arriba a una altra sendera, que es ressegueix a la dreta passant pel costat del Mas de les Carrasques, que queda just fora del PORN.
  
Des de davant del Mas de Carrasques, el límit coincideix amb la pista que uneix la casa amb la carretera P-1711 (a Benifallim). Segueix la carretera en direcció Benifallim fins just abans de la primera doble corba (esquerra-dreta) molt suau, on hi ha la desviació per anar a Penàguila o a Benifallim. Des d'ací traça una línia recta fins a la cota 859,4 de l'Alt de les Florències, pràcticament al sud. Des d'aquesta cota, el límit baixa en direcció sud/sud-oest per una zona de bosc i matolls, creua l'Assagador del Collet de Guerra al Regadiuet, creua un torrent que ve del sud-est i es dirigeix al barranc de la Batalla i s'enfila per l'altra vessant en la mateixa direcció, fins arribar a la carena al nord-oest de la cota 857,9. Ací, el límit gira una mica a la dreta (sud-oest) per dirigir-se al Barranc de la Batalla, on es troba de nou amb la carretera N-340, a l'alçada aproximada del km 127.
  
El límit segueix la carretera cap al sud fins que arriba al punt on hi ha el desviament, a l'esquerra, cap a la urbanització ?L'Estepar?. En aquest punt, el límit ressegueix de nou la via de tren en desús, fins al punt on creua el torrent del Regall, que en aquesta zona coincideix amb el límit entre els municipis d'Alcoi i de Xixona. Aquí abandona la via del tren i segueix el límit municipal en direcció sud-oest, travessant la N-340, fins trobar de nou la via del tren, que segueix en direcció oest, fins al límit municipal entre Alcoi i Ibi.
  
- Terme municipal d'Ibi
  
A partir del límit entre els termes municipals d'Alcoi i Ibi a l'alçada de la via del tren en desús, el límit segueix aquesta via en direcció oest, fins just abans de l'encreuament amb la pista que ve del sud des de les cases de Campofrio. En aquest punt, el límit es desvia per la pista situada més a la dreta i va a buscar la carretera A-210 (Ibi-N-340), on hi ha la desviació a la casa del Madrigal. El límit continua per la carretera en direcció a Ibi (oest).
  
Abans d'arribar al nucli urbà d'Ibi, a l'alçada dels Alts de Campos, el límit deixa la carretera i ressegueix una pista cap al nord que desemboca en la pista transversal (d'est a oest) que és l'antic camí de Villena a Alcoi. Ressegueix la pista a l'esquerra (oest), pel límit urbanístic entre el Sòl no urbanitzable comú de grau I (al sud) i Sòl no urbanitzable comú de grau II (al nord) fins arribar a un encreuament just a l'entrada del nucli urbà d'Ibi. El límit ressegueix la pista que es dirigeix al nord, cap a la casa dels Camps de Roca. A l'esquerra (oest) queda el barri de Villaplana. Arriba a un encreuament de pistes. La de la dreta es dirigeix a la casa dels Camps de Roca. El límit ressegueix la pista de l'esquerra (oest) entre camps de conreu, cap a la casa dels Camps dels Capellans. En arribar a una cruïlla, segueix cap a l'oest, passa just per sota la casa, que queda dins del PORN, i va a buscar la carretera A-200 (Ibi-carretera C-3313) en la corba que creua el torrent que ve del Barranc de les Raboses. El límit ressegueix aquesta carretera fins al punt d'inici.
  
Annex 2. Descripció dels límits del Parc natural
  
del Carrascar de la Font Roja
  
(text descriptiu que substitueix, sense modificacions, la delimitació descrita en coordenades geogràfiques pel Decret 49/1987)
  
En sentit de les agulles del rellotge:
  
- Terme municipal d'Alcoi
  
Des de l'encreuament entre el límit dels termes municipals d'Ibi i Alcoi i la pista que va de la Venta del Cuerno a la cava de Santa Maria, el límit es dirigeix en direcció nord-oest fins la cota adjacent 1002,6. Des d'ací baixa cap al nord-est fins just abans d'arribar a una ramificació de la pista esmentada que puja fins la cota 994,9. En aquest punt, torna a girar cap al nord-oest, creua la pista que ve del Mas del Racó Vell i arriba a una segona pista, ramificació de l'anterior.
  
Des d'aquest punt, el límit segueix la pista a la dreta i, quan arriba al primer encreuament, segueix la pista de la dreta (la de l'esquerra gira al nord per tornar al Mas del Racó Vell). Uns metres més endavant, en un segon encreuament, segueix de nou la pista de la dreta, entre bosc i matolls (la de l'esquerra voreja uns camps). El límit deixa a la dreta un sender que va cap al sud, a la pista de la Venta del Cuerno a la Cava Santa Maria i, quan la pista que ressegueix acaba una corba que l'orienta cap al nord, deixa la pista i es dirigeix en línia recta al nord-est, en direcció el Mas de Bonavista, fins trobar la pista que ve d'aquest mas.
  
El límit segueix ara aquesta pista a la dreta (sud-est) fins el primer encreuament (a l'esquerra s'arriba al Mas de Bonavista). Deixa la pista i travessa en línia recta cap a l'est/nord-est pel mig dels camps de conreu, creua la pista que acaba d'abandonar i es dirigeix a una corba d'una nova pista que uneix la Masia de Pardinetes i la Casa Racó de Pellicer. Segueix aquesta pista a la dreta, en direcció la Masia de Pardinetes. A la cruïlla just abans d'arribar al mas, continua per la pista de l'esquerra, tot vorejant pel nord la casa, que queda dins del Parc Natural.
  
El límit ressegueix aquesta pista fent una clara corba a l'esquerra i arriba a un encreuament amb una pista que ve de la dreta (est). Continua per aquesta nova pista, primer en direcció est per entre bosc i matolls, on deixa una desviació a l'esquerra, i després en direcció nord-est amb uns camps a l'esquerra. Just quan acaben els camps hi ha una bifurcació. El límit segueix per la pista de la dreta (est) fins que desemboca en una nova pista que uneix la Casa de Racó Payà amb la Casa de Vistabella.
  
En aquest punt, el límit travessa la pista, i just després de travessar-la, es dirigeix per la carena uns metres cap al nord, paral·lel a la pista, que queda a l'oest, fins passada la primera corba de la pista a l'esquerra. Ací gira a l'est/nord-est fins arribar al llit del torrent del Barranc de les Coves. Travessat el torrent, es dirigeix cap a l'est fins a un dels Morros de Vistabella (cota 971,7). El límit torna a baixar cap a l'est/nord-est, creua el Barranc del Pantanet i puja, seguint el límit de la finca, cap a l'est per la carena que baixa de la Casa de Vista Bella fins la cota 975,7, al nord-oest de la casa.
  
Des d'aquesta cota, el límit es dirigeix bàsicament cap a l'est, amb una molt lleugera tendència al nord, fins la cota veïna 953,9, des d'on segueix en la mateixa direcció per travessar el Barranc del Merlanxero i la pista que baixa al Mas de la Safranera. Segueix per la crestallera del Cremat fins la cota 936,3, des d'on, encara en direcció est, va a trobar la pista que, venint de la Venta del Cuerno, es dirigeix cap al Mas de Llacunes, en una lleugera corba a la dreta al nord de la cota 901,3.
  
El límit segueix aquesta pista fent una primera corba a l'esquerra (direcció nord-est) paral·lel al barranc de l'Infern pel marge esquerre, però a la segona corba a l'esquerra, el límit evita un marcat revolt de la pista a la dreta i es dirigeix per un sender al nord-est fins trobar la mateixa pista. El límit travessa la pista i segueix el sender, que ve del Mas de Parrancà, cap a l'est, travessa el Barranc de l'Infern i arriba al final d'una pista agrícola que puja des del Mas de Parrancà, al límit entre el bosc (al sud) i els camps de conreu (al nord).
  
Des d'aquest punt, el límit segueix el sender vorejant l'Alt de Llacunes, primer cap el sud-est, resseguint el marge entre bosc i conreus, després un tram cap al sud i, finalment, cap a l'est, fins que, en el punt en que el sender gira al nord, el límit l'abandona i segueix cap al sud (dreta) seguint una sendera pel mig del bosc. El límit segueix aquesta sendera quan gira a l'est, i arriba a la pista del Mas de la Cardadora, que queda al nord, fora del parc natural. Des d'aquesta cruïlla, segueix la sendera a l'est/sud-est fins una corba molt marcada de la carretera A-2001 (Alcoi-Santuari de la Font Roja).
  
El límit segueix ara el traçat de la carretera A-2001 en direcció Alcoi fins la Font de l'Olivereta. Aquí, deixa la carretera i es dirigeix en direcció sud-est cap a la carretera A-2002 (Alcoi-Ermita de Sant Antoni). Quan arriba a aquesta carretera la segueix en direcció Alcoi fins just abans de l'encreuament amb l'antiga via de tren abandonada, on deixa la carretera i es dirigeix, per una sendera, primer uns metres al sud i després uns metres a l'est per trobar la pista que voreja els circuits de bicicletes i cotxes teledirigits d'Alcoi. Ressegueix aquesta pista cap al sud-oest, deixant fora del Parc Natural ambdós circuits, i, després d'una corba, cap a l'est, ja en forma de sender, passant pel mig del bosc sota la línia elèctrica que baixa de la muntanya de Sant Antoni. Seguint aquest sender cap a l'est, el límit torna a trobar la línia de tren abandonada, just abans de l'entrada del túnel situat al sud del poliesportiu d'Alcoi.
  
En aquest punt, el límit travessa la via i segueix un tram del sender que es dirigeix ara a la fàbrica de ceràmica i a la Venta Saltera, situades en una corba de la carretera N-340. En el punt en que el sender s'orienta al nord, el límit l'abandona dirigint-se directament al sud-est, cap a la fàbrica de ceràmica. Abans de tornar a creuar la sendera, ara convertida en pista i orientada d'oest a est, el límit gira en direcció sud-est, creua el camí (petit recorregut) que puja a l'ermita de Sant Antoni i es situa just a sota del nou tram de la via de tren abandonada que queda a l'aire lliure. Ací torna a girar al nord-est, travessa la pista que puja de la carretera N-340 a la Casa Forestal just al nord de la corba d'entrada al mas, que queda dins del Parc Natural, passa just pel sud d'una segona construcció i arriba al llit del torrent del Barranc de la Batalla (riu del Molinar).
  
El límit ressegueix el llit del torrent aigües amunt paral·lel a la carretera N-340 fins que es creua amb aquesta carretera. Ací, segueix un xicotet tram el llit del riu cap a l'est, però quan el torrent gira al nord-est, el límit l'abandona per dirigir-se uns metres al sud i de nou a l'oest, fins tornar a trobar la carretera N-340 en el punt on parteix la pista que porta al Mas del Puig. D'aquesta manera, la cota 677,2, a l'oest de l'Alt de les Florències, queda fora del Parc Natural.
  
El límit segueix ara el traçat de la carretera N-340 cap al sud fins a la primera boca de túnel. Aquí, deixa la carretera per dirigir-se al sud-est fins tornar a trobar el llit del torrent del Barranc de la Batalla, que segueix al sud-oest fins al punt de connexió amb el Barranc de Tristao, que baixa per l'oest des de la muntanya de Sant Antoni. El límit segueix uns metres barranc amunt pel seu marge esquerre, però quan retroba la carretera N-340 creua el torrent i baixa per l'altre costat en direcció sud-est de nou fins al llit del riu del Barranc de la Batalla. Just després de creuar el barranc, el límit puja per la carena, primer cap a l'est, després al sud-est i finalment, els darrers metres al sud, fins la cota 890,9.
  
Des de la cota 890,9, el límit baixa per la cresta en direcció oest, amb una lleugera tendència al sud. Acabada la cresta, quan el pendent es suavitza, gira directament al sud, per una zona de matollar molt obert, fins a l'inici dels camps de conreu. Abans d'entrar en els camps, torna a girar al sud-oest per anar a trobar de nou el torrent del Barranc de la Batalla.
  
El límit segueix uns metres el curs del torrent aigües avall (nord), però quan el torrent inicia una corba que l'orienta al nord-oest, el límit l'abandona i es dirigeix cap a l'oest, amb una certa tendència al sud, travessant la carretera N-340 per dirigir-se a la cota 859,9, just abans d'arribar a una zona de conreu de fruiters al sud del tram mig del Barranc de Tristao, punt en que es troba amb un sender que surt de la pista que ve de la Venta de la Penya.
  
El límit segueix el sender de baixada cap a l'est/nord-est, però abans d'una marcada corba a l'esquerra, deixa el sender per dirigir-se directament al nord, travessa el sender que acaba d'abandonar i arriba al llit del torrent del Barranc de Tristao. Segueix el curs del torrent aigües amunt, i quan arriba a una bifurcació del barranc, segueix la de l'esquerra (direcció oest/sud-oest). Quan aquest tram del barranc comença a girar per dirigir-se al nord-oest, el límit l'abandona en direcció oest/sud-oest per anar a trobar la carretera A-2002, que baixa de l'ermita de Sant Antoni, al sud-est del repetidor de T.V., just en el punt on aquesta carretera coincideix amb l'Assagador de Barxell als Plans.
  
El límit segueix uns metres la carretera A-2002 cap al sud, però abans d'entrar en una lleugera corba a l'esquerra, on comencen, a banda i banda, camps de cultiu, es dirigeix cap al sud-oest, seguint un sender per sobre dels camps de fruiters, que queden fora del Parc Natural, fins al punt on s'obre un barranc que baixa en direcció sud-est. Travessat el barranc, segueix cap al sud-oest, primer per sobre el sender i després per sota, però sempre per sobre la pista que uneix el Mas de Vilaplana amb la carretera A-2002, deixant dins del Parc Natural la zona de matolls del nord-oest i fora els conreus i una xicoteta franja de bosc del sud-est. Creua una primera línia d'alta tensió, a l'est de les runes del Mas Nyego i segueix la mateixa direcció per creuar una segona línia d'alta tensió i, posteriorment, dos petits barrancs que baixen en direcció sud-est.
  
Passat el segon barranc, el límit gira lleugerament al sud, travessa un nou barranc i, pràcticament en arribar a la pista que ve del Mas de Vilaplana, després de dues corbes molt pronunciades d'aquesta pista, torna a prendre l'orientació original al sud-oest, tot travessant un nou barranc en direcció sud-est, que baixa de la Serra de Barrancons, ja a la zona de Sant Benet. Segueix cap al sud-oest, passa per sota la Clapisa del Mas de Romà i arriba a un nou barranc que també baixa de la Serra de Barrancons. Just després de travessar el barranc, el límit baixa cap al sud uns metres per trobar el tram final de la pista que puja del Mas de Roc fins als camps de conreu més alts. Un cop travessada la pista, torna a orientar-se uns metres al nord, travessa els últims camps de cultiu i torna a prendre la direcció sud-oest, vorejant els camps fins pràcticament arribar a la corba superior de la pista que uneix el Mas de Roc amb el Mas del Cardenal, on es troba amb un sender que parteix d'aquesta corba.
  
El límit segueix aquest sender, primer cap a l'oest/sud-oest i després cap al sud/sud-oest fins arribar, sobre una nova corba de l'esmentada pista, a la base d'un xicotet barranc que baixa cap al sud-est. Des d'aquí, torna a orientar-se al sud-oest per arribar al punt on s'obre un altre barranc, més clar, que també baixa en direcció sud-est. Seguint la mateixa direcció, passa per sota la cota 1021,9 per arribar a un altre barranc, paral·lel a l'anterior. Passat aquest barranc, el límit segueix uns metres la direcció sud-oest, però després gira al nord, travessa un sender enmig del bosc, i torna a girar a l'est per vorejar la veïna cota 1011,6 que queda fora del Parc Natural. Al nord d'aquesta cota, gira de nou al sud-oest per una pista que ve de la Casa de la Gabarnera i que voreja uns camps de fruiters. Quan la pista arriba al fons del barranc que baixa de la Penya del Sapo el límit pren una nova orientació cap a l'oest/nord-oest, travessa una doble corba de la pista que puja del Mas del Canonge cap a la Serra dels Barrancons i es dirigeix directament a la cota 1138,4, travessant, abans d'arribar-hi, el límit entre els municipis d'Alcoi i Ibi.
  
- Terme municipal d'Ibi
  
Des de la cota 1138,4 el límit segueix una línia recta en direcció oest/sud-oest, baixant primer per la carena d'aquesta cota per travessar el Barranc de Felip, pujar per l'altra banda, passar just per sota la cota 1147,0, tornar a baixar al Barranc de Sant Pasqual i pujar finalment a la cota 1126,2 dels Alts de Campos.
  
Des de la cota 1126,2 el límit torna a canviar de direcció per dirigir-se a l'oest/nord-oest, en línia recta fins a la cota 1135,6 del Cabeç de Guillem, travessant tot una sèrie de barrancs que baixen de la Serra de Barrancons en direcció nord-sud, i el més important Barranc de les Raboses. Del Cabeç de Guillem el límit segueix la direcció oest/nord-oest per travessar la pista que baixa de la Casa de Foiadoretes i dirigir-se a la cota 1123,0, al sud-oest d'aquest mas.
  
Des de la cota 1123,0, el límit segueix la direcció nord-oest fins a la cota 1007,1, al nord-est de la Venta del Cuerno. En aquest tram creua dos cops seguits la pista que surt de la Casa de Foiadoretes cap a l'oest, en una corba molt tancada, i baixa per tornar a trobar aquesta pista, que segueix durant un xicotet tram per deixar-la quan la pista gira a l'esquerra (oest). El límit segueix l'esmentada línia recta cap al nord-oest per creuar la part alta del Barranc dels Molins i assolir la cota 1007,1.
  
Des de la cota 1007,1 el límit segueix una línia recta al nord-oest fins la cota 1002,6, ja al terme municipal d'Alcoi. En aquest tram creua el límit dels termes municipals d'Ibi i Alcoi a l'alçada de la pista que va de la Venta del Cuerno a la cava de Santa Maria, punt d'inici d'aquesta descripció.
  
Annex 3. Llistat de formacions vegetals del PORN
  
del Carrascar de la Font Roja
  
Vegetació de ribera i d'aiguamoll
  
Baladrar Rubo-Nerietum oleandri O. de Bolòs 1956
  
Senillar (Canyissar comú) Typho-Schoenoplectetum glauci Br.Bl. t O. de Bolòs 1957
  
Poblament de llenties d'aigua Lemno-Azolletum Br.Bl. 1952
  
Poblament de creixenars Apietum nodiflori Br.Bl. 1931
  
Vegetació rupícola
  
Comunitats casmofítiques i calcícoles de la muntanya del migjorn valencià Jasonietum foliosae O. de Bolòs 1957
  
Comunitats casmofítiques i calcícoles de la muntanya del migjorn valencià Jasionio-Teucrietum buxifolii Rigual, Esteve et Rivas G. 1962
  
Comunitats comofítiques i calcícoles catalano-valentines de terra baixa Saxifragetum cossonianae O. de Bolòs 1967
  
Comunitats de pedrusques del migjorn valencià, Resedetum valentiae, O. de Bolòs 1974
  
Comunitats de degotall calcari, Trachelio-adiantetum O. de Bolòs 1957
  
Timoneda d'hipèric pinzell, Fumano-Hypericetum ericoidis O. de Bolòs 1957
  
Armerio-Salvietum mariolensis
  
Prats
  
Prat sabanoide d'albellatge petit Hyparrhenietum hirto-pubescentis stipetosum A. et O. de Bolòs et. Br.Bl. 1950
  
Fenassar amb pèsol Lathyro-Brachipodietum (Citat per Ballester i Stübing 1990, no apareix a la classificació de Folch 1984)
  
Llistonar amb iva borda Teucrio-Brachipodietum retusi (ramosi) O. de Bolòs 1957
  
Teucrio-Ulicetum dianii
  
comunitat de Festuca indigesta (Sòls pedregosos amb acumulació hivernal de neu)
  
Conreus (vegetació ruderal i arvense)
  
Comunitat de citró (de lleteresa de camp) Dipotaxietum erucoidis euphorbietum segetalis
  
Bleterars nitròfils Amarantho-Chenopodietum ambrosioidis, Chenopodietum muralis
  
Herbassars i cardassars de vorada de camí Asphodelo-Hordeetum, Lavanteretum ruderale, Centaureo-Cynaretum cardunculi
  
Herbassar de ripoll i malrubí hirsut Oryzopsis-Ballotetum hirsutae (O. de Bolòs) O. de Bolòs 1967
  
Herbassars nitrohalòfils de llocs àrids Moricandio-Carrichiterum annuae O. de Bolòs 1957 (comunitat d'anuals destacable, d'ermots i camins transitats)
  
Matollars i Brolles
  
Romerar amb setge i pebrella (Brolla de romaní i bruc d'hivern amb pebrella) Helianthemo-Tymetum piperellae Rivas, G. 1958
  
Romerar amb setge, pebrella i espart (Brolla de romaní i bruc d'hivern amb pebrella i espart) Helianthemo-Tymetum piperellae Rivas, G. 1958 subass. macrochloetosum tenacissimae
  
Gramenet embosquinat de coixinet de monja amb festuca capil·lifòlia Daphno-Festucetum capillifoliae O. de Bolòs et Rigual 1967
  
Gramenet embosquinat de cercell amb coixinet de monja Festuco-avenetum filifoliae O. de Bolòs 1967
  
Bardissa amb espinal d'espina curta Rubo-Crataegetum bervispinae O.de Bolòs 1962
  
Matollar d'eriçons amb nona (Jonceda de llistó amb sàlvia) (Bufonio tuberculatae-Savietum lavandufoliae (mariolensis) O. de Bolòs 1967)
  
Coscollar amb llentiscle (Maquia continental de garric i arçot) Rhamno-Quercetum cocciferae Br.Bl. et O. de Bolòs (1954) 1957 subass. pistacietosum
  
Coscollar amb ginesta borda (Garriga amb ginestó) Quercetum cocciferae Br.Bl. 1924 subass. osyrietosum
  
Anthyllido-Citisetum clusii
  
Hedero helicis-Cytisetum patentis
  
Boscos
  
Carrascar amb gatosa (Quercetum rotundifoliae ulicetosum Br.Bl. et O. de Bolòs (1956) 1957)
  
Galerar amb fleix (Freixeneda amb blada de fulla petita) (Orno-Quercetum-faginae (Fraxino orni-Quercetum faginae) (Borja) Rivas G. et Rigal 1959)
  
Pineda de pi blanc
  
Annex 4. Elements d'interès
  
a. Fonts i brolladors
  
Font del Rossinyol
  
Font dels Xops
  
Font Roja
  
Font del Merlanxer
  
Font del mas de Tetuan
  
Fonteta de l'Olivereta
  
Font del Quinzet
  
Font de la Falguera
  
Font de les Serps
  
Font de don Mario
  
Font del Salt
  
Font del Molí de Baix
  
Font del mas Gelat
  
Fonteta dels Canalons
  
Font de Sant Bonaventura
  
Font de Santa Maria
  
Font del barranc de la Camarera
  
Font del Racó d'Almarra
  
b. Llocs d'interès geològic
  
Sima Simarro
  
Cova Gelada
  
Els Canalons
  
Cova Joliana
  
Barranc de les Coves
  
Arc del Menejador
  
El Salt
  
c. Cingleres d'interès
  
Cingles del Menejador
  
Cingles del Santuari de la Font Roja
  
Cingles del pla de Galers
  
Cingles de vessants del Mas de Cotet
  
Cingles del Salt
  
Cingles de l'Estret (els Canalons)
  
Cingles del barranc de la Batalla
  
d. Arbres monumentals
  
Àlber i pins del Mas de Foiaderes
  
Arboç de Mas Celedón
  
Carrasca de la Cardadora
  
Ginebró de Pardinetes
  
Pi del Mas Capellans
  
Sabina de Bonavista
  
Teix del Mas de Tetuan
  
Xiprers del Santuari de la Font Roja
  
ANNEX II
  
Text normatiu del Pla Rector d'Ús i Gestió del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja
  
TÍTOL IV. DISPOSICIONS GENERALS
  
SECCIÓ PRIMERA. Condicions generals del Pla rector d'ús i gestió
  
Article 1. Naturalesa del Pla
  
Aquest Pla Rector d'Ús i Gestió (PRUG) es redacta a l'empara de l'article 4 del Pla rector d'ús i protecció del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja, aprovat per l'Acord de 25 de gener de 1993 del Consell de la Generalitat (DOGV núm. 159, de 8.2.93), i com a revisió d'aquest.
  
El marc legal del PRUG ve fixat per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2.423, de 9.1.95), en endavant Llei 11/1994, i l'article 19 de la Llei estatal 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestre (BOE núm. 74, de 28.03.89), en endavant Llei 4/89.
  
Aquest PRUG del Parc natural del Carrascar de la Font Roja, en endavant Parc natural, s'aprova conjuntament amb el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Carrascar de la Font Roja (PORN).
  
Article 2. Finalitat i objectius
  
1. D'acord amb l'article 37 de la Llei 11/1994 aquest PRUG té com a finalitat constituir el marc en què han d'exercir-se les activitats directament lligades a la declaració de l'espai natural protegit, i en particular la investigació, l'ús públic i la conservació, protecció i millora dels valors ambientals.
  
2. Per tal d'aconseguir la finalitat establerta en l'apartat 1, i a més dels objectius generals en l'àmbit del PORN, el PRUG ha de fixar una gestió del Parc natural d'acord amb els objectius següents:
  
a. Protegir i conservar el patrimoni natural del Parc, amb especial atenció per als ecosistemes, espècies, i poblacions d'espècies més notables, i per als processos ecològics que permeten el seu manteniment.
  
b. Protegir i conservar el patrimoni cultural del Parc natural amb especial atenció per al patrimoni etnològic resultant del poblament rural de la serra en els últims segles (caves i masos) i dels allotjaments de descans a la Font Roja de principis d'aquest segle.
  
c. Promoure, canalitzar i ordenar les demandes d'activitats lúdiques i educatives mediambientals i culturals, assegurant experiències vivencials als visitants, que no posen en perill la conservació dels valors del Parc natural.
  
d. Constituir una regulació que canalitze l'afluència de les diferents classes de visitants del Parc, i que fomente actituds en aquests que afavorisquen la conservació de la biodiversitat i dels recursos naturals i culturals del Parc.
  
e. Corregir i minimitzar el màxim possible els impactes que l'activitat humana ocasiona, o podria ocasionar sobre la biodiversitat i els recursos naturals i culturals del Parc, fomentant la regeneració i la restauració d'àrees de gran interés cap a la vegetació climàcica.
  
f. Promoure i regular la investigació científica en tots els seus aspectes, amb l'objecte de conèixer i difondre el medi natural característic de l'àmbit del Parc, els processos que el determinen, avaluar el seu estat i fixar els criteris d'intervenció per a la seua conservació.
  
g. Definir els criteris per a la gestió del trànsit, l'aparcament, la senyalització i la imatge pública del Parc.
  
h. Zonificar el Parc, delimitant diferents àrees en funció de les seues necessitats de conservació, i la seua capacitat i vocació en relació a l'ús per a les activitats humanes.
  
i. Definir els criteris de seguretat i emergència per tal de minimitzar els riscs per al parc i per als visitants.
  
Article 3. Àmbit d'aplicació i àrea d'amortiment
  
1. L'àmbit d'aplicació del present PRUG s'estén a la totalitat dels terrenys compresos en el Parc Natural del Carrascar de la Font Roja, creat mitjançant el Decret 49/1987, de 13 d'abril, del Consell de la Generalitat, de declaració del Parc Natural del ?Carrascar de la Font Roja- (DOGV núm. 591, de 21.5.87), tal i com apareix delimitat al Plànol de Gestió i Zonificació d'aquest PRUG.
  
2. La delimitació dels límits de l'àmbit d'aquest Parc natural ve descrita per l'annex 2 del PORN del Carrascar de la Font Roja.
  
3. El Parc natural disposa d'una Àrea d'amortiment d'impactes, definida i regulada pel PORN del Carrascar de la Font Roja, d'acord amb l'article 29 de la Llei 11/1994.
  
Article 4. Efectes
  
1. Les disposicions d'aquest pla vincularan tant a l'administració com als particulars.
  
2. Les determinacions d'aquest pla seran d'aplicació directa, raó per la qual en el moment de la seua revisió el planejament urbanístic vigent que afecte els terrenys inclosos a l'àmbit del parc natural, s'haurà d'ajustar a les disposicions que conté el PRUG.
  
3. Les futures revisions dels plans generals d'ordenació urbana d'Alcoi i d'Ibi, i els altres instruments de planejament urbanístic que siguen aprovats després de l'entrada en vigor d'aquest PRUG, hauran d'ajustar-se a les determinacions protectores que conté, i assignaran les qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris que ací hi ha establerts, de manera que siguen respectades les limitacions d'ús establertes pel PRUG.
  
4. Les determinacions d'aquest PRUG seran enteses sense perjudici de les contingudes en la legislació agrària, forestal i d'aigües, en les altres legislacions sectorials, així com en d'altres normes, reglamentacions o plans que siguen aprovats per al desenvolupament i compliment de la finalitat protectora del parc natural. S'aplicarà la normativa continguda en aquest PRUG sempre que resulte més detallada o protectora.
  
5. Sense perjudici de l'apartat anterior el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Carrascar de la Font Roja és una norma que fixa el marc per al PRUG, el qual ha d'ajustar-se a les seues determinacions d'acord amb l'article 35 de la Llei 11/1994, i per tant les disposicions d'aquest PRUG són estrictament complementàries a aquelles del PORN que específicament o de manera general afecten el Parc natural.
  
Article 5. Vigència i revisió
  
1. Les determinacions d'aquest PRUG entraran en vigor l'endemà de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i seguiran vigents, mentre no siga revisat.
  
2. El PRUG serà revisat quan hagen canviat suficientment les circumstàncies que motivaren la seua redacció. En qualsevol cas, i com a mínim, serà duta a terme una avaluació dels resultats obtinguts, indicant els punts o aspectes objecte de revisió, una vegada transcorreguts cinc anys des de la seua aprovació. Aquesta avaluació serà realitzada per un equip d'experts que es reuniran amb antelació amb aqueix efecte.
  
3. Podrà ser motiu d'especial consideració per a la revisió del PRUG l'aprovació de l'àmbit conjunt de les Serres de Mariola i Font Roja com a Zona d'Especial Conservació, d'acord amb la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres (Diari Oficial n° L 206 de 22.07.92), en endavant Directiva 92/43/CEE, transposada a Espanya pel Reial Decret 1997/95, de 7 de desembre (BOE núm. 310, de 28.12.95).
  
4. Es faculta a l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, al director-conservador o al Consell de protecció per elevar una proposta de revisió del PRUG, on es justifique degudament les circumstàncies a les quals es refereix el punt anterior. La conselleria competent en medi ambient serà responsable d'iniciar els tràmits per a la revisió del PRUG.
  
Article 6. Contingut i interpretació
  
1. La normativa d'aquest PRUG és dividida en quatre títols. El primer és dedicat a l'establiment de condicions generals per al Parc natural i els seus òrgans de gestió i consulta. El segon es dedicat a la protecció de recursos naturals i a la regulació de determinades activitats que incideixen en el medi natural. El tercer fa referència a les normes reguladores de l'ús públic. El quart conté les normes específiques per a la protecció de zones determinades, segons els valors de conservació i la vocació d'ús.
  
2. La interpretació d'aquest PRUG haurà d'atendre el que resulte de considerar-lo com un tot unitari, i s'utilitzarà, sempre, la memòria com a document on són continguts els criteris i principis que han orientat la redacció del PRUG. La memòria del PORN, que s'aprova conjuntament, també forma part d'aquest tot unitari.
  
3. En el cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del PRUG prevaldran les primeres, tret de quan la interpretació derivada dels plànols vinga recolzada també per la memòria, de manera que es faça evident l'existència d'alguna errada material en les normes.
  
4. En l'aplicació d'aquest PRUG prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals del Parc natural.
  
Article 7. Compensacions
  
Les possibles indemnitzacions degudes a limitacions a l'ús dels bens derivats de la declaració del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja pel Decret 49/87, i de les disposicions d'aquestes normes venen regulades per l'article 20 de la Llei 11/94.
  
Sense perjudici de l'anterior, la conselleria competent en medi ambient promourà l'establiment de convenis de col·laboració amb propietaris de terrenys inclsos en el parc natural, com a mitjà per a fomentar les actuacions coherents amb els objectius de conservació perseguits pel present document.
  
Article 8. Plans tècnics sectorials
  
1. El Parc natural podrà disposar de plans tècnics sectorials, amb caràcter normatiu, que complementen i detallen les disposicions establertes al PORN i al PRUG.
  
2. El Pla de prevenció d'incendis és un pla tècnic sectorial del Parc natural, sense perjudici d'altres que es pogueren establir.
  
3. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals serà responsable de la formulació de nous plans tècnics sectorials, amb la col·laboració en el seu cas d'altres òrgans de l'administració directament relacionats amb els seus objectius. El director-conservador i el Consell de Protecció podran elevar propostes al respecte.
  
4. Els plans tècnics sectorials s'aprovaran mitjançant ordre de la conselleria competent en medi ambient. Posteriorment es podran integrar al PRUG en futures revisions d'aquest o es podran mantenir com a normativa complementària independent.
  
Article 9. Avaluació d'impacte ambiental
  
El règim d'avaluació d'impacte ambiental del Parc natural es regirà per allò que disposa l'article 13 del PORN.
  
Article 10. Pla de seguretat del Parc natural
  
1. El Parc natural disposarà d'un manual adreçat al seu personal anomenat Pla de seguretat del Parc natural del Carrascar de la Font Roja, que serà aprovat per ordre de la conselleria competent en medi ambient. El Pla fa referència a totes les eventualitats que poden sorgir en l'àmbit del Parc natural i afectar la seguretat de les persones, i inclou protocols de prevenció, alerta i intervenció davant de diferents tipus de riscos i accidents.
  
2. Qualsevol persona contractada per qualsevol administració pública per treballar en l'àmbit del Parc natural, amb caràcter eventual o fix, rebrà un exemplar del pla de seguretat i té el deure de conèixer el seu contingut. El director-conservador decidirà la necessitat que altres persones (voluntaris, becaris, masovers o propietaris, etc.) disposen d'un exemplar del pla de seguretat.
  
3. El pla de seguretat quedarà dipositat al centre d'informació i als altres punts d'informació o quioscs del Parc natural situats en locals tancats, així i com en tots els vehicles oficials que habitualment operen al Parc. Qualsevol persona visitant del Parc natural pot sol·licitar consultar el pla de seguretat.
  
4. El director-conservador vetllarà perquè anualment es revisen l'exactitud dels protocols d'intervenció, i per revisar el conjunt del pla de seguretat quan considere oportú, per haver variat les circumstàncies que motivaren la seua redacció.
  
5. El centre d'informació i el vehicle principal de la guarderia del Parc natural, hauran de comptar amb l'equipament oportú per a fer front a les eventualitats que pogueren sorgir, i que indica el Pla de seguretat.
  
6. El Parc natural comptarà amb un comunicat meteorològic diari propi, acordat amb l'Institut Meteorològic Nacional, i un comunicat del grau de risc d'incendi del Centre de Coordinació d'Emergències de la Generalitat. Els comunicats seran convenientment exposats als visitants al centre d'informació i als plafons de les zones d'ús públic del Parc natural.
  
SECCIÓ SEGONA. Òrgans de gestió, consultius i de participació al Parc natural
  
Article 11. Òrgans executors del pla
  
D'acord amb les indicacions específiques en cada punt d'aquest PRUG, és responsable d'executar i fer-lo complir la conselleria competent en matèria de medi ambient i l'òrgan competent en matèria d'espais naturals. El director-conservador del Parc i el Consell de Protecció del Parc, d'acord amb el que disposen l'article 94 i l'article 96 d'aquest PRUG, i altres administracions sectorials, en tant que afectades per les determinacions del present Pla, se'n consideren també òrgans executors.
  
Article 12. Funcions i relació del director-conservador
  
1. El director-conservador del Parc natural serà un tècnic amb titulació universitària superior, responsable de la gestió del Parc natural, designat per la conselleria competent en medi ambient.
  
2. El director-conservador desenvoluparà la seua tasca d'acord amb el què disposa la Llei 11/1994, i el Decret 57/1994, de 22 de març, pel que s'estableix la naturalesa dels llocs dels directors-conservadors de parcs naturals de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2237, de 29.3.94).
  
3. Seguint el què disposa la Llei 11/1994, les funcions del director-conservador del Parc natural són:
  
a. Adoptar les decisions relatives a la gestió de l'espai natural protegit que no hagen estat expressament reservades a d'altres òrgans, incloses totes aquelles que es deriven d'aquest PRUG i del PORN del Carrascar de la Font Roja.
  
b. Elaborar la proposta de pressupostos.
  
c. Elaborar la proposta de programa de gestió.
  
d. Emetre els informes exigits per la llei o els instruments d'ordenació.
  
4. Quan aquesta normativa ho especifique expressament, la conselleria competent en medi ambient podrà delegar el tràmit i la decisió d'atorgament de permisos a qualsevol membre del personal tècnic del Parc natural contractat per l'esmentada conselleria.
  
Article 13. Definició i composició del consell de protecció
  
1. El consell de protecció o junta rectora té caràcter d'òrgan consultiu col·laborador i canalitzador de la participació de la propietat i dels interessos socials i econòmics afectats en la planificació i la gestió del Parc natural, d'acord amb l'article 48.5 de la Llei 11/1994.
  
2. El consell de protecció estarà format pels següents déneu membres:
  
- El president, que serà nomenat pel Consell de la Generalitat.
  
- El secretari, que serà el director-conservador del Parc natural.
  
- Un representant per cadascuna de les quatre Conselleries de: Territori i Habitatge; Agricultura, Pesca i Alimentació; Cultura, educació i ciència; i Infraestructures i Transport.
  
- Un representant de la Diputació d'Alacant.
  
- Un representant del consistori de l'Ajuntament d'Alcoi.
  
- Un representant del consistori de l'Ajuntament d'Ibi.
  
- Un representant, amb caràcter rotatori bianual, de les Universitats valencianes.
  
- Un representant, amb caràcter rotatori bianual, de les societats de caçadors dels municipis d'Alcoi i Ibi.
  
- Dos representants d'entitats de conservació de la natura i excursionistes dels municipis d'Alcoi i Ibi.
  
- Un representant d'entitats de conservació del patrimoni cultural.
  
- Un membre d'honor designat pel Consell de protecció.
  
- Tres representants d'associacions representatives de la propietat privada del Parc natural
  
- Un representant d'associacions d'agricultors amb implantació al Parc Natural.
  
Article 14. Funcions del consell de protecció
  
D'acord amb el que disposa la Llei 11/1994, les funcions del Consell de protecció es concreten en:
  
a. Aprovació del pressupost de gestió del Parc natural.
  
b. Aprovació i revisió dels instruments d'ordenació del Parc natural.
  
c. Aprovació del programa anual de gestió.
  
d. Emissió d'aquells informes preceptius pels quals es preveja expressament la participació de l'òrgan col·legiat, i d'aquells informes que li siguen sol·licitats.
  
e. Proposta d'actuacions i iniciatives tendents a la consecució de la finalitat del Parc natural, incloent els de difusió i informació dels valors de l'espai natural protegit, així com programes de formació i educació ambiental.
  
f. Aprovar una memòria anual d'activitats i resultats, proposant les mesures necessàries per a millorar la gestió.
  
Article 15. Funcionament del consell de protecció
  
1. El consell de protecció del Parc Natural del Carrascar de la Font Roja té consideració d'òrgan col·legiat als efectes dels Articles 22 al 27 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (BOE núm. 285, de 27.11.92), en endavant Llei 30/1992, i el seu funcionament es regula d'acord amb aquesta llei.
  
2. Les reunions del consell de protecció tenen caràcter obert al públic, i per això la seua convocatòria serà exposada amb una antelació mínima de 48 hores al centre d'informació del Parc, a la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge i als Ajuntaments d'Alcoi i d'Ibi. El públic assistent tindrà dret a formular un màxim de tres preguntes dins del darrer punt de l'ordre del dia de la reunió.
  
3. En cas d'absència en una reunió del Consell de Protecció, el President serà substituït pel representant de la Conselleria de Territori i Habitatge i, en el seu defecte, pel membre de l'òrgan col·legiat de major jerarquia, antiguitat i edat, per aquest ordre, d'entre els seus components. En el mateix cas el secretari serà substituït per un càrrec tècnic de la Conselleria de Territori i Habitatge designat, per a la reunió en concret, per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
4. Les organitzacions representatives d'interessos socials podran substituir els membres titulars per altres, acreditant-ho per escrit davant del secretari del consell de protecció, sempre amb una antelació mínima de 15 dies naturals respecte a la realització de qualsevol convocatòria del consell. L'acreditació es considerarà acceptada si no hi ha una resposta escrita contrària del secretari, amb tres dies hàbils d'antelació a la convocatòria del consell.
  
5. D'acord amb l'article 51.2 de la Llei 11/1994, i sense perjudici d'altres que es pogueren crear, el consell de protecció del Parc natural del Carrascar de la Font Roja manté en funcionament permanent les comissions de biodiversitat, ús públic i règim de propietat. Les comissions tenen caràcter de grup de treball i qualsevol acord que prenguen haurà de ser ratificat pel consell de protecció. Si fos necessari, les comissions podran utilitzar els mateixos mecanismes de funcionament descrits pel consell de protecció en aquest i els articles següents, sense perjudici d'altres menys formals.
  
Article 16. Convocatòria del consell de protecció
  
1. En relació a les convocatòries i sessions, per a la vàlida constitució del consell de protecció, a efectes de celebració de sessions, deliberacions i adopció d'acords, cal la presència del president i del secretari, en el seu cas, dels seus substituts, i la de la meitat almenys dels seus membres.
  
2. Les convocatòries i sessions ordinàries, en nombre mínim de tres a l'any, seran determinades pel president del consell de protecció, qui informarà al secretari als efectes oportuns. La meitat més un dels membres del consell podran fer efectiva una convocatòria extraordinària mitjançant escrit signat per tots ells i dirigit al president, el qual deurà convocar dita reunió extraordinària en el termini d'un mes des de la data de recepció de l'escrit.
  
3. La presidència del consell de protecció tindrà la facultat de dirimir amb el seu vot de qualitat els empats per tal d'adoptar els acords. Per regla general els acords seran adoptats per majoria simple de vots.
  
4. No podrà ser objecte de deliberació o acord cap assumpte que no figure inclòs a l'ordre del dia, tret que siguen presents tots els membres de l'òrgan col·legiat i siga declarada la urgència de l'assumpte pel vot favorable de la majoria.
  
5. Els membres que discrepen de l'acord majoritari podran formular vot particular per escrit en el termini de 48 hores, el qual s'incorporarà al text aprovat. Quan els membres de l'òrgan voten en contra o s'abstinguen, quedaran eximits de la responsabilitat que es puga derivar dels acords.
  
6. Aquells que acrediten la titularitat d'un interés legítim podran dirigir-se per escrit al secretari del consell de protecció perquè els siga lliurada una certificació dels acords.
  
Article 17. Acta de les convocatòries
  
1. De cada sessió que duga a terme el consell de protecció s'aixecarà acta pel secretari, que especificarà necessàriament els assistents, l'ordre del dia de la reunió, les circumstàncies del lloc i temps en què s'ha dut a terme, els punts principals de les deliberacions així com el contingut dels acords adoptats.
  
2. A l'acta podrà figurar a sol·licitud dels respectius membres de l'òrgan el vot contrari a l'acord adoptat, la seua abstenció i els motius que la justifiquen o el sentit del seu vot favorable. Així mateix, qualsevol membre té dret a sol·licitar la transcripció íntegra de la seua intervenció o proposta, sempre que aporte en el mateix moment, o en el termini que li assenyale el President, el text que es corresponga fidelment amb la seua intervenció, fent-ho així constar a l'acta o unint-hi còpia.
  
3. Les actes s'aprovaran en la mateixa o en la següent sessió. No obstant el secretari podrà emetre certificació sobre els acords específics que s'hagen adoptat, sens perjudici de la ulterior aprovació de l'acta. En les certificacions d'acords adoptats amb anterioritat a l'aprovació de l'acta es farà constar expressament aquesta circumstància.
  
Article 18. Drets i deures dels càrrecs del consell de protecció
  
1. D'acord amb la Llei 30/1992 correspon a la Presidència del consell de protecció:
  
a. Tenir la representació de l'òrgan.
  
b. Acordar la convocatòria de les sessions ordinàries i extraordinàries i fixar l'ordre del dia.
  
c. Presidir les sessions, moderar el desenvolupament dels debats i suspendre'ls per causes justificades.
  
d. Dirimir amb els seu vot els empats.
  
e. Assegurar el compliment de les normatives.
  
f. Visar les actes i els certificats dels acords de l'òrgan.
  
g. Exercir totes aquelles funcions que siguen inherents a la seua condició de President del consell de protecció.
  
2. D'acord amb la Llei 30/1992 correspon al Secretari del consell de protecció:
  
a. Assistir a les reunions amb veu i, en el seu cas, vot.
  
b. Efectuar la convocatòria de les sessions de l'òrgan per ordre del seu president, així com les citacions als seus membres.
  
c. Rebre els actes de comunicació dels membres amb l'òrgan i, per tant, les peticions de dades, rectificacions o qualsevol altre classe d'escrits dels quals n'haja de tindre coneixement.
  
d. Preparar el despatx dels assumptes, redactar i autoritzar les actes de les sessions.
  
e. Expedir les certificacions de les consultes, dictàmens i acords aprovats.
  
f. Totes aquelles altres funcions que siguen inherents a la seua condició de secretari.
  
3. D'acord amb la Llei 30/1992 correspon als Membres del consell de protecció:
  
a. Rebre, amb una antelació mínima d'una setmana, la convocatòria amb l'ordre del dia de la reunió. La informació sobre els temes que figuren a l'ordre del dia estaran a disposició dels membres en el mateix termini.
  
b. Participar en els debats de les sessions.
  
c. Exercir el seu dret a vot i formular el seu vot particular, així com expressar el sentit del seu vot i els motius que ho justifiquen.
  
d. Formular precs i preguntes.
  
e. Obtenir la informació necessària per complir les funcions assignades.
  
f. Totes les funcions que siguen inherents a la seua condició.
  
Article 19. Informe del consell de protecció del Parc natural
  
1. En tots aquells supòsits en què resulte necessària l'emissió d'informe pel consell de protecció del Parc natural caldrà obtenir-lo abans de la llicència o autorització convenients. L'informe negatiu del Consell de Protecció no té caràcter vinculant per a la concessió de la llicència o autorització, ni el caràcter positiu prejutja de cap manera la legalitat de l'actuació preposada. La resolució final dels informes negatius del consell de protecció recau en l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
2. El Consell de Protecció del Parc Natural haurà d'informar preceptivament els documents i iniciatives següents:
  
a. Pla d'ordenació dels recursos naturals de l'àmbit que inclou el Parc natural.
  
b. Plans, normes i projectes del Parc natural.
  
c. Plans d'actuació i programes anuals de gestió del Parc natural.
  
d. Iniciatives i actuacions sobre l'antic hotel del Santuari de la Font Roja, els xalets de la Colònia d'Estiu i qualsevol altra edificació inclosa en el Parc i vinculada a la gestió d'aquell.
  
e. Resultats dels assaigs de limitació de l'accés al Santuari de la Font Roja.
  
f. Barems del nombre de persones admeses en les activitats d'educació i visites al Parc natural.
  
3. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals i el director-conservador podran sotmetre a informe del Consell de Protecció qualsevol altre document o iniciativa que es considere convenient pel seu interés social.
  
Article 20. Altres mecanismes de participació ciutadana
  
1. El director-conservador establirà canals regulars de relació amb les entitats i associacions interessades en participar activament en la gestió del Parc natural, sota la concepció d'una participació d'anada i tornada, on el Parc utilitzarà mecanismes per retornar als ciutadans la col·laboració rebuda. Sense perjudici d'altres accions, com a mínim s'organitzarà conjuntament, entre el Parc natural i les entitats i associacions que operen a la zona, un cicle anual de conferències als municipis i al centre d'informació, i un acte anual de voluntariat al Parc natural especialment dirigit als membres d'aquestes entitats i associacions. Les activitats de voluntariat es canalitzaran prioritàriament a través d'entitats radicades en els termes municipals afectats i l'àmbit d'actuació de les quals incloga totalment o parcialment els esmentats termes.
  
2. La conselleria competent en medi ambient crearà i difondrà un programa de voluntaris mediambientals al Parc natural. El voluntariat s'orientarà a activitats puntuals al Parc natural, amb un mínim de quatre activitats anuals d'un dia de durada, sense perjudici d'altres iniciatives tals com butlletins, xerrades, cursets, actes festius, etc. Qualsevol persona es podrà inscriure lliurement al programa de voluntaris i estar informada de les activitats, sempre i quant participe en un mínim de dos actes anuals.
  
3. Sense perjudici dels dos mecanismes anteriors, el director-conservador del Parc natural en fomentarà la difusió de la gestió i planificació per tots els mitjans possibles (comunicats de premsa, exposicions, publicacions pròpies, presentacions, etc.), especialment pel què fa a plans i projectes que afecten directament als habitants dels municipis del Parc natural.
  
TÍTOL V. NORMES GENERALS DE PROTECCIÓ DELS RECURSOS NATURALS I CULTURALS, I DE REGULACIÓ D'USOS I ACTIVITATS
  
SECCIÓ PRIMERA. Normes sobre protecció del medi físic i natural
  
Article 21. Formacions geològiques
  
1. Les condicions de protecció del patrimoni geològic establertes en l'article 20 del PORN resulten d'aplicació directa en allò que fa referència a aquesta matèria al Parc natural.
  
2. Sense perjudici del Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana previst per l'article 16.4 de la Llei 11/1994, el Parc Natural del Carrascar de la Font Roja comptarà amb un Catàleg de Cavitats Subterrànies destinat a catalogar tots els avencs i coves descoberts al Parc fins l'actualitat, que requeriran una protecció i, eventualment, una gestió específica. Inicialment, i a falta de més informació, s'incorporen al catàleg la Sima Simarro i la Cova Gelada.
  
3. Específicament es prohibeix l'aprofitament turístic de les cavitats del Parc, amb l'excepció de la zona d'entrada a la cova Gelada que es podrà utilitzar per a activitats educatives i visites guiades al Parc, i per a interpretació per als visitants en general. La pràctica de l'espeleologia en aquestes cavitats ve regulada per l'article 131 d'aquest PRUG.
  
Article 22. Protecció dels sòls
  
1. Moviments de terres.
  
Els moviments de terres, que deuran complir amb les disposicions del PORN, seran subjectes a llicència urbanística prèvia, per a la tramitació de la qual serà requisit indispensable l'informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals. Queden exceptuades de l'obtenció de llicència les tasques pròpies de l'activitat agrícola, com l'anivellament de terrenys en cotes inferiors a 0'5 m. i la llaurada.
  
2. Protecció de vessants.
  
Als vessants amb pendent superior al 15% mai no serà admesa la generació de desnivells per desmunt o terraplè. En aquestes àrees serà promogut com a ús preferent el forestal, fomentant-hi les activitats de regeneració de la coberta vegetal, amb espècies autòctones, a fi d'evitar problemes d'erosió i millorar la qualitat paisatgística d'aquests espais
  
3. Pràctiques agrícoles.
  
En les pràctiques agrícoles, el treball dels sòls haurà de seguir aproximadament les corbes de nivell.
  
4. Vies de trànsit.
  
L'ampliació o modificació del traçat de les vies de trànsit no podrà ser realitzat quan es generen pendents superiors al 7%, a sòls blans, o al 15%, als durs, ni quan impliquen la formació de talussos amb desnivell superior a 100 cm, a sòls blans, o a 300 cm, als durs.
  
Article 23. Protecció de la vegetació silvestre
  
1. Formacions vegetals.
  
D'acord amb l'article 22 del PORN, seran considerades formacions vegetals totes les que existeixen en l'àmbit d'aplicació del PRUG, incloses les ruderals i arvenses associades als cultius.
  
2. Tala i recol·lecció.
  
Es prohibida, a tots els efectes, la tala i la recol·lecció d'espècies vegetals silvestres, tret de la recol·lecció popular d'esclata-sangs (Lactarius sp.) i d'altres fongs tradicionalment recollits a la zona (espècies d'Agaricus, Tricholoma, Hydnum, Macrolepiota, Hygrophorus, etc.) i de fruits i llavors silvestres, complint allò que disposa l'article 23 del PORN. Només és permès recol·lectar en finques públiques, mai en propietat particular sense el consentiment d'aquesta. Sense perjudici del què disposa l'Ordre de 16 de setembre de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual es regula la recollida de bolets i altres fongs en el territori de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2870, de 15.11.96) i de les modificacions posteriors que puga establir el Pla d'ordenació forestal del Parc, la recol·lecció es regirà per les normes específiques següents:
  
a. Es seguiran les normes particulars establertes per aquest PRUG pel què fa a l'accés per sendes, camins i per l'interior del bosc, i en general s'evitarà transitar fora de camins i sendes ja traçades el mínim necessari. Aquest accés al bosc sempre serà a peu, des de fora del Parc o des de les àrees d'aparcament degudament senyalitzades.
  
b. La recol·lecció popular queda fixada al Parc en un màxim de 4 kg per persona i dia.
  
c. És prohibit abocar qualsevol classe de fems durant la recol·lecció. Aquests s'hauran d'arreplegar i transportar als contenidors habilitats a les àrees d'aparcament del Parc o fora d'aquest.
  
d. És prohibit alterar durant la recol·lecció el bosc baix, la capa orgànica del sòl i aquest en general, manualment o utilitzant qualsevol instrument. Així mateix és prohibit als visitants utilitzar dins del Parc qualsevol ferramenta apta per remoure el sòl tals com corbelles, rastells, aixades, aixadells o altres similars.
  
e. Es recol·lectaran només els exemplars d'esclata-sang que hagen arribat a la seua mida madura, xifrada en un diàmetre mínim de 5 cm., deixant al seu lloc, sense deteriorar, els exemplars que es vegen passats, trencats o alterats, i els que no siguen motiu de recol·lecció.
  
f. El transport dels exemplars recollits serà preferentment en cistells de vímet, palla, canya o similars, que per la seua estructura permeten la dispersió d'espores, per açò no es recomana l'ús de recipients hermètics tals com bosses, poals, cabassos i similars.
  
g. Amb caràcter subsidiari a aquestes Normes, hi seran d'aplicació al territori del Parc Natural les Ordenances Municipals de Recollida de Fongs i Bolets que foren promulgades pels Ajuntaments d'Alcoi i Ibi, en especial pel que fa a aspectes no regulats explícitament en la present normativa, com ara les espècies de fongs protegides en cadascun dels termes municipals de referència.
  
3. La tala i recol·lecció d'espècies vegetals silvestres per a fins científics, i també l'aprofitament forestal, resten sotmesos a l'informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
4. D'acord amb l'article 24 del PORN, és prohibida la introducció i repoblació amb espècies exòtiques no autòctones a l'àmbit del parc. A les zones actualment enjardinades, serà evitada la invasió de les espècies exòtiques als espais naturals confrontants.
  
5. La introducció de cultius com l'espígol (Lavandula angustifolia) i la sàlvia (Salvia officinalis), dels quals se sospite que tenen la possibilitat de desplaçar genèticament o ecològicament les plantes autòctones, d'hibridar-se amb aquestes generant formes o taxons sense prèvia implantació a la zona, o d'accelerar la transmissió de plagues o malalties, requerirà informe previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
6. L'extracció de fusta o llenya, fora de les zones en què és autoritzada expressament per aquestes normes, únicament podrà ser realitzada si respon a algun dels criteris següents:
  
a. Provisió de llenyes de paellers, usos domèstics o d'altres instal·lacions públiques.
  
b. Com a resultat de tasques de prevenció d'incendis.
  
c. Com a resultat de mesures fitosanitàries.
  
d. Amb motiu d'estudis científics.
  
e. Per eradicació d'espècies al·lòctones invasores, que desplacen a les del lloc.
  
f. En desplegament dels plans de recuperació, maneig o conservació d'espècies incloses al Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades que, si escau, siguen redactats en virtut de la legislació aplicable.
  
7. Les llenyes o combustibles naturals del parc utilitzables als paellers o d'altres instal·lacions públiques no podran ser recollits lliurement pels visitants.
  
8. En totes les forests públiques del Parc natural es mantindrà un nombre de peus vells o morts (3-4% de l'àrea basal total per hectàrea) per a crear hàbitats per invertebrats i vertebrats. Pel mateix motiu en els desbrossaments i aclarides de pinedes d'ombria es deixarà sobre el sòl una part del brancam generat. Es promouran els mateixos dos criteris per a les forests privades.
  
Article 24. Prevenció dels incendis
  
1. El Pla de prevenció d'incendis del Parc natural del Carrascar de la Font Roja, en endavant PPI, aprovat per l'Ordre de 22 de setembre de 1994 (DOGV núm. 2375, de 27.10.94), en endavant Ordre de 27.10.94, i modificada per l'Ordre de 5 de gener de 1995 (DOGV núm. 2454, de 21.2.95) regula la prevenció, detecció i extinció dels incendis en l'àmbit del Parc natural
  
2. Mentre no es procedisca a la revisió del PPI prevista en el seu article 5, i d'acord amb allò que s'indica a la disposició transitòria segona d'aquestes normes, les disposicions de l'esmentat Pla es consideraran vigents en tot allò que no entre en contradicció amb el present PRUG.
  
3. La revisió del Pla de prevenció d'incendis constarà d'un document d'anàlisi, del seu estat d'execució i d'adequació als criteris tècnics actuals. Sense perjudici d'altres caldrà revisar els criteris referents a les franges de protecció en zona de bosc madur, a la protecció de la fauna a l'hora d'executar les franges de protecció, als sistemes d'alerta i detecció, a l'adequació de les àrees recreatives, a l'adequació amb la normativa vigent, i a l'encaix amb els plans locals de cremes d'Alcoi i Ibi, als tractaments a efectuar en l'àrea d'influència de les línies elèctriques existents en el Parc, i la prevenció dels incendis en l'àmbit del PORN i de les serres veïnes. El document resultant mantindrà un format similar, amb les modificacions que convinga, al PPI vigent.
  
4. A l'àmbit del parc, les àrees tallafocs i altres dispositius de selvicultura venen regulats per les disposicions del pla de prevenció d'incendis i només podran ser realitzats amb les condicions que aquest estableix, o puga establir una vegada revisat.
  
Article 25. Protecció de la fauna
  
1. Els Articles 26 a 28 del PORN estableixen el marc per a la protecció de la fauna del Parc natural. La tenència d'animals domèstics en les finques particulars incloses al Parc queda permesa sempre que es subjecte als articles del PORN abans esmentats pel que fa a evitar pertorbacions sobre la fauna silvestre.
  
2. Pel que fa als visitants, els gossos són els únics animals de companyia admesos al Parc. Els gossos aniran en tot moment lligats amb corretja i controlats de prop per la persona que l'ha portat al Parc, vigilant que no puguen espantar als ocells o petits mamífers que troben al seu pas. Cal evitar els crits als gossos per no destorbar a la fauna i als altres visitants. No és permès els jocs amb els gossos utilitzant pilotes, pedres, troncs o similars. Sense perjudici de l'anterior, el parc natural podrà adoptar les mesures que considere oportunes per tal de dissuadir els visitants d'utilitzar altres àrees més apropiades en les quals la presència de gossos no represente un risc de pertorbar la fauna.
  
3. La caça i captura d'espècies animals cinegètiques es regula a l'article 115 d'aquestes normes, corresponent a l'ordenació de l'activitat cinegètica.
  
Article 26. Protecció del paisatge i gestió dels hàbitats
  
1. Gestió dels hàbitats i del paisatge forestal.
  
El Parc natural compleix les funcions ecològiques d'un sistema natural de muntanya mediterrània envoltat d'usos rurals i urbans, que el separen d'altres sistemes naturals similars propers. La gestió dels hàbitats i del paisatge del Parc natural tendirà a mantenir una massa homogènia i el més extensa possible de boscs madurs de carrascal, fleix i galer, mitjançant la conservació activa i la restauració. L'Article 25 del PORN estableix els criteris específics per a la gestió dels hàbitats forestals.
  
2. Gestió del paisatge agrari i agro-forestal.
  
En els hàbitats no pròpiament forestals, i de manera especial en les solanes i en els antics cultius abandonats, aplegats al Plànol núm. 9 d'impactes ambientals del PORN, es buscarà un mosaic heterogeni de boscs, matollars, cultius, prats i erms, tot evitant l'excessiva fragmentació en unitats de xicotetes dimensions. La gestió també afavorirà els hàbitats més habitualment utilitzats pel conill i la perdiu (marges, bardisses, erms, vegetació ruderal). També el director-conservador podrà autoritzar la pràctica de les pastures extensives, previ informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, i baix les limitacions que suposen les normes particulars aplegades al títol V.
  
3. Pertorbacions.
  
S'evitaran les pertorbacions, naturals o antròpiques, que posen en compromís la conservació dels hàbitats i les espècies de flora i de fauna de major interès que s'apleguen al PORN, tot evitant una excessiva intervenció sobre els sistemes ecològics però tenint en compte les reduïdes dimensions del parc natural.
  
4. Fites i elements singulars.
  
Es tindrà cura de la integració al paisatge d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural com penyals, arbres monumentals, etc., per a tots els quals podran ser establerts perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que en garantesquen la prominència a l'entorn.
  
5. Catàleg d'arbres monumentals.
  
El catàleg d'arbres monumentals del Carrascar de la Font Roja es defineix al PORN, i afecta la totalitat del l'àmbit d'aquest. El director-conservador vetllarà especialment per al seu desenvolupament i gestió, tant al Parc natural com a la resta de l'àmbit del PORN.
  
6. Elements constructius tradicionals.
  
Els elements constructius tradicionals existents a l'àmbit del parc natural, com les ermites, les caves i els masos, així com els jaciments arqueològics i paleontològics, seran objecte d'especial protecció, a fi de garantir la conservació i recuperació dels valors arquitectònics i tipològics relacionats amb les activitats tradicionalment desenvolupades al territori, segons el que s'estableix en la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià (DOGV núm. 3267, de 18.6.98).
  
7. Restauració.
  
Per a la restauració d'elements constructius o de caràcter natural del parc, la iniciativa privada podrà sol·licitar col·laboració tècnica i econòmica de l'administració competent, que l'atorgarà segons els mitjans humans i materials de què dispose.
  
SECCIÓ SEGONA. Protecció dels recursos hidrològics
  
Article 27. Lleres, riberes i marges dels cursos d'aigua.
  
1. Prèviament a la realització d'activitats de neteja, poda i estassada dels barrancs i dels seus marges, haurà de ser informada la Direcció del Parc Natural, la qual podrà, amb aqueix efecte, dictar les corresponents recomanacions a què caldrà ajustar les esmentades actuacions.
  
2. L'article 15 del PORN estableix la resta de disposicions referents a lleres, riberes i marges.
  
Article 28. Abocaments d'aigües residuals.
  
1. S'evitarà la utilització de sabons i detergents a les piques d'escurar i a les fonts situades als paellers i a les zones d'ús públic fins que la instal·lació d'un sistema de tractament d'aigües residuals (estació depuradora o fossa sèptica) assegure la seua correcta gestió. Provisionalment, només és permès escurar amb aigua, i utilitzar sabó als lavabos habilitats en diferents dependències del Parc natural.
  
2. A les zones d'ús públic del paratge de la Font Roja i dels paellers de Sant Antoni s'adequaran les instal·lacions necessàries per al tractament de les aigües residuals, preferentment en estació depuradora compacta. Els projectes de construcció d'aquests equips tindran especial cura en la gestió dels seus residus, excavacions, i restauració posterior en tractar-se d'instal·lacions en un espai protegit i compliran amb les disposicions de l'article 111.
  
3. L'article 16 del PORN estableix la resta de disposicions referents als abocaments d'aigües residuals.
  
Article 29. Protecció de les aigües subterrànies.
  
1. Queden prohibides les obertures de nous pous o captacions d'aigua dins els límits del parc, tret de les destinades a satisfer les necessitats derivades dels usos domèstics de les edificacions tradicionals existents al Parc i de les infrastructures d'ús públic i interès social, sempre que aquestes siguen justificades com l'única manera de proveïment possible, previ informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
2. Els drets d'aigua que, generats dins l'àmbit del Parc Natural, proveïsquen aprofitaments fora o dins d'aquest, continuaran en la mateixa situació que abans de la declaració del Parc Natural pel Decret 49/1987, de 13 d'abril, del Consell de la Generalitat.
  
3. La conselleria competent en medi ambient instarà a l'administració responsable a què duga a terme l'inventari dels drets d'aigua i captacions existents en l'àmbit del Parc Natural i el PORN, de forma que es procedisca a la seua valoració quantitativa, a l'avaluació de la seua necessitat, als usos a què es destina l'aigua subterrània i, en el seu cas, al seu tancament.
  
SECCIÓ TERCERA. Normes sobre regulació d'activitats
  
Article 30. Activitats extractives, industrials i comercials
  
1. Per ser considerada incompatible amb els objectius de protecció del parc natural, queden prohibides les activitats extractives, industrials i comercials, de qualsevol classe a l'àmbit d'aplicació d'aquest PRUG.
  
2. Excepcionalment es podran admetre les activitats comercials de caràcter educatiu, lúdic o turístic, d'acord amb allò que disposa l'article 156 d'aquest PRUG.
  
Article 31. Abocadors i residus
  
1. Queden prohibits els abocadors de qualsevol classe en l'àmbit d'aplicació d'aquest PRUG.
  
2. Els residus sòlids urbans originats en les edificacions rurals incloses en l'àmbit del Parc seran retirades pels ajuntaments d'Alcoi i Ibi d'acord amb els sistemes generals de recollida de residus que s'apliquen en cadascun dels termes municipals per a aquest tipus de edificacions.
  
3. Els fems sòlids producte de les activitats recreatives al Parc es dipositaran en bosses de plàstic als contenidors disposats a tal efecte a les zones d'ús públic.
  
Article 32. Activitats agràries
  
1. Concepte i normes aplicables.
  
Seran considerades agràries o agro-pecuàries les activitats relacionades directament amb l'explotació dels recursos vegetals del sòl i la cria, la reproducció i l'aprofitament d'espècies animals. L'exercici d'aquestes activitats haurà de ser sotmès a les normes i plans sectorials que els siguen d'aplicació.
  
2. Àrees de cultiu.
  
Es prohibeix d'ampliar les àrees actualment existents, destinades a l'activitat agrària, i també la superfície que ocupen, tret del que s'indica al punt 4. El cultiu d'espècies forestals de caràcter intensiu únicament es podrà realitzar sobre aquestes àrees.
  
3. Productes fitosanitaris.
  
a. L'ús de productes fitosanitaris haurà d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que els siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, limitacions i condicionaments establerts pels organismes competents i a les determinacions contingudes en aquest PRUG.
  
b. Es prohibeix la utilització, en l'àmbit d'aplicació d'aquest PRUG, d'herbicides volàtils de qualsevol classe i, en general, de productes fitosanitaris, la classificació toxicològica dels quals siga distinta de les categories A o B per a la fauna terrestre i aqüícola, o siga tòxica o molt tòxica per al bestiar i les persones.
  
4. Recuperació de l'activitat agrícola.
  
La recuperació de l'activitat agrícola a camps de cultiu abandonats haurà de comptar amb l'autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, sense perjudici de les altres d'autoritzacions a què hi hagués lloc en aplicació de la legislació sectorial vigent.
  
5. Apicultura.
  
a. L'apicultura polinitzadora és permesa arreu del Parc natural.
  
b. L'apicultura melífera és permesa sempre que la situació de les colmenes siga sobre sòls agrícoles o antics cultius. En les zones A i R definides per l'article 147 es requerirà informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals previ a la concessió del permís.
  
6. Agricultura ecològica
  
Es considera prioritari el foment de modalitats de cultiu ecològic en l'àmbit del parc natural, tant pel que fa als cultius existents com a aquells que, en compliment del que s'ha indicat anteriorment, es puguen implantar.
  
Article 33. Activitat cinegètica
  
1. Normes d'aplicació.
  
Mentre no es redacte i aprove el Pla d'ordenació dels recursos cinegètics (PORC) per a l'àmbit del PORN del Carrascar de la Font Roja, l'activitat cinegètica a l'àmbit del parc serà ajustada als períodes i condicions establerts en la legislació específica, com també a les determinacions contingudes respecte a la caça en el PORN i en aquest PRUG.
  
2. Espècies objecte de caça.
  
L'Article 43 del PORN estableix les espècies que podran ser objecte de caça, i els procediments de caça permesos.
  
3. Regulació específica.
  
Als vedats afectats per parc natural, la pràctica cinegètica vindrà regulada anualment per un número màxim d'exemplars que es podran caçar per temporada, i que fixarà anualment la conselleria competent en matèria d'espais naturals abans de començar cada temporada. Aquesta regulació s'aplicarà només en l'àmbit del vedat inclòs en el parc natural, de forma que el corresponent Pla Tècnic establirà per a cada zona del vedat de què es tracte el règim aplicable en funció de la normativa que corresponga.
  
4. Regulació excepcional
  
Amb caràcter excepcional, l'òrgan competent en matèria d'espais naturals podrà autoritzar la caça fora de les limitacions establertes en aquesta normativa, quan raons d'ordre biològic ho aconsellen, com són el control d'espècies amb un número excessiu que puga perjudicar seriosament la vegetació silvestre i els conreus.
  
5. Caça de perdiu amb escotxinador.
  
Queda prohibida a l'àmbit del parc natural la modalitat de caça de perdiu amb escotxinador.
  
6. Ordres generals de vedes.
  
Les limitacions establertes en relació amb l'activitat cinegètica seran enteses sense perjudici del que disposen les ordres generals de vedes de cada any, quan les disposicions allí exposades resultassen més restrictives o conservacionistes.
  
Secció quarta. Normes sobre infrastructures, construccions i edificacions
  
Article 34. Instal·lacions de telecomunicacions
  
1. Es declaren les següents Àrees estratègiques de telecomunicacions: Paellers de Sant Antoni, Ermita de Sant Antoni i Cim del Menejador. Les instal·lacions de comunicacions existents en aquestes àrees queden permeses per aquest PRUG, i sotmeses a les disposicions sectorials vigents en la matèria.
  
2. Les instal·lacions que no disposen del permís d'ocupació dels terrenys hauran de ser objecte d'un estudi previ de la seua situació administrativa i de la necessitat de la seua existència. En cas que aquest estudi justifique la conveniència del seu manteniment, hauran de regularitzar la seua situació en el termini d'un any des de la data de publicació d'aquest PRUG, reinstal·lant-se prioritàriament en suports que ja existisquen. Els camins existents amb l'únic ús d'accedir a les antenes, hauran de quedar tancats i l'accés es restringeix als tècnics de manteniment del concessionari de la instal·lació i al personal del Parc natural.
  
3. La col·locació de noves instal·lacions de telecomunicacions en aquestes Àrees estratègiques únicament serà permesa sobre torres de suport ja existents, sempre que siga tècnicament possible, i en qualsevol cas haurà de comptar amb l'informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals. Baix cap concepte, ni per instal·lacions existents ni de noves, no s'admetrà la instal·lació de línies elèctriques per al seu abastament, ni la construcció de noves pistes d'accés.
  
4. Fora de les tres Àrees estratègiques de telecomunicacions indicades a l'apartat 1 es prohibeixen, amb caràcter general per a tot l'àmbit del Parc natural, les instal·lacions de telecomunicacions.
  
Article 35. Infrastructures lineals
  
1. Sense perjudici de l'article anterior queda prohibida, amb caràcter general, la realització d'infrastructures de qualsevol classe, com són les línies elèctriques, telefòniques, etc., tret de les destinades al servei del parc natural.
  
2. Amb caràcter excepcional, i prèvia autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, es podrà permetre la instal·lació de línies subterrànies amb finalitat interna a l'àmbit del Parc natural a les àrees en què resulte compatible amb les normes particulars d'aquest PRUG.
  
3. Totes les actuacions d'infrastructura que, per raó de la seua naturalesa, es consideren com autoritzables en la present normativa, així com aquelles destinades al servei del parc natural, prevenció d'incendis, servei de protecció civil de la comunitat autònoma o de l'estat i xarxes de prevenció de riscos naturals, s'atendran, a més de la legislació sectorial corresponent, als requisits següents:
  
- Els traçats i emplaçaments hauran de ser realitzats tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, per a evitar la creació d'obstacles en la lliure circulació de la fauna i de les aigües, o ompliments de sediments, la degradació de la vegetació natural o els impactes paisatgístics.
  
- Durant la realització de les obres hauran de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal i en acabar les obres s'haurà de procedir a la restauració del terreny i de la coberta vegetal. Així mateix, serà evitada la realització d'obres en aquells períodes establerts pel PORN, en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.
  
4. Les línies elèctriques i telefòniques destinades al servei d'instal·lacions situades a l'àmbit del parc natural hauran de discórrer soterrades. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals vetllarà pel progressiu soterrament de les línies que incomplesquen aquesta norma, amb el suport tècnic i econòmic de les diferents administracions interessades, el sector elèctric privat i la propietat.
  
5. L'Article 13 del PORN regula el règim d'avaluació d'impacte ambiental al qual s'hauran de sotmetre aquestes infrastructures.
  
Article 36. Construccions i instal·lacions relacionades amb l'activitat agrària
  
1. S'admetrà l'ampliació de la superfície de les construccions, instal·lacions i infrastructures ja existents vinculades a l'explotació agrària, per a la qual cosa hauran de comptar amb l'informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals. La superfície màxima de parcel·la resultant que pot ser ocupada per les construccions i els elements arquitectònics no podrà excedir de l'1% de la superfície de parcel·la i mai podrà ser superior de 200 m². L'alçada màxima serà de 7 metres en una sola planta. El 80% de la superfície de la parcel·la ha d'estar en cultiu.
  
2. En qualsevol cas, i de forma prèvia a l'autorització de la Conselleria de Territori i Habitatge, caldrà justificar la sol·licitud mitjançant un informe previ de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, on es demostre la vinculació directa d'aquestes construccions, instal·lacions o infrastructures a l'explotació agrària, així com també la seua conformitat amb els plans o normes de caràcter sectorial.
  
3. Les normes particulars d'aquest PRUG estableixen les categories de protecció en les quals aquestes construccions, instal·lacions o infrastructures queden prohibides.
  
Article 37. Instal·lacions ramaderes
  
1. Els recintes de guarda del bestiar són les úniques instal·lacions ramaderes permeses en l'àmbit del Parc natural, sense perjudici del què disposa l'article 149 per a la zona de protecció integral.
  
2. En qualsevol cas els recintes de guarda de bestiar únicament podrà autoritzar-se sobre camps de cultiu.
  
Article 38. Instal·lacions i adequacions relacionades amb les activitats recreatives
  
1. Es prohibeix, amb caràcter general, tota classe d'edificació de nova planta relacionada amb l'activitat recreativa a l'àmbit d'aplicació d'aquest PRUG, amb l'excepció dels serveis sanitaris i de sanejament de les aigües que siguen necessaris per a eliminar els impactes existents a les zones d'ús públic, definides per les normes particulars d'aquesta normativa.
  
2. Als espais reservats per a l'ús públic, només es permetran aquelles instal·lacions o edificacions de caràcter recreatiu d'interés públic o social, cas en el qual hauran de tindre suport sobre construccions preexistents i s'evitaran les edificacions de nova planta, excepte en els casos indicats al primer apartat. La reconversió no podrà comportar un augment de l'altura de l'edificació, haurà de resoldre adequadament la depuració d'abocaments i serà ajustada a les característiques paisatgístiques de la zona. L'atorgament de llicències urbanístiques o d'activitat exigirà l'informe previ favorable de l'administració competent en espais naturals protegits, fins i tot quan es tracte d'instal·lacions desmuntables de caràcter provisional.
  
3. Les construccions i instal·lacions actualment existents en algun d'aquests espais, sempre que no entren en contradicció amb les determinacions d'aquest PRUG i amb les normes particulars establertes per a aquests espais, hauran de ser ajustades a la normativa sectorial que els siga d'aplicació, a l'efecte de regularitzar-ne la situació.
  
Article 39. Activitats d'urbanització, edificació i reforma
  
1. La urbanització, la construcció, i la reforma d'edificis a l'àmbit del parc natural ve regulada i determinada pels Articles 54 i següents del PORN, i per les normes particulars d'aquest PRUG, que determinen les limitacions a aquestes construccions i edificacions públiques.
  
2. Queda prohibit el desmantellament o demolició d'aquells edificis i instal·lacions tradicionals d'interés històric i arqueològic, per als quals es potenciaran les actuacions que en suposen millora, restauració i conservació.
  
3. Les edificacions, construccions o instal·lacions, de qualsevol classe i ús, existents al moment de l'entrada en vigor d'aquest PRUG, que no siguen ajustades a les previsions que conté o a les determinacions de la legislació sectorial aplicable, seran considerades fora d'ordenació a efectes urbanístics. En aquest supòsit quedaran sotmeses al règim previst a l'article 58.6 de la Llei Valenciana 6/1994, de 15 de novembre, reguladora de l'activitat urbanística (DOGV núm. 2394, de 24.11.94), en relació als articles concordants del Decret 201/1998, de 15 de desembre, pel qual s'aprova el reglament de planejament de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 3.408, de 8.1.99).
  
TÍTOL VI. NORMES GENERALS DE REGULACIÓ DE L'ÚS PÚBLIC
  
SECCIÓ PRIMERA. Normes sobre activitats recreatives i educatives
  
Article 40. Horaris del Parc
  
1. L'accés al Parc, en aquells llocs en que es permet, serà lliure en tot l'horari diürn, des de l'alba al crepuscle. En horari nocturn és permès el trànsit per la xarxa de carreters del parc per accedir a les zones d'ús públic, i l'estada en aquestes. L'ús dels itineraris i sendes del parc i l'estade en zones diferents de les d'ús públic requerirà la prèvia comunicació al director-conservador del Parc. S'exclou d'aquesta norma als serveis del Parc, els propietaris de finques particulars, i les persones que aquests certifiquen.
  
2. Els horaris seran els següents:
  
a. Els serveis públics del Parc: Centre d'Informació, Servei de Visites Guiades i altres que puguen existir en el futur, com el Centre d'informació i d'interpretació del Carrascar de la Font Roja, tindran el següent horari: d'octubre a març, no obrir abans de les 9.30 h. ni tancar després de les 18.00 h.; d'abril a setembre, no obrir abans de les 9.30 h. ni tancar després de les 20.00 h.
  
b. L'horari d'obertura dels serveis de restauració del Parc al Santuari de la Font Roja el fixarà l'Ajuntament d'Alcoi però orientativament serà: en dies laborables i diumenges, no obrir abans de les 9.00 h. ni tancar després de les 18.00 h.; en divendres, dissabtes i durant tota la setmana dels mesos de juliol i agost, no obrir abans de les 9.00 h. ni tancar després de les 24.00 h.
  
c. Tot i que els intervals tenen caràcter orientatiu, cada servei establirà prioritàriament els seus horaris atenent a les franges horàries exposades. De forma justificada i previ informe del director-conservador, es podran modificar aquestes franges si no introdueixen alteracions substancials sobre la conservació i la gestió del parc.
  
Article 41. Ús públic i protecció dels recursos naturals
  
1. El Parc natural aplicarà mecanismes per transmetre actituds i expectatives apropiades a les persones que el visiten, per minimitzar l'impacte ambiental de l'ús públic mentre es maximitza l'experiència dels visitants, amb el contacte directe amb el personal del Parc i el seu patrimoni, i amb materials interpretatius ben orientats.
  
2. No és permès, siga quin siga el procediment, realitzar inscripcions, senyals, signes i dibuixos sobre pedres, vegetals o qualsevol altre element del medi natural, així com en tot moble o immoble. Excepcionalment s'admetran les senyals de les sendes de Petit Recorregut (PR), Senders Locals (SL) i Gran Recorregut (GR), que es realitzaran amb cura, i en el número mínim necessari per a la correcta identificació de la senda a seguir, però en general aquestes també utilitzaran com a suport la senyalètica pròpia del Parc natural.
  
3. A les ?Zones en Regeneració- així indicades mitjançant rètols del Parc queda prohibit el trànsit de visitants i les activitats d'ús públic de manera general. A les zones de major freqüentació els rètols afegiran la indicació ?Accés restringit?.
  
4. A la zona d'ús públic de la Font Roja i de Sant Antoni els visitants han d'utilitzar els lavabos existents i no és permesa la creació de latrines incontrolades en tota la zona d'ús públic. El que queda del Parc, incloses les zones d'ús públic del Mas de Tetuan i de l'Ermita de Sant Antoni, no són permeses les latrines incontrolades a menys de 25 m. de sendes i camins, i 50 m. de punts d'estada, miradors i edificacions rurals, i cursos d'aigua. A la resta del Parc són permeses les latrines incontrolades, d'acord amb les normes particulars, i sempre que les evaquacions i el paper higiènic es colguen.
  
5. Els serveis del parc (serveis públics i restaurant) adaptaran la recollida selectiva dels diferents tipus de residus produits al model vigent al terme municipal d'Alcoi, tot resultant d'aplicació l'ordenança que aprove l'Ajuntament d'Alcoi referent a aquest particular.
  
6. Tot i que existeixen contenidors per a fems sòlids al Parc, es promourà el transport dels fems cap a les zones urbanes d'origen dels visitants, així i com la separació de les diferents fraccions segons la recollida que es porte a terme als seus llocs d'origen.
  
7. A tots els efectes, el Parc vetllarà per la conservació i el manteniment de les fonts i garantirà la potabilitat de la seua aigua d'acord amb la legislació vigent. Si cal es declararan normes de protecció dels seus aqüífers, d'acord amb el què disposa el PORN. En un lloc visible del Centre d'Informació hi haurà un full de registre de la qualitat de l'aigua de les principals fonts del Parc, que podran facilitar els Centres de Salut locals.
  
Article 42. Àrees de descans, punts d'estada i miradors
  
1. Les àrees de descans, també anomenades de pícnic o recreatives es localitzen en zones d'ús públic del Parc, tal i com s'indiquen al Plànol de Gestió i Zonificació, i han de disposar dels següents serveis mínims:
  
- Aparcament integrat a l'entorn.
  
- Paellers (barbacoes), si s'escau, degudament preservats i sense generar risc d'incendis.
  
- 3 taules per cada paeller existent.
  
- Plafó amb informació sobre el risc d'incendi, les normes d'ús de l'àrea de descans, i altra informació del Parc (localització i horari del Centre d'Informació, Itineraris i llocs d'interès, Principals valors del Parc).
  
- Aigua potable.
  
- Punts d'aigua amb les aplicacions necessàries per a utilitzar en l'extinció d'incendis.
  
- Serveis sanitaris i tractament de les aigües residuals.
  
- Contenidors i recollida de fems.
  
- Disponibilitat de llenya en un llenyer degudament condicionat.
  
- Neteja diària en dies de màxima utilització.
  
2. Són punts d'estada els llocs localitzats en racons del Parc on els visitants acostumen a realitzar parades curtes per a descansar, o admirar l'entorn, tal i com s'indiquen al Plànol de Gestió i Zonificació. Els punts d'estada podran ser condicionats amb els següents elements:
  
- 2 bancs, rústics i adequats a l'entorn.
  
- Plafó interpretatiu amb informació del Parc.
  
- Senyals indicadors d'itineraris del Parc.
  
- Sendes, barreres i altres elements per evitar la dispersió dels visitants.
  
3. Són miradors del Parc els llocs localitzats en punts amb vistes panoràmiques i gran amplitud visual, tal i com s'indiquen al Plànol de Gestió i Zonificació. Els miradors podran estar condicionats amb els següents elements:
  
- Torres metàl·liques o de fusta, amb formes i colors integrats a l'entorn
  
- Plafons d'interpretació del paisatge.
  
- Sendes, barreres i altres elements per evitar la dispersió dels visitants i el risc d'accidents.
  
4. Les taules i bancs del Parc seguiran les tipologies que es venen utilitzant, de disseny rústic. Qualsevol classe de taula o banc que seguisca una tipologia diferent d'aquesta requerirà l'autorització expressa del director-conservador per a incorporar-la en projectes o actuacions del Parc.
  
5. Les àrees de descans i els punts d'estada són els llocs recomanats per a pícnic al Parc. Quan es faja pícnic fora d'aquestes àrees s'haurà de respectar les limitacions de pas establertes per aquest PRUG i, en itineraris i senders, no destorbar el pas d'altres visitants. No són permeses les activitats de pícnic dalt les torres dels miradors.
  
6. Només és permès fer foc als paellers adequats a tal efecte. El temps màxim aconsellat per utilitzar el paeller és de 1 hora, especialment en hores de major afluència. Si hi ha saturació d'usuaris una vegada utilitzat no és permès usar altres paellers. En tots els casos s'exclou l'ús de més d'un paeller per taula.
  
7. Per fer foc únicament s'utilitzarà la llenya subministrada als llenyers, o que el visitant porte de fora el Parc. Seguint l'article 23 d'aquest Pla rector queda prohibida la recol·lecció de llenya al Parc a càrrec dels propis visitants.
  
8. Cal apagar completament el foc i les brases dels paellers, utilitzant aigua, una vegada finalitzat el seu ús.
  
9. El director-conservador té la capacitat de declarar, sense avís previ, dies d'alerta màxima de risc d'incendis en els quals quedarà totalment prohibit utilitzar i fer foc als paellers i a tot el Parc. En aquests dies es col·locaran rètols indicatius a tal efecte a les portes d'entrada al Parc per les carreteres AP-2001 i AP-2000 des d'Alcoi, i als propis paellers, i els guardes del Parc patrullaran especialment per les zones de paellers per assegurar l'acompliment de la limitació.
  
10. El Parc promourà les tècniques de pícnic amb mínim impacte entre els visitants del Centre d'Informació, de les Visites Guiades del Parc i els usuaris dels paellers. De manera orientativa aquestes inclouen:
  
- El compliment de les normes referents a l'escurat de plats, recollida dels fems i ús de les àrees de descans, punts d'estada i miradors.
  
- No utilitzar plats i gots d'un sol ús per tal de minimitzar la producció de fems.
  
- Utilitzar el mínim de llenya necessària per a preparar l'aliment.
  
- Evitar sorolls excessius i elements que els puguen generar.
  
11. És objectiu del Parc limitar al mínim necessari els paellers en l'àmbit del Parc. Per açò, de manera progressiva es tancaran els paellers del Rossinyol, al Paratge de la Font Roja. Els paellers de la Glorieta es mantindran fins que a l'àmbit d'influència del Parc en el terme d'Alcoi puga oferir nous serveis similars, pel què serà política del Parc donar suport a iniciatives en aquesta línia, i llavors es transformaran en àrea de descans sense paellers. Els paellers de Sant Antoni són els únics previstos de mantenir a llarg termini.
  
Article 43. Senderisme i excursionisme
  
1. Les activitats de senderisme i excursionisme realitzades per grups que no superen les 15 persones no requereixen cap notificació o autorització prèvia. Els grups compresos entre 16 i 35 persones han de notificar l'activitat al director-conservador, que podrà delegar en els monitors-educadors. La notificació, que podrà ser verbal i immediatament anterior a la realització de l'activitat, es presentarà en el Centre d'Informació del Parc. Els monitors-educadors, amb la delegació del director-conservador, resoldran d'acord amb la ruta traçada i facilitaran informació sobre les tècniques de mínim impacte per a aquesta activitat. Quan el grup siga superior a 36 persones, la notificació s'adreçarà al director-conservador amb una antel·lació mínima de 15 dies.
  
2. La pràctica del senderisme i l'excursionisme queda limitada i circumscrita als itineraris del Parc (Barranc de l'Infern, les Caves, Tetuan-Menejador, Xicotet Itinerari i Mas de Nyego), i a les sendes d'accés (GR-7, PR V-26, senda Pla de la Mina-Menejador i les tres noves sendes Alcoi-St.Antoni, Sant Pasqual-Mas de Canyo, i Ibi-Foiaderetes), tal i com apareixen definits al Plànol de Gestió i Zonificació. El trànsit per sendes o camins diferents d'aquests no és prohibit però no es promourà i es dissuadirà als visitants d'utilitzar-lo. L'obertura de nous itineraris i sendes d'accés hauran de ser sotmeses a l'informe preceptiu de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
3. En els itineraris i sendes permeses es romandrà al camí existent i ja xafat i s'evitarà la creació de sendes secundàries o l'ampliament de sendes.
  
4. Amb caràcter anual l'òrgan gestor emetrà un programa de restauració de sendes i itineraris amb l'objectiu d'eliminar els impactes causats pel seu ús, que executarà la brigada de manteniment del Parc. Aquesta, en els seus treballs de manteniment de sendes, evitarà l'ús de claus d'acer amb cabotes que puguen resultar perilloses en cas de caigudes.
  
5. La senda Pla de la Mina-Menejador s'utilitzarà preferentment com a itinerari de pujada, per reduir l'erosió. Per açò s'instarà al visitant a utilitzar el recorregut en sentit de les agulles del rellotge: Pla de la Mina-Menejador-Tetuan-Pla de la Mina, i no retornar de baixada per la senda. En la senda Pla de la Mina-Menejador es col·locaran xicotets rètols informant al visitant de l'especial valor dels hàbitats que travessa (carrascal i vegetació culminal), instant-lo especialment a quedar al camí senyalitzat, sense eixir d'aquest, i quan n'hi haja de col·locades caminant sobre les pedres.
  
6. És obligatori seguir les possibles desviacions de la ruta principal que marquen les senyalitzacions oficials del Parc col·locades sobre el terreny.
  
7. El Parc promourà les tècniques de senderisme i excursionisme amb mínim impacte entre els visitants del Centre d'Informació i de les Visites Guiades del Parc. De manera orientativa aquestes inclouen:
  
- Respectar les normes d'ús públic establertes al Parc.
  
- Evitar recol·lectar fruits de bosc.
  
- Preparar l'excursió de manera que els embalatges, ampolles, llandes, etc. siguen mínims i així evitar tenir més fems per endur-se a casa després.
  
- Portar bosses extres per guardar sobrants, recollir fems, etc.
  
- En sendes i itineraris estrets caminar en filera d'un per evitar ampliar els camins.
  
- Avisar als companys de la presència de xicotetes animalons o plantes delicades al camí, per prevenir que siguen aixafats.
  
- Col·laborar en recollir els fems que altres visitants han abandonat en zones remotes del Parc.
  
- Respectar les barreres, senyals i altres objectes a les propietats públiques i privades.
  
- Demanar permís als propietaris que es troben a les seues finques quan els itineraris creuen alguna propietat privada (GR-7, PR V-26, les Caves) i respectar el dret a la privacitat.
  
Article 44. Allotjament al Parc
  
1. L'allotjament al Parc és permès en les modalitats d'acampada, alberg, masia de turisme rural i hotelera en l'àrea del Santuari, d'acord amb el que s'indica en els apartats corresponents del PORN i de les normes que s'indiquen a continuació.
  
2. L'acampada és permesa, prèvia obtenció del permís, a la Zona d'Acampada de la Font Roja, i és limitada a un màxim de 20 tendes en un moment donat. Al que queda del Parc no és permesa l'acampada ni la pernoctació, entesa aquesta com a l'estada en tenda o en bivac durant les hores nocturnes, excepte l'acampada que es desenvolupe en finques privades d'acord amb el Decret 253/1994, de 7 de desembre, del Consell de la Generalitat, regulador de l'allotjament turístic rural en l'interior de la Comunitat Valenciana (DOGV núm. 2422, de 5.1.95), en endavant Decret 253/1994, i sense perjudici del què disposen les normes particulars d'aquest PRUG. A les dos entrades del GR-7 al Parc hi haurà una indicació expressa d'aquesta limitació. Aquesta limitació a la pernoctació s'entén com una restricció a les disposicions de la legislació vigent sobre acampada lliure o itinerant.
  
3. L'activitat d'acampada es regirà per les normes següents:
  
a. Sol·licitar la reserva d'acampada a través de l'Oficina d'Informació Juvenil d'Alcoi amb un mínim de 10 dies d'antelació.
  
b. Estada màxima limitada a tres nits consecutives.
  
c. Acampada limitada als dos bancals situats sota l'aparcament i perfectament delimitats.
  
d. Utilitzar de forma obligatòria tendes classe iglú o canadenca.
  
e. Accés a la zona d'acampada entre les 8 i les 20 hores.
  
f. Entregar l'autorització d'acampada al guarda municipal del Paratge de la Font Roja.
  
g. En cas d'accedir en vehicle particular aquest s'estacionarà a l'aparcament del Parc.
  
h. No fer regateres al voltant de les tendes.
  
i. No utilitzar cassettes ni ràdios a un volum excessiu a cap hora del dia o la nit.
  
j. No fer focs de llenya.
  
k. A partir de les 0 hores de la nit no realitzar activitats que comporten soroll.
  
l. Seguir les altres de normes generals per a l'ús públic en l'àmbit del Parc.
  
4. En el futur és previst que puga existir un alberg o hotel al Paratge de la Font Roja, però no es considera un equipament prioritari, pel què el Parc no promourà activament la seua instal·lació. En cas d'existir, l'allotjament es regirà per les determinacions existents, a més de les que la conselleria competent en medi ambient puga establir de forma explícita per a aquesta activitat.
  
5. És permesa la restauració i adequació de les edificacions existents al Parc com a base per al desenvolupament de nous recorreguts etnogràfics i d'allotjament en el règim de turisme rural seguint el què disposen el PORN i aquest PRUG.
  
6. No és objectiu del Parc la promoció activa de l'allotjament de turisme rural al seu interior, però s'assessorarà i es participarà en les iniciatives que en aquesta línia puguen sorgir des d'altres sectors.
  
7. És objectiu a llarg termini eliminar totalment l'acampada als terrenys públics del Parc natural. Per açò l'espai actual d'acampada no s'ampliarà ni es localitzarà en un altre sector del Parc. L'eliminació definitiva de la zona d'acampada dependrà de l'existència de serveis similars a l'àmbit d'influència del Parc en terme d'Alcoi i de serveis d'alberg al Paratge de la Font Roja, i és objectiu del Parc donar suport a iniciatives en aquesta línia.
  
Article 45. Activitats d'educació i visites organitzades al Parc
  
1. Les activitats d'educació i les visites guiades al Parc tenen com a objectiu formar i sensibilitzar al visitant sobre els valors naturals i culturals del Parc, sobre aspectes generals de la natura i el medi ambient i sobre les normes i comportaments en la natura, respecte al medi ambient, i en concret al Parc. L'enfoc d'aquestes activitats serà integral en tots aquests conceptes citats, sempre que siga possible en funció dels objectius de cada grup,
  
2. Poden utilitzar els serveis públics d'educació i visites guiades tots els centres de formació, associacions, centres d'esplai i descans i grups organitzats en general que així ho desitgen, prèvia sol·licitud amb una antelació mínima d'1 mes adreçada al director Conservador i sense cap càrrec econòmic. El director-conservador podrà delegar la tramitació de la sol·licitud d'acord amb l'article 94.4 d'aquestes normes. En el futur, i en atribució de les disposicions addicionals d'aquest PRUG, podrà existir un càrrec econòmic per a aquest servei, que revertirà directament en la gestió de l'ús públic al Parc. Els serveis d'educació i visites guiades no poden ser utilitzats per empreses que oferisquen visites al Parc als seus clients, tanmateix aquestes podran utilitzar lliurement les infrastructures del Parc, inclosos els seus itineraris, sempre d'acord amb les normes d'aquest Pla.
  
3. Les activitats d'educació i les visites guiades utilitzaran com a suport els serveis disponibles al Centre d'Informació, i en un futur al Centre d'informació i d'interpretació, al viver, a les zones d'ús públic, i als itineraris de Mas de Tetuan-Menejador, Barranc de l'Infern, Xicotet Itinerari i Mas del Nyego.
  
4. La taula següent estableix els màxims de persones/grup i els grups/mes que seran admesos a les diferents àrees i itineraris inclosos al servei d'educació i visites del Parc. A més de les limitacions específiques per àrees i itineraris el servei atendrà un màxim total de 50 grups per mes i de 1.300 persones per mes, per la qual cosa no s'utilitzarà en cap mes la capacitat total reflexada a la taula, sinó només algunes capacitats parcials per àrees o itineraris. És responsabilitat del director-conservador, o de la persona delegada d'acord amb l'article 94.4 d'aquestes normes, repartir els grups correctament en funció de les capacitats parcials màximes.
  
Àrea o Itinerari Número Número
  
 màxim de màxim
  
 persones/ de grups/
  
 grup mes
  
Itinerari del Barranc de l'Infern 25 10
  
Itinerari Menejador-Mas de Tetuan 35 20
  
Itinerari Mas de Nyego 25 10
  
Àrea de la Font Roja / Centre d'Informació 50 20
  
Xicotet Itinerari 35 20
  
Viver del Parc (Paratge de la Font Roja) 15 5
  
Àrea de l'Ermita de Sant Antoni 40 15
  
5. La revisió dels barems establerts en aquesta taula necessitarà de l'informe preceptiu del director Conservador, amb l'assessorament tècnic de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals i l'informe del Consell de Protecció del Parc natural.
  
6. Els grups que utilitzen els itineraris del Barranc de l'Infern, Xicotet Itinerari i Menejador-Mas de Tetuan, i el Viver del Parc podran també utilitzar l'Àrea de la Font Roja/Centre d'Informació. Els grups que utilitzen l'Itinerari de Mas de Nyego podran utilitzar també l'Àrea de l'Ermita de Sant Antoni.
  
7. Es promourà que els grups organitzats no utilitzen la senda Pla de la Mina-Menejador en sentit de baixada. En sentit de pujada circularan per aquesta sempre en filera d'un. En dies de pluja o quan el terreny estiga enfangat l'ús de la senda serà a criteri de l'equip d'educació ambiental, intentant evitar sempre l'erosió i destrossa del camí.
  
8. Els grups que efectuen visites als itineraris del Parc només realitzaran aturades per a explicacions en camins de més de 3 m. d'amplada i en esplanades. Només a l'itinerari del barranc de l'Infern, on hi ha llargs trams estrets, es podran realitzar aturades a les corbes de la senda, on serà fàcil fer explicacions per al grup sense eixir fora del terreny ja xafat.
  
9. Es una feina dels monitors-educadors que guiaran els grups organitzats aconseguir que aquests complesquen les altres de normes vigents al Parc, per açò es faran les explicacions pertinents al responsable del grup en arribar, perquè col·labore en el compliment, i dirigides al grup en general abans d'iniciar l'itinerari.
  
Article 46. Actes públics: romeries i activitats culturals
  
1. Amb caràcter general, la realització de qualsevol acte públic requerirà informe del director-conservador, que podrà, quan siga necessari, establir les condicions que calga. Les sol·licituds es presentaran amb una antel·lació mínima de dos mesos a la realització de l'activitat; excepcionalment, aquest termini podrà reduir-se a un mes si concorren circumstàncies extraordinàries que ho justifiquen.
  
2. Les romeries principals, amb afluència il·limitada, són únicament permeses a la zona de la Font Roja i a l'ermita de Sant Antoni, donat el seu caràcter tradicional i la impossibilitat de traslladar-ho a altres llocs diferents. No es permet l'ús de cap classe de megafonia en la realització d'aquests actes. Les entitats organitzadores de les romeries principals tindran cura de:
  
a. Muntatge i desmuntatge de la infrastructura necessària per la seua activitat.
  
b. Subministrament d'aigua.
  
c. Instal·lar lavabos mòbils durant la celebració dels actes, en un número suficient a criteri de l'administració del Parc.
  
d. Instal·lació extra de contenidors de fems i recollida posterior.
  
e. Netejar la zona per on se celebra la romeria, després de finalitzada aquesta, de brosses i altres deixalles que contravinguen la normativa establerta al Pla Rector del Parc.
  
f. Organitzar el servei de transport públic per accedir a la zona on es porten a terme les activitats.
  
g. Difondre les normes d'ús públic del Parc entre els assistents i habilitar un servei de voluntaris que informen i persuadisquen als participants de seguir les normes durant la realització dels actes.
  
h. Comptar amb la presència del servei de guarderia de l'òrgan gestor del Parc, la Policia Local d'Alcoi, i la Creu Roja.
  
i. Queden els organitzadors obligats, en tots els casos, a restituir les zones alterades a l'estat original.
  
3. En l'àmbit del Parc només es promouran actes culturals de xicotetes dimensions a l'ermita de Sant Antoni i la seua esplanada formigonada, i a l'ermita de la Font Roja i l'edifici del Centre d'informació i d'interpretació. L'autorització preceptiva podrà sotmetre l'acceptació de l'acte de manera expressa a l'habilitació de transport públic per accedir, si considera que l'ús del vehicle particular ocasionaria problemes de gestió de la demanda d'espai o impactes ambientals concrets. Per a aquests actes s'estableix un màxim orientatiu de 200 participants, sense perjudici de la possibilitat de promoure actes culturals per a un nombre previst de participants major si, per la naturalesa de l'acte o la seua ubicació, no es considera previssible que es produisquen efectes significatius sobre la conservació del parc.
  
4. Per a l'accés als serveis religiosos que es celebren en el Parc es promourà l'ús del vehicle particular compartit entre els assistents per tal de minimitzar el número de vehicles mobilitzats per a tals actes.
  
Secció segona. Normes sobre activitats esportives
  
Article 47. Normes generals de les activitats esportives
  
1. Amb caràcter general, la realització de qualsevol excursió o competició esportiva organitzada requerirà l'informe del director-conservador, que podrà, quan siga necessari, establir les condicions que calga. Les sol·licituds es presentaran amb una antel·lació mínima de dos mesos a la realització de l'activitat.
  
2. Complementàriament al què disposa l'article 62 del PORN, es prohibeix, amb caràcter general, la realització de competicions esportives de vehicles amb o sense motor, com ara rallis, carreres de trial, etc. en les carreteres, en camins i sendes no asfaltats que transcorren per l'interior del Parc natural, com també la realització d'excursions organitzades de vehicles conforme a la definició establerta en l'article 2 del Decret 183/1994, de 1 de setembre, pel que es regula la circulació de vehicles per terrenys forestals (DOGV núm. 2344, de 13.9.94).
  
3. Queda prohibida l'activitat d'escalada en l'àmbit del Parc natural.
  
Article 48. Curses atlètiques i ciclistes
  
1. La Cursa Atlètica de la Font Roja i el Trofeu de Ciclisme de la Verge dels Lliris són les dos úniques activitats esportives admeses amb caràcter anual al Parc. Aquestes hauran d'acomplir de manera general les condicions següents:
  
a. Muntatge i desmuntatge de la infrastructura necessària per la seua activitat.
  
b. Assegurar que els participants utilitzen únicament els serveis higiènics de la Font Roja, i no embruten l'entorn.
  
c. Instal·lar contenidors especials per als participants tant a la Font Roja com a cada punt quilomètric de la carretera AP-2001.
  
d. Prohibir als participants llençar ampolles, bidons d'aigua, esponges i similars durant la pujada, fora dels contenidors expressament habilitats.
  
e. Netejar la zona per on se celebra la prova, després de finalitzada aquesta, de brosses i altres deixalles que contravinguen la normativa establerta al Pla Rector del Parc.
  
f. Difondre les normes d'ús públic del Parc entre els participants i el públic assistent, i concretament delimitar zones autoritzades per l'organització per a la presència d'afeccionats i espectadors en punts que no suposen deteriorament de l'entorn natural, aconsellant-se que aquestes estiguen situades en camins. En aquest sentit l'organització haurà de prohibir la presència de públic, durant tot el recorregut, en zones amb vegetació.
  
g. Disposar de personal de vigilància de l'organització, abans i durant la celebració de la prova, per tal d'evitar la penetració de vehicles pels camins del Parc, i l'estacionament fora de l'aparcament situat junt al Santuari.
  
h. Disposar de la presència del servei de guarderia de l'òrgan gestor, la Policia Local d'Alcoi, i la Creu Roja.
  
i. Els organitzadors queden obligats, en tots els casos, a restituir les zones alterades a l'estat original.
  
2. L'ús de la carretera AP-2001 com a arribada per altres curses ciclistes només serà admesa de manera excepcional per curses de categories afeccionat i inferior però no per a curses professionals.
  
Article 49. Espeleologia
  
1. La pràctica de l'espeleologia en qualsevol cavitat del Parc necessitarà l'informe del director-conservador. El número de permisos d'entrada anuals queda limitat a 5 per cavitat per sobre dels quals caldrà un informe de tècnics experts en geologia i ecologia subterrànies que determinen la capacitat de la cavitat per acceptar un major ús. Els grups d'espeleòlegs no seran mai superiors als 5 integrants.
  
2. Una vegada obtingut el permís els espeleòlegs acompliran les següents normes bàsiques: seguir la normativa general establerta a la Llei 11/1994, respecte absolut a la fauna, flora i formacions característiques, no deixar instal·lacions fixes en les cavitats, arreplegar tots els fems produïts i i utilitzar llums no contaminants. Resta prohibida la utilització de lums de carbur.
  
3. Les recol·leccions de flora, fauna i materials geològics de les cavitats i els seus accessos només s'admetrà amb finalitat científica i haurà de ser autoritzada per l'administració competent en espais naturals protegits.
  
Article 50. Vol lliure (parapent i ala delta)
  
La pràctica del vol lliure serà permesa únicament a la zona del mirador de Sant Antoni, sempre que l'aterratge es porte a terme fora de l'àmbit del Parc, en grups limitats a 3 esportistes amb els seus equips (parapents o ales delta) desplegats simultàniament en l'enlairament, i a 10 en vol. L'ús de la zona d'enlairament per a activitats organitzades d'aventura, cursets, competicions i similars requerirà l'autorització expressa del director Conservador del Parc.
  
Si l'ús de la zona de llançament es torna continuat, l'equip tècnic de l'òrgan gestor estudiarà la possibilitat d'instal·lar una plataforma que n'evite la degradació.
  
SECCIÓ TERCERA. Normes sobre activitats científiques
  
Article 51. Àmbit d'aplicació de les normes sobre activitats científiques
  
Aquestes normes regulen l'activitat investigadora del Parc natural, d'acord amb el marc establert per l'article 53 del PORN, i que deurà complir les altres disposicions d'aquest PRUG. També reuneix les disposicions del Decret 218/1994, de 17 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea la figura de protecció d'espècies silvestres anomenada microreserva vegetal (DOGV núm. DOGV núm. 2379, de 3.11.94).
  
Article 52. Definició d'activitats científiques
  
Seran considerades activitats científiques les activitats relacionades directament amb la investigació i l'obtenció d'informació sobre el medi natural o les activitats humanes i realitzades per persones lligades a Centres de Recerca institucionals o privats, Administració mediambiental, Universitats o Centres d'Ensenyament i altres Organismes públics, privats o associacions, amb capacitat per a desenvolupar feines d'investigació.
  
Article 53. Autoritzacions per a les activitats científiques
  
1. Totes les activitats d'investigació científica a desenvolupar al Parc hauran de comptar amb l'autorització de l'òrgan gestor mitjançant sol·licitud dirigida al director conservador del Parc. En cas d'instal·lació d'infrastructures a la Zona de Protecció Integral definida per l'article 147 d'aquestes normes, de tala o recol·lecció d'espècies vegetals o animals, i de mostres minerals, fòssils o material arqueològic, l'autorització haurà de comptar amb l'informe preceptiu l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
2. A la sol·licitud es farà constar:
  
a. Dades de l'investigador principal i de l'equip de treball, a més d'un breu currículum de l'equip investigador.
  
b. Projecte detallat, per triplicat, de la realització del treball o estudi en què caldrà especificar: títol, descripció del projecte, objectius i finalitat, pla de treball detallat amb la durada prevista, material, pressupost detallat i mitjans disponibles per a obtenir-lo, justificació de l'interés del projecte i previsió dels resultats a obtenir.
  
c. Infrastructures de necessària instal·lació i adequacions científiques en el Parc amb indicació de la seua zona d'ubicació segons la zonificació establerta al títol VIII d'aquestes normes, i amb especificació del temps que hauran d'estar instal·lades o adequades.
  
d. Precaucions a considerar pel personal del Parc per tal de no interferir o afectar els resultats de la investigació.
  
e. Previsió del grau d'afecció o deteriorament ambiental que pot produir-se, i mesures correctores previstes o projecte de restauració després de la finalització de l'activitat, si escau, inclòs el seu pressupost i medis disponibles per obtenir-lo.
  
f. Autorització expressa dels propietaris dels terrenys privats on es desenvolupa l'activitat, sí fos necessari.
  
g. Acceptació expressa de complir totes les normes d'activitat científica.
  
Article 54. Regulació de les activitats científiques
  
1. Seran prohibides, amb caràcter general, aquelles activitats científiques que suposen una pèrdua irreversible de biodiversitat o del patrimoni natural i històric, l'alteració greu del funcionalisme dels sistemes naturals o l'impacte paisatgístic permanent, i qualsevol activitat científica que necessite instal·lacions i adequacions científiques en el Parc amb caràcter permanent.
  
2. L'òrgan gestor valorarà, en cada cas, la conveniència de l'autorització d'algunes activitats científiques més específiques. Cal destacar entre elles, les activitats que puguen comportar perjudici de les poblacions de fauna silvestre, especialment a la manipulació i recol·lecció d'exemplars. D'altra banda, la tala i recol·lecció d'espècies vegetals silvestres amb finalitat científica seguirà el què contempla l'article 23 d'aquestes normes i més localment amb la figura de microreserva de flora. Altres activitats de caràcter científic a considerar són les que poden afectar a la protecció dels sòls i dels recursos hidrològics.
  
Article 55. Prioritats per a la recerca
  
1. Les línies d'investigació amb prioritat a l'hora d'emetre les autoritzacions hauran de ser les encaminades cap a la conservació de les espècies protegides, rares i amenaçades o d'elevat interés científic, i dels ecosistemes i d'hàbitats d'interés recollits al Reial Decret 1997/1995, la investigació ecològica aplicada dirigida cap a l'experimentació de tècniques de restauració de la coberta vegetal autòctona, la investigació bàsica destinada al coneixement de la biodiversitat i del funcionalisme dels organismes i dels sistemes naturals, la investigació dirigida cap a la gestió dels espais naturals protegits i de l'efecte de l'ús públic sobre els organismes i sistemes naturals, i la investigació etnogràfica i arqueològica.
  
2. El director-conservador del Parc, amb l'assessorament de l'equip tècnic de l'òrgan gestor, podrà emetre anualment un Catàleg de prioritats d'investigació al Parc per posar-lo en coneixement de persones i organismes interessats. En funció de la seua disponibilitat pressupostària o de patrocini el Parc podrà concedir ajuts econòmics per a projectes que s'ajusten a les línies definides al Catàleg. Fins a la seua revisió el Catàleg de prioritats d'investigació al Parc queda fixat en:
  
- Investigació bàsica i aplicada sobre dinàmica ecològica i evolució futura del Carrascar de la Font Roja
  
- Avaluació ecològica del programa de pol·linització de la vegetació silvestre del Parc
  
- Connexió biològica del Parc amb altres espais naturals veïns no protegits (vegeu Plànol núm. 5 del PORN del Carrascar de la Font Roja)
  
- Investigació i seguiment de l'àliga de panxa blanca (Hieraetus fasciatus) al Parc i a les zones perifèriques.
  
- Investigació forestal aplicada a la restauració i successió ecològica de les formacions vegetals del Parc
  
- Projectes experimentals de regulació de l'accés de visitants al Parc
  
- Estudis aplicats referents a l'educació ambiental, la formació i l'ordenació de l'ús públic en l'àmbit del Parc
  
- Estudis dels impactes ambientals de les romeries massives al Parc i propostes per a la seua correcció
  
- Estudis referents a l'arquitectura i el poblament tradicional a l'àmbit del Parc.
  
Article 56. Organització i desenvolupament de l'activitat científica
  
1. Una volta començada l'activitat investigadora, l'investigador responsable informarà a l'òrgan gestor i al director-conservador sobre la situació precisa de les instal·lacions de camp i les parcel·les d'experimentació, a més de les precaucions a considerar pel personal de servei del Parc per tal de no alterar els resultats de les investigacions. Igualment, informarà en tot moment de qualsevol modificació en les fases definides en la sol·licitud prèvia dels terminis de finalització de la recerca. A requeriment del director Conservador deurà informar també de qualsevol altra qüestió que poguera produir-se.
  
2. Els organismes i entitats que porten a terme investigacions que requereixen la instal·lació d'infrastructures tindran l'obligació de retirar-les una volta hagen finalitzat aquestes, i executar el projecte de restauració si fos necessari. Així mateix seran responsables de les mesures correctores de restauració que, complementàriament a les previstes a la sol·licitud prèvia, dictamine el director Conservador del Parc, en cas que hi haja constància d'efectes negatius sobre qualsevol vector ambiental.
  
3. Així mateix, els investigadors es comprometran a enviar dues còpies de les publicacions o informes derivats de l'activitat investigadora realitzada al Parc Natural i on constarà específicament l'agraïment al Parc Natural del Carrascar de la Font Roja i es farà menció de l'autorització donada, i l'ajut si cal.
  
SECCIÓ QUARTA. Normes sobre accés, circulació i ús de les àrees d'aparcament
  
Article 57. Construcció i ampliació de vials
  
1. La construcció o ampliació de camins o carreteres queda prohibida amb caràcter general, amb l'excepció de la nova autovia en substitució de la carretera nacional 340, i les modificacions de traçat i ampliacions que es realitzen per a facilitar l'accés de vehicles d'extinció d'incendis, plantejades en futures revisions del pla de prevenció d'incendis del Parc natural.
  
2. Als projectes de condicionament de carreteres i pistes del Parc serà obligatori revestir les cunetes amb base de formigó d'una coberta rústica de pedra. Es prioritzarà la reutilització de pedres abandonades als marges de pistes i zones agrícoles del Parc, respectant sempre els elements de l'arquitectura rural tradicional que hi ha al Parc.
  
3. En el condicionament de carreteres del Parc, i, si fos el cas de pistes a asfaltar, s'utilitzaran preferentment materials acolorits de colors terrosos per tal d'integrar al màxim aquestes infrastructures amb l'entorn.
  
Article 58. Limitació d'accés al Parc Natural i limitació d'utilització dels serveis
  
Davant qualsevol classe d'emergència (risc d'incendi forestal, nevades, etc.) el director - Conservador podrà tancar l'accés al Parc, totalment o en àmbits geogràfics concrets. Per a açò es posaran patrulles de control als accessos del Parc per tal d'informar al visitant d'aquesta circumstància. El tancament dels accessos al Parc per l'actual carretera haurà de ser comunicat prèviament a l'Ajuntament d'Alcoi.
  
Article 59. Trànsit i aparcament al Parc natural
  
1. La circulació amb vehicles a motor, bicicleta, cavall, o altres mitjans diferents d'anar a peu només és permesa a les carreteres d'accés al Parc, amb l'excepció dels propietaris que transiten per les seues finques, els serveis del Parc en general, i persones expressament autoritzades per escrit pel director-conservador.
  
2. Per a la circulació dels vehicles dels propietaris dels terrenys i del serveis del Parc, a les pistes d'aquest, s'estableix una velocitat màxima permesa de 30 km/h., tal i com ja aplica amb caràcter general als terrenys forestals el Decret 183/94, de 1 de setembre, pel que es regula la circulació de vehicles per terrenys forestals.
  
3. El director conservador i l'òrgan competent en matèria d'espais naturals podran delimitar puntualment aquells sectors del territori d'accés públic on es controlarà, amb caràcter transitori, la permanència i el trànsit de persones o vehicles per raons ecològiques, com per exemple àrees de cria, ecosistemes en regeneració i àrees de major concentració faunística.
  
4. És objectiu del Parc natural millorar la gestió del trànsit al seu àmbit, per tal de superar els actuals problemes de saturació de les àrees d'aparcament. Si bé no es limita de manera permanent l'accés al Parc a un número determinat de vehicles el director-conservador podrà decidir la realització d'assatjos de limitació de l'accés de vehicles privats al Santuari de la Font Roja. El resultat dels assatjos que pogueren realitzar-se es valorarà en reunions extraordinàries del Consell de Protecció, a més de les valoracions tècniques que estime oportunes l'administració competent en espais naturals protegits.
  
5. L'establiment d'una limitació amb la quantitat de vehicles que puguen accedir al Paratge de la Font Roja resta condicionat a creació d'un servei regular de transport públic en autobús al Parc, amb recorregut Alcoi-Paratge de la Font Roja en diumenges i dies festius.
  
6. L'estacionament de vehicles al Parc només és permès als aparcaments especialment condicionats, situats a l'Ermita de Sant Antoni, Paellers de Sant Antoni i Paratge de la Font Roja. Els usuaris hauran d'estacionar els seus vehicles en fileres arrenglerades i amb una separació màxima de 1 m, i podran ser requerits pels guardes i voluntaris a fer-ho.
  
7. La conselleria competent en medi ambient establirà els acords necessaris amb els Ajuntaments d'Ibi i Alcoi per a la creació dels aparcaments dissuasoris de la perifèria del Parc, que seran preferiblement de gestió municipal. El Parc natural, en col·laboració amb els Ajuntaments d'Ibi i Alcoi, promourà activament entre els visitants i la població local la utilització d'aquests aparcaments dissuasoris i de les sendes d'accés al Parc des d'aquests. El Plànol de Gestió i Zonificació assenyala possibles emplaçaments per a aquests aparcaments, sense valor normatiu.
  
8. Tots els equipaments i serveis d'ús públic, siguen de titularitat pública o privada, que comporten concentració de vehicles disposaran d'una àrea d'aparcament condicionada en harmonia amb l'entorn.
  
9. De manera general es prohibeix la utilització de les àrees d'aparcament als autobusos i microbusos de més de 15 places en dies festius, amb independència del nivell de saturació d'aquestes àrees. Així únicament serà permesa la parada per pujar i baixar els ocupants d'aquests vehicles i caldrà utilitzar algun dels aparcaments dissuasoris situats a la perifèria del Parc.
  
TÍTOL VII. HOMOLOGACIÓ DE L'ANAGRAMA I LA SENYALITZACIÓ DEL PARC
  
Article 60. Denominació del Parc
  
La denominació oficial del Parc és la de ?Parc Natural del Carrascar de la Font Roja?. Per a l'edició de materials divulgatius i educatius, es admesa també la forma reduïda «Parc Natural de la Font Roja», tot i que es donarà preferència a la denominació oficial. No s'admet l'ús del nom compost ?Font-Roja- en cap material escrit o digital de la conselleria competent en medi ambient i es vetllarà per tal que les publicacions d'altres institucions, associacions o empreses seguisquen el mateix criteri.
  
Article 61. Anagrama oficial del Parc
  
1. L'anagrama oficial del Parc serà l'establert com a tal per la conselleria competent en medi ambient en el marc de la senyalètica oficial d'aplicació a la Xarxa d'Espais Naurals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
2. Totes les publicacions, material audiovisual o digital, i senyalització del Parc, o altres materials que es puguen editar, propis o subvencionats per la Generalitat, portaran sempre l'anagrama del Parc. La utilització d'aquest anagrama amb qualsevol altra finalitat necessitarà l'autorització expressa de la conselleria competent en medi ambient.
  
3. Qualsevol classe de publicació, material audiovisual o digital, i senyalització del Parc seguirà de manera general les normes establertes pel Manual d'Identitat Corporativa de la Generalitat.
  
Article 62. Tipus de senyals
  
1. Les tipologies bàsiques de senyalitzacions del Parc són les que apareixen en el Projecte de senyalització dels Parcs Naturals de la Comunitat Valenciana. D'acord amb l'esmentat projecte, aquestes senyalitzacions són les següents:
  
a. Senyals d'accés i de límits: inclouen monòlits d'entrada al Parc, senyals direccionals al centre de informació, aparcament i altres serveis, monòlits peatonals d'accés al Parc, senyals peatonals d'accés secundari i senyals de límits.
  
b. Senyals en ruta: inclouen senyals peatonals d'inici de ruta, senyals peatonals direccionals per a una ruta i senyals peatonals posicionals
  
c. Senyals externes: inclouen senyals posicionals i direccionals per a facilitar l'accés al Parc.
  
2. En el cas d'altres senyals no incloses en les anteriors i que foren necessàries per a l'adequada gestió del Parc, la conselleria competent en medi ambient proposarà un disseny coherent amb el model general.
  
3. Es prohibeix la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent la publicitat suportada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori (penyals, arbres o vessants), com sobre les edificacions. Seran admeses únicament les tipologies d'indicadors previstes a l'apartat anterior, amb l'excepció de les senyalitzacions pròpies de les carreteres, les finques particulars del Parc i, excepcionalment i d'acord amb l'article 123, les sendes GR i PR. En les senyalitzacions del propi Parc natural es permetran xicotetes inscripcions d'un màxim de 30 x 30 cm. de les empreses i institucions col·laboradores al patrocini del Parc.
  
4. De manera general es procedirà a la substitució de qualsevol indicador existent del Parc que no seguisca les normes de senyalització inidcades anteriorment i la imatge corporativa establerta per als parcs naturals de la Comunitat Valenciana per la conselleria competent en medi ambient.
  
5. El director conservador realitzarà els contactes necessaris amb els Ajuntaments d'Alcoi i d'Ibi per tal que aquests incloguen en la seua senyalització urbana indicadors expressos de l'accés al Parc, utilitzant la denominació oficial i amb el disseny estàndard de senyalització urbana del municipi.
  
6. A les ?Zones en Regeneració- situades en zones de major freqüentació els Rètols afegiran la indicació ?Accés restringit?.
  
7. Com indica el Plànol de Gestió i Zonificació són portes d'entrada al Parc els punts principals d'accés dels visitants, situats en carreteres, pistes o sendes. Són passos del Parc els dos punts on la carretera N-340 creua el límit del Parc a la zona anomenada ?Barranc de la Batalla?. Les portes d'entrada al Parc i els passos del Parc situats en carreteres tindran un Senyal del Parc. Les portes d'entrada al Parc situats en pistes i senders tindran un Rètol del Parc, indicant l'entrada a aquest.
  
8. Els itineraris del Parc, definits en l'article 43 d'aquestes normes, incorporaran un número suficient d'Indicadors per tal que els seus usuaris puguen seguir-los sense risc de pèrdua, que com a mínim cobrisca tots els encreuaments amb altres sendes i camins. Al punt d'inici de l'itinerari s'instal·larà un senyal on s'indicarà el recorregut, les característiques i els principals valors d'aquest.
  
9. Són punts d'informació del Parc les zones d'ús públic més freqüentades pels visitants del Parc i de l'àmbit definit pel PORN, i que s'indiquen al Plànol de Gestió i Zonificació. Els punts d'informació, i de manera opcional els punts d'estada, definits en l'article 124 d'aquestes normes incorporaran un Plafó en el qual es col·locarà, com a mínim, un plànol, les principals normes d'ús públic i d'aparcament, i informació general sobre el Parc.
  
TÍTOL VIII. Normes particulars per zones
  
SECCIÓ PRIMERA. Concepte i aspectes generals de zonificació
  
Article 62. Concepte de zonificació
  
1. A l'efecte de particularitzar les normes protectores establertes mitjançant aquest PRUG, han estat distingides les zones següents per a definir els tractaments específics més ajustats a les necessitats pròpies de protecció, conservació i millora:
  
a. Zona de Protecció integral de refugi (R).
  
b. Zona de Protecció integral tranquil·la (A).
  
c. Zona de Protecció paisatgística i activitat compatible (B).
  
d. Zona d'Ús públic sostenible (C).
  
2. Les determinacions inherents a cadascuna d'aquestes categories de protecció constitueixen la referència normativa bàsica a l'hora de constituir la intensitat dels usos i les activitats permeses i prohibides per aquest PRUG.
  
Article 63. Interpretació de les normes particulars de zonificació
  
A tot allò que no regulen aquestes normes particulars seran d'aplicació, subsidiàriament, les disposicions contingudes en les Normes Generals de Regulació d'Usos i Activitats.
  
SECCIÓ SEGONA. Zones de Protecció integral (R i A)
  
Article 64. Caracterització de les Zones R i A
  
1. Tenen aquesta consideració aquells espais del parc natural que, per la fragilitat i els rellevants valors ecològics, geomorfològics i paisatgístics que tenen, constitueixen el màxim exponent de la singularitat i excepcionalitat dels diferents subsistemes del parc. L'extraordinari valor d'aquests espais i la vital importància que suposen per al manteniment d'un gran número d'espècies animals i vegetals, exigeixen una regulació d'usos que n'assegure la conservació dins de l'escassesa de boscs que subsisteixen a terres valencianes. L'ús públic d'aquestes zones s'orienta al senderisme i a les activitats educatives de pas, que no comporten estades llargues.
  
2. Les zones de refugi (R) tenen com objectiu preservar de l'ús públic aquelles zones dins d'aquest en les quals es presenten valors naturalístics de màxima rellevància.
  
Article 65. Localització geogràfica de les Zones R i A
  
1. S'inclouen en aquesta categoria, l'espai ocupat pel bosc mixt humit, el bosc mixt subhumit, el carrascal amb freixe, el carrascal i les cingleres i runams, que es distribueixen al vessant d'obac de la serra.
  
2. L'espai inclòs queda constituït per la totalitat de la finca del Carrascar i part de la finca del mas de Tetuan, tots dos inclosos a la forest número 12 del catàleg d'utilitat pública de la província d'Alacant, part de les finques de Pardinetes, Vistabella, mas de Cotet i mas del Baró, i les tres microreserves de flora, als paratges del Menejador (A-036), Mas de Cotet (A-052) i Pilar de Ximo (A-053). Tots aquests espais queden assenyalats i delimitats al Plànol de Gestió i Zonificació.
  
3. Les tres microreserves de flora indicades al punt anterior, i una zona de la finca del Mas del Baró, amb cingleres importants per la vegetació específica que allotgen i on habitualment nidifica l'àguila de panxa blanca (Hieraetus fasciatus), formen la Zona de Protecció integral de refugi (R), assenyalada i delimitada al Plànol de Gestió i Zonificació.
  
4. La resta de l'àmbit descrit al punt 2 forma la Zona de Protecció integral tranquil·la (A), assenyalada i delimitada al Plànol de Gestió i Zonificació.
  
Article 66. Usos permesos a les zones R i A
  
1. Amb excepció de les limitacions a l'ús públic que fixa el punt 1 de l'article 149, les Zones R i A es regeixen per les mateixes normes d'usos permesos i limitats que s'indiquen en aquest article i el següent.
  
2. Són usos permesos, amb caràcter general, tots aquells dirigits a aconseguir una millor i més efectiva conservació i potenciació dels recursos, renovables o no. Així doncs, aquests espais, estaran preferentment dirigits cap a activitats científiques, de conservació i interpretació de la natura.
  
3. Amb caràcter excepcional, són usos permesos els de caràcter recreatiu o naturístic que no suposen eventuals riscos de degradació mediambiental i que impliquen una utilització passiva de l'espai, com el senderisme controlat i l'esbarjo passiu. Aquests usos queden expressament limitats a la zona R, com indica l'article següent.
  
4. Sense perjudici de les limitacions a l'ús públic en la zona R que fixa l'article següent, queden específicament permesos els següents usos:
  
a. El trànsit de grups per a activitats educatives i les visites guiades, evitant realitzar parades que no siguen per a explicacions o observació del medi.
  
b. El senderisme i excursionisme exclusivament pels itineraris senyalitzats.
  
c. Tasques de conservació i regeneració d'ecosistemes, regeneració de la vegetació autòctona a camps de cultiu abandonats, així com també les accions encaminades a possibilitar les activitats científiques, naturalístiques i didàctico-ecològiques que contribuisquen a difondre el coneixement d'aquests importants ecosistemes.
  
5. Instal·lació d'infrastructures i adequacions científiques, naturalístiques i didàctico- ecològiques, les quals hauran de comptar amb l'autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
6. Infrastructures de caràcter tou (senderes, tancats, barreres, defenses anticirculació, etc.) quan la destinació que tinguen siga el suport a l'execució de les activitats compatibles amb les necessitats de protecció per a aquests espais. Els miradors i les instal·lacions de seguretat seran les úniques infrastructures majors permeses.
  
7. Els enclavaments de camp de cultiu estaran subjectes a les Normes Particulars de Protecció Integral. Es permet aquesta classe d'aprofitament, sense que es puguen realitzar altres aprofitaments agraris distints als conreus de secà. En aquests espais hauran de ser mantingudes les característiques fisiogràfiques i s'adoptaran les mesures necessàries de consolidació de sòls que garantesquen la no erosionabilitat i consegüent pèrdua de sòl que puguen tindre.
  
Article 67. Limitacions d'usos a les zones R i A
  
1. L'accés, com també les activitats d'ús públic, són prohibides en la zona R, amb excepció de la propietat, els serveis del Parc i les activitats científiques tal i com es detallen en l'article 133 i següents d'aquestes normes.
  
2. Es consideren usos prohibits amb caràcter general tots els que comporten alteració i degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial, es consideren estrictament prohibits aquells usos i activitats que puguen afectar la riquesa biològica del parc.
  
3. Les senyalitzacions només podran ser Rètols i Indicadors del Parc.
  
4. L'acampada en finques privades establerta pel Decret 253/1994 no és permesa en aquesta zona
  
5. Queden específicament prohibits en aquestes zones R i A:
  
a. La tala, estassada i recol·lecció de la vegetació silvestre, tret de quan siga autoritzat expressament per l'administració competent en espais naturals protegits, amb els fins que es ressenyen en l'article 23.
  
b. Les obres de desboscaments.
  
c. La construcció o instal·lació d'obres relacionades amb l'explotació dels recursos vius, incloent-hi les instal·lacions de primera transformació, hivernacles, estables i qualsevol tipus d'infrastructures vinculades a l'explotació de recursos.
  
d. La instal·lació d'infrastructures de telecomunicació, tant aèries com subterrànies.
  
e. Les construccions de nova planta de qualsevol classe, inclosa la construcció d'instal·lacions complementàries que no consumisquen volum a les quals fa referència l'article 55.5 del PORN.
  
f. Els establiments, infrastructures i equipaments de qualsevol classe, fins i tot desmuntables, no relacionades directament amb els usos permesos.
  
g. La instal·lació de suports de publicitat o d'altres elements anàlegs, i també qualsevol forma de publicitat que no siga de caràcter institucional, destinada a proporcionar informació sobre l'espai objecte de protecció, sense que suposen deterioració del paisatge.
  
h. Els aprofitaments ramaders i les instal·lacions de guarda del bestiar. Excepcionalment, i després de l'aprovació per part de la conselleria competent en medi ambient d'un estudi específic de càrrega ramadera i dels efectes potencials sobre la vegetació i la fauna, podrà autoritzar-se temporalment el pasturatge extensiu en aquelles àrees de la zona A que es delimiten explícitament amb este fi, siempre que el mateix resulte coherent amb els objectius de conservació perseguits.
  
i. Els aprofitaments agrícoles, tret dels permesos en l'article 148.7.
  
j. El trànsit mitjançant qualsevol mitjà de locomoció, tret de quan es referesca als serveis propis del parc, als propietaris dels terrenys particulars, i als vianants i excursionistes a peu.
  
k. El trànsit en bicicleta, que per motius de seguretat resulta incompatible amb el pas de persones a peu, i amb les activitats educatives que es desenvolupen en els itineraris del Parc natural.
  
l. L'aprofitament forestal, admetent-se les pràctiques de gestió forestal tendent a la conversió de les pinedes de repoblació en boscos més madurs.
  
m. L'abocament de qualsevol classe de residus i la creació de latrines incontrolades.
  
n. Els sorolls, crits i tota classe de sons, siga quina siga la font, el nivell sonor dels quals siga massa elevat i puguen perjudicar, a criteri del personal responsable del Parc, la fauna o els visitants del Parc Natural.
  
SECCIÓ TERCERA. Zona de Protecció paisatgística i activitat compatible (B)
  
Article 68. Caracterització de la zona B
  
1. Constitueixen aquesta categoria aquells espais de marcada singularitat paisatgística i amb una funció ambiental complementària de destacada importància. Inclou les àrees en què es desenvolupen carrascals clars de solana, matolls, pinedes; com també els aprofitaments productius tradicionals, centrats als conreus de secà.
  
2. En aquests espais, és oportú limitar la realització d'activitats constructives i transformadores del medi, tret d'aquelles estrictament necessàries per al manteniment de l'aprofitament agrari, que resulta compatible amb la preservació de les característiques i els valors protegits que té, i de permetre un ús públic difús, algunes activitats d'estada, i d'activitats educatives i recreatives de baix impacte.
  
3. Els camps de cultiu abandonats i les àrees degradades actualment existents dins l'àmbit d'afecció d'aquesta categoria estaran, així mateix, subjectes a les normes particulars corresponents a la Zona de Protecció Paisatgística, i s'hi promourà l'heterogeneïtat d'hàbitats d'acord amb l'article 108.
  
Article 69. Localització geogràfica de la zona B
  
Es correspon bàsicament amb el vessant meridional de la serra, la forest de Sant Antoni, l'extrem nord- oriental del parc i les àrees ocupades per camps de cultiu i matoll al vessant septentrional. Així mateix, s'inclouen algunes àrees conreades enclavades a la Zona de Protecció Integral. Tots aquests espais queden degudament assenyalats i delimitats al plànol de Gestió i Zonificació
  
Article 70. Usos permesos a la zona B
  
1. Són usos permesos, amb caràcter general, totes aquelles activitats o actuacions encaminades a la recuperació, regeneració o restauració dels ecosistemes més representatius (bosc mixt mediterrani, carrascal amb freixe, carrascal), incloent la repoblació amb espècies autòctones característiques d'aquest medi.
  
2. Queden específicament permesos els següents usos:
  
a. El trànsit i les parades per a explicacions i observació del medi de grups per a activitats educatives i les visites guiades.
  
b. El senderisme i excursionisme i les parades per a pícnic, especialment als punts d'estada i els miradors.
  
c. Les activitats científiques.
  
d. L'espeleologia amb les condicions establertes en apartat corresponent.
  
e. Els miradors, punts d'estada i senyalitzacions seran les úniques infrastructures permeses com a adequacions naturístiques i recreatives.
  
f. Instal·lació d'infrastructures i adequacions científiques, naturístiques i didàctico- ecològiques, les quals hauran de comptar amb l'autorització de l'administració competent en espais naturals protegits.
  
g. Les actuacions de caràcter infrastructural que ineludiblement hagen de ser localitzades en aquests espais i que no resulten incompatibles amb els objectius de protecció d'aquest PRUG, seguint les disposicions de l'article 27 d'aquestes normes.
  
h. El pasturatge extensiu degudament autoritzat, fora de les zones en regeneració vegetal o afectades per incendis en un termini inferior a 20 anys.
  
i. La instal·lació de ruscos, sempre que es troben a àrees a més de 100 metres de vies asfaltades i camins ramaders.
  
3. L'aprofitament forestal de la pineda i d'espècies al·lòctones a terrenys particulars complirà les següents condicions, mentre no siga aprovat el Pla d'Ordenació Forestal de l'àmbit del PORN:
  
a. L'extracció de recursos per a fusta es realitzarà sempre pel mètode d'aclarida i no podrà suposar una reducció superior al 20% en el número d'exemplars arboris (tant per cent referit a parcel·les menors o iguals a 400 m² i sempre que aquestes parcel·les tinguen una coberta arbòria major del 75%).
  
b. El número màxim de peus arboris amb possibilitat de tall per a aprofitament domèstic serà de 10 per Hectàrea, per a Pinus halepensis amb DHB (diàmetre a l'altura del pit) sempre inferior a 30 cm; indefinit per a Ailanthus altissima, Acer negundo, Robinia pseudoaccacia i Gleditschia triacanthos, i de 10 per a Populus eurocanadiensis amb DHB sempre inferior a 30 cm.
  
c. Les aclarides de masses forestals a les forests només podran afectar un estrat comprés entre 0 i 3 m del nivell del sòl, tret de la neteja de branques completament mortes.
  
d. L'extracció de peus de Pinus halepensis haurà de ser acompanyada de sembra o plantacions de frondoses a l'àrea afectada, o de Pinus halepensis si s'estimara que hi ha falta de condicions ecològiques suficients per a les frondoses, a la dita àrea.
  
4. Les edificacions, masos i instal·lacions existents al moment de l'entrada en vigor d'aquest PRUG són destinades a l'ús agrícola o de residència particular. Únicament seran autoritzades les obres de condicionament, restauració o ampliació d'edificacions preexistents, en els termes assenyalats a l'article 121 d'aquestes normes i en el PORN. Seran permeses les instal·lacions complementàries que no consumeixen volum a les quals fa referència l'article 55.5 del PORN.
  
5. Als camps de cultiu, es permeten aquelles activitats directament relacionades amb l'explotació agrària. En aquests espais hauran de ser mantingudes les característiques fisiogràfiques i es prendran les mesures necessàries que garantesquen l'estabilitat dels sòls, per raó del risc erosiu que hi ha en algunes zones del parc .
  
Article 71. Limitacions d'usos a la zona B
  
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, qualssevol usos o activitats que comporten: impacte visual, acústic, degradació mediambiental o disminució de la coberta vegetal, com són les activitats extractives, els abocadors, els dipòsits d'enderrocs i els esports que puguen comportar la degradació del medi natural.
  
2. La senyalització inclourà quan siga necessari Rètols, Senyals, Indicadors i Plafons de Fusta i de Pedra.
  
3. Queden específicament prohibits els següents usos:
  
a. La realització de qualsevol activitat constructiva o transformadora del medi, que puga suposar una degradació dels valors ecològics o paisatgístics, com els hivernacles i tancats que utilitzen obres de fàbrica.
  
b. Els canvis d'ús del sòl o la transformació que se'n faça, que impliquen una pèrdua de la coberta forestal.
  
c. Les construccions i edificacions industrials.
  
d. La construcció d'edificis de qualsevol classe.
  
e. Les construccions i edificis destinats a ús públic que hagen de ser emplaçades al medi rural, quan no es troben expressament incloses entre els usos permesos.
  
f. La utilització de productes fitosanitaris no autoritzats per la legislació específica.
  
g. Qualsevol tipus d'instal·lacions destinades a usos recreatius (instal·lacions esportives, camps de tir, etc.), sense perjudici del què disposa l'article anterior.
  
h. El trànsit mitjançant qualsevol mitjà de locomoció, tret de les carreteres pavimentades i de camins quan es referesca als serveis del parc i als propietaris dels terrenys particulars, i als vianants i excursionistes a peu.
  
i. El trànsit en bicicleta, que per motius de seguretat resulta incompatible amb el pas de persones a peu, i amb les activitats educatives que es desenvolupen en els itineraris del Parc natural.
  
j. Establiments de restauració (restaurants, bars, menjadors a l'aire lliure, paellers ...) fora de les àrees delimitades específicament per a aquest ús.
  
k. Les instal·lacions ramaderes de qualsevol tipus, excepte les de guarda del bestiar ubicades fora dels sòls forestals.
  
SECCIO QUARTA. Zona d'Ús públic Sostenible (C)
  
Article 72. Caracterització de la zona C
  
S'inclouen aquells espais que, per l'especial localització, compleixen o poden complir un destacat paper com a àrees d'oci, esbarjo i serveis del parc natural. Solen presentar un elevat índex d'ocupació i utilització pública tradicional, i alguns, d'entre tots, comporten els mateixos valors paisatgístics que els espais d'interés als quals s'hi troben associats. També s'inclouen alguns espais degradats de difícil recuperació que, tanmateix, presenten una bona disponibilitat per a la ubicació d'activitats recreatives o de caràcter naturalístic.
  
Article 73. Localització geogràfica
  
1. Aquests espais, la finalitat bàsica dels quals és limitar la dispersió de l'ús públic i recreatiu actualment existent al parc, es concentren en unitats o àrees específiques, delimitades i definides al Plànol de Gestió i Zonificació.
  
2. Els espais d'ús públic per a atendre els diferents usos proposats, són els següents:
  
a. Espais d'ús Naturalístic i recreatiu Intensiu (NRI), conformats pels espais del paratge de la Font Roja, on es permet la presència d'elements que requereixen obres de suport sobre edificis i instal·lacions existents, destinades a potenciar l'ús públic i el coneixement i gaudi dels distints complexos ambientals del parc, entre les que es distingeixen: establiments de restauració i alberg, zones d'acampada, àrees de picnic, aules de la natura, centres d'informació i interpretació, aparcaments, entre d'altres.
  
b. Espais d'ús Naturalístic i recreatiu Extensiu (NRE), constituïts per les àrees dels Paellers de Sant Antoni, Ermita de Sant Antoni i Mas de Tetuan, on són admeses adequacions de caràcter tou basades en la utilització d'elements naturals que possibiliten l'existència d'una infrastructura mínima destinada a l'ús públic i recreatiu, així com també a facilitar l'ús didàctico- naturístic del parc, com són: senderes de vianants, itineraris ecològics, miradors, infrastructures de suport i adequacions per a aparcament.
  
Article 74. Usos permesos als espais d'ús Naturalístic i recreatiu Intensiu (NRI)
  
1. Amb caràcter general, es permeten els usos turístico-recreatius amb fins naturalístics, usos educatius i usos científico-ecològics.
  
2. Aquests usos només podran tindre suport sobre edificacions existents i se'n primarà la ubicació en aquells edificis de caràcter tradicional existents al parc.
  
3. La instal·lació d'infrastructures de caràcter turístico-recreatiu requerirà l'informe favorable i l'autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
4. Queden específicament permesos els usos següents:
  
a. Les activitats de pícnic
  
b. Les activitats educatives i les científiques.
  
c. La instal·lació d'un quiosc o caseta o d'una ecobotiga per a proveïment de productes als visitants,
  
d. Les festes populars i tradicionals i els actes culturals a les zones del Paratge de la Font Roja.
  
e. L'ús del Pla de la Mina com a heliport en situacions d'emergència.
  
f. Instal·lacions o equipaments com el centre d'interpretació, aula de la natura, construccions per a serveis de guarderia del parc i serveis de bombers, amb informe favorable i autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
g. Zona d'acampada al Santuari de la Font Roja, on es permet amb caràcter exclusiu aquesta classe d'ús. A la zona d'acampada només serà autoritzada la instal·lació de tendes de campanya.
  
h. Adequacions per a establiments d'hostaleria d'edificacions existents, on es permet amb caràcter exclusiu aquesta classe d'ús i d'acord amb les condicions que especifique el planejament general o, si no n'hi ha, les següents:
  
- Us característic. Dotacional i terciari (establiments de restauració, allotjament i equipaments annexos.
  
- Usos compatibles. Sanitari, espais lliures.
  
- Altres condicions. Compliran la reglamentació sectorial que els siga aplicable a cada moment.
  
i. Adequacions per a aparcaments. Aquests no hauran de ser pavimentats amb materials asfàltics, ciment o materials de fàbrica, i hauran d'anar, en qualsevol cas, proveïts d'arbratge. L'establiment d'una coberta o vol artificial sobre els aparcaments (canyissos, teulats, ombrejats, etc.) només es podrà realitzar mitjançant elements naturals o blans, fàcilment desmuntables.
  
j. Adequació per a sanitaris, dutxes, lavabos, menjadors i d'altres serveis públics, d'edificacions existents.
  
k. Adequació per a establiments d'alberg d'edificacions existents.
  
l. Adequació per a escoles taller d'edificacions existents.
  
m. Adequació per a habitatges del servei de guarderia del parc d'edificacions existents.
  
n. Instal·lació de magatzems per al servei del parc a edificacions existents.
  
o. Equipament d'àrees d'esbarjo amb paellers i mobiliari urbà bàsic de suport.
  
5. Les actuacions de caràcter infrastructural de tipus turístico-recreatiu es consideren usos excepcionalment autoritzables, i les seues característiques seran les adequades per a donar servei als esmentats usos sempre d'acord amb allò que es diposa al present document.
  
Article 75. Usos permesos als espais d'ús Naturalístic i recreatiu Extensiu (NRE).
  
1. Amb caràcter general, es permeten aquelles actuacions que comporten únicament i exclusiva adequacions del medi, a fi de possibilitar el coneixement i plaer del parc, sempre amb instal·lacions de caràcter tou i que, mai, comportaran obres d'urbanització, com els miradors, les senderes ecològiques i les xarxes de senyalització de caràcter interpretatiu. Específicament es permet:
  
a. El vol lliure en la zona del mirador de Sant Antoni.
  
b. Les activitats de pícnic.
  
c. Les activitats educatives i les científiques.
  
d. La instal·lació d'un quiosc o caseta per a proveïment de productes als visitants, excepte en el paratge del Mas de Tetuan.
  
e. Les festes populars i tradicionals i els actes culturals a la zona del Paratge de l'Ermita de Sant Antoni.
  
2. Queda permesa la utilització de les àrees d'ús públic de la forest de Sant Antoni, assenyalades al Plànol de Gestió i Zonificació, per a la realització d'activitats escolars de caràcter naturístic i com a zona de picnic. Aquestes zones hauran de comptar amb la necessària infrastructura de suport, que consistirà en:
  
- Arees d'estacionament que hauran de ser poblades d'arbres i no pavimentades.
  
- Equipament de paellers i mobiliari urbà (bancs, papereres, etc.).
  
- Proveïment d'aigua i fosa sèptica per al sanejament d'aigües d'escurar.
  
- Adequació per a sanitaris i lavabos.
  
Article 76. Limitacions d'usos a la Zona d'ús públic
  
1. En general, queden prohibits els usos que comporten una degradació ambiental o paisatgística d'aquests espais i/o dificulten la realització dels usos preferents.
  
2. L'aparcament de vehicles no extralimitarà les zones establertes a tal efecte.
  
3. El ciclisme és admès com a mitjà de locomoció per accedir i circular a les Zones C accessibles des de la xarxa de carreteres, però no són zones aptes pel desenvolupament de circuits.
  
4. Queden expressament prohibits:
  
a. La construcció o instal·lació d'obres relacionades amb l'explotació dels recursos vius.
  
b. Les construccions residencials, discoteques, instal·lacions esportives, comerços, magatzems i qualsevol altra que no haja estat permesa expressament.
  
c. Usos i activitats que comporten un notable impacte paisatgístic o ecològic.
  
d. La instal·lació de suports de publicitat o d'altres elements anàlegs, llevat d'aquells indicadors d'activitats, establiments i llocs que per la grandària que tenen, el disseny i la col·locació siguen adequats a l'estructura paisatgística de l'espai, així com també els de caràcter institucional que es consideren necessaris per a la correcta gestió del parc, els quals, en tots els casos, s'atindran a les normes que siguen establertes de disseny i instal·lació.
  
e. La construcció d'habitatges de qualsevol tipus.
  
f. La utilització de foc mitjançant fornets, fogueres, barbacoes, etc., fora de les àrees especialment habilitades per a fer-ho.
  
DISPOSICIONS ADDICIONALS
  
1. En relació a la gestió pressupostària individualitzada a què fa referència l'article 48.6 de la Llei11/94 ell director-conservador i l'equip tècnic de l'òrgan gestor analitzaran com utilitzar activament els mecanismes del patrocini i partenariat amb empreses i institucions, de concessió administrativa a associacions i particulars, la generació d'ingressos per la venda de materials de promoció i divulgació i pels serveis de visites, i del centre d'informació del Parc, per disposar de capacitat econòmica de gestió.
  
2. El director-conservador i la conselleria competent en medi ambient estudiaran i elevaran una proposta als Ajuntaments d'Alcoi i d'Ibi, per aplicar una taxa d'utilització de la zona d'acampada de la Font Roja i dels serveis de Paellers de la Font Roja i Sant Antoni, per disposar de capacitat econòmica de correcció d'impactes i manteniment d'eixes àrees.
  
3. El Pla de seguretat del Parc natural del Carrascar de la Font Roja, al qual fa referència l'article 92 d'aquest PRUG serà aprovat dins dels sis mesos següents a la data de la publicació en el DOGV.
  
DISPOSICIONS TRANSITÒRIES
  
1. En aplicació del què disposa l'article 86 d'aquestes normes el planejament urbanístic dels municipis d'Alcoi i d'Ibi s'haurà d'ajustar, si escau, a les disposicions d'aquest PRUG en el moment que es procedisca a la seua revisió.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4801, del 20-07-2004 (2004/7516)

DECRETO 121.2004, de 16 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y la revisión del Plan Rector de Uso y Gestión del Parc Natural del Carrascal de la Font Roja.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2004/07/16/121/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   4801

Fecha DOGV
:   20-07-2004

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2004/7516

CVE


Fecha del documento
:   16-07-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [legislación](javascript:void(0))
    * [protección del paisaje](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))

DECRETO 121/2004, de 16 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y la revisión del Plan Rector de Uso y Gestión del Parc Natural del Carrascal de la Font Roja. [2004/X7516]
  
La declaración, mediante el Decreto 49/1987, de 13 de abril, del Parc Natural del Carrascal de la Font Roja, representó el reconocimiento legal de la relevancia ambiental, paisajística, cultural y social de esta emblemática sierra. Como se indica en el citado Decreto, la importancia excepcional de la vegetación boscosa que ha dado fama al Carrascal, y la especial sensibilidad social mostrada por los municipios que participan de éste en su conservación -plasmada, por ejemplo, en las medidas secularmente adoptadas por las autoridades alcoyanas para la preservación del bosque- justificaron la adopción de un marco legal dirigido a garantizar la persistencia y conservación del ecosistema.
  
Las medidas para la conservación del Carrascal de la Font Roja se vieron indudablemente reforzadas a partir de la aprobación, por Acuerdo del Consell de la Generalitat de 25 de enero de 1993, del Plan Rector de Uso y Protección del Parc Natural. La aplicación al Carrascal de este documento de ordenación permitió dotar al Parque de un marco legal y técnico estable y adecuado, que ha demostrado -sin perjuicio de las inevitables dificultades y discrepancias- una indudable utilidad para plasmar, en actuaciones específicas y cotidianas, los objetivos de conservación y ordenación de usos perseguidos con la declaración del espacio natural protegido.
  
El propio Plan Rector de Uso y Protección preveía su revisión periódica al cumplirse los cinco años desde su aprobación, llevándose a cabo para ello una «evaluación de los resultados obtenidos con indicación de los puntos o aspectos objeto de revisión». Sin embargo, la entrada en vigor -con posterioridad a la aprobación del Plan Rector- de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, representó, entre otros aspectos, la incorporación al ordenamiento jurídico autonómico de la figura de los Planes de Ordenación de los Recursos Naturales, derivados de la legislación básica estatal en la materia, y concebidos como instrumentos de ordenación general obligatorios y ejecutivos en todo lo que afectara a la conservación, protección o mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje o los recursos naturales. La Ley 11/1994 regula también los objetivos, el contenido, el efecto y la tramitación de este tipo de planes, que se configuran como instrumentos flexibles que permitirán, con diferente nivel de intensidad, un tratamiento prioritario e integral en determinadas zonas para la conservación y la recuperación de los recursos, los espacios naturales y las especies que hay que proteger.
  
En este sentido, la disposición transitoria primera de la citada Ley 11/1994 indica que «En el momento de proceder a la revisión de los planes a que se refiere esta disposición, se llevará a cabo la adaptación de los mismos al contenido de esta Ley, con arreglo a lo previsto en las disposiciones transitorias segunda y tercera.- Por su parte, la disposición transitoria segunda establece que ?la elaboración y aprobación de los planes de ordenación de los recursos naturales correspondientes a los parques naturales y reservas naturales incluidos en la disposición adicional segunda, que gocen de la condición de espacio natural protegido en el momento de la entrada en vigor de esta ley, se llevará a cabo con ocasión de la revisión de los planes especiales o planes rectores a que se refiere la disposición transitoria primera?.
  
De acuerdo con estas determinaciones, la entonces Conselleria de Medio Ambiente abordó conjuntamente la Revisión del Plan Rector de Uso y Gestión y la confección del preceptivo Plan de Ordenación de los Recursos Naturales, iniciando su tramitación mediante la Orden de 23 de noviembre de 2001, por la que se acuerda iniciar el procedimiento de elaboración y aprobación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Carrascal de la Font Roja y de revisión y aprobación del Plan Rector de Uso y Protección del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja.
  
El proceso de confección, discusión y tramitación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y de la Revisión del Plan Rector de Uso y Gestión ha servido, entre otros aspectos no menos importantes, para actualizar la información técnica y científica disponible sobre el Parque, analizando la efectividad de las medidas de conservación, uso público y armonización de actividades adoptadas desde la declaración del mismo y proponiendo, en base a este análisis, directrices destinadas a mejorar su eficacia. El proceso de participación ciudadana llevado a cabo -en el cual han representado un papel especialmente relevante los Ayuntamientos implicados y los propietarios de terrenos incluidos en el Parc- ha permitido mejorar el alcance de dicho análisis, de forma que los ajustes propuestos a la zonificación interna del mismo, la prescripción de actividades compatibles y, sobre todo, la propuesta de configurar una amplia zona de amortiguación de impactos en la periferia del Carrascal, aparecen como elementos de una especial relevancia para facilitar la gestión del espacio y mejorar el grado de implicación social en la misma.
  
El Plan Rector de Uso y Gestión, por su parte, recoge en general las determinaciones de la anterior ordenación del espacio natural, aunque la mayor información disponible sobre numerosos aspectos del Parc Natural, así como la experiencia adquirida en la gestión del mismo, han permitido mejorar el ajuste de las diversas categorías de zonificación previstas y, sobre todo, establecer una normativa de usos y actividades más acorde con la realidad del espacio y los objetivos perseguidos, adaptando incluso diversos aspectos que habían sido en su momento objeto de controversia legal.
  
En este sentido, la tramitación administrativa de los documentos mencionados ha permitido concretar la participación ciudadana más allá de lo estrictamente previsto en las normas procedimentales, habiéndose desarrollado un prolongado proceso de concertación que ha permitido incorporar numerosas consideraciones que, sin duda, mejoran la estructura y eficacia de los documentos inicialmente propuestos. Después de este periodo de concertación previa, el proyecto de Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y de Revisión del Plan Rector de Uso y Gestión se sometió al trámite preceptivo de información pública, y obtuvo dictamen favorable tanto de la Junta Rectora del Parc Natural como del Consell Assessor i de Participació de Medi Ambient. Todo el proceso, como se ha indicado, ha contado con una activa participación de entidades, administraciones e interesados relacionados con la Font Roja desde los más diversos sectores económicos, sociales, culturales o administrativos.
  
En consecuencia, a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda, después de la deliberación del Consell de la Generalitat, en su reunión de fecha 16 de julio de 2004,
  
DECRETO
  
Artículo único
  
1. Aprobar el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales y la Revisión del Plan Rector de Uso y Gestión del Parc Natural del Carrascal de la Font Roja, en cumplimiento de lo que dispone el artículo 32 y siguientes de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
2. Como anexos I y II al presente Decreto se recogen las partes normativas de ambos Planes.
  
DISPOSICIONES DEROGATORIAS
  
Primera
  
Quedan expresamente derogados los artículos segundo y tercero del Decreto 49/1987, de 13 de abril, del Consell de la Generalitat, de declaración del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja (DOGV núm. 591, de 21.5.87).
  
Segunda
  
Queda derogado en su totalidad el Plan rector de uso y protección del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja aprobado por el acuerdo de 25 de enero de 1993, del Consell de la Generalitat (DOGV núm. 1959, de 8.2.93).
  
DISPOSICIONES FINALES
  
Primera
  
Se faculta al conseller de Territorio y Vivienda, en el ámbito de sus atribuciones, para dictar las disposiciones y adoptar las medidas precisas para el cumplimiento de lo dispuesto en el presente decreto.
  
Segunda
  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente a su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Alicante, 16 de julio de 2004
  
El presidente de la Generalitat,
  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
  
El conseller de Territorio y Vivienda,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANEXO I
  
Texto Normativo del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Carrascal de la Font Roja
  
TÍTULO I. DISPOSICIONES GENERALES
  
Artículo 1. Naturaleza del Plan
  
1. El presente Plan de Ordenación de los recursos naturales del Carrascal de la Font Roja, en adelante PORN, se redacta al amparo de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2423, de 9.01.95), en adelante Ley 11/1994, y del artículo 4 de la Ley estatal 4/1989, de 27 de marzo, de conservación de los espacios naturales y de la flora y fauna silvestre (BOE núm. 74, de 28.03.89), en adelante Ley 4/89.
  
2. De acuerdo con la disposición transitoria segunda de la Ley 11/1994, este PORN se ha elaborado coincidiendo con la revisión del Plan rector de uso y protección del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja, aprobado por el Acuerdo de 25 de enero de 1993, del Consell de la Generalitat (DOGV núm. 1959, de 8.02.93). La citada Revisión se aprueba conjuntamente con este PORN bajo la denominación de Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG).
  
Artículo 2. Finalidad y objetivos
  
De acuerdo con el artículo 32 de la Ley 11/1994, este PORN tiene como finalidad definir y señalar el estado de conservación de los recursos naturales y ecosistemas dentro de su ámbito; señalar el régimen que, en su caso, se deba aplicar a los espacios a proteger; fijar el marco para la ordenación integral de los espacios naturales protegidos incluidos en su ámbito; determinar las limitaciones que deban establecerse y el régimen de ordenación de los diversos usos y de las diversas actividades admisibles en el ámbito de los espacios protegidos y las áreas de amortiguación de impactos de los mismos; promover la aplicación de medidas de conservación, restauración y mejora de los recursos naturales; y formular los criterios orientadores de las políticas sectoriales y ordenadoras de las actividades económicas y sociales, públicas y privadas, para que sean compatibles con los objetivos de los planes de ordenación de los recursos naturales.
  
Para conseguir la finalidad establecida en el apartado 1, el PORN debe ordenar la actividad humana y el patrimonio natural como partes integrantes de los procesos ecológicos que, de manera natural o influida por esa actividad, se dan en la Font Roja, de acuerdo con los objetivos siguientes:
  
a. Proteger y conservar los ecosistemas más notables (carrascal, quejigar, comunidades rupícolas y de pedregales, y prados de plantas anuales), las especies y los procesos ecológicos que las conforman.
  
b. Proteger y conservar las poblaciones de especies y variedades genéticas existentes que presenten un carácter emblemático por su singularidad, fragilidad, representatividad y estado de conservación.
  
c. Asegurar el mantenimiento de los elementos y conjuntos del medio físico (geológicos, edafológicos e hidrológicos), y del patrimonio humano (cultural, histórico y arquitectónico) más remarcables.
  
d. En los terrenos donde sea razonadamente posible, y de manera especial en los terrenos forestales, favorecer la sucesión ecológica hacia las mencionadas comunidades de mayor interés, mediante la restauración del medio natural cuando sea necesario.
  
e. En el resto del territorio, favorecer el mantenimiento del paisaje rural de secano con usos sostenibles, que respete las funciones de amortiguación y de conexión biológica de los sistemas naturales con las montañas del entorno.
  
f. Tener en cuenta las limitaciones que representan las tendencias naturales, como el cambio climático, o antrópicas, como la contaminación atmosférica, que puedan limitar la consecución de los objetivos anteriores más allá de la capacidad de corrección de los gestores del parque natural y del resto de espacios naturales del PORN.
  
g. Dotar de mecanismos y definir criterios para el inventario, el seguimiento y la investigación aplicada a la gestión sobre los sistemas biofísicos y culturales existentes en los espacios naturales y en otras zonas de interés del PORN, y para el seguimiento de la ordenación y la gestión de los espacios naturales y del propio PORN.
  
h. Promover mecanismos y criterios que aseguren una actividad social y económica sostenible, de manera global, concretamente en relación con los objetivos de conservación del PORN y de sus espacios naturales.
  
i. Establecer directrices sobre la actividad urbanizadora, de forma que se asegure la restauración y la conservación de elementos arquitectónicos históricos y tradicionales de interés, y valorando las reformas de edificaciones y las nuevas construcciones para adecuarlas al paisaje existente.
  
j. Promover, canalizar y ordenar las demandas de actividades lúdicas y educativas, asegurando experiencias vivenciales a los visitantes, que no pongan en peligro la conservación de los valores de la Font Roja.
  
k. Prever mecanismos de información, sensibilización, participación y cooperación de la población local, el público y los agentes sociales, destinados a promover la conservación y el uso sostenible de la Font Roja.
  
l. Prever el régimen específico de aplicación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental a las propuestas de planes, proyectos e infraestructuras en el interior del PORN, asegurando la posibilidad de aplicar opciones cero o planes de medidas correctoras para evitar cualquier efecto significativo sobre los valores naturales y culturales de la Font Roja.
  
m. Asegurar una correcta integración de los planes aprobados y propuestos en la Font Roja, incluido el planeamiento territorial y urbanístico municipal y territorial, con este PORN, integrando sus aspectos coherentes con los criterios del mismo y rectificando o descartando los que sean contradictorios.
  
Artículo 3. Ámbito
  
El ámbito de este PORN de la Font Roja comprende parte de los términos municipales de Alcoi e Ibi en el entorno de la sierra del Menejador y Sant Antoni. El anexo 1 de esta normativa recoge la descripción completa de los límites de este ámbito y el plano de ordenación y zonificación los presenta gráficamente.
  
Artículo 4. Área de Influencia Socioeconómica
  
De acuerdo con el artículo 21 de la Ley 11/1994 y con el artículo 18.2 de la Ley estatal 4/1989, se declaran con Área de Influencia Socioeconómica del Carrascal de la Font Roja los términos municipales completos de Alcoi e Ibi.
  
Artículo 5. Área de Amortiguación
  
Con independencia de sus determinaciones específicas, las Zonas II, III, IV y V, definidas por el artículo 72 de estas normas, tendrán la consideración de área de amortiguación de acuerdo con el artículo 29 de la Ley 11/1994.
  
Artículo 6. Efectos
  
1. De conformidad con las disposiciones del artículo 35 de la Ley 11/1994, el presente PORN es obligatorio y ejecutivo en todo lo que afecta a la conservación, protección o mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje o los recursos naturales, y sus disposiciones prevalecerán sobre cualquier otro instrumento de ordenación territorial o física, sin perjuicio de las disposiciones más restrictivas en cuanto a conservación y protección que el Plan Rector de Uso y Gestión pueda fijar para el ámbito del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja, y otros planes para otros espacios protegidos. El PRUG y los planes de otros espacios protegidos del ámbito que se aprueben de acuerdo con la Ley 11/1994 u otra legislación referente a la conservación del medio, se atendrán a los criterios y directrices formuladas en este PORN.
  
2. El procedimiento de informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales, cuando así se indica en esta normativa, tiene carácter vinculante de acuerdo con el artículo 29.3 de la Ley 11/1994, y de acuerdo con la definición de órgano gestor que recoge el artículo 9 de este plan.
  
3. El planeamiento urbanístico y territorial que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este PORN deberá ajustarse a las determinaciones del mismo.
  
4. Asimismo, el PORN tendrá carácter indicativo respecto a cualquier otra actuación, plan o programa sectorial y sus determinaciones se aplicarán subsidiariamente, sin que ello altere la prevalencia de este PORN en las materias a que se refiere el párrafo 1 de este artículo.
  
Artículo 7. Vigencia y revisión
  
1. Las determinaciones de este PORN entrarán en vigor al día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. El PORN tendrá vigencia indefinida.
  
2. La revisión o modificación de las determinaciones del PORN se podrá llevar a cabo en cualquier momento por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que determinaron su aprobación, a propuesta de la Conselleria competente en medio ambiente, siguiendo los mismos trámites utilizados para su aprobación de acuerdo con el artículo 36 de la Ley 11/1994. Los ayuntamientos integrantes del PORN podrán elevar propuesta de revisión del PORN, de forma preferentemente conjunta, sin que la misma tenga carácter vinculante para la administración competente.
  
3. Podrán ser motivos de especial consideración para la revisión del PORN la aprobación del ámbito conjunto de las sierras de Mariola y la Font Roja como zona de especial conservación, de acuerdo con la directiva 92.43.CEE del Consell, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, en adelante Directiva 92.43.CEE, transpuesta a España por el Real Decreto 1997.95, de 7 de diciembre (BOE núm. 310, de 28/12.95), o la formulación de las directrices de gestión de la Zona de Especial Protección para las Aves (ZEPA) de Mariola y la Font Roja, de acuerdo con la Directiva 79.409.CEE, relativa a la conservación de las aves silvestres.
  
4. No se considerará revisión del PORN la alteración de los límites de las zonas de protección señaladas en el mismo que pudiera introducir el planeamiento urbanístico que se apruebe con posterioridad, siempre que esta alteración suponga un aumento de las condiciones de protección o un incremento de la superficie protegida.
  
5. No se considerará revisión del PORN la posible declaración de parajes naturales municipales en su ámbito, o la formulación de los instrumentos de ordenación correspondientes a estos parajes. En el caso del Paraje Natural Municipal del Racó de Sant Bonaventura-Els Canalons (Alcoi), declarado mediante el Acuerdo del Consell de la Generalitat de 8 de febrero de 2002 (DOGV núm. 4191, de 15 de febrero de 2002), y en tanto que se haya aprobado el instrumento de gestión correspondiente, será de aplicación el régimen de la Zona I, definida por el artículo 73.
  
6. El programa de seguimiento ecológico del ámbito del PORN al cual hace referencia el artículo 53 será tenido en cuenta en el proceso de revisión de los objetivos, la planificación y la gestión del parque natural y el territorio del PORN.
  
Artículo 8. Contenido e interpretación
  
El presente PORN está formado por los siguientes documentos y apartados:
  
1. Introducción
  
2. Memoria descriptiva y justificativa
  
3. Modelo de intervención
  
4. Ordenación
  
5. Directrices y criterios para la revisión del prup
  
6. Previsiones en relación a la evolución sectorial
  
7. Programa económico-financiero
  
8. Régimen de evaluación de impacto ambiental
  
9. Documentación cartográfica
  
El texto normativo de este PORN está dividido en tres títulos. El primero lo conforman estas disposiciones generales, sobre las cuales se fundamenta jurídicamente la ordenación de la Font Roja. El segundo está dedicado al establecimiento de normas generales para la gestión de todo el ámbito comprendido por el documento. El tercero hace referencia al establecimiento de normas específicas para la ordenación de los usos en determinadas zonas, según los valores que contienen. El plano de ordenación y zonificación del ámbito también tiene carácter normativo y conjuntamente con las disposiciones del texto forma parte indivisible de la normativa del PORN.
  
La interpretación del PORN se atendrá al resultado de considerarlo como un todo unitario, utilizando siempre la Memoria Informativa y Justificativa como documento que contiene los criterios y principios que han orientado la redacción del plan.
  
En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos cartográficos del plan prevaldrán las primeras, excepto en el caso que la interpretación derivada de los planos también esté apoyada por la memoria, de manera que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.
  
En la aplicación de este PORN prevalecerá aquella interpretación que implique un mayor grado de protección de los valores naturales del ámbito del mismo.
  
Artículo 9. Órganos gestores del plan
  
De acuerdo con el artículo 48 de la Ley 11/1994 el director-conservador del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja, declarado por el Decreto 49.4987, de 13 de abril, del Consell de la Generalitat, de declaración del Parque Natural ?Carrascal de la Font Roja- (DOGV núm. 591, de 21.05.87), en adelante Decreto 49/1987, es el responsable de la gestión del mismo.
  
El órgano competente en materia de espacios naturales es responsable de la aplicación de las disposiciones del PORN en el ámbito del mismo no incluido en el parque natural, sin perjuicio de las atribuciones a los municipios para la gestión de los parajes naturales municipales que se pudieran declarar, de acuerdo con el artículo 48.4 de la Ley 11/1994.
  
Artículo 10. Mecanismos de participación
  
El Consell de Protecció o Junta Rectora del parque natural, creado por el Decreto 49.87 y para el cual el PRUG establece la composición y las funciones, es el principal mecanismo de participación social en las decisiones de gestión y ordenación del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja. El Consell de Protecció también podrá debatir y opinar sobre aquellas cuestiones que afecten al ámbito del PORN, y emitir informes no vinculantes al respecto, si bien las presentes normas no los requieren de oficio.
  
El PRUG establece otros mecanismos de participación ciudadana amplia con el fin de que las asociaciones y las personas individuales puedan participar activamente en la gestión del parque natural y del conjunto del ámbito del PORN, a través de actividades conjuntas con las asociaciones o de voluntariado medioambiental para la ciudadanía organizadas, estas últimas, por la dirección del parque natural.
  
Artículo 11. Espacios naturales protegidos en el ámbito del PORN
  
La parte del ámbito del PORN definida como Parque Natural del Carrascal de la Font Roja mantendrá este régimen de protección, y su gestión se regirá por el Plan Rector de Uso y Gestión que se aprueba conjuntamente con este documento.
  
Los límites del parque natural, descritos en función de coordenadas geográficas en su declaración por el Decreto 49/1987, se describen de nuevo en forma de texto descriptivo en el anexo 2 de este PORN. Este texto prevalece y sustituye la anterior descripción del Decreto 49.87.
  
El Paraje Natural Municipal del Racó de Sant Bonaventura-Canalons, declarado mediante Acuerdo de 8 de febrero de 2002, del Consell de la Generalitat (DOGV núm. 4191, de 15 de febrero de 2002), forma parte del ámbito del PORN como espacio natural protegido y se le aplicará lo que indica el artículo 6.5 de esta normativa.
  
Sin perjuicio de otras categorías de protección, otros sectores del ámbito del PORN con valores naturales de carácter regional y local podrán ser declarados como parajes naturales municipales de acuerdo con la Ley 11/1994 y el Decreto 109.98, por el cual se regula la declaración de parajes naturales municipales y la relación de cooperación entre la Generalitat y los municipios para su gestión (DOGV núm. 3.308, de 14.08.98). Su gestión se regirá por las disposiciones de la normativa mencionada, sin perjuicio de lo que dispone el artículo 6 de este PORN.
  
Para la correcta conservación de los valores naturales en el ámbito del PORN también existen tres microrreservas de flora: ?A-036 el Menejador?; ?A-052 Mas de Cotet- y ?A-053 Pilar de Ximo?, y un refugio de caza, denominado Carrascal y masía de Tetuán, declarado por la Resolución de 27 de abril de 1995, de la Dirección General de Conservación del Medio Natural (DOGV núm. 2.553, de 18.07.95). Éstos y otros regímenes de protección previstos por la Ley 11/1994, o por cualquier otra legislación equivalente o inferior, se aplicarán en el ámbito de la Font Roja en tanto que representen una protección mayor que la fijada en este PORN y en el PRUG del parque natural.
  
Artículo 12. Distintivo ?Carrascal de la Font Roja-
  
Se crea el distintivo ?Carrascal de la Font Roja?, con su registro correspondiente, para aquellas actividades productivas de carácter rural y tradicional, para los servicios turísticos y de alojamiento rural, y para los servicios de educación ambiental y cultural y de actividades lúdicas que se desarrollen en el ámbito del PORN de la Font Roja.
  
El órgano competente en materia de espacios naturales podrá autorizar el uso y desarrollar este distintivo en la forma de un logotipo identificativo u otras estrategias, al cual podrán acceder y utilizar para su promoción los productos y las actividades citadas en el punto anterior. El parque natural también podrá promover los productos y las actividades que se acojan al distintivo de la forma que se considere más oportuna.
  
El parque natural podrá desarrollar, en colaboración con los representantes de los sectores indicados en el punto 1, criterios específicos de calidad y sostenibilidad que tendrán que cumplir los productos y las actividades distinguidas para acceder a este distintivo. Los productos y las actividades que cuenten con el distintivo con anterioridad al desarrollo de los criterios, dispondrán de 6 meses para adaptarse a éstos, transcurridos los cuales dejarán de formar parte del registro del distintivo y no podrán utilizar los mecanismos de promoción indicados en el punto 2.
  
Artículo 13. Régimen de evaluación de impacto ambiental y estudio paisajístico
  
La evaluación de impacto ambiental en el ámbito de este PORN estará regulada por la normativa sectorial vigente, y específicamente por el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental (DOGV 1412, de 30/10.90).
  
Todas las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental que afecten al ámbito de este PORN se someterán a consulta del órgano competente en materia de espacios naturales, bajo las condiciones que indica la Sección 1ª del Capítulo III del Decreto 162/1990. Esta consulta se ejercerá sin perjuicio del proceso de información favorable por parte del citado órgano requerido por las presentes normas para determinados proyectos y actuaciones.
  
Los proyectos de edificación y construcción deberán ir acompañados de un estudio paisajístico que, si su fuera necesario, se integrará en el estudio de impacto ambiental. Con el fin de conseguir la mejor adecuación paisajística en relación con las características propias del terreno y las de su entorno, este estudio deberá justificar mediante la aportación de perspectivas, montajes fotográficos o por cualquier otro medio, la idoneidad de las soluciones adoptadas, su tratamiento exterior y la ordenación de los espacios exteriores, los cerramientos utilizados y la vialidad.
  
Además de los proyectos y actividades recogidos por el Decreto 162/1990, por el artículo 162 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell de la Generalitat, por el cual se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2520, de 1.06.95), en adelante Decreto 98/1995, y por el artículo 43.3 de la Ley 11/1994, deberán someterse a los procedimientos de declaración o estimación de impacto ambiental, tal como se definen en el Decreto 162/1990, los siguientes:
  
a. Declaración de impacto ambiental:
  
- Actividades con riesgo de contaminación de los acuíferos en Els Canalons, barranc de la Batalla y barranc dels Molins: canalizaciones de aguas residuales; instalaciones de depuración destinadas a dar servicio a grupos de edificaciones, instalaciones turísticas o recreativas y actividades comparables; depósitos de combustibles líquidos; instalaciones de almacenamiento de residuos ganaderos líquidos.
  
b. Estimación de impacto ambiental:
  
- En terrenos agrícolas de este PORN, las siguientes actuaciones contempladas en el artículo 162 del Decreto 98/1995, y ampliadas por los supuestos aquí indicados: viviendas aisladas; líneas eléctricas y telegráficas; redes de abastecimiento y saneamiento de aguas; instalaciones de depuración de aguas residuales destinadas al servicio de viviendas y edificaciones aisladas; agrupación de fincas forestales y parcelarias de cualquier extensión; carreteras, caminos y pistas forestales; introducción de especies animales y vegetales, excluidas las de uso agrícola y ganadero estabulado; infraestructuras de transporte de energía; canalización de cursos fluviales y regeneración de riberas.
  
- Caminos y pistas forestales de defensa contra incendios y vías de extracción de madera que supongan movimientos de tierras.
  
- Actuaciones relacionadas con la explotación de los recursos vivos diferentes de las agrícolas, ganaderas y de aprovechamiento forestal de pino o plantaciones de ribera.
  
- Instalaciones y edificaciones de carácter turístico-recreativo: restauración, alojamientos, campings, áreas de acampada, áreas recreativas, instalaciones complementarias asociadas que no consuman volumen (piscinas, pistas de tenis, aparcamientos y similares).
  
- Construcciones y edificaciones públicas singulares, incluidas las de defensa contra incendios.
  
- Helipuertos, incluidos los que tengan carácter de interés general.
  
- Antenas, repetidores y otros elementos de telecomunicaciones.
  
- Depósitos de agua con capacidad superior a 2.000 m³
  
- Construcción de presas o diques con la finalidad de almacenar o desviar agua, en actuaciones de restauración hidrológico-forestal, o en cualquier otro tipo de actuación.
  
- Pistas permanentes de carreras y de pruebas para vehículos, motorizados o no.
  
- En la Zona II, definida por el artículo 75, concentraciones parcelarias de terrenos de cultivo con superficie comprendida entre 5 y 25 Ha.
  
Sin perjuicio de los criterios generales para la declaración y estimación de impacto ambiental que fija el Decreto 162/1990 se establecen los siguientes criterios específicos, que remarcan las particularidades del territorio de este PORN en relación con el régimen de evaluación de impacto ambiental, y que serán de obligada atención para los estudios de impacto ambiental que se pudieran presentar a trámite:
  
- Considerar las características y los objetivos de las diferentes zonas del PORN establecidas en el TÍTULO III, e identificar como afectará la actividad o proyecto a estas zonas.
  
- Las reducidas dimensiones del territorio de este PORN hacen muy importantes las funciones de conexión del territorio y de los procesos ecológicos con las sierras de su entorno. Las actividades y proyectos han de tener en cuenta este aspecto tratado también por el artículo 30 a la hora de estimar sus impactos.
  
- Las actividades y proyectos tendrán que especificar las posibles afecciones sobre las especies animales y vegetales y los hábitats de especial interés en el ámbito de este PORN, definidas en los artículos 22 y 26.
  
En relación con el proceso de vigilancia ambiental previsto por el Capítulo IV del Reglamento aprobado por el Decreto 162/1990, el órgano competente en materia de espacios naturales velará por el cumplimiento de las medidas establecidas en las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental que se dicten en el ámbito del PORN.
  
TÍTULO II. NORMAS GENERALES DE ORDENACIÓN DE USOS Y ACTIVIDADES PARA LA CONSERVACIÓN DE LOS RECURSOS NATURALES.
  
Capítulo I. Normas sobre protección de recursos y del dominio público
  
Sección 1a. Protección de las aguas
  
Artículo 14. Marco general para la protección de las aguas
  
La protección de las aguas en el ámbito de este PORN se regirá con carácter general por la legislación marco existente al respecto, y de manera especial por el Real Decreto Legislativo 1.2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas (en adelante, Real Decreto 1.2001), y el Real Decreto 606.2003, de 23 de mayo, por el que se modifica el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico, que desarrolla los titulos Preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas (en adelante, Real Decreto 606.2003).
  
Artículo 15. Cauces, riberas y márgenes de barrancos y cursos fluviales
  
Se mantendrán o se recuperarán las condiciones naturales de los cauces, sin que esté permitida su canalización permanente o dragado, con excepción de aquellas obras e instalaciones existentes debidamente autorizadas y justificadas por su interés público, en las cuales se aplicarán técnicas de bioingeniería fluvial que aseguren la correcta integración en el medio de las actuaciones.
  
Se instará al organismo de cuenca a iniciar los trámites precisos para la realización del deslinde y partición de los cauces públicos, definiéndose las zonas de servidumbre y policía y con prioridad en los ríos Polop y Barxell y los barrancos de la Batalla, del Regall, dels Molins y de les Raboses.
  
En la zona de dominio público hidráulico y en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y, si se considera conveniente, de policía establecidos en la legislación estatal correspondiente, se favorecerá la vegetación de ribera, no permitiéndose la transformación a cultivo de los terrenos actualmente incultos o destinados a usos forestales. Los trabajos de limpieza y desbroce selectivo y la realización excepcional de obras transversales de corrección hidrológica motivadas por el riesgo o por la seguridad de personas o bienes en caso de avenida, en los supuestos en que se consideren autorizables en aplicación de la normativa específica de este PORN, requerirán el informe favorable previo del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
Al amparo de lo establecido en la legislación estatal de referencia, no se podrá ocupar el dominio público hidráulico ni su zona de servidumbre con instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales, excepto aquellas debidamente autorizadas y justificadas por su interés público. Queda prohibida, con carácter general, la extracción de áridos, exceptuando los casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de cauces. Tampoco está permitido el pastoreo en los cauces y riberas de los barrancos temporales que permanezcan secos durante la mayor parte del año, ni el vertido o depósito permanente o temporal de cualquier tipo de residuos sólidos, escombros o sustancias de cualquier naturaleza excepto en los casos de limpieza, de acuerdo con las disposiciones de aplicación. A estos efectos, se deberá proceder a la clausura y cierre de los vertederos puntuales incontrolados existentes en la zona.
  
En las riberas de ríos, ramblas y barrancos y en las masas de agua, las actividades y usos no prohibidos por este PORN y que deban contar con la autorización del organismo de cuenca, precisarán también, con carácter previo a ésta, de informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
Artículo 16. Vertidos de aguas residuales
  
Los vertidos de aguas residuales y sus posibles efectos sobre las aguas superficiales y subterráneas, vienen regulados de manera general por lo dispuesto al respecto en el Real Decreto 1.2001. Cualquier clase de vertido que deba ser autorizado por el organismo de cuenca deberá ir acompañado de informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos.
  
No se permite el vertido sin depurar, directo o indirecto, de aguas residuales de cualquier origen que puedan contaminar el dominio público hidráulico. Los denominados sistemas de tratamiento natural (depuración verde) serán prioritarios en viviendas aisladas, grupos de viviendas y pequeñas granjas que no dispongan de ningún sistema de depuración en funcionamiento.
  
Para la concesión de licencia urbanística relacionada con cualquier actividad que pueda generar vertidos de agua de cualquier naturaleza, exceptuando las autorizadas para conectar directamente con la red pública de alcantarillado, se exigirá la justificación del tratamiento que deba darse a estos vertidos para evitar la contaminación de las aguas superficiales o subterráneas, sin perjuicio de la autorización de vertidos que deba obtenerse de acuerdo con la legislación sectorial. El tratamiento de aguas residuales deberá hacer que las aguas resultantes no sobrepasen los límites establecidos en la legislación sectorial.
  
Para las actividades situadas en las cuencas e inmediatamente aguas arriba del barranc de la Batalla, Els Canalons y el área recreativa del barranc dels Molins, el riesgo significativo de contaminación de los acuíferos cársticos, en contacto directo con el cauce fluvial, hace necesario que la justificación mencionada argumente adecuadamente las medidas de protección que se tomen para evitar este riesgo.
  
Artículo 17. Aguas subterráneas
  
No está permitido establecer pozos, trincheras, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir, por su toxicidad o composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas subterráneas.
  
La construcción de minidepuradoras biológicas o de oxidación total para el saneamiento de viviendas aisladas y de áreas recreativas se podrá autorizar cuando existan las garantías suficientes de que no supondrán ningún riesgo para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas y existan razones justificadas que impidan la conexión a la red pública de alcantarillado. Los titulares de estas instalaciones están obligados a demostrar, cuando sean requeridos para ello, el correcto estado de mantenimiento. No se permite la instalación de fosas sépticas en el ámbito del presente documento.
  
Artículo 18. Captaciones de agua
  
Sin perjuicio de lo establecido en la legislación sectorial de aplicación, la apertura de pozos o captaciones de agua en el ámbito del PORN, o la modificación de los existentes, deberá contar con informe previo del órgano competente en materia de espacios naturales. Para la solicitud de dicho informe, el interesado deberá especificar la ubicación y características de la actuación, así como aportar justificación técnica suficiente de que el volumen de agua a extraer no provocará repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y sobre otros aprovechamientos existentes.
  
En la explotación de los acuíferos se tenderá a ajustar las extracciones totales del año con los recursos renovables estimados con el objetivo de mantener el nivel piezométrico lo más estable posible.
  
Para la obtención de licencia urbanística o de apertura correspondiente a actividades industriales y para usos residenciales será necesario justificar debidamente, de acuerdo con el apartado 1, la existencia de la dotación de agua necesaria.
  
Artículo 19. Fuentes y manantiales
  
Las obras de cualquier tipo que se pudieran llevar a cabo en el ámbito inmediato de las fuentes y manantiales existentes en la Font Roja, referidas en el anexo al presente PORN y recogidas en el plano correspondiente, deberán garantizar la permanencia de los mismos, y respetarán su tipología tradicional. Los posibles aprovechamientos de sus aguas deberán garantizar igualmente el mantenimiento de un caudal de salida mínimo para el uso de las personas y de la fauna salvaje.
  
En cualquier caso, se podrá definir un radio de hasta 40 m alrededor de las fuentes y manantiales, dentro del cual no esté permitida la edificación ni las actuaciones que pudieran perjudicar la calidad de las aguas o el mantenimiento del acuífero. Se podrán autorizar las obras, plantaciones y otras actuaciones destinadas a mejorar y adecuar las áreas contiguas para potenciar el uso público.
  
Sección 2a. Protección del medio y el patrimonio físico y natural
  
Artículo 20. Formaciones geológicas
  
Los lugares de interés geológico y los roquedos indicados en el plano de geología y geomorfología y referidos en el anexo correspondiente del presente documento se mantendrán sin modificaciones en su estructura, por lo que queda prohibida cualquier actividad que pudiera representar una degradación, deterioro o limitación visual respecto a este patrimonio.
  
Artículo 21. Suelos
  
En las zonas con suelos degradados por la erosión se favorecerán todas aquellas actuaciones que tiendan a su conservación (recuperación de la cubierta vegetal, restauración y mantenimiento de márgenes, bancales, muros de piedra y vallas arbustivas, mantenimiento de cultivos leñosos, etc.). Se podrá exigir a las explotaciones ganaderas y forestales las prácticas de conservación de suelos que se consideren oportunas aquellos casos concretos en los que exista una degradación constatada.
  
Se prohiben las transformaciones y los trabajos agrícolas que representen un incremento del riesgo de erosión del suelo o supongan su eliminación, sin perjuicio de la regulación que establecen las normas particulares de este PORN. En cualquier caso, estas actuaciones requerirán la autorización del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
De acuerdo con el artículo 28 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2168, de 21/12.93), en adelante Ley 3/1993, la administración velará, actuando si es necesario con carácter subsidiario, por la estabilización y conservación de los terrenos situados en vertientes aterrazadas o abancaladas que hayan dejado de conservarse o se abandonen como suelos agrícolas, sin perjuicio de la modificación del artículo 2 de la Ley 3/1993 fijada por el artículo 32 de la Ley 10/1998, de 28 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat (DOGV núm. 3404 de 31/12.98), en adelante Ley 10/1998.
  
Se prohibe, con carácter general, la roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecer nuevas áreas de cultivo sin perjuicio de las disposiciones del artículo 34.2, así como la utilización sobre terrenos no cultivados de métodos de repoblación forestal diferentes a la excavación de hoyos o a la apertura de casillas.
  
No está permitida la realización de aterrazamientos de suelos, excepto en proyectos de corrección de desniveles y obras para el control de la erosión en suelos agrícolas.
  
Cuando la realización de una obra vaya acompañada de la generación de desniveles por desmonte o terraplén, será obligatoria la fijación de éstos mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales. Se podrán permitir las actuaciones de obra civil siempre que sean tratadas mediante técnicas de integración paisajística o utilizando muros de piedra de acuerdo con lo que dispone el artículo 35.3.
  
Artículo 22. Formaciones y especies vegetales y de hongos
  
Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones de este PORN, todas aquellas que existen en el ámbito afectado y que se indican en el anexo correspondiente de este documento, incluidas las arvenses y ruderales asociadas a la actividad agrícola.
  
Se consideran comunidades vegetales de interés en el ámbito de este PORN, de acuerdo con la clasificación de la Directiva 92.43.CEE, las siguientes: 5330 Matorrales termomediterráneos y preestépicos; 6110 Prados calcáreos cársticos o basófilos del Alysso-Sedion albi; 6220 Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea; 7220 Manantiales petrificantes con formación de toba (Cratoneurion); 8130 Desprendimientos mediterráneos occidentales y termófilos; 8210 Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica; 9240 Robledales ibéricos de Quercus faginea y Quercus canariensis; y, 9340 Encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia. La memoria informativa del presente PORN indica diversas localizaciones de estas comunidades, sin que tenga carácter de inventario detallado.
  
Se consideran especies vegetales de especial interés en el ámbito de este PORN, sin perjuicio de otras que se pudieran añadir en un futuro, las siguientes:
  
a. Líquenes: Gyalecta geoica, Opegrapha rufescens, Polychidium muscicola
  
b. Hongos: Agaricus fissuratus, Coprinus alopecia, Cortinarius bulbolatens, Cortinarius elegantior var. quercilis, Cortinarius suaveolens, Genea sphaerica, Hymenogaster olivaceus, Lactarius mairei, Lactarius mediterranensis, Melanogaster tuberiformis, Melanogaster variegatus y Volvariella caesiotincta
  
c. Plantas superiores: Acer granatense, Astragalus hispanicus, Armeria alliacea ssp. alliacea, Biscutella stenophylla ssp. stenophylla, Campanula viciosoi, Biscutella rosularis, Bufonia tuberculata, Cirsium valentinum, Centaurea mariolensis, Crepis albida subsp. scorzoneroides, Cytisus heterochrous, Erodium saxatile, Euphorbia isatidifolia, Daphne oleoides, Festuca gracilior, Festuca triflora, Fraxinus ornus,, Galium valentinum, Globularia vulgaris ssp. valentina, Iberis carnosa ssp. hegelmaieri, Jasione foliosa, Juniperus thurifera, Linaria oligantha, Lathyrus pulcher, Leucanthemum gracilicaule, Linaria depauperata ssp. depauperata, Linaria cavanillesi, Rhamnus lycioides ssp. borgiae, Sideritis tragoriganum ssp. tragoriganum, Reseda valentina,, Sisymbrium laxiflorum,, Saxifraga corsica ssp. cossoniana, Quercus faginea, Quercus ilex ssp. rotundifolia, Salvia blancoana susp. mariolensis, Sarcocapnos saetabensis, Sorbus aria, Taxus baccata, Teucrium buxifolium ssp. thymifolium, Thymus piperella,
  
Se establece el Catálogo de Árboles Monumentales del Carrascal de la Font Roja, que comprende el ámbito del PORN, y queda constituido inicialmente por los árboles que se detallan en el anexo correspondiente. Queda prohibida la tala de estos ejemplares, que se regirán por una gestión y un mantenimiento regulares, y por las actuaciones de mejora de los ejemplares y del suelo que sean necesarias para asegurar su pervivencia. Oportunamente se redactará un documento completo que podrá ampliar o modificar los ejemplares incluidos en el catálogo, además de establecer fichas detalladas de conservación y protección de cada ejemplar de árbol monumental catalogado.
  
Artículo 23. Tala y recolección de vegetales y hongos
  
Queda prohibida la recolección, el daño o la mutilación de los ejemplares de las especies vegetales y fúngicas recogidas en el artículo 22, así como la alteración de los lugares que contengan las comunidades vegetales recogidas por el citado artículo, excepto autorización expresa de la Conselleria competente en medio ambiente, por razones fitosanitarias, para la mejora de las formaciones arbóreas, para la reproducción de especies vegetales o para la investigación. Bajo un estudio científico-técnico previo, específico para la especie que corresponda y que demuestre la viabilidad de un aprovechamiento sostenible, se podrá practicar la recolección de plantas silvestres de interés medicinal, previo informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales y con la autorización expresa del órgano gestor del parque natural.
  
Con la excepción de los campos de cultivo, la recolección total o parcial de táxones vegetales para fines comerciales requerirá autorización expresa de la administración forestal previo informe favorable del órgano competente en espacios naturales y, cuando los táxones lo requieran, del órgano competente en materia de especies protegidas, de acuerdo con la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas (DOGV núm. 336, de 3.2.86), en adelante Orden de 20 de diciembre de 1985. En la solicitud de autorización deberán constar la especie a recolectar, la cantidad de ejemplares o equivalente en peso, el período y el área de la recolección, las partes del vegetal a recoger y el método de recogida.
  
La tala de árboles con la finalidad de aprovechamiento forestal sólo podrá afectar a pinos y chopos, y requerirá la autorización de la administración forestal con un informe previo favorable del órgano competente en espacios naturales y, cuando los táxones lo requieran, del órgano competente en materia de especies protegidas, de acuerdo con la Orden de 20 de diciembre de 1985. La tala de carrascas, quejigos, arces y tejos, de acuerdo con el punto 1, sólo podrá autorizarse por razones fitosanitarias o para la mejora de las formaciones arboladas.
  
Se permite la recolección popular de frutos y semillas y la siega de plantas silvestres de consumo tradicionales (como por ejemplo setas, moras, etc), siempre que exista consentimiento tácito del propietario y sin perjuicio del punto 1 anterior, teniendo en cuenta la Orden de 16 de septiembre de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la cual se regula la recolección de setas y otros hongos en el territorio de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2870, de 15/11.96) y de las limitaciones específicas que el órgano competente en materia de espacios naturales pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad o por otras causas negativas para la flora o la fauna.
  
Artículo 24. Gestión general de la vegetación
  
Los trabajos de regeneración y recuperación de la cubierta vegetal tendrán como objetivo la formación y potenciación de las comunidades vegetales naturales características del ámbito del PORN, en sus diferentes fases de desarrollo. Las especies herbáceas, arbustivas y arbóreas que pertenecen a las formaciones naturales serán utilizadas para acelerar el dinamismo de la vegetación, la protección del suelo y el aprovisionamiento de recursos genéticos de la vegetación.
  
No se permitirá la introducción y repoblación con especies exóticas, entendiendo éstas como toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la vegetación silvestre del ámbito del PORN. Cuando estas especies estén destinadas a jardines públicos o áreas cultivadas deberá garantizarse el control de la especie evitando su invasión al ámbito del PORN; en cualquier caso, se prohíbe la plantación de especies de reconocido carácter invasor, y concretamente de Ailanthus altissima y Opuntia gr. bigelowii.
  
De acuerdo con el artículo 72 y siguientes del Decreto 98/1995, es obligatoria la autorización de la administración forestal para realizar cualquier modificación de la estructura vegetal de una finca forestal (aclareos, cortes de mejora y saneamiento, podas de formación, limpiezas, talas, etc.), a excepción del aprovechamiento de coníferas para leña, para el que es suficiente la comunicación previa. La solicitud de autorización se acompañará de un documento donde se especifiquen las acciones previstas, y al cual se deberán ajustar los trabajos a realizar. Las actuaciones que requieren autorización deberán contar con el informe previo favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
La introducción y reintroducción de especies autóctonas que no existan actualmente en la zona y la manera de realizarla, requerirá un plan de reintroducción, de acuerdo con los criterios establecidos por la Unión Internacional de Conservación de la Naturaleza (UICN), además de una autorización de la conselleria competente en medio ambiente.
  
Artículo 25. Gestión específica de las formaciones vegetales
  
Sin perjuicio de los criterios que establezca el Plan Forestal del Carrascal de la Font Roja indicado en el artículo 39 de estas normas y de los criterios de gestión de las fincas privadas, las condiciones para la gestión de las formaciones vegetales serán las que se indiquen el este artículo.
  
CARRASCAL.QUEJIGAR: En el bosque de carrasca se promoverá el bosque alto irregular y con heterogeneidad de clases diamétricas hasta diámetros mayores de 40-45 cm. Cuando haya falta de ejemplares de gran diámetro y dominen las cepas rebrotadoras, se efectuará una selección de rebrotes, dejando los 2-3 troncos principales para cada cepa. El clareo no deberá ser superior al 10% del área basal total. En cualquier caso, sólo se intervendrá sobre ejemplares de Quercus ilex rotundifolia, y no serán objeto de selección las otras especies arbóreas presentes. Cuando se consiga el bosque alto irregular se favorecerá la regeneración natural de la vegetación por semillas o bellotas, sin intervención humana.
  
PINARES DE PINO CARRASCO PARA TRANSFORMAR. En los pinares cuyo objetivo sea la transformación en carrascales, se plantea el cambio de especie dominante en un horizonte alrededor de los 35 años. Para efectuar el cambio se aplicarán técnicas de progresiva eliminación de arbustos colonizadores (Cistus, Erica, Genista, Ulex) y de clareos sucesivos del pinar cada 15 años, manteniendo el sotobosque típico y los ejemplares jóvenes de carrasca. El clareo de pinos no deberá superar el 20% del área basal total, procurando que los pinos que lleguen al momento final de sustitución tengan un diámetro superior a los 30 cm en el momento de la tala. Cuando el sotobosque sea deficiente en las especies a favorecer o exista una escasa regeneración por semilla, puede ser necesaria la reforestación con especies de latifolios (árboles y arbustos) o mixtas de coníferas y latifolios.
  
PINARES DE PINO CARRASCO PARA MANTENER. Sólo en los pinares de producción se mantendrán las prácticas de control del sotobosque, pero manteniendo la estructura del bosque. Los pinos deberían alcanzar un diámetro superior a los 25-30 cm para un turno de tala de 60 años, con densidades entre 400'800 pies.Ha, y clareos regulares de mejora de la masa. Esta técnica no se puede practicar de forma general en todos los pinares, ni realizarse en áreas de gran extensión. Es necesario crear mosaicos de áreas extensas de regeneración de latifolios, para lo que se mantendrán intactos los ejemplares de carrasca que aparezcan en las masas de pinar con el objetivo de facilitar posibles transformaciones en un futuro a largo plazo.
  
MATORRALES Y CARRASCALES XÉRICOS. Considerando las limitaciones edáficas y climáticas de la mayoría de localidades en que se presentan estas formaciones, su mantenimiento como vegetación protectora es el criterio principal de intervención. En general no se practicarán actuaciones de clareo o roza, excepto por motivos fitosanitarios. El pastoreo controlado puede ser oportuno para el mantenimiento y la diversificación de estas formaciones, así como la plantación de especies arbóreas a pequeña escala y en localizaciones donde se den las mejores condiciones climáticas y edáficas posibles dentro de las limitaciones existentes. Los matorrales resultantes de incendio en zonas anteriormente forestadas no seguirán estos criterios, sino que en ellos se promoverá la dinámica hacia formaciones arboladas.
  
Artículo 26. Especies animales
  
Se consideran especies animales de especial interés en el ámbito del PORN, sin perjuicio de otras que se pudieran añadir, las siguientes:
  
a. Invertebrados: Aphodius cervorum, Thorectes valencianus, Pseudolucanus barbarossa, Merodon bolivari, Merodon unguicornis, Pipiza lyneborgi, Psilota anthracina, Brachypalpus valgus, Chrysotoxum parmense, Paragus hermonensis, Crocallis albarracina, Cydia semicinctana, Nomisia perpusilla y Zodarion costablancae.
  
b. Vertebrados: Pleurodeles waltl, Mauremys leprosa, Natrix natrix, Hieraetus fasciatus, Aquila chrysaetos, Falco peregrinus, Bubo bubo, Accipiter gentilis, Accipiter nisus, Asio otus, Felis sylvestris, Mustela putorius, Rhinolophus mehelyi, Myotis capaccinii, Rhinolophus ferrum-equinum, R. euryale, Myotis myotis, M. nattereri, y Miniopterus schreibersi.
  
En cualquier caso, deberá respetarse la normativa establecida en las disposiciones autonómicas y estatales que resulten de aplicación.
  
Artículo 27. Protección de la fauna salvaje
  
En aplicación del artículo 26.4 de la Ley 4/1989, no están permitidas con carácter general, y explícitamente para las especies indicadas en el artículo 26 de estas normas, las actividades que pudieran comportar la destrucción o deterioro irreversible de la fauna silvestre, tales como la destrucción de nidos y madrigueras, comercio de huevos y ejemplares, eliminación excesiva de la capa orgánica del suelo, etc.
  
Se fomentarán las medidas oportunas dirigidas a la conservación y mejora de las poblaciones de las especies animales de interés del ámbito del PORN, con prioridad por aquellas actuaciones que puedan favorecer un mayor número de especies simultáneamente.
  
Las autorizaciones excepcionales para el control de la población de especies potencialmente perjudiciales para la agricultura, ganadería, bosques, caza, pesca, fauna silvestre o salud pública, mediante cualquier procedimiento de captura o muerte (batidas, esperas, métodos masivos o no selectivos, etc), requerirán el informe favorable previo de la conselleria competente en medio ambiente. El órgano gestor del parque natural realizará un estricto seguimiento y control de estas autorizaciones.
  
Sin perjuicio de lo que se establece en el artículo 62 de estas normas respecto a la circulación de personas y vehículos, para evitar molestias a la fauna durante su época de reproducción, los aprovechamientos forestales, tratamientos silvícolas y otras actividades potencialmente perturbadoras se realizarán desde el mes de agosto al mes de febrero, ambos incluidos, excepto en aquellos lugares donde se tenga constancia de la cría de especies primerizas (grandes águilas, buhos, tejones, garduñas?) donde tampoco se permitirá ni en el mes de enero ni en el mes de febrero. Excepcionalmente podrán autorizarse otros períodos de ejecución diferentes con el informe previo favorable del órgano competente en materia de especies protegidas.
  
A partir de las indicaciones formuladas en el plano núm. 5, de áreas de interés para la fauna, y de lo nuevos trabajos detallados que se puedan llevar a cabo, se establecerán medidas correctoras para la fauna que mejoren la permeabilidad de las carreteras que delimitan el PORN. De acuerdo con las disponibilidades presupuestarias y las prioridades que se establezcan por la importancia del impacto sobre la fauna, se ejecutarán las obras de corrección por las administraciones titulares de las carreteras o por el órgano competente en materia de espacios naturales.
  
Artículo 28. Repoblación o liberación de animales
  
No se podrán repoblar o liberar especies animales exóticas, entendiendo como tales cualquier especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la fauna del ámbito del PORN, excepto la utilización de especies para el control biológico de plagas que realice o autorice la administración competente en este campo, con el informe previo favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
En relación con las especies autóctonas catalogadas y protegidas, de conformidad con lo que se dispone en las normas legales de aplicación, la introducción y reintroducción de especies o el refuerzo de poblaciones y la manera de realizarlas requerirá un plan de reintroducción, de acuerdo con los criterios establecidos por la Unión Internacional de Conservación de la Naturaleza (UICN).
  
Artículo 29. Vallado de fincas
  
Se definen como vallas no penetrables aquellos cerramientos en red metálica o estructura metálica rígida abierta, y de obra de construcción con acabados enlucidos o lisos, que no puedan ser cruzados libremente por la fauna silvestre. Se definen como vallas penetrables los cerramientos vegetales, de madera, de piedra seca o obra de construcción escalables (en los dos últimos, casos cuando no tengan complementos metálicos o de vidrio no penetrables) que puedan ser cruzados libremente por la fauna silvestre.
  
Las vallas penetrables se admiten en todo el ámbito de este PORN, sin perjuicio de las normas particulares.
  
Sin perjuicio de las normas particulares, sólo podrán utilizarse vallas no penetrables destinadas a la protección de edificaciones o instalaciones cuando la superficie cerrada no sea superior a 1 hectárea. Para longitudes superiores deberán utilizarse vallados penetrables en un mínimo del 50% de la longitud total del cerramiento. Igualmente, y en aquellas zonas en que se considere autorizable en razón de la normativa particular, la instalación de vallados para el aprovechamiento ganadero extensivo o para la protección de cultivos que afecten a superficies superiores de 1 hectárea sólo se permitirá, con carácter excepcional, cuando el órgano competente en materia de espacios naturales considere admisible su impacto sobre el paisaje, la vegetación y la fauna silvestre. Para ello será necesario un informe favorable del mencionado órgano, con carácter previo a la licencia urbanística o autorización, si es necesaria.
  
En la franja de servidumbre pública de las vías de comunicación y cuando esté justificado por el riesgo de atropello de la fauna, se admitirán las vallas no penetrables de cualquier longitud, preferentemente acompañadas de medidas canalizadoras de la fauna hacia los pasos elevados o inferiores de estas vías de comunicación, de acuerdo con el artículo 60.4 de estas normas.
  
Se fomentará que los vallados preexistentes tomen las medidas oportunas para cumplir con lo que dispone este artículo.
  
Artículo 30. Mantenimiento de los procesos ecológicos del territorio
  
La gestión agraria, forestal, turística y urbanística del territorio del PORN que se lleve a cabo por las administraciones y la propiedad privada, velará por el mantenimiento de un mosaico heterogéneo de bosques, matorrales, cultivos, prados y terrenos incultos, evitando una excesiva fragmentación de estos diferentes usos en unidades de pequeñas dimensiones.
  
No se admitirá la reducción de extensión de las masas forestales actualmente existentes, ni la destrucción permanente de los márgenes herbáceos y arbustivos de los cultivos utilizados por la fauna para el tránsito, como hábitat o para su alimentación, sin perjuicio de los aprovechamientos forestales regulados por el artículo 41.
  
Se fomentará el mantenimiento y la creación de nuevas masas forestales de 1-3 Ha en las zonas dominadas por cultivos, cuando éstas estén separadas por más de 500 m de otras existentes, con el objetivo de crear corredores de paso funcionales para los seres vivos.
  
Las evaluaciones de impacto ambiental, reguladas por el artículo 13, y los proyectos y los planes que se lleven a cabo, tendrán en consideración los efectos positivos o negativos que puedan representar de cara al mantenimiento de procesos ecológicos tales como los ciclos y la circulación de materia orgánica, agua o nutrientes, y las interacciones entre organismos como la depredación, la competencia, el mutualismo, la participación en redes tróficas, el intercambio de individuos, o la selección natural.
  
Sección 3a. Protección del patrimonio humano
  
Artículo 31. Patrimonio histórico y cultural
  
En el ámbito del presente PORN, la protección del patrimonio histórico y cultural, incluido el patrimonio arqueológico y paleontológico, se regirá por lo que dispone la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano (DOGV núm. 3267, de 18.06.98).
  
Se establece el Catálogo del Patrimonio Histórico y Cultural del Carrascal de la Font Roja, que abarca el ámbito del PORN, para catalogar todos aquellos elementos del patrimonio humano que requieren una protección específica y programas de restauración. Inicialmente se incluyen en el catálogo todas las cavas de la sierra del Menejador y la masía de Tetuán, indicadas en el plano de elementos y conjuntos de interés cultural. El resto de elementos que integrarán el catálogo se determinarán en el momento de redactar un documento detallado que fijará prioridades para la conservación, restauración y promoción de los diferentes elementos catalogados, además de determinar criterios de gestión y de actuación. Queda prohibida la destrucción o alteración voluntaria de los elementos incluidos en el catálogo.
  
Artículo 32. Vías pecuarias
  
1. Las vías pecuarias en el ámbito del PORN estarán sujetas a lo que disponen la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias (BOE núm. 71, de 24.03.95) y el reglamento que la desarrolle; el artículo 17 de la Ley 11/94, y a las directrices establecidas en este PORN.
  
2. La denominación y características de las vías pecuarias existentes en el ámbito del presente documento corresponden a las establecida en las respectivas clasificaciones de las mismas para los términos municipales de Ibi (27 de abril de 1976, BOE de 14.07.76) y Alcoi (16 de febrero de 1993, DOGV núm. 2.021 de 11.05.93).
  
3. Los tramos de todas las vías pecuarias que atraviesan el área de amortiguación en terrenos calificados como suelo no urbanizable de especial protección en el momento de aprobarse este PORN, mantendrán esta calificación en el futuro.
  
4. La administración competente velará por el mantenimiento de las vías pecuarias existentes como espacios de uso ganadero. Además, se deberán realizar las inversiones necesarias para adecuar las vías pecuarias en sus funciones de corredores ecológicos y en su uso educativo y recreativo.
  
5. Teniendo en cuenta su interés por motivos de uso ganadero, de conservación del paisaje y de la naturaleza, educativos, recreativos y su utilidad para conectar el Carrascal de la Font Roja con otros espacios naturales protegidos se declararán de interés natural en el ámbito del PORN las siguientes vías, indicadas también en el plano de vías pecuarias:
  
- Cañada Real de Alcoi, (Alcoi), en toda su extensión
  
- Cañada del Port (Alcoi), entre la unión con la vereda de Barxell a Els Plans y el límite sur del PORN en el barranco del Regall
  
- Vereda de Barxell a Els Plans (Alcoi), en toda su extensión
  
- Vereda de Blai-Giner al Regadiu desde El Salt en el límite este del PORN
  
- Vereda del Coll de Guerra al Regadiuet (Alcoi), en toda su extensión
  
- Vereda del Pinar (Alcoi), en toda su extensión
  
- Vereda de Vistabella (Alcoi), en toda su extensión
  
- Vereda del ríu Polop a Els Comellars (Alcoi), en toda su extensión
  
- Vereda del Troncal (Alcoi - Ibi), en toda su extensión, entre la unión con la vía de la Venta dels Cuernos y el límite norte del PORN
  
- Vereda de la Venta de Els Cuernos (Alcoi) o del Camino Viejo de Xixona (Ibi), en toda su extensión.
  
6. De acuerdo con lo que se dispone en el artículo 17 de la Ley 11/1994, las vías pecuarias del ámbito del PORN que se catalogan de interés natural según el apartado anterior se incluirán en el Catálogo de Vías Pecuarias de Interés Natural de la Comunidad Valenciana, y no podrán declararse innecesarias ni alienarse o dedicarse a otros usos, incluso en el supuesto de haber perdido la utilidad para el tránsito de ganado o las comunicaciones agrarias.
  
Capítulo II. Normas sobre regulación de actividades e infraestructuras
  
Sección 1a. Agricultura y ganadería
  
Artículo 33. Definición de agricultura y ganadería
  
Se considerarán actividades agrícolas o ganaderas las actividades relacionadas directamente con el cultivo de la tierra y la cría, reproducción y aprovechamiento de especies animales domesticadas.
  
Artículo 34. Clases y actividades de cultivo
  
Las disposiciones particulares referentes a la actividad agrícola en las diferentes zonas del PORN se recogen en las normas particulares definidas en el título III.
  
Se considera compatible en el ámbito del PORN el mantenimiento de las actividades agrícolas que se han venido registrando legalmente hasta el momento de la aprobación del presente documento, tanto en régimen de secano como en el de regadío. Se podrá autorizar, por el órgano competente en materia de espacios naturales, la nueva puesta en cultivo de los antiguos campos abandonados para el aprovechamiento agrícola, ganadero o para siembras para alimentar a la fauna silvestre. La solicitud de autorización indicará la naturaleza de los cultivos, la localización concreta de los campos, la disponibilidad del agua necesaria para el cultivo si fuera necesario, y las tareas agrícolas previstas para llevar a cabo, incluida la fertilización y los tratamientos fitosanitarios.
  
El cultivo de plantas aromáticas y medicinales tiene carácter prioritario para el mantenimiento de la actividad y el paisaje agrícola. La administración apoyará la implantación de esta actividad favoreciendo la asociación entre los productores, facilitando la producción de plantones, promoviendo la certificación como cultivo ecológico y difundiendo la actividad entre los ciudadanos. En el mismo sentido, se considera prioritario para el mantenimiento de la actividad agrícola el cultivo de especies y variedades tradicionales de la zona, como las utilizadas en algunos ámbitos del Parque Natural (Crataegus azarolus, Ziziphus jujuba, Sorbus domestica, etc).
  
La conselleria competente en medio ambiente impulasará la adopción de modelos de explotación agrícola ecológicos y compatibles con la conservación ambiental. Para ello, y en colaboración con la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, prestará apoyo técnico a los agricultores ubicados en el ámbito del PORN que lo soliciten y proporcionará información a los mismos sobre las líneas de ayuda existentes para aplicar programas agroambientales.
  
No está permitido el cultivo bajo plástico, en invernadero o túnel, exceptuando los viveros de producción de planta agrícola, forestal u ornamental y los cultivos ecológicos que se permitieran en el área de amortiguación definida por el artículo 5 de estas normas, previo informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales en el que se evaluará el posible impacto paisajístico.
  
El uso de productos fitosanitarios deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que le sean aplicables, de acuerdo con los períodos, limitaciones y condicionamientos establecidos por los organismos competentes. En cualquier caso, en el ámbito del PORN se prohíbe el uso de productos fitosanitarios incluidos en la categoría toxicológica C para la fauna terrestre. Igualmente, en las zonas que pueden considerarse como húmedas de acuerdo con el artículo 3 de la Orden del Ministerio de Agricultura, de 9 de diciembre de 1975, por la cual se reglamenta el uso de productos fitosanitarios para prevenir daños a la fauna (BOE de 19/12.75), está prohibido el uso de fitosanitarios de la categoría C para la fauna acuícola. El uso de medios aéreos en la aplicación de productos fitosanitarios requerirá informe favorable por parte del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
La construcción de almacenes e instalaciones agrícolas sólo se permitirá en el área de amortiguación, debiéndose justificar su necesidad. Las condiciones sobre las edificaciones (parcela mínima, edificabilidad, altura y otros) se establecen en el artículo 56 de estas normas. Estas condiciones también serán de aplicación a la ampliación y mejora de instalaciones asociadas a explotaciones existentes.
  
Artículo 35. Conservación de los terrenos cultivados
  
De acuerdo con el artículo 21.4, los terrenos forestales existentes en el ámbito del PORN, definidos genéricamente por la Ley 3/93, modificada en su artículo segundo por el artículo 32 de la Ley 10/1998, no se podrán transformar en agrícolas ni ser considerados como tales.
  
En relación a los terrenos agrícolas situados en zonas forestales y en particular aquellos que el Plan de prevención de incendios forestales considere como áreas cortafuegos, la Conselleria competente en medio ambiente habilitará los mecanismos oportunos para favorecer su mantenimiento por sus valores ecológicos y paisajísticos y de protección frente a la erosión y los incendios forestales.
  
Los márgenes de piedra funcionales o en ruinas asociados a antiguos bancales o para la corrección de procesos erosivos en terrenos agrícolas o márgenes de pistas y carreteras, son de especial interés en el ámbito del PORN. Las piedras que se usen para su restauración deberán proceder de canteras legalizadas y deberán tener textura porosa para facilitar el asentamiento de vegetación. Los márgenes se construirán sin rejuntar la cara exterior, y haciendo salientes regulares por los cuales pueda escalar la fauna. Se procurará que la estructura del muro tenga galerías naturales para pequeños mamíferos, mediante la colocación de tubos a diferentes alturas que se retirarán una vez consolidado el muro.
  
Artículo 36. Ganadería
  
Por considerarse compatible con los objetivos de protección de este PORN, se permite con carácter general la actividad ganadera practicada de forma extensiva, sin perjuicio de lo que establezcan las normas particulares del PRUG en determinadas zonas del ámbito del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja. La autorización incluye las áreas de cortafuego, sin perjuicio de lo que dispone el apartado 2 de presente artículo.
  
La actividad ganadera no está permitida en aquellas zonas que, en orden a una especial protección a causa de su fuerte índice de erosión o a la presencia de especies que puedan resultar perjudicadas por la práctica ganadera, sean delimitadas por el órgano competente en materia de espacios naturales. Asimismo, de acuerdo con el artículo 159.2 del Decreto 98/1995, no se podrán destinar al pastoreo durante un período de cinco años, los terrenos forestales afectados por incendios.
  
El aprovechamiento de pastoreo y recursos cinegéticos deberá limitarse cuando se pueda derivar un riesgo para la conservación de los suelos o cuando existan árboles jóvenes, especialmente en zonas repobladas o en proceso de regeneración.
  
El órgano competente en materia de espacios naturales podrá establecer las limitaciones que considere necesarias para garantizar la compatibilidad del aprovechamiento ganadero con la protección y el mantenimiento de los procesos ecológicos de la Font Roja, con especial énfasis en definir las zonas indicadas en el punto anterior, evitar el sobrepastoreo y hacer un seguimiento del pastoreo que pudiera llevarse a cabo en zonas de cortafuegos.
  
Las nuevas construcciones o las ampliaciones de instalaciones ya existentes vinculadas al aprovechamiento ganadero de carácter extensivo requerirán la autorización del órgano competente en espacios naturales protegidos. La instalación de recintos de guarda de ganado únicamente podrá autorizarse sobre campos de cultivo. En el ámbito del parque natural, sin perjuicio de lo que dispone el PRUG, únicamente se permitirán los recintos de guarda, y quedará prohibido cualquier otro tipo de instalación ganadera.
  
Las nuevas construcciones o las ampliaciones de instalaciones ya existentes vinculadas a explotaciones ganaderas de carácter intensivo, únicamente podrán realizarse en el área de amortiguación. Dichas construcciones o ampliaciones quedarán sometidas a las condiciones sobre las edificaciones (parcela mínima, edificabilidad, altura y otras) que se establecen en el artículo 56 de estas normas y al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, de acuerdo con el artículo 13. Además, tanto la explotación como el sistema de depuración indicado en el punto siguiente, requerirán la autorización del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
Las instalaciones ganaderas intensivas también deberán contar con un sistema de depuración de residuos y emisiones y cumplir lo especificado en la Ley 3/1989, de 2 de mayo, de actividades clasificadas (DOGV núm. 1057, de 4.05.89).
  
Sección 2a. Actividad forestal
  
Artículo 37. Marco general para la actividad forestal
  
La actividad forestal en el ámbito de este PORN se regirá de manera general por las disposiciones de la Ley 3/93, modificada en su artículo segundo por el artículo 32 de la Ley 10/1998, y del Decreto 98/1995, sin perjuicio de las demás disposiciones establecidas en la presente sección.
  
Artículo 38. Terrenos forestales
  
Se declararán de Dominio Público por el Consell de la Generalitat a efectos previstos en la legislación forestal, los terrenos forestales de propiedad pública incluidos en el ámbito del PORN.
  
Se declararán como Montes Protectores aquellos terrenos forestales de propiedad privada que cumplan los requisitos establecidos en el artículo 22/1 del Decreto 98/1995.
  
La administración competente en espacios naturales protegidos propondrá la declaración como zona de actuación urgente (ZAU) de aquellos terrenos forestales donde se dé alguno de los supuestos previstos por el artículo 59 del Decreto 98/1995.
  
En los catálogos de la Comunidad Valenciana de montes de dominio público y de utilidad pública, y de montes protectores, se deberá hacer constar la afección total o parcial de los terrenos catalogados al ámbito del presente PORN.
  
Las posibles adquisiciones de terrenos por parte de la conselleria competente en medio ambiente o de otras administraciones o entidades privadas interesadas en la conservación de la naturaleza, para incrementar la superficie de monte público mediante compraventa, permuta, donación, herencia o legado y mediante cualquier otro procedimiento, podrá priorizar los siguientes criterios:
  
- Terrenos de alto valor ecológico.
  
- Terrenos incluidos en zonas de alto riesgo de erosión.
  
- Terrenos que actualmente se encuentren en estado de degradación por efecto de incendios o inadecuada gestión y cuenten con un elevado potencial ecológico para su regeneración.
  
- Terrenos enclavados o limítrofes con terrenos de propiedad de la Generalitat.
  
- Terrenos que contengan fauna o flora de especial valor.
  
- Terrenos declarados como montes protectores.
  
De conformidad con el artículo 103 del Decreto 98/1995 la administración iniciará las acciones oportunas para incorporar al patrimonio de la Generalitat los terrenos forestales o agrícolas abandonados que no se encuentren inscritos en el Registro de Propiedad.
  
Se deberá proceder, en el plazo más breve posible, a la delimitación y amojonamiento de los terrenos forestales de propiedad pública existentes en el ámbito de este PORN. En aquellos montes públicos ya delimitados y amojonados cuando entre en vigor el presente plan, se procederá a la revisión de los amojonamientos y su restitución en caso necesario.
  
Artículo 39. Ordenación de montes
  
La administración competente en materia forestal, de forma coordinada con la responsable de los espacios naturales, redactará un Plan forestal del Carrascal de la Font Roja que, en su caso, concretará las determinaciones del Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana para el conjunto del ámbito de este PORN y será coherente con el Plan forestal de la sierra Mariola en los lugares donde confronten. El plan forestal delimitará áreas de actuación constituidas por superficies forestales homogéneas susceptibles de una gestión común. Para cada una de estas áreas se establecerán las prevenciones y determinaciones precisas para definir, si es necesario, su régimen de aprovechamiento, criterios para su conservación y mantenimiento de la biodiversidad o, si es necesario, conversión a carrascal en el caso de pinares, criterios para el mantenimiento de procesos ecológicos en general y conexión biológica en particular, y criterios para la protección contra incendios. El plan forestal fijará también los plazos para su revisión.
  
La ordenación forestal pública y privada contemplará la posibilidad de utilizar especies de madera noble, como el cerezo, el nogal u otras que pudieran ser de interés de cara a buscar alternativas innovadoras a los aprovechamientos actuales. Las plantaciones de estas especies se podrán admitir en terrenos de uso agrícola, previo informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
En todas las masas forestales (de producción, conservación y reserva) se mantendrá un número de pies viejos o muertos (3-4% del área basal total, o 3-5 ejemplares adultos.Ha) para crear hábitats para la fauna.
  
Artículo 40. Repoblación forestal
  
Sin perjuicio del artículo 13, la repoblación de terrenos forestales no catalogados a iniciativa de sus titulares, deberá contar con la autorización del órgano competente en materia forestal, con informe previo favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
De acuerdo con el artículo 63 del Decreto 98/1995, en el caso de montes catalogados será necesario redactar un proyecto de repoblación que deberá aprobarse por la administración forestal. Estos proyectos de repoblación deberán contar con el informe previo favorable del órgano competente en materia de espacios naturales. Los proyectos de repoblación se redactarán siguiendo las directrices establecidas en la Orden de 16 de mayo de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la cual se aprueban las directrices técnicas básicas para las actuaciones de forestación o repoblación forestal de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2780, de 28.06.96), en adelante Orden de 16 de mayo de 1996.
  
El material vegetal utilizado en las repoblaciones deberá cumplir los requisitos exigidos en el anexo II de la Orden de 16 de mayo de 1996, así como en la Orden de 19 de febrero de 1997, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la cual se establecen las normas relativas a la procedencia y los patrones de calidad de los materiales de reproducción que se utilizan con finalidades forestales en el territorio de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2946, de 06.03.97). Asimismo, deberá proceder de una región o dominio de procedencia (definidas en la norma antes mencionada) que incluya el territorio donde se realizará la repoblación, teniendo en consideración la existencia de vivero propio de planta forestal en el Parque Natural del Carrascal de la Font Roja.
  
Artículo 41. Aprovechamientos forestales
  
Los aprovechamientos forestales en el ámbito del PORN se ajustarán a lo que se dispone en la legislación sectorial y en el plan forestal del Carrascal de la Font Roja.
  
De acuerdo con el artículo 27, los aprovechamientos y tratamientos forestales se realizarán entre los meses de agosto a febrero, ambos incluidos, para evitar la molestia de la comunidad de aves. Excepcionalmente, estas fechas podrán modificarse por la conselleria competente en m4edio ambiente si existen razones justificadas y se comprueba la no afección a especies consideradas como especialmente sensibles.
  
No se permitirán las cortas a hecho o aclareos intensivos, excepto por razones fitosanitarias, de instalación de infraestructuras, de creación de franjas de protección, de limpieza de corredores de líneas eléctricas, u otras actuaciones contempladas en el Plan forestal del Carrascal de la Font Roja o el Plan de prevención de incendios indicado en el artículo siguiente. Se excluyen de esta prohibición los cultivos de chopos de ribera, así como los cultivos forestales industriales sobre suelo agrícola.
  
La extracción de productos se realizará exclusivamente a través de vías autorizadas por la administración forestal con el informe previo favorable del órgano competente en materia de espacios naturales, sin perjuicio de lo que dispone el artículo 13 de estas normas. Estas vías de saca deberán coincidir preferentemente con caminos preexistentes, tener la mínima pendiente posible y afectar en la menor medida posible a la vegetación. La extracción se realizará prioritariamente mediante arrastre con caballerías, cable aéreo o helicóptero u otros métodos modernos que minimicen los daños sobre el suelo y la vegetación. Con la finalidad de reducir el riesgo de erosión y la alteración paisajística, se exigirá al promotor la aplicación de medidas de restauración sobre la vía a evacuar una vez finalizada la extracción.
  
Los aprovechamientos en montes públicos deberán realizarse de manera que los beneficios reviertan en la población local. Las entidades públicas titulares del monte están obligadas a invertir al menos el 30% del beneficio económico obtenido con estos aprovechamientos en la ordenación y mejora de las masas forestales.
  
Como parte inseparable del aprovechamiento, el beneficiario queda obligado a la eliminación total de los residuos procedentes de la tala mediante trituración o astillado e incorporación inmediata al terreno.
  
La madera y leña de interés comercial procedente de trabajos silvícolas o aprovechamientos forestales tendrá que ser retirada en un plazo máximo de 2 meses desde la finalización de los trabajos. En caso de riesgo elevado de incendio o plagas que puedan afectar a la vegetación podrá exigirse la retirada o eliminación inmediata de las acumulaciones de madera y leña en el monte.
  
Por las dimensiones del ámbito del PORN y la disponibilidad de accesos viarios, las construcciones e instalaciones permanentes vinculadas a la explotación forestal no serán admitidas. Se admitirán las casetas temporales que se tendrán que retirar inmediatamente finalizada la actuación forestal restaurando su ubicación si quedara afectada.
  
Artículo 42. Incendios forestales
  
Sin perjuicio de la legislación sectorial correspondiente, en el Parque Natural del Carrascal de la Font Roja y en su entorno, coincidente con el ámbito del PORN, es de aplicación el Plan de prevención de incendios forestales aprobado por la Orden de la Conselleria de Medio Ambiente de 22 de septiembre de 1994 (DOGV núm. 2375, de 27/10.94), modificado por la Orden de 9 de enero de 1995 (DOGV 2454, de 21.02.95), o las sucesivas revisiones que se aprueben del mismo. Complementariamente, es de aplicación el Plan de silvicultura preventiva de incendios de los sistemas forestales de la Comunidad Valenciana.
  
En todo el ámbito del PORN sólo podrán realizarse las infraestructuras de defensa contra incendios forestales previstas en los planes indicados en el apartado anterior. Hasta su aprobación, cualquier actuación en este campo requerirá autorización de la administración forestal con informe previo favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
En el Registro de Terrenos Forestales Incendiados previsto en el artículo 159 del Decreto 98/1995, se harán constar explícitamente las superficies afectadas por incendios incluidas en el ámbito del PORN.
  
De cara a prevenir el riesgo de incendios, se deberán observar las disposiciones del Decreto 98/1995, y más concretamente de sus artículos 145 y 146, sin perjuicio de lo que disponen los planes locales de quemas de Alcoi e Ibi.
  
De acuerdo con el artículo 157 del Decreto 98/1995 la administración promoverá la recuperación de la cubierta vegetal en los terrenos forestales incendiados mediante convenios con los propietarios, subvenciones o a iniciativa propia cuando no sea previsible la regeneración natural a medio plazo.
  
Sección 3a. Caza y pesca
  
Artículo 43. Marco general de caza y pesca
  
La caza y pesca están permitidas en el ámbito del PORN, sujetas a los períodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica y en los artículos del presente PORN.
  
Pueden ser objeto de caza y pesca las especies que lo son con carácter general en la Comunitat Valenciana, según la legislación sectorial aplicable.
  
Con la finalidad de garantizar la supervivencia de determinadas especies faunísticas amenazadas, la conselleria competente en medio ambiente podrá establecer limitaciones a la actividad cinegética y piscícola en un determinado territorio y durante un determinado período de tiempo.
  
Artículo 44. Ordenación cinegética
  
La conselleria competente en medio ambiente promoverá la redacción de un Plan de Ordenación de los Recursos Cinegéticos (PORC) del Carrascal de la Font Roja para el conjunto del ámbito de este PORN, cuyas disposiciones serán congruentes con el PORC de la serra Mariola en los puntos en que confronten ambos espacios. El PORC delimitará áreas homogéneas susceptibles de una gestión común. Para cada una de estas áreas se establecerán las prevenciones y determinaciones precisas para definir, si es necesario, su régimen de aprovechamiento, criterios para su conservación y mantenimiento de las poblaciones cinegéticas y de la biodiversidad en general. El plan tendrá en cuenta y buscará el encaje con las áreas de caza existentes y sus documentos específicos de gestión y aprovechamiento cinegético, y con las medidas de mejora para la fauna salvaje que promueve el parque natural. El PORC fijará también los plazos para su revisión.
  
La ordenación cinegética en el ámbito del PORN tiene como finalidad el mantenimiento del equilibrio biológico de las diferentes especies animales. Con la finalidad de garantizar la consecución de este objetivo, se deberá establecer en cada coto una zona de reserva donde no se practicará la caza. Como criterio general, se procurará hacer coincidir las zonas de reserva de área de caza contiguas, ubicándose preferentemente en las zonas con mayor categoría de protección del PORN.
  
Artículo 45. Gestión cinegética
  
La instalación de abrevaderos, comederos y similares para las especies cinegéticas y la fauna silvestre en general es prioritaria en el ámbito del PORN. La administración competente, en los terrenos de su propiedad, y la propiedad privada, podrán fomentar estas acciones para las cuales se podrán habilitar ayudas.
  
Sin perjuicio de lo que se dispone en la regulación sectorial sobre períodos de veda y especies cinegéticas en la Comunidad Valenciana, la conselleria competente podrá determinar en el ámbito del PORN, si lo requiere, el estado de los recursos cinegéticos, limitaciones específicas en especies abatibles y períodos hábiles.
  
En los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio, no se permitirá el aprovechamiento cinegético en los dos años siguientes. La conselleria competente podrá prorrogar este período si lo considera necesario para una adecuada protección de la fauna o para evitar que se vea perjudicado el proceso de regeneración del monte.
  
Se llevará a cabo un estricto seguimiento sobre las prácticas de control para el jabalí tales como batidas, espera nocturna y otras que sean oportunas. En el ámbito territorial del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja únicamente se podrá autorizar esta práctica previo informe favorable por razones de orden biológico y de control de las poblaciones, y tendrá que ser supervisado directamente por el personal técnico de la administración competente.
  
Los vallados cinegéticos no podrán impedir la circulación de fauna silvestre no cinegética.
  
Sección 4a. Otras actividades primarias
  
Artículo 46. Actividades extractivas y mineras
  
Con carácter general, no se admiten explotaciones mineras realizadas a cielo abierto en todo el ámbito del PORN, al no existir ninguna explotación autorizada en la entrada en vigor del PORN.
  
El órgano competente en materia de espacios naturales velará por la restauración de las pequeñas canteras con la actividad ya finalizada existentes en el ámbito del presente documento.
  
Artículo 47. Apicultura
  
La apicultura melífera y polinizadora está permitida en todo el ámbito del presente PORN, sin perjuicio de las disposiciones del mismo y del PRUG, y de acuerdo con el artículo 30 y siguientes de la Ley 3/1993.
  
Sección 5a. Actividades industriales y comerciales
  
Artículo 48. Actividades industriales
  
Con carácter general no se permite la implantación de actividades industriales de cualquier clase en el ámbito del presente PORN, excepto en los suelos urbanos y urbanizables que prevean específicamente este uso.
  
Artículo 49. Actividades comerciales
  
En el ámbito del PORN se prohibe la implantación de actividades comerciales de cualquier clase, excepto las que se implantaran en suelos urbanos y urbanizables donde este uso se considerara compatible.
  
Excepcionalmente se podrá permitir el ejercicio de aquella actividad comercial que se desarrolle en instalaciones turísticas, recreativas, de alojamiento o restauración que cumplan lo dispuesto en los artículos 52 y 55 de la presente normativa, y siempre que esta actividad estuviera prevista y justificada en la solicitud de autorización de la instalación en la que se ha desarrollar.
  
Sección 6a. Actividades turísticas y recreativas
  
Artículo 50. Ordenación del uso público
  
El PRUG detalla la ordenación del uso público en el ámbito del parque natural a partir del documento técnico redactado en 1997 denominado ?Plan de ordenación del uso público del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja?.
  
Sin perjuicio de las normas sobre regulación de instalaciones y edificaciones y de las normas particulares formuladas en el título III, las áreas recreativas se instalarán de manera preferente en el área de amortiguación, en especial por lo que respecta a aquellas instalaciones de las cuales ya existe una dotación suficiente en el parque natural o las que por sus características no son posibles o recomendables en los espacios protegidos previstos en el presente PORN. Dichas áreas incluyen:
  
a) Zonas de aparcamiento disuasorias
  
b) Campings y zonas de acampada
  
c) Servicios de hostelería y alojamiento con carácter de turismo rural y ecoturismo
  
d) Albergues y casas de colonias
  
e) Áreas recreativas con sombra, con paelleros, mesas, zona de ocio
  
f) Circuitos ciclistas y ecuestres
  
g) Promoción de caminos rurales para actividades recreativas y de interpretación del entorno
  
h) Rutas culturales y de actividades tradicionales
  
i) Zonas de escalada
  
j) Fiestas populares
  
Se podrán instalar puntos de información del parque natural para difundir sus valores sin necesidad de una visita al parque, o para orientar a los visitantes antes de entrar en él.
  
Artículo 51. Instalaciones turísticas y recreativas
  
La construcción de instalaciones o edificaciones dedicadas a actividades turísticas (incluidos los campings), recreativas, deportivas y de ocio sobre suelo no urbanizable requerirá, en cualquier caso, el informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales, aunque se trate de instalaciones desmontables de carácter provisional. Las condiciones de las construcciones (parcela mínima, edificabilidad, altura y otras) se establecen en el artículo 56 de estas normas. Se considera como actividad no autorizable la construcción de teleféricos o líneas suspendidas en todo el ámbito del PORN.
  
La acampada se podrá llevar a cabo en las áreas recreativas que admitan este uso mediante un cartel indicador, o aprovechando como explanadas para la ubicación de las tiendas de campaña y caravanas los campos de cultivo incluidos en el área de amortiguación. En cualquier caso, la acampada deberá ajustarse a lo que disponen el Decreto 233/1994, de 8 de noviembre, del Consell de la Generalitat, por el cual se regulan las acampadas y el uso de instalaciones recreativas en los montes de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2391, de 21/11.94), la Orden de 20 de marzo de 2000, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la cual se desarrolla el mencionado decreto (DOGV núm. 2609, de 6.04.00) y, para el alojamiento de acampada en fincas privadas, el Decreto 253/1994, de 7 de diciembre, del Consell de la Generalitat, regulador del alojamiento turístico rural en el interior de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2422, de 5.01.95), en adelante Decreto 253/1994. En el ámbito del parque natural del Carrascal de la Font Roja la acampada sólo se permitirá en el área de acampada del santuario de la Font Roja y en las fincas privadas de acuerdo con el Decreto 253/1994, quedando especificadas en el PRUG las condiciones para esta modalidad de acampada. En el área de amortiguación se requerirá con carácter previo a la autorización correspondiente, el informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
La instalación de campings, sin perjuicio del resto de requisitos exigidos en la legislación aplicable, requerirá informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales, declaración de interés comunitario y estimación de impacto ambiental con carácter previo a la concesión de licencia urbanística. Las zonas de acampada y las instalaciones anexas se situarán únicamente fuera de las zonas forestales y preferentemente sobre suelos de escaso valor agrícola.
  
Artículo 52. Actividades de alojamiento, educación y restauración en medio rural
  
1. Por la condición de entorno rural y natural del territorio del PORN del Carrascal de la Font Roja, el alojamiento y restauración rurales vienen regulados principalmente por el Decreto 253/1994, modificado por el Decreto 207/1999, de 9 de noviembre, del Consell de la Generalitat (DOGV núm. 3625, de 15/11/1999), y por el Decreto 30/1993, de 8 de marzo, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Reglamento de apartamentos turísticos, villas, chalets, bungalows y similares (DOGV núm. 1987, de 18.03/1993), sin perjuicio de las obligaciones complementarias que representan las presentes normas, especialmente en lo que respecta al saneamiento de las aguas al que hace referencia el Artículo 16. Asimismo, las disposiciones referentes a la edificación en medio rural también son de aplicación para las actividades de alojamiento, hotelera, educación y restauración.
  
2. Las edificaciones educativas están permitidas en el área de amortiguación para actividades no regladas del tipo escuela de la naturaleza, escuela natural o agraria o albergue juvenil. La construcción de este tipo de instalaciones sólo se permitirá en el área de amortiguación. Las condiciones de las construcciones (parcela mínima, edificabilidad, altura y otras) se establecen en el artículo 56 de estas normas.
  
3. En base a lo que se dispone en el apartado 2 de la disposición adicional séptima de la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable (DOGV núm. 1806 de 17.06.92), en adelante Ley 4/1992, se podrán autorizar en todo el ámbito del PORN excepto en las áreas de protección integral del parque natural que define el PRUG, los establecimientos de alojamiento, educación no reglada y restauración cuando se realicen mediante rehabilitación o restauración de las construcciones tradicionales (masías). Se podrá permitir un incremento del volumen edificado hasta el 25%, siempre que la ampliación quede adosada al edificio existente como un único volumen y no suponga la pérdida de valores culturales o naturales. También se deberá garantizar que el acceso de público no represente un perjuicio para los recursos naturales de la zona, además de cumplir lo que dispone el artículo 55.5, y deberá tener adecuadamente resueltos el acceso rodado con la red viaria y de pistas forestales existente, el aparcamiento, el abastecimiento y recogida de agua y la eliminación y la depuración de todo tipo de residuos y vertidos. Previamente a la obtención de licencia urbanística requerirán el informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales, declaración de interés comunitario y estimación de impacto ambiental.
  
4. En el área del Santuari de la Font Roja y en las edificaciones existentes en la misma (antigua hospedería de 1622, ampliada en 1744, convertida en hotel y recientemente reconstruida como ecocentre; ermita-santuario de la Verge dels Lliris; antiguo conjunto de viviendas de uso residencial temporal; vivienda del guarda; y servicios públicos anejos) se podrán llevar a cabo, previos los trámites previstos en el presente documento y en el PRUG, las actuaciones singulares necesarias para la adecuación de los inmuebles existentes a los usos de alojamiento, educación no reglada y restauración. Las condiciones para el desarrollo de dichas actuaciones singulares serán las que específicamente se establecen en los citados documentos de PORN y PRUG.
  
Sección 7a. Actividades de investigación
  
Artículo 53. Actividades de investigación y seguimiento ecológico
  
La investigación científica, en todos los ámbitos, es una pieza clave para conseguir los objetivos de este PORN y asegurar la correcta gestión para la conservación y uso sostenible de la diversidad biológica. Para ello, el director-conservador del parque natural y el órgano competente en materia de espacios naturales promoverán activamente una colaboración con los centros de investigación y los propios investigadores que asegure una actividad investigadora adecuada a las necesidades del Carrascal de la Font Roja.
  
En función de sus disponibilidades, el parque natural desarrollará un programa de seguimiento ecológico en el ámbito del PORN, que contribuya a orientar la gestión y la planificación. La propiedad deberá facilitar el acceso a las fincas de los técnicos responsables de este programa, previa acreditación. El parque natural notificará oportunamente a las propiedades afectadas las actividades de seguimiento a realizar y los parámetros medidos.
  
El programa de seguimiento se difundirá a los visitantes del parque natural, así como a las universidades, centros de investigación, asociaciones y personas interesadas.
  
El PRUG desarrolla las condiciones por las que se regirá y fundamentará la investigación científica en el ámbito del parque natural. En el resto del PORN, cualquier trabajo de investigación de los recursos naturales que se lleve a cabo requerirá la autorización del órgano competente en materia de espacios naturales. El parque natural deberá recibir dos ejemplares de todas las publicaciones que se deriven de la investigación realizada en el ámbito del PORN.
  
Sección 8a. Planeamiento urbanístico, edificaciones y propiedad
  
Artículo 54. Urbanismo
  
1. Los terrenos actualmente declarados Suelo no urbanizable de especial protección (SNUEP) mantendrán esta calificación a efectos urbanísticos.
  
2. El PORN de la Font Roja no incluye suelo urbano o urbanizable en su interior. La clasificación de nuevo suelo urbanizable o urbano en el ámbito del PORN sólo podrá llevarse a cabo en el Área de amortiguación de impactos, siempre que se sigan los trámites previstos en la legislación urbanística y de impacto ambiental.
  
3. Los municipios con planeamiento urbanístico discordante por las normas o la calificación de suelo respecto a las disposiciones de este PORN deberán incorporar estas disposiciones en la primera revisión o modificación de su planeamiento que se lleve a cabo a partir de la aprobación del PORN. Mientras tanto, el otorgamiento de licencias, permisos, autorizaciones o concesiones municipales deberá ajustarse estrictamente a lo que dispone el PORN.
  
4. Teniendo en cuenta las condiciones especiales que concurren en el caso del área de edificaciones aisladas en suelo no urbanizable en el entorno del mas del Gelat, en término municipal de Alcoi, se faculta al ayuntamiento del citado municipio a establecer un régimen especial en este sector, a través de la confección de un Plan Especial, en el cual, sin perjuicio de la necesidad de mantener la consideración actual de los terrenos afectados como Suelo No Urbanizable, se establecerán las medidas necesarias para minimizar los impactos ambientales existentes. Dicho Plan Especial deberá ser objeto de declaración de impacto ambiental favorable con carácter previo a su aprobación definitiva.
  
Artículo 55. Edificaciones en medio rural
  
Con carácter general y sin perjuicio de lo que establece la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable (DOGV núm. 1806, de 17.06.92), no se permite la construcción de edificaciones de nueva planta de cualquier clase en el ámbito del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja, excepto las excepciones que explícitamente se señalan en las normas de este PORN. Estas excepciones no se aplicarán a las áreas de protección integral, donde la prohibición es absoluta. En el resto del PORN las edificaciones se situarán únicamente fuera de las zonas forestales y preferentemente sobre suelos de escaso valor agrícola, sin sobresalir en las líneas de cresta y en otros accidentes orográficos del terreno, ni ocupar puntos culminales. La pendiente excesiva puede ser limitante en la autorización de nuevas edificaciones.
  
En todo caso, y sin perjuicio de los otros requisitos exigidos en la legislación aplicable, la construcción de edificaciones de nueva planta en el ámbito del PORN requerirá al menos informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
Con carácter general, se permite en el ámbito del PORN la rehabilitación o reconstrucción de las construcciones tradicionales (masías). Fuera de las áreas de protección integral se podrá permitir un incremento del volumen edificado de hasta el 25% con las mismas condiciones y requisitos establecidos en el artículo 52 de esta normativa. Para el diseño y realización de los trabajos de rehabilitación y restauración se tendrán que tener en cuenta las características arquitectónicas tradicionales, poniendo especial atención en armonizar los sistemas de cubierta, cornisa, posición de forjados, ritmos, dimensiones de agujeros y macizos, composición, materiales, color y detalles constructivos. Con la finalidad de garantizar la debida adaptación paisajística de estas edificaciones en su entorno, se exigirá la aportación de los análisis de impacto sobre el medio donde se localizan, incluyendo el estudio paisajístico al que hace referencia el artículo 13.
  
En terrenos que tengan la consideración de SNUEP a efectos urbanísticos, no se permite la construcción de viviendas aisladas.
  
La construcción de instalaciones complementarias que no consuman volumen (piscinas, pistas de tenis, aparcamientos o similares), únicamente podrá autorizarse, sin perjuicio de la legislación urbanística y del planeamiento urbanístico municipal, sobre espacios degradados o campos de cultivo de las zonas donde se permita de acuerdo con las normas particulares del TÍTULO III y del PRUG del parque natural. La superficie máxima que puede ocuparse no podrá exceder el 5% de la superficie de la parcela y no podrá ser superior en ningún caso a 1.000 m². Esta limitación de superficie no se aplicará en su caso al área del Santuari de la Font Roja, en la que regirán las normas específicas para dicha zona. Los movimientos de tierras para estas instalaciones no podrán representar la creación de desniveles de más de tres metros de altura, contabilizados entre la cota más alta y la más baja de los desniveles originados por la excavación. Estas construcciones, que tendrán consideración de edificación en medio rural y quedarán sujetas a todas las disposiciones de este artículo que les pudieran afectar, requerirán informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales y estimación de impacto ambiental con carácter previo a la concesión de licencia urbanística.
  
Queda prohibido el desmantelamiento o demolición de aquellos edificios e instalaciones tradicionales de interés histórico-arqueológico, para los cuales se potenciarán las actuaciones que supongan su mejora, restauración y conservación. Para ello, los particulares podrán buscar la colaboración técnica y económica de la administración competente. La reconstrucción de estos edificios tradicionales queda limitada a aquellos casos en que su estado de conservación no permita otra actuación.
  
Artículo 56. Edificaciones de nueva planta ligadas a determinadas actividades en el medio rural.
  
1. La construcción de almacenes e instalaciones destinadas a la explotación agrícola, sin perjuicio de lo que disponen las normas particulares de este PORN, requerirá la superficie mínima de parcela de 10.000 m². La superficie máxima de parcela que puede ser ocupada por las construcciones y los elementos arquitectónicos no podrá exceder del 1% de la superficie de parcela y no podrá ser superior a 200 m². La altura máxima será de 7 metros hasta la cornisa en una sola planta. El 80% de la superficie de la parcela ha de estar en cultivo.
  
2. La construcción de almacenes e instalaciones destinadas a la explotación ganadera, sin perjuicio de lo que disponen las normas particulares de este PORN, requerirá una superficie mínima de parcela de 10.000 m². La superficie máxima de parcela que puede ser ocupada por las construcciones y los elementos arquitectónicos no podrá exceder del 1% de la superficie de parcela y no podrá ser superior a 200 m², y la altura máxima será de 7 metros hasta la cornisa en una sola planta.
  
3. La construcción de instalaciones o edificaciones dedicadas a actividades turísticas y recreativas que se regulan en el artículo 51 de estas normas, sin perjuicio de lo que disponen las normas particulares de este PORN, requerirá una superficie mínima de parcela de 10.000 m². La superficie máxima de parcela que puede ser ocupada por las construcciones y los elementos arquitectónicos no podrá exceder el 1% de la superficie de parcela y en ningún caso podrá ser superior a 200 m², y la altura máxima será de 4 metros en una sola planta.
  
4. La construcción de edificaciones destinadas a la educación, alojamiento o restauración que se regulan en el artículo 52 de estas normas, sin perjuicio de lo que disponen las normas particulares de este PORN, requerirá una superficie mínima de parcela de 10.000 m². La superficie máxima de parcela que puede ser ocupada por las construcciones y los elementos arquitectónicos no podrá exceder el 2% de la superficie de la parcela y en ningún caso podrá ser superior a 400 m², y la altura máxima será de 7 metros. Deberán tener adecuadamente resueltos el acceso rodado con red viaria y de pistas forestales existente, el aparcamiento, el abastecimiento y recogida de agua y la eliminación y la depuración de todo tipo de residuos y vertidos.
  
Artículo 57. Condiciones para las edificaciones y las reformas
  
Todas las construcciones que, de acuerdo con estas normas y con la legislación sectorial citada, pueden emplazarse en el medio rural del Carrascal de la Font Roja tendrán que respetar las siguientes condiciones:
  
a. Las nuevas construcciones se situarán a un máximo de 25 m de distancia de las pistas existentes e indicadas como públicas en los planos catastrales y no a través de caminos de nueva apertura, excepto en el caso que se demuestre la existencia de una servidumbre de paso legalmente constituida.
  
b. Las construcciones y las infraestructuras vinculadas a la actividad (almacenes de productos y maquinaria, cubiertas, cuadras, establos, silos, etc.), mantendrán una relación de dependencia y proporción adecuadas a la clase de actividad de la explotación, y se adecuarán a los tipos de materiales constructivos y a los colores utilizados del entorno paisajístico donde se encuentran. Siempre que sea posible, se facilitará la colonización por nidos de pájaros y otros animales salvajes de las vigas, grietas de los muros, tejados, etc. de estas construcciones.
  
c. Las edificaciones se efectuarán respetando las características estéticas, de tendencias de paisaje y de materiales tradicionales, procurando su correcta integración en el paisaje y evitando la ruptura del mismo mediante la aparición de edificios o instalaciones que por su altura, volumen, carácter, o aspecto exterior, sean discordantes con las construcciones propias de la zona. La obra vista de ladrillo no se admitirá en ningún caso. Los colores preferentes para pintar las paredes exteriores de las edificaciones rurales serán el blanco en la zona sur del PORN (La Canal e Ibi) y el blanco o el crudo en la zona norte (valle del Polop).
  
d. Las fachadas de los edificios, así como las medianeras y paredes unidas al descubierto tendrán que conservarse en las debidas condiciones de seguridad, higiene y estética. Los propietarios estarán obligados a proceder a su reboce, pintura o blanqueado siempre que lo disponga la autoridad municipal.
  
e. Todos los paramentos visibles desde el exterior tendrán que tratarse con iguales materiales y calidad que las fachadas, prohibiéndose la impermeabilización de estos materiales bituminosos de colores oscuros o cualquier otro revestimiento no adaptados a las características del medio en cuanto a su incidencia visual, a menos que estos sean recubiertos o blanqueados. Las fachadas laterales y posteriores se tratarán en condiciones de composición y materiales similares a las de la fachada principal.
  
f. Los cuerpos sobre la cubierta del edificio: torretas de escalera, depósitos de agua, chimeneas, paneles de captación de energía solar, etc., quedarán integrados en la composición del edificio u ocultos. Las líneas de conducción eléctrica y telefónica, las antenas de televisión y radio y las parabólicas, no han de ser visibles desde el exterior.
  
g. La cubierta las edificaciones necesariamente tendrá que ser de teja cerámica de la zona, o de un terrado cerámico no visible desde el nivel del terreno. Se evitará expresamente el uso de materiales reflectantes en los tejados, excepto cuando formen parte de los elementos indicados en el punto d.
  
h. El tratamiento del espacio exterior de las edificaciones alterará el mínimo posible la orografía y la vegetación preexistentes y no podrá significar la modificación de su naturaleza primitiva. El uso de jardinería y vegetación facilitará la integración de las construcciones y elementos artificiales en el entorno natural. El vivero del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja puede orientar respecto de las especies más adecuadas en cada caso.
  
Artículo 58. Transferencias y segregaciones de propiedades
  
1. Las transferencias de propiedad, divisiones y segregaciones de terrenos rústicos se efectuarán de acuerdo con lo dispuesto en la Ley estatal 19/1995, de 4 de julio, de 4 de julio, de Modernización de las Explotaciones Agrarias, y la Ley 2./997, de 13 de junio, de la Generalitat Valenciana, de modificación de la Ley de la Generalitat 4/1992, de 5 de junio, del suelo no urbanizable respecto al régimen de parcelación y de construcción de viviendas aisladas en el medio rural (DOGV núm. 3014 de 16.06.97), así como de cualquier otra legislación agraria o forestal que sea de aplicación. Toda división o segregación que no cumpla estos requisitos se considerará que da lugar a parcelación urbanística para generar núcleo urbano, lo cual queda prohibido en el ámbito del PORN.
  
2. Las fincas segregadas deberán tener acceso directo inmediato, o bien mediante servidumbre de paso legalmente constituida, a la red viaria pública, de acuerdo con el plano núm. 10 de ordenación y zonificación.
  
3. En ningún caso se considerarán solares ni se permitirá edificar los lotes de una parcelación efectuada con infracción de las disposiciones del presente artículo.
  
Sección 9 a. Red viaria y circulación
  
Artículo 59. Clasificación de la red viaria
  
Se clasifica la red viaria del PORN de la Font Roja en carreteras, pistas y senderos que discurren por este territorio, los cuales se recogen en el plano núm. 10 de ordenación y zonificación, y se definen y regulan como sigue:
  
a. La red básica de carreteras queda constituida por las carreteras asfaltadas, de libre utilización para toda clase de vehículos. Es recomendable la señalización y promoción mediante materiales informativos, así como la señalización informativa referente al Parque Natural del Carrascal de la Font Roja a lo largo de estas carreteras.
  
b. La red de pistas forestales y rurales viene regulada por el artículo 62. En el ámbito del parque natural, el tráfico por estas vías está prohibido, sin perjuicio del derecho de acceso de la propiedad y de los servicios técnicos del parque natural y de la administración en general y con excepción, si es necesario, de los accesos al área recreativa de Sant Antoni y del paso a pie, excepto cuando se prohíba expresamente. En general no es recomendable la difusión y promoción pública de esta red de pistas. El PRUG concreta estas disposiciones generales para la red de pistas.
  
c. En los senderos e itinerarios naturales sólo está permitido el tránsito a pie, excepto cuando discurran por pistas forestales del área de amortiguación. Las determinaciones específicas para los senderos e itinerarios del parque natural vienen regulados por el PRUG. Es recomendable la señalización y promoción por medio de materiales informativos, la difusión de recomendaciones para un comportamiento adecuado al entorno natural, y la señalización informativa referente al parque natural del Carrascal de la Font Roja a lo largo de estos senderos.
  
2. Sin perjuicio del apartado anterior, los caminos y senderos con derecho de paso tienen carácter de libre uso público y no está permitida su eliminación o modificación sin justificación y sin proporcionar un derecho de paso alternativo. El órgano competente en materia de espacios naturales deberá informar cualquier alteración que se proponga en caminos o sendas con derecho de paso.
  
Artículo 60. Construcción o modificación de vías de comunicación y servicios complementarios
  
1. La realización de nuevas vías de acceso, la modificación del trazado o la ampliación de las existentes requerirá la correspondiente estimación, o si es necesario, declaración de impacto ambiental de acuerdo con lo que dispone el artículo 13 del presente PORN.
  
2. No se podrán construir viales de nueva planta fuera del área de amortiguación, con excepción de los destinados a la defensa contra incendios forestales, los cuales, excepto en casos de emergencia, se tendrán que contemplar previamente en el Plan de prevención de incendios forestales, aprobado por la Orden de 22 de septiembre de 1994, de la Conselleria de Medio Ambiente, y la Orden de 9 de enero de 1995 que la modifica, o en revisiones del plan que se pudieran aprobar en el futuro.
  
3. En todo el ámbito del PORN no está permitida la construcción de estaciones de servicio para el aprovisionamiento de combustible a los vehículos, excepto si se ubican en suelos clasificados como urbanos o urbanizables. El órgano competente en materia de espacios naturales velará porque, siempre que sea posible, estas instalaciones tampoco se ubiquen en el margen externo de las carreteras que actúan de límite del PORN.
  
4. Sin perjuicio de la posible ejecución de las obras de corrección previstas en el artículo 21, o de los muros de piedra indicados en el artículo 35, cualquier nueva ampliación o mejora de las carreteras existentes en el ámbito del PORN, incluyendo las que lo delimitan, tendrán que prever el establecimiento de medidas preventivas o correctoras que aseguren la permeabilidad para la fauna silvestre, especialmente en el cruce con barrancos, terrenos forestales o márgenes agrícolas previamente existentes.
  
5. Sin perjuicio de las condiciones de evaluación de impacto ambiental establecidas por el artículo 13, la ampliación o modificación del trazado, así como la construcción de vías de acceso de cualquier naturaleza, no podrán realizarse cuando se generen pendientes superiores al 7% en suelos blandos o 15% en suelos duros.
  
Artículo 61. Vía verde Alcoi - Ibi
  
1. La vía verde Alcoi'Ibi es el proyecto de transformación de la vía de ferrocarril abandonada que discurre entre los dos núcleos urbanos, y por el este y el sur del PORN, en un itinerario para bicicletas y peatones.
  
2. La vía verde se considera un elemento esencial para la vertebración del uso público y el turismo sostenible en el ámbito del PORN y su puesta en funcionamiento y difusión es prioritaria.
  
3. Los accesos de la vía verde a los núcleos urbanos de los dos municipios se ordenarán con especial atención para integrar adecuadamente el entorno urbano con la zona rural por la cual discurre principalmente su recorrido. En la entrada de Alcoi, entre la zona deportiva y la umbría del Manco, la vía verde podrá vertebrar la amortiguación de los impactos paisajísticos de la zona urbana sobre los límites del parque natural.
  
4. Se fomentará la creación de oferta lúdica y turística vinculada a la vía verde, incluida la apertura de quioscos y servicios de alquiler de bicicletas en los tramos urbanos de la vía verde, siempre fuera de los límites estrictos del PORN.
  
Artículo 62. Circulación
  
1. Con carácter general se prohíbe circular con vehículos con o sin motor, incluidos los agrícolas o forestales, fuera de las carreteras y caminos, con excepción de las tareas propias de los campos de cultivo.
  
2. Con carácter general se prohibe la realización de competiciones deportivas de vehículos con o sin motor, tales como rallies, carreras de trial, etc., exceptuando las que se lleven a cabo en carreteras asfaltadas que pertenecen a la red estatal, autonómica o local, en circuitos autorizados para este efecto, o en las zonas incluidas en el catálogo señalado en el artículo 7 del Decreto 183/1994, de 1 de septiembre, por el cual se regula la circulación de vehículos por terrenos forestales (DOGV 2344, de 13.09.94), en adelante Decreto 183/1994.
  
3. En el ámbito del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja queda prohibida la realización de competiciones deportivas de vehículos con o sin motor en caminos forestales y agrícolas.
  
Sección 10 a. Infraestructuras
  
Artículo 63. Requisitos para las actuaciones de infraestructuras
  
La realización de actuaciones en infraestructuras autorizadas por este PORN tendrá que contemplar, además de las disposiciones que le sean propias en razón de la materia, los siguientes requisitos:
  
a) Los trazados y emplazamientos tendrán que realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, evitando la creación de obstáculos en la libre circulación de las aguas o rellenos en las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.
  
b) Durante la realización de las obras se tendrá que llevar a cabo un programa de vigilancia ambiental, en la línea definida por el artículo 12 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental (DOGV núm. 1412, de 30/10.90), a través del cual se tomarán las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, teniendo que proceder, a la finalización de las obras, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal, sin perjuicio de otras medidas que tuviera que establecer el mencionado programa de vigilancia ambiental.
  
c) Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalan para la realización de infraestructuras tendrán que obtenerse, con carácter previo al otorgamiento de la licencia urbanística, en aquellos casos en que la legislación reguladora de la correspondiente obra o servicio la sujete a la obtención de licencia.
  
Artículo 64. Corredores de localización de infraestructuras
  
A efectos de instalación de nuevas infraestructuras, los ejes viarios periféricos (carreteras A-231, N-340, C-3313 y A-200) existentes en la actualidad, tienen la consideración de ?corredor de localización de infraestructuras- en una franja de 100 metros de anchura a cada lado de la mediana. La realización, en su caso, de futuras actuaciones infraestructurales de carácter lineal, tales como líneas eléctricas y de comunicaciones, gasoductos o conducciones de cualquier tipo, tendrán que dirigirse con carácter prioritario hacia estos ?corredores?. En cualquier caso, los corredores de localización de infraestructuras tendrán que evitar siempre que sea posible la fragmentación de las unidades de vegetación natural de carácter forestal, arbustivo o herbáceo existente.
  
Artículo 65. Abastecimiento de agua
  
1. Los nuevos depósitos de abastecimiento de agua tendrán que construirse enterrados o semienterrados; en el caso que esto sea inviable por condiciones topográficas o características físicas del terreno, se escogerá una ubicación que no provoque impacto paisajístico, y se tratarán las paredes del depósito y su perímetro de acuerdo con el entorno paisajístico en el que se ubiquen, con el uso de colores apropiados en depósitos metálicos o plásticos, o materiales rústicos en los de obra.
  
2. Previo trámite de estimación de impacto ambiental, cuando no estén sometidas a declaración de impacto ambiental, únicamente se podrán autorizar las nuevas conducciones de suministros de agua que estén vinculadas a las actuaciones que se consideren compatibles en el PORN.
  
Artículo 66. Saneamiento
  
1. Se garantizará con carácter prioritario la depuración de las aguas residuales de los grupos de viviendas y de las viviendas rurales aisladas en el ámbito del PORN. En todo caso, no se podrá otorgar licencia para la realización de instalaciones o edificaciones, residenciales o no, que no cuenten con sistema de recogida y depuración de aguas residuales, de manera que las aguas resultantes del tratamiento cumplan las normas de calidad exigibles para los usos a los cuales se destinan de acuerdo con la legislación vigente.
  
2. Igualmente, se fomentará la sustitución de los sistemas de tratamiento de aguas residuales deficientes de las edificaciones dispersas por otros sistemas que garanticen la preservación de las aguas subterráneas frente a la contaminación. Esta sustitución será prioritaria en las edificaciones dispersas situadas en las zonas de mayor vulnerabilidad de la cartografía de vulnerabilidad en la contaminación de las aguas subterráneas por actividades urbanísticas del Sistema de información territorial de la Conselleria competente, así como en las edificaciones situadas dentro de los perímetros de protección que se establecieran alrededor de las captaciones para el abastecimiento de agua potable en aplicación de la legislación sectorial de referencia.
  
Artículo 67. Residuos sólidos
  
De acuerdo con el sistema general de recogida que rija en cada té1. mino municipal, las viviendas y las masías del ámbito del PORN deberán transportar los residuos asimilables a urbanos que produzcan a las áreas rurales de aportación o a los contenedores situados en los puntos correspondientes. No está permitida la quema de residuos sólidos urbanos, ni su vertido incontrolado, sin perjuicio de las sanciones que esto pudiera comportar.
  
2. No se podrán ubicar vertederos ni instalaciones de tratamiento de residuos sólidos, urbanos, industriales, o de otro carácter, en el ámbito de aplicación de este PORN. Únicamente se podrá autorizar el vertido de escombros y tierra en las canteras abandonadas existentes, siguiendo las directrices del correspondiente proyecto de restauración, previa estimación de impacto ambiental y autorización del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
3. Sin perjuicio de lo que se dispone para terrenos forestales en el artículo 155 del Decreto 98/1995, los vertederos incontrolados de cualquier tipo existentes en el ámbito de este PORN deberán ser clausurados y restaurados los terrenos a su estado original, en el plazo más breve posible.
  
4. El vertedero de Sant Pasqual de Ibi deberá quedar clausurado, previa ejecución del proyecto de clausura y restauración, en el plazo de 2 años a partir de la fecha de publicación del presente PORN. Cualquier incumplimiento de este plazo deberá justificarse mediante un informe de motivos, que defina los nuevos plazos de clausura. La conselleria competente en medio ambiente agilizará y dará viabilidad al establecimiento y aprobación de terrenos alternativos para desarrollar el vertido de inertes en el término municipal.
  
Artículo 68. Energía
  
1. Previo trámite de estimación de impacto ambiental, cuando no estén sometidos a declaración de impacto ambiental, únicamente se podrán autorizar las nuevas líneas de suministro de energía eléctrica que estén vinculadas a las actuaciones que se consideren compatibles en el PORN.
  
2. En caso que sea necesario el paso de nuevas líneas eléctricas, tendrán que discurrir de manera prioritaria por los ?corredores de infraestructuras- definidos en el artículo 64. Las líneas eléctricas que no discurran por estos corredores de infraestructuras, o aquellas que, a pesar de discurrir por ellos, presenten características específicas que, a juicio de la conselleria competente en medio ambiente, hagan previsible un impacto ambiental, paisajístico o territorial elevado, tendrán que ejecutarse obligatoriamente enterradas.
  
3. La instalación de líneas aéreas se realizará con la previsión de dispositivos encaminados a impedir la colisión o electrocución de aves (dispositivos salvapájaros, aislamiento de conductores y otras medidas que se consideren oportunas).
  
4. Para eliminar o reducir, en la medida posible, el riesgo de incendios provocados por líneas en mal estado, el riesgo de choque y electrocución de aves y el impacto negativo sobre el paisaje, deberá procederse a la modificación de las líneas eléctricas existentes mediante medidas como el enterramiento de la línea, el aislamiento de conductores, la modificación de postes y torres, la colocación de dispositivos salvapájaros, etc. Estas actuaciones se realizarán prioritariamente en las zonas de espacios naturales de especial protección definidas en el artículo 72.
  
5. En todas las viviendas y otras edificaciones existentes o de nueva planta que no dispongan actualmente de conexión a red eléctrica se priorizará el uso de la energía solar fotovoltaica para su electrificación. Con carácter general se promoverá el uso de la energía solar térmica y otras energías renovables, frente al uso de calderas o motores de gasóleo, fuel, madera o similares.
  
Artículo 69. Telecomunicaciones
  
1. De acuerdo con el artículo 13 de estas normas, la instalación de líneas telefónicas y telegráficas, antenas y repetidores en todo el ámbito del PORN requerirá estimación de impacto ambiental, además del informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
2. Los parajes de la cumbre del Menejador, de la ermita de Sant Antoni y de los paelleros de Sant Antoni tendrán designada un área estratégica de telecomunicaciones. El PRUG define esta área y establece las regulaciones oportunas.
  
Artículo 70. Helipuertos
  
1. Se podrá autorizar la construcción de pequeños helipuertos con la finalidad de la protección contra incendios. Además del informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales, requerirá, de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente, la evaluación de impacto ambiental.
  
2. La explanada de arena del Pla de la Mina tiene la consideración de helipuerto a efectos de emergencias y evacuaciones en el santuario de la Font Roja, sin perjuicio de otros lugares que el PRUG u otros planes del parque natural establezcan o pudieran establecer oportunamente.
  
Artículo 71. Presas
  
Los proyectos para la construcción de presas o diques con la finalidad de embalsar o desviar el agua o en actuaciones de restauración hidrológico-forestal no podrán afectar a las zonas de espacios naturales definidas en el artículo 72. Además de informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales, requerirán estimación de impacto ambiental cuando no estén sometidos a declaración.
  
TÍTULO III. ZONIFICACIÓN Y NORMAS PARTICULARES DE ORDENACIÓN DE USOS Y ACTIVIDADES PARA LA CONSERVACIÓN DE LOS RECURSOS NATURALES
  
Sección 1 a. Definición general de zonas
  
Artículo 72. Definición de zonas del PORN
  
El ámbito del presente PORN, definido por el artículo 3, queda ordenado en las zonas siguientes:
  
a. Zona I, de espacios naturales de protección especial.
  
b. Zona II, agroforestal de conexión de sierras de las cuencas del Polop y barranc dels Molins.
  
c. Zona III, forestal de protección hidrológica y conexión biológica del barranc de la Batalla.
  
d. Zona IV, de uso agrícola sostenible del valle de La Canal.
  
e. Zona V, periurbana de Ibi.
  
La situación de las diferentes zonas se recoge en el plano de ordenación y zonificación, y queda genéricamente descrita en los artículos subsiguientes referentes a las determinaciones específicas de cada una de ellas.
  
Sección 2 a. Zona I, de espacios naturales de protección especial.
  
Artículo 73. Definición y objetivo específico de la Zona I
  
1. La Zona I recoge la totalidad del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja, de acuerdo con los límites definidos para el mismo; el Paraje Natural Municipal del Racó de Sant Bonaventura-Canalons, de acuerdo con los límites previstos en el acuerdo de 8 de febrero de 2002, del Consell de la Generalitat, por el cual se declara paraje natural municipal el enclave denominado Racó de Sant Bonaventura-Canalons, en el término de Alcoi; además de otras áreas del PORN que se pudieran declarar protegidas por cualquiera de las figuras previstas en el artículo tercero de la Ley 11/1994, y concretamente por la del paraje natural municipal.
  
2. La aprobación y declaración de cualquiera de estos espacios protegidos supondrá la aplicación en ellos, con carácter subsidiario, del régimen definido para esta Zona I, en tanto se apruebe su instrumento de ordenación o gestión correspondiente.
  
3. El objetivo específico para los ámbitos incluidos en la Zona I es el de asegurar la conservación y la protección de los valores naturales que albergan.
  
Artículo 74. Normas particulares de la Zona I
  
1. El ámbito del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja viene regulado por el PRUG que se aprueba conjuntamente en este PORN, y en donde se establece la normativa general y se zonifica de manera específica este ámbito concreto, sin perjuicio de las disposiciones del presente PORN y de otra legislación que le pudieran afectar.
  
2. Los otros ámbitos incluidos en la Zona I vendrán regulados por este PORN y por el instrumento de ordenación ambiental propio que les sea de aplicación, de acuerdo con el artículo 30 de la Ley 11/1994.
  
3. Las normas generales para el parque natural, definidas en el PRUG, tienen carácter subsidiario para la gestión y las actuaciones que pudieran llevarse a cabo en los ámbitos de Sant Bonaventura-els Canalons (término municipal de Alcoi) y del barranc dels Molins i Sant Pasqual-Torretes (término municipal de Ibi), tal y como se definen en el plano de zonificación y ordenación. En el caso del Paraje Natural Municipal del Racó de Sant Bonaventura-Canalons, este apartado será de aplicación en tanto se formule el instrumento de gestión que corresponda. En el caso del barranc dels Molins y Sant Pasqual-Torretes, transcurridos dos años de la publicación de este PORN, este apartado dejará de tener validez, se hayan declarado o no los mencionados parajes.
  
Sección 3 a. Zona II. Agroforestal de conexión de sierras de las cuencas del Polop y barranco de Els Molins
  
Artículo 75. Definición y objetivo específico de la Zona II
  
1. La Zona II incluye la mayor parte de las cuencas de río Polop y del barranc dels Molins, que representan el ámbito con mayor interés ecológico por la elevada biodiversidad y por su función de conexión ecológica entre el Carrascal de la Font Roja, la serra de Mariola y las sierras de Biscoi y Onil, facilitando los movimientos de los seres vivos y los flujos ecológicos entre estas diferentes áreas de interés.
  
2. El objetivo específico es el de amortiguar los impactos; mantener, y cuando sea posible, mejorar la calidad ecológica del mosaico agroforestal existente en esta zona, y asegurar la ausencia de transformaciones paisajísticas que pudieran detener los movimientos y flujos a que hace referencia el punto anterior.
  
Artículo 76. Normas particulares de la Zona II
  
1. Se potenciará el mantenimiento, la mejora y la creación de márgenes vegetales leñosos o herbáceos, así como la creación de franjas libres del uso de herbicidas en una anchura de 5 m del perímetro exterior de los cultivos. La eliminación de márgenes quedará sometida a informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
2. Se evitará la modificación del mosaico paisajístico existente actualmente, tanto en lo que respecta a los cultivos como a las zonas forestales, sin perjuicio de la posibilidad de efectuar plantaciones arbóreas de especies nobles en terrenos agrícolas, tal como dispone el artículo 39.3.
  
3. Se evitarán los vallados de fincas y de los alrededores de viviendas que pudieran representar una limitación de los movimientos de fauna, de acuerdo con lo que dispone el artículo 29 de estas normas.
  
4. En el margen interior de las carreteras C-3313 y A-200, respecto a los límites del PORN, queda prohibida cualquier actuación que pudiera representar la consolidación de un corredor lineal de edificaciones o infraestructuras que pudiera representar una barrera para los movimientos de la fauna entre las sierras de Mariola, Biscoi y Font Roja.
  
5. El órgano competente en materia de espacios naturales, el director-conservador del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja y otros interlocutores para la serra Mariola estudiarán el efecto barrera para la fauna de las carreteras C-3313, A-200 y de la carretera rural del valle del Polop, y propondrán las medidas oportunas para su corrección, para lo cual deberán contar con la colaboración de la administración responsable de la conservación de estas vías de comunicación.
  
6. Las áreas recreativas del barranc dels Molins y Els Canalons, ubicadas en esta zona, se destinarán principalmente a un uso público ligero y dirigido a la población local, sin consolidarse como grandes centros de servicios turísticos.
  
7. En suelos agrícolas e incultos de esta zona, próximos a sendas existentes, se podrán crear aparcamientos disuasorios para los visitantes del parque natural, al cual puedan acceder caminando por la red de sendas.
  
Sección 4 a. Zona III, forestal de protección hidrológica y conexión biológica del barranco de la Batalla.
  
Artículo 77. Definición y objetivo específico de la Zona III
  
1. La Zona III comprende la estrecha franja entre los roquedos del barranco de la Batalla y del alto de les Florències y la línea de cresta de L'Ull del Moro, de carácter básicamente forestal.
  
2. El objetivo específico de esta zona es asegurar el mantenimiento de la correcta integración actual del pasillo de localización de infraestructuras existente, y el mantenimiento de las masas forestales, asegurando la protección del medio cárstico del lecho del barranco de la Batalla, que mantiene contacto directo con el acuífero subyacente.
  
Artículo 78. Normas particulares de la Zona III
  
1. Las infraestructuras viarias deberán mantener la permeabilidad que actualmente representa para el paso de fauna la existencia de viaductos y túneles. La posible modificación de la N-340 contemplará el cierre definitivo al tráfico de aquellos tramos de carretera actual que no sean estrictamente necesarios para el enlace con otras carreteras y pistas existentes, así como la transformación en un vial de anchura reducida y carácter local, para los tramos que deban mantenerse pero que tengan un volumen de tráfico bajo.
  
2. Las masas forestales situadas en terrenos con una pendiente superior al 40% se consideran protectoras y de recarga del medio hidrológico y queda prohibido su aprovechamiento.
  
3. Se fomentará la reforestación en todas las tierras agrícolas incluidas en este ámbito.
  
4. No está permitida ninguna actividad o infraestructura que pudiera afectar al dominio público hidráulico del barranco de la Batalla.
  
Sección 5 a. Zona IV, de uso agrícola sostenible del valle de La Canal
  
Artículo 79. Definición y objetivo específico de la Zona IV
  
1. La Zona IV comprende todo el valle de La Canal dentro del ámbito del PORN, entre el barranc de la Batalla y el paraje de Sant Pasqual de Ibi, separándose dos ámbitos geográficos a partir de la inflexión del terreno que separa dos cuencas hidrográficas, la de la Batalla al este y la de Ibi al oeste. El terreno es muy llano, en comparación con la zona II, y el paisaje de cultivos es dominante, con sólo algunos pequeños bosques aislados.
  
2. En esta zona el objetivo específico es asegurar la función de amortiguación de los impactos en la Zona I del parque natural, y de territorio de caza, alimentación y dispersión para la fauna vertebrada del parque natural. La función de conexión biológica queda limitada a barrancos forestados concretos de este ámbito.
  
Artículo 80. Normas particulares para la Zona IV
  
1. La creación de pequeños bosques, a modo de corredores funcionales en medio de las zonas agrícolas, a las cuales hace referencia el artículo 30, es especialmente prioritaria en este ámbito.
  
2. El mantenimiento de los corredores forestales, de los barrancos y de los márgenes de caminos con vegetación que aisladamente existen en esta zona es prioritario, y su modificación o alteración no estará permitida. Asimismo se promoverá la creación de nuevos corredores forestales similares en lugares potencialmente atractivos para la fauna.
  
3. El contacto entre la llanura de La Canal y la sierra de la Solana de Ibi es especialmente importante de cara a preservar los procesos ecológicos entre el parque natural, el valle de La Canal y la sierra del Quartell, situada al sur. Para suelo no urbanizable con usos agrícolas y forestales, en una franja exterior de 400 m de anchura a contar desde el límite del parque, la edificación sólo estará permitida cuando en la solicitud de autorización se demuestre que no afecta a la preservación de los procesos indicados. En caso de suelo urbanizable, se estará a lo dispuesto en la preceptiva declaración de impacto ambiental y a lo que marque la normativa sectorial correspondiente.
  
4. De cara a la protección del contacto del barranco de la Batalla con el acuífero cárstico, en la parte de esta zona que forma parte de la cuenca de este barranco, las posibles actuaciones que representen un riesgo de contaminación tendrán que contemplar especialmente las disposiciones del artículo 16.4 de estas normas.
  
5. El órgano competente en materia de espacios naturales y el director-conservador del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja estudiarán el efecto barrera para la fauna de la nueva autovía de Alcoi a Ibi, y el paso real de fauna entre la Font Roja y la sierra del Quartell, y propondrán las medidas oportunas para su corrección, para la cual cosa deberán contar con la colaboración de la administración responsable de la conservación de estas vías de comunicación.
  
Sección 6 a. Zona V, periurbana de Ibi.
  
Artículo 81. Definición y objetivo específico de la Zona V
  
1. La Zona V incluye la franja periurbana de Ibi delimitada por el paraje de Sant Pasqual, la serra de Barrancons y el núcleo urbano de Ibi. Se trata de un entorno de bancales agrícolas con caminos numerosos, situado a poca distancia del núcleo urbano, y en el cual está consolidado el uso de vivienda dispersa en parcelas grandes. El PGOU de Ibi aprobado recientemente después de la declaración positiva de impacto ambiental consolida este uso.
  
2. El objetivo específico para esta zona es hacer compatible el carácter de área de amortiguación de la zona, de acuerdo con el artículo 5 de estas normas, con el uso consolidado de vivienda dispersa.
  
Artículo 82. Normas particulares de la Zona V
  
1. El mantenimiento de los bancales agrícolas, los muros de piedra, los cultivos y el carácter rural es prioritario en esta zona.
  
2. El mantenimiento de los bosquecillos existentes y la creación de nuevos en las fincas agrícolas y en las parcelas urbanizadas es prioritario en esta zona.
  
3. Las nuevas edificaciones que se establezcan en este ámbito seguirán la normativa urbanística municipal correspondiente sin perjuicio de esta normativa, y se integrarán paisajísticamente en el entorno rural en el cual se ubican.
  
4. Los vallados de fincas y parcelas anexas tendrán que dejar un espacio mínimo de 2 m entre ellos para facilitar el tráfico de personas y animales, de manera que no se creen grandes áreas delimitadas por conjuntos de vallados de fincas diferentes. Todo ello, sin perjuicio de lo que dispone el artículo 29.
  
5. Los caminos rurales de interés general se podrán asfaltar, preferentemente con asfalto coloreado con los tonos dominantes de los suelos y las rocas de la zona. Los caminos particulares, que dan acceso a fincas individuales o a grupos de menos de 5 fincas, se mantendrán sin asfaltar.
  
DISPOSICIONES ADICIONALES
  
1. La aprobación conjunta del presente PORN con el PRUG del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja se hace en consideración a que las disposiciones de este último respecto al ámbito del parque natural forman parte indivisible de las disposiciones generales de ordenación del ámbito del PORN, y tienen por tanto un valor legislativo y de gestión equivalente para el territorio afectado.
  
2. De acuerdo con lo que dispone la Ley Estatal 4.89, y la Ley 11/1994, cualquier infracción del PORN generará responsabilidad de naturaleza administrativa, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que pudiera incurrir.
  
3. La Conselleria de Territorio y Vivienda podrá habilitar ayudas a las asociaciones sin ánimo de lucro que tengan como actividad principal la conservación de la naturaleza, a ayuntamientos y a titulares de terrenos o derechos reales. Estas ayudas estarán dirigidas a facilitar la consecución de los objetivos, normas y directrices fijadas por este PORN, incluida la compra de terrenos o de derechos reales.
  
DISPOSICIÓN TRANSITORIA
  
Los instrumentos de ordenación territorial o física existentes que resulten contradictorios con este PORN deberán adaptarse al mismo en la primera revisión o modificación que se lleve a cabo desde su entrada en vigor. Mientras la adaptación no se lleve a cabo, las determinaciones del PORN se aplicarán de manera prevalente sobre los instrumentos de ordenación territorial o física, siempre que supongan un mayor nivel de protección sobre los valores y elementos objeto del presente PORN.
  
Independientemente de la necesidad de adaptar las normativas urbanísticas municipales al PORN, de acuerdo con el artículo 54 de la presente normativa y con las líneas grafiadas en la cartografía de zonificación, es necesario realizar las siguientes modificaciones en la actual calificación urbanística del suelo:
  
Término municipal de Alcoi:
  
a. Se calificará como Suelo no urbanizable de especial protección (SNUEP), al menos, el ámbito del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja, así como aquellos terrenos que el planeamiento municipal define como suelo no urbanizable de protección forestal y paisajística, de protección arqueológica, de protección de acuíferos y de protección viaria, en este último caso cuando afecte a las vías pecuarias indicadas en el artículo 62, sin perjuicio de otros que se pudiera considerar incluir.
  
b. En el ámbito del SNUEP al que hace referencia el punto a, donde actualmente la parcela mínima edificatoria es de 10 Ha se prohibirá totalmente la edificación, con la excepción de aquellas situaciones expresamente indicadas por este PORN.
  
ANEXOS
  
Anexo 1. Descripción de los límites del PORN
  
En el sentido de las agujas del reloj:
  
- Término municipal de Alcoi
  
A partir del límite entre los términos municipales de Ibi y Alcoi en la carretera A-200 (Ibi'Banyeres), el límite del PORN sigue el trazado de la carretera hacia el norte hasta encontrar la carretera C-3313 (Alcoi- Banyeres). En este punto, el límite sigue la carretera C-3313 en dirección a Alcoi hasta pasada la barriada del Salt, en la curva a la izquierda que hay después de la cantera.
  
\* En la curva, el límite deja la carretera y baja por la derecha hacia el sur, directamente por el talud hasta el cruce de pistas de abajo, al lado de unas casas que quedan justo fuera del PORN. En el cruce se toma la pista que gira de bajada hacia la derecha. Pocos metros después hay un nuevo cruce. Siempre de bajada, el límite sigue la pista de la izquierda (este), hasta llegar, a los pocos metros, a otro cruce. Se sigue la pista de la derecha (oeste) para llegar a continuación a un nuevo cruce. El límite sigue por la pista de la izquierda, pasa por al lado de la fuente de Don Mario y llega a la vía de tren Alcoi-Ibi en desuso, a la altura del puente del Salt, en el margen izquierdo del río Barxell.
  
El límite sigue la vía en desuso por el puente para cruzar el río y, exactamente antes de la entrada del túnel, la deja para continuar por la pista de la izquierda (vía pecuaria de Blai Giner al Regadiu). Pasa por Cases del Salt y la Font de la Falguera, que quedan dentro del PORN, y encuentra una pista más ancha que viene del racó de Sant Bonaventura. Sigue la nueva pista en dirección al núcleo urbano de Alcoi (noreste) hasta llegar a una pista menor a la derecha. El límite sigue esta nueva pista para dejar fuera del PORN la masía del Saltet de la Carrasca.
  
Detrás de la masía, el límite se vuelve a encontrar con la pista principal que había abandonado (via pecuaria de Blai Giner al Regadiu) y la sigue para cruzar el río Barxell. Después de cruzar el río hay un cruce de pistas. El límite sigue la que se dirige hacia la derecha (este) hasta que llega a la font del Quinzet, después de la unión entre el río Barxell y el Polop, donde hay un nuevo cruce de pistas.
  
El límite toma la pista de la derecha para cruzar de nuevo el río Barxell. Después de cruzar el río hay una bifurcación. El límite continúa por la izquierda, siguiendo la vía pecuaria de Blai Giner al Regadiu, entre campos de cultivo. Sigue por la cañada dejando desviaciones menores primero a la derecha y después a la izquierda hasta que la pista gira a la derecha para orientarse directamente hacia el sur, en la umbría del Manco. Poco después de tomar esta orientación hay una bifurcación. El límite sigue el tramos de la derecha (el de la izquierda se dirige a la masía de Sant Benet), abandonando la cañada hasta que llega a una pista ancha orientada de oeste a este que corresponde a la vía de tren en desuso.
  
El límite continúa por el antiguo trazado de tren hacia la izquierda (este) hasta un importante cruce de pistas, entre las cuales están la vía pecuaria de Blai Giner al Regadiu y la Cañada del Port. En este punto abandona momentáneamente el trazado de la vía del tren, a la derecha, y sigue, a la izquierda (este), la vía pecuaria de Blai Giner al Regadiu, pasando al lado de la masía de L'Olivereta, que queda fuera del PORN. Después de la masía, el límite atraviesa el trazado de la vía del tren a la altura del barranc de Sant Joan, hace una curva a la izquierda y se vuelva a encontrar con la vía. El límite deja la cañada y continúa de nuevo por el trazado de la vía del tren hacia la derecha (este) hasta encontrar la carretera A-2001 (Alcoi-santuario de la Font Roja).
  
El límite sigue la carretera en dirección al núcleo urbano de Alcoi hasta encontrar la carretera A-2002 (Alcoi-ermita de Sant Antoni). En este punto abandona la carretera y, pasando por encima del polideportivo de Alcoi, atraviesa de nuevo la vía pecuaria de Blai Giner al Regadiu y va a buscar una curva muy marcada de la carretera N-340, en la Venta Saltera, dejando fuera del PORN la fábrica de cerámica ubicada en aquella curva. El límite sigue la N-340 en dirección a Alicante, atravesando el barranco del Molinar, hasta la curva siguiente, también muy cerrada, donde abandona la carretera y sigue por en medio del bosque en dirección este hasta la carretera A-160 (Benilloba).
  
Desde este punto, el límite sigue la carretera en dirección Benilloba (noroeste) hasta la primera curva clara a la izquierda. Aquí abandona la carretera para dirigirse a la derecha (sureste) por un pasadizo de línea de alta tensión, hasta encontrar la línea de cresta que baja del alto de Dubots en la cota 796,6. El límite sigue la línea de cresta en dirección sudoeste, pasa un promontorio (cota 814,0) y en el collado siguiente (cota 801,8) gira de nuevo al sudeste para cruzar de nuevo la vía pecuaria de Blai Giner al Regadiu, por encima de la masía de Palomino, en una zona donde vuelve a haber cultivos. Siguiendo en dirección sudeste, a través de los campos, el límite atraviesa el sendero que viene de la masía de Palomino y de la venta de Sant Jordi, y después, primero en medio de los campos y después entre los campos y la zona de matorrales, llega a otro sendero que sigue a la derecha pasando al lado de la masía de Les Carrasques, que queda fuera del PORN.
  
Desde delante de la masía de Carrasques, el límite coincide con la pista que une la casa con la carretera P-1711 (a Benifallim). Sigue la carretera en dirección Benifallim hasta justo antes de la primera doble curva (izquierda-derecha) muy suave, donde hay un desvío para ir a Penàguila o a Benifallim. Desde aquí traza una línea recta hasta la cota 859,4 del alto de Les Florències, prácticamente al sur. Desde esta cota, el límite baja en dirección sur.suroeste por una zona de bosque y matorrales, cruza la via pecuaria de Guerra al Regadiuet, cruza un torrente que viene del sudeste y se dirige al barranc de la Batalla y va por la otra vertiente en la misma dirección hasta llegar a la línea de cresta al noroeste de la cota 857,9. Aquí, el límite gira un poco a la derecha (sudoeste) para dirigirse al barranc de la Batalla, donde se encuentra de nuevo la carretera N-340, a la altura aproximada del km 127.
  
El límite sigue la carretera hacia el sur hasta que llega al punto donde está el desvío, a la izquierda, hacia la urbanización ?l'Estepar?. En este punto, el límite sigue de nuevo la vía de tren en desuso, hasta el punto donde cruza el torrente del Regall, que en esta zona coincide con el límite entre los municipios de Alcoi y de Xixona. Aquí abandona la vía del tren y sigue el límite municipal en dirección sudoeste, atravesando la carretera N-340, hasta encontrar de nuevo la vía del tren, que sigue en dirección oeste hasta el límite municipal entre Alcoi e Ibi.
  
- Término municipal d'Ibi
  
A partir del límite entre los términos municipales de Alcoi e Ibi a la altura de la vía del tren en desuso, el límite sigue esta vía en dirección oeste, hasta antes del cruce con la pista que viene del sur desde las casas de Campofrío. En este punto, el límite se desvía por la pista situada más a la derecha y va a buscar la carretera A-210 (Ibi-N-340), donde está la desviación a la casa del Madrigal. El límite continúa para la carretera en dirección a Ibi (oeste).
  
Antes de llegar al núcleo urbano de Ibi, a la altura de los altos dels Camps, el límite deja la carretera y sigue una pista hacia el norte que desemboca en la pista transversal (de este a oeste) que es el antiguo camino de Villena a Alcoi. Sigue la pista a la izquierda (oeste), por el límite urbanístico entre el Suelo no urbanizable común de grado I (al sur) y Suelo no urbanizable común de grado II (al norte) hasta llegar a un cruce justo a la entrada del núcleo urbano de Ibi. El límite sigue la pista que se dirige al norte, hacia la casa de Camps de Roca. A la izquierda (oeste) queda el barrio de Vilaplana. Llega a un cruce de pistas. La de la derecha se dirige a la casa de Camps de Roca. El límite sigue la pista de la izquierda (oeste) entre campos de cultivo, hacia la casa de Camps dels Capellans. Al llegar al cruce, sigue hacia el oeste, pasa por debajo de la casa, que queda dentro del PORN, y va a buscar la carretera A-200 (Ibi-carretera C-3313) en la curva que cruza el torrente que viene del barranc de les Raboses. El límite sigue esta carretera hasta el punto de inicio.
  
Anexo 2. Descripción de los límites del Parque Natural
  
 del Carrascal de la Font Roja
  
(Texto descriptivo que sustituye, sin modificaciones, la delimitación descrita en coordenadas geográficas por el Decreto 49/1987)
  
En el sentido de las agujas del reloj:
  
- Término municipal de Alcoi
  
Desde el cruce entre el límite de los términos municipales de Ibi y Alcoi y la pista que va de la Venta dels Cuernos a la cava de Santa María, el límite se dirige en dirección noroeste hasta la cota adyacente 1002,6. Desde aquí baja hacia el noreste hasta antes de llegar a una ramificación de la pista mencionada que sube hasta la cota 994,9. En este punto, vuelve a girar hacia el noroeste, cruza la pista que viene de la masía del Racó Vell y llega a una segunda pista, ramificación de la anterior.
  
Desde este punto, el límite sigue la pista a la derecha y, cuando llega al primer cruce, sigue la pista de la derecha (la de la izquierda gira al norte para volver a la masía del Racó Vell). Unos metros más adelante, en un segundo cruce, sigue de nuevo la pista de la derecha entre bosques y matorrales (la de la izquierda bordea unos campos). El límite deja a la derecha un sendero que va hacia el sur, a la pista de la Venta dels Cuernos y a la cava de Santa María y, cuando la pista que sigue acaba una curva que lo orienta hacia el norte, deja la pista y se dirige en línea recta al noroeste, en dirección a la masía de Bonavista, hasta encontrar la pista que viene de esta masía.
  
El límite sigue ahora esta pista a la derecha (sudeste) hasta el primer cruce (a la izquierda se llega a la masía de Bonavista). Deja la pista y atraviesa en línea recta hacia el este.noreste por en medio de los campos de cultivo, cruza la pista que acaba de abandonar y se dirige a una curva de una nueva pista que une la masía de Pardinetes y la Casa Racó Pellicer. Sigue esta pista a la derecha, en dirección a la masía de Pardinetes. En el cruce de antes de llegar a la masía, continúa por la pista de la izquierda, bordeando por el norte la casa que queda dentro del parque natural.
  
El límite sigue esta pista haciendo una clara curva a la izquierda y llega a un cruce con una pista que viene de la derecha (este). Continúa por esta nueva pista, primero en dirección este por entre bosque y matorrales, donde deja un desvío a la izquierda, y después en dirección noreste con unos campos a la izquierda. Cuando acaban los campos hay una bifurcación. El límite sigue por la pista de la derecha (este) hasta que desemboca en una nueva pista que une la Casa de Racó Payà con la Casa de Vistabella.
  
En este punto, el límite atraviesa la pista, y justo después de atravesarla se dirige por la línea de cresta unos metros hacia el norte, paralelo a la pista, que queda al oeste, hasta pasada la primera curva de la pista de la izquierda. Aquí gira al este.noreste, cruza el barranco del Pantanet y sube, siguiendo el límite de la finca, hacia al este por la línea de cresta que baja de la Casa de Vistabella hasta la cota 975,7, al noroeste de la casa.
  
Desde esta cota, el límite se dirige básicamente hacia el este, con una muy ligera tendencia al norte, hasta la cota vecina 953,9, desde donde sigue en la misma dirección para atravesar el barranc del Merlanxero y la pista que baja a la masía de la Safranera. Sigue por la crestería del Cremat hasta la cota 936,3 desde donde, todavía en dirección este, va a encontrarse con la pista que viene de la Venta dels Cuernos y se dirige hasta la masía de Llacunes, en una ligera curva a la derecha al norte de la cota 901,3.
  
El límite sigue esta pista haciendo una primera curva a la izquierda (dirección noreste) paralelo al barranc de l'Infiern por el margen izquierdo, pero en la segunda curva a la izquierda, el límite evita un marcado giro de la pista a la derecha y se dirige por un sendero al noreste hasta encontrar la misma pista. El límite atraviesa la pista y sigue el sendero que viene de la masía de Parrancà, hacia el este, atraviesa el barranc de l'Infiern y llega al final de una pista agrícola que sube desde la masía de Parrancà, en el límite entre el bosque (al sur) y los campos de cultivo (al norte).
  
Desde este punto, el límite sigue el sendero bordeando el alto de Llacunes, primero hacia el sudeste, siguiendo el margen entre bosque y cultivos, después un tramo hacia el sur y, finalmente hacia el este, hasta que, en el punto donde el sendero gira hacia el norte, el límite lo abandona y sigue hacia el sur (derecha) siguiendo un sendero por en medio del bosque. El límite sigue este sendero cuando gira al este y llega a la pista de la masía de la Cardadora, que queda al norte, fuera del parque natural. Desde este cruce, sigue el sendero al este.sudeste hasta una curva muy marcada de la carretera A-2001 (Alcoi-Santuario de la Font Roja).
  
El límite sigue ahora el trazado de la carretera A-2001 en dirección Alcoi hasta la font de l'Olivereta. Aquí, deja la carretera y se dirige en dirección sudeste hacia la carretera A-2002 (Alcoi-Ermita de Sant Antoni). Cuando llega a esta carretera la sigue en dirección a Alcoi hasta antes del cruce con la antigua vía de tren abandonada, donde deja la carretera y se dirige, por un sendero, primero unos metros al sur y después unos metros al este para encontrar la pista que bordea los circuitos de bicicletas y coches teledirigidos de Alcoi. Sigue esta pista hacia el sudoeste, dejando fuera del parque natural ambos circuitos y, después de una curva, hacia el este, ya en forma de sendero, pasa por en medio del bosque bajo la línea eléctrica que baja de la montaña de Sant Antoni. Siguiendo este sendero hacia el este, el límite vuelve a encontrar la línea de tren abandonada, justo antes de la entrada del túnel situada al sur del polideportivo de Alcoi.
  
En este punto, el límite atraviesa la vía y sigue un tramo del sendero que se dirige ahora a la fábrica de cerámica y a la Venta Saltera situadas en una curva de la carretera N-340. En el punto donde el sendero se orienta al norte, el límite lo abandona dirigiéndose directamente al sudeste hacia la fábrica de cerámica. Antes de volver a cruzar el sendero, ahora convertido en pista y orientado de oeste a este, el límite gira en dirección sudeste, cruza el camino (pequeño recorrido) que sube a la ermita de Sant Antoni y se sitúa justo debajo del nuevo tramo de la vía de tren abandonada que queda al aire libre. Aquí vuelve a girar al noreste, atraviesa la pista que sube de la carretera N-340 a la Casa Forestal justo al norte de la curva de entrada a la masía, que queda dentro del parque natural, pasa justo por el sur de una segunda construcción y llega al lecho del torrente del barranc de la Batalla (río del Molinar).
  
El límite sigue el lecho del torrente aguas arriba paralelo a la carretera N-340 hasta que se cruza con esta carretera. Aquí, sigue un pequeño tramo el cauce del río hacia el este pero cuando el torrente gira al noreste, el límite lo abandona para dirigirse unos metros al sur y de nuevo al oeste, hasta volver a encontrar la carretera N-340 en el punto donde parte la pista que lleva a la masía del Puig. De esta forma, la cota 677,2, al oeste del alto de Les Florències, queda fuera del parque natural.
  
El límite sigue ahora el trazado de la carretera N-340 hacia el sur hasta la primera boca de túnel. Aquí, deja la carretera para dirigirse al sudeste hasta volver a encontrar el lecho del torrente del barranc de la Batalla, que sigue al sudoeste hasta el punto de conexión con el barranco de Tristao, que baja por el oeste desde la montaña de Sant Antoni. El límite sigue unos metros barranco arriba por su margen izquierdo, pero cuando vuelve a encontrar la carretera N-340 cruza el torrente y baja por el otro lado en dirección sudeste de nuevo hasta el lecho del río el barranco de la Batalla. Justo después de cruzar el barranco, el límite sube por la línea de cresta, primero hacia el este, después al sudeste y finalmente, los últimos metros, al sur hasta la cota 890,9.
  
Desde la cota 890,9, el límite baja por la línea de cresta en dirección oeste, con una ligera tendencia al sur. Acabada la cresta, cuando la pendiente se suaviza, gira directamente al sur, por una zona de matorrales muy abierta, hasta el inicio de los campos de cultivo. Antes de entrar en los campos, vuelve a girar al sudoeste para ir a encontrar de nuevo el torrente del barranco de la Batalla.
  
El límite sigue unos metros el curso del torrente aguas abajo (norte) pero cuando el torrente inicia una curva que lo orienta al noroeste, el límite lo abandona y se dirige hacia el oeste, con una cierta tendencia al sur, atravesando la carretera N-340 para dirigirse a la cota 859,9 justo antes de llegar a la zona de cultivo de frutales al sur del tramo medio del barranc de Tristao, punto donde se encuentra con un sendero que sale de la pista que viene de la venta de la Penya.
  
El límite sigue el sendero de bajada hacia el este.noreste, pero antes de una marcada curva a la izquierda, deja el sendero para dirigirse directamente al norte, atraviesa el sendero que acaba de abandonar y llega al lecho del torrente del barranco de Tristao. Sigue el curso del torrente aguas arriba y cuando llega a la bifurcación del barranco, sigue a la izquierda (dirección oeste.sudoeste). Cuando este tramo del barranco comienza a girar para dirigirse al noroeste, el límite lo abandona en dirección oeste.sudoeste para ir a encontrar la carretera A-2002, que baja de la ermita de Sant Antoni, al sudeste del repetidor de televisión, justo en el punto donde esta carretera coincide con la vía pecuaria de Barxell als Plans.
  
El límite sigue unos metros la carretera A-2002 hacia el sur pero antes de entrar en una ligera curva a la izquierda donde comienzan, a ambos lados, campos de cultivo, se dirige hacia el sudoeste, siguiendo un sendero por encima de los campos de frutales que quedan fuera del parque natural, hasta el punto donde se abre un barranco que baja en dirección sudeste. Atravesando el barranco, sigue hacia el sudoeste, primero por encima del sendero y después por debajo, pero siempre por encima de la pista que une la masía de Vilaplana con la carretera A-2002, dejando dentro del parque natural la zona de matorrales del noroeste y fuera de los cultivos y una pequeña franja de bosque del sudeste. Cruza una primera línea de alta tensión, al este de las ruinas de la masía de Nyego y sigue la misma dirección para cruzar una segunda línea de alta tensión y, posteriormente, dos pequeños barrancos que bajan en dirección sudeste.
  
Pasado el segundo barranco, el límite gira ligeramente al sur, atraviesa un nuevo barranco y, prácticamente al llegar a la pista que viene de la masía de Vilaplana, después de dos curvas muy pronunciadas de esta pista, vuelve a tomar la orientación original al sudoeste, atravesando un nuevo barranco en dirección sudeste que baja de la sierra de Barrancons, ya en la zona de Sant Benet. Sigue hacia el sudoeste, pasa por debajo de la morera de la masía de Romà y llega a un nuevo barranco que también baja de la sierra de Barrancons. Justo después de atravesar el barranco, el límite baja hacia el sur unos metros para encontrar el tramo final de la pista que sube de la masía de Roc hasta los campos de cultivo más altos. Una vez atravesada la pista, vuelve a orientarse unos metros al norte, atraviesa los últimos campos de cultivo y vuelve a tomar la dirección sudoeste, bordeando los campos hasta prácticamente llegar a la curva superior de la pista que une la masía de Roc con la del Cardenal, donde se encuentra con un sendero que parte de esta curva.
  
El límite sigue este sendero, primero hacia el oeste.sudoeste y después hacia el sur.suroeste hasta llegar, sobre una nueva curva de la mencionada pista, a la base de un pequeño barranco que baja hacia el sudeste. Desde aquí, vuelve a orientarse al suroeste para llegar al punto donde se abre otro barranco, más claro que también baja en dirección sudeste. Sigue la misma dirección, pasa por debajo de la cota 1021,9 para llegar a otro barranco, paralelo al anterior. Pasado este barranco, el límite sigue unos metros la dirección sudoeste, pero después gira al norte, atraviesa un sendero en medio del bosque, y vuelve a girar al este para bordear la vecina cota 1011,6 que queda fuera del parque natural. Al norte de esta cota, gira de nuevo al sudoeste por una pista que viene de la casa de la Gabarnera y que bordea unos campos de frutales. Cuando la pista llega al fondo del barranco que baja de la penya del Sapo el límite toma una nueva orientación hacia el oeste.noroeste, atraviesa un doble curva de la pista que sube de la masía del Canonge hacia la serra dels Barrancons y se dirige directamente a la cota 1138,4, atravesando, antes de llegar, el límite entre los municipios de Ibi y Alcoi.
  
- Término municipal de Ibi
  
Desde la cota de 1138,4 el límite sigue una línea recta en dirección oeste.sudoeste, bajando primero por la línea de cresta de esta cota para atravesar el barranco de Felip, y subiendo por el otro lado, para, al pasar justo por debajo de la cota 1147,0, volver a bajar al barranco de Sant Pasqual y subir finalmente a la cota 1126,2 de los altos de Camps.
  
Desde la cota 1126,2 el límite vuelve a cambiar de dirección para dirigirse al oeste.noroeste, en línea recta hasta la cota 1135,6 del Cabeç de Guillem, atravesando toda una serie de barrancos que bajan de la sierra de Barrancons en dirección norte-sur, y el más importante, el barranc de les Raboses. Del Cabeç de Guillem el límite sigue la dirección oeste.noroeste para atravesar la pista que baja de la casa de Foiaderetes y dirigirse a la cota 1123,0 al sudoeste de esta masía.
  
Desde la cota 1123,0 el límite sigue la dirección noroeste hasta la cota 1007,1 al noreste de la Venta dels Cuernos. En este tramo cruza dos veces seguidas la pista que sale de la casa de Foiaderetes hacia el oeste, en una curva muy cerrada, y baja para volver a encontrar esta pista que sigue durante un pequeño tramo para dejarla cuando la pista gira a la izquierda (oeste). El límite sigue la mencionada línea recta hacia el noroeste para cruzar la parte alta del barranc dels Molins y alcanzar la cota 1007,1.
  
Desde la cota 1007,1 el límite sigue una línea recta al noroeste hasta la cota 1002,6 ya en el término municipal de Alcoi. En este tramo cruza el límite de los términos municipales de Ibi y Alcoi a la altura de la pista que va de la Venta dels Cuernos a la cava de Santa María, punto de inicio de esta descripción.
  
Anexo 3. Listado de formaciones vegetales del PORN
  
 Carrascal de la Font Roja
  
Vegetación de ribera y de pantanal
  
Adelfal Rubo-Nerietum oleandri O. de Bolòs 1956
  
Carrizal Typho-Schoenoplectetum glauci Br.Bl. y O. de Bolòs 1957
  
Población de lentejas de agua Lemno-Azolletum Br.Bl. 1952
  
Población de berros Apietum nodiflori Br.Bl. 1931
  
Vegetación rupícola
  
Comunidades casmofíticas y calcícolas del sur valenciano Jasonietum foliosae O. de Bolòs 1957
  
Comunidades casmofíticas y calcícolas del sur valenciano Jasionio-Teucrietum buxifolii Rigual, Esteve y Rivas G. 1962
  
Comunidades casmofíticas y calcícolas catalano-valencianas de tierra baja Saxifragetum
  
cossonianae O. de Bolòs 1967
  
Comunidades de pedregales del sur valenciano, Resedetum valentiae, O. de Bolòs 1974
  
Comunidades de manantiales calcáreos, Trachelio-adiantetum O. de Bolòs 1957
  
Tomillar de hipérico pincel, Fumano-Hypericetum ericoidis O. de Bolòs 1957
  
Salviares Armerio-Salvietum mariolensis
  
Prados
  
Prados sabanoides de cerrillo pequeño Hyparrhenietum hirto-pubescentis stipetosum A. y O. de Bolòs y Br.Bl. 1950
  
Población de fenazos con guisante valenciano Lathyro-Brachipodietum (Citado por Ballester y Stübing1990, no aparece en la clasificación de Folch 1984)
  
Lastonar con pinillo falso Teucrio-Brachipodietum retusi (ramosi) O. de Bolòs 1957
  
Teucrio-Ulicetum dianii
  
Comunidad de Festuca indigesta (Suelos pedregosos con acumulación invernal de nieve)
  
Cultivos (vegetación ruderal y arvense)
  
Comunidad de lechetrezna de campo Dipotaxietum erucoidis
  
Población de bledos nitrófilos Amarantho-Chenopodietum ambrosioidis, Chenopodietum muralis
  
Herbazales y cardizales del borde del camino Asphodelo-Hordeetum, Lavanteretum ruderale,
  
Centaureo-Cynaretum cardunculi
  
Herbazal de ripoll y marrubio hirsuto Oryzopsis-Ballotetum hirsutae (O. de Bolòs) O. de Bolòs 1967
  
Herbazales nitrohalófilos de lugares áridos Moricandio-Carrichiterum annuae O. de Bolòs 1957 (comunidad de anuales destacable, de yermos y caminos transitados)
  
Matorrales y maleza
  
Romeral con escrofularia y pebrella (maleza de romero y bruguera con pebrella) Helianthemo Tymetum piperellae Rivas, G. 1958
  
Romeral con escrofularia y pebrella (maleza de romero y bruguera con pebrella y esparto) Helianthemo-Tymetum piperellae Rivas, G. 1958 subass. macrochloetosum tenacissimae
  
Prado embosquinado de asiento de monja con festuca capilifolia Daphno-Festucetum capillifoliae O. de Bolòs y Rigual 1967
  
Prado embosquinado de cercejo con asiento de monja Festuco-avenetum filifoliae O. de Bolòs 1967
  
Zarzal con espinal de espina corta Rubo-Crataegetum bervispinae O.de Bolòs 1962
  
Matorral de erizones con nona (Jonceda de listón con salvia) (Bufonio tuberculatae-Savietum lavandufoliae (mariolensis O. de Bolòs 1967)
  
Coscojal con lestisco (Maquia continental de coscoja y espino negro) Rhamno-Quercetum cocciferae Br.Bl. y O. de Bolòs (1954) 1957 subass. pistacietosum
  
Coscojal con hiniesta borde (Garriga con guardalobo) Quercetum cocciferae Br.Bl. 1924 subass. osyrietosum
  
Anthyllido-Citisetum clusii
  
Hedero helicis-Cytisetum patentis
  
Bosques
  
Carrascal con aliaga (Quercetum rotundifoliae ulicetosum Br.Bl. y O. de Bolòs (1956) 1957)
  
Quejigar con fresno (Fresneda con arce blanco de hoja pequeña) (Orno-Quercetum-faginae (Fraxino orni-Quercetum faginae) (Borja) Rivas G. et Rigal 1959)
  
Pinar de pino blanco
  
Anexo 4. Elementos de interés
  
a. Fuentes y manantiales
  
Font del Rossinyol
  
Font dels Xops
  
Font Roja
  
Font del Merlanxer
  
Font del mas de Tetuan
  
Fonteta de l'Olivereta
  
Font del Quinzet
  
Font de la Falguera
  
Font de les Serps
  
Font de don Mario
  
Font del Salt
  
Font del Molí de Baix
  
Font del mas del Gelat
  
Fonteta dels Canalons
  
Font de Sant Bonaventura
  
Font de Santa Maria
  
Font del barranc de la Camarera
  
Font del Racó d'Almarra
  
b. Lugares de interés geológico
  
Sima Simarro
  
Cova Gelada
  
Els Canalons
  
Cova Joliana
  
Barranc de les Coves
  
Arc del Menejador
  
El Salt
  
c. Riscales de interés
  
Cingles del Menejador
  
Cingles del Santuari de la Font Roja
  
Cingles del pla de Galers
  
Cingles de vessants del Mas de Cotet
  
Cingles del Salt
  
Cingles de l'Estret (els Canalons)
  
Cingles del barranc de la Batalla
  
d. Árboles monumentales
  
Chopo y pinos del Mas de Foiaderes
  
Madroño de Mas Celedón
  
Carrasca de la Cardadora
  
Enebro de Pardinetes
  
Pino del Mas dels Capellans
  
Sabina de Bonavista
  
Tejo del Mas de Tetuan
  
Cipreses del Santuari de la Font Roja
  
ANEXO II
  
Texto normativo del Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja
  
TÍTULO I. DISPOSICIONES GENERALES
  
SECCIÓN PRIMERA. Condiciones generales del Plan Rector de Uso y Gestión
  
Artículo 1. Naturaleza del plan
  
Este Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG) se redacta al amparo del artículo 4 del Plan Rector de Uso y Protección del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja, aprobado por Acuerdo de 25 de enero de 1993 del Consell de la Generalitat (DOGV núm. 1959, de 8.2.93), y como revisión del mismo.
  
El marco legal del PRUG viene fijado por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2423, de 9/1.95), en lo sucesivo Ley 11/1994, y el artículo 19 de la Ley estatal 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestre (BOE núm. 74, de 28.03.89), en lo sucesivo Ley 4.89.
  
Este PRUG del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja, en lo sucesivo parque natural, se aprueba conjuntamente con el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Carrascal de la Font Roja (PORN).
  
Artículo 2. Finalidad y objetivos
  
1. De acuerdo con el artículo 37 de la Ley 11/1994 este PRUG tiene como finalidad constituir el marco en que han de ejercerse las actividades directamente ligadas a la declaración del espacio natural protegido, y en particular la investigación, el uso público y la conservación, protección y mejora de los valores ambientales.
  
2. Para conseguir la finalidad establecida en el apartado 1, y además de los objetivos generales en el ámbito del PORN, el PRUG debe fijar una gestión del parque natural de acuerdo con los objetivos siguientes:
  
a. Proteger y conservar el patrimonio natural del parque, con especial atención a los ecosistemas, especies, y poblaciones de especies más notables, y a los procesos ecológicos que permiten su mantenimiento.
  
b. Proteger y conservar el patrimonio cultural del parque natural con especial atención al patrimonio etnológico resultante del poblamiento rural de la sierra en los últimos siglos (cavas y masías) y de los alojamientos de descanso en la Font Roja de principios de este siglo.
  
c. Promover, canalizar y ordenar las demandas de actividades lúdicas y educativas medioambientales y culturales, asegurando experiencias vivenciales a los visitantes, que no pongan en peligro la conservación de los valores del parque natural.
  
d. Constituir una regulación que canalice la afluencia de las diferentes clases de visitantes del parque, y que fomente actitudes en estos que favorezcan la conservación de la biodiversidad y de los recursos naturales y culturales del parque.
  
e. Corregir y minimizar los impactos que la actividad humana ocasiona, o podría ocasionar sobre la biodiversidad y los recursos naturales y culturales del parque, fomentando la regeneración y la restauración de áreas de gran interés hacia la vegetación climácica.
  
f. Promover y regular la investigación científica en todos sus aspectos, con el objeto de conocer y difundir el medio natural característico del ámbito del parque, los procesos que lo determinan, evaluar su estado y fijar los criterios de intervención para su conservación.
  
g. Definir los criterios para la gestión del tránsito, el aparcamiento, la señalización y la imagen pública del parque.
  
h. Zonificar el parque, delimitando diferentes áreas en función de sus necesidades de conservación, y su capacidad y vocación en relación con el uso para las actividades humanas.
  
i. Definir los criterios de seguridad y emergencia para minimizar los riesgos para el parque y para los visitantes.
  
Artículo 3. Ámbito de aplicación y área de amortiguación
  
1. El ámbito de aplicación del presente PRUG se extiende a la totalidad de los terrenos comprendidos en el Parque Natural del Carrascal de la Font Roja, creado mediante el Decreto 49/1987, de 13 de abril, del Consell de la Generalitat, de declaración del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja (DOGV núm. 591, de 21.5.87), tal y como aparece delimitado en el Plan de Gestión y Zonificación de este PRUG.
  
2. La delimitación del ámbito de este parque natural viene descrita en el anexo 2 del PORN del Carrascal de la Font Roja.
  
3. El parque natural dispone de un área de amortiguación de impactos, definida y regulada por el PORN del Carrascal de la Font Roja, de acuerdo con el artículo 29 de la Ley 11/1994.
  
Artículo 4. Efectos
  
1. Las disposiciones de este plan vincularán tanto a la administración como a los particulares.
  
2. Las determinaciones de este plan serán de aplicación directa, razón por la cual en el momento de su revisión el planeamiento urbanístico vigente que afecte a los terrenos incluidos en el ámbito del parque natural, deberá ajustarse a las disposiciones que contiene el PRUG.
  
3. Las futuras revisiones de los planes generales de ordenación urbana de Alcoi y de Ibi, y el resto de instrumentos de planeamiento urbanístico que sean aprobados tras la entrada en vigor de este PRUG, deberán ajustarse a las determinaciones protectoras que contiene, y asignarán las calificaciones del suelo de acuerdo con las normas y criterios que aquí se establecen, de forma que sean respetadas las limitaciones de uso establecidas por el PRUG.
  
4. Las determinaciones de este PRUG serán entendidas sin perjuicio de las contenidas en la legislación agraria, forestal y de aguas, en el resto de legislaciones sectoriales, así como en las restantes normas, reglamentaciones o planes que sean aprobados para el desarrollo y cumplimiento de la finalidad protectora del parque natural. Se aplicará la normativa contenida en este PRUG siempre y cuando resulte más detallada o protectora.
  
5. Sin perjuicio del apartado anterior, el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Carrascal de la Font Roja es la norma que fija el marco para el PRUG, el cual ha de ajustarse a las determinaciones de aquel de acuerdo con el artículo 35 de la Ley 11/1994. Por tanto, las disposiciones de este PRUG son estrictamente complementarias a aquellas del PORN que específicamente o de manera general afectan al parque natural.
  
Artículo 5. Vigencia y revisión
  
1. Las determinaciones de este PRUG entrarán en vigor el día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y seguirán vigentes mientras no sea objeto de revisión.
  
2. El PRUG será revisado cuando hayan cambiado suficientemente las circunstancias que motivaran su redacción. En cualquier caso, y como mínimo, se efectuará una evaluación de los resultados obtenidos, indicando los puntos o aspectos objeto de revisión, una vez transcurridos cinco años desde su aprobación. Esta evaluación será realizada por un equipo de expertos que se reunirán con antelación con ese efecto.
  
3. Podrá ser motivo de especial consideración para la revisión del PRUG la aprobación del ámbito conjunto de las sierras de Mariola y la Font Roja como zona de especial conservación, de acuerdo con la Directiva 92.43.CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres (Diario Oficial n° L 206 de 22.07.92), en lo sucesivo Directiva 92.43.CEE, transpuesta a España por el Real Decreto 1997.95, de 7 de diciembre (BOE núm. 310, de 28/12.95).
  
4. Se faculta al órgano competente en materia de espacios naturales, al director-conservador o al Consell de Protecció para elevar una propuesta de revisión del PRUG dónde se justifiquen debidamente las circunstancias a las cuales se refiere el punto anterior. La conselleria competente en medio ambiente será responsable de iniciar los trámites para la revisión del PRUG.
  
Artículo 6. Contenido e interpretación
  
1. La normativa de este PRUG está dividida en cuatro títulos. El primero se dedica al establecimiento de condiciones generales para el parque natural y sus órganos de gestión y consulta. El segundo se dedica a la protección de recursos naturales y a la regulación de determinadas actividades que inciden en el medio natural. El tercero hace referencia a las normas reguladoras del uso público. El cuarto contiene las normas específicas para la protección de zonas determinadas, según los valores de conservación y la vocación de uso.
  
2. La interpretación de este PRUG atenderá a lo que resulte de considerarlo como un todo unitario, y se utilizará la memoria como documento dónde se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del documento. La memoria del PORN, que se aprueba conjuntamente, también forma parte de este todo unitario.
  
3. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del PRUG prevalecerán las primeras, excepto cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria, de manera que se haga evidente la existencia de algún error material en las normas.
  
4. En la aplicación de este PRUG prevalecerá aquella interpretación que comporte un mayor grado de protección de los valores naturales del parque natural.
  
Artículo 7. Compensaciones
  
Las posibles indemnizaciones debidas a limitaciones al uso de los bienes derivados de la declaración del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja por el Decreto 49.87, y de las disposiciones de estas normas, vienen reguladas por el artículo 20 de la Ley 11.94.
  
Sin perjuicio de lo anterior, la conselleria competente en medio ambiente promoverá el establecimiento de convenios de colaboración con los propietarios de terrenos incluidos en el parque natural, como medio para fomentar las actuaciones coherentes con los objetivos de conservación perseguidos por el presente documento.
  
Artículo 8. Planes técnicos sectoriales
  
1. El parque natural podrá disponer de planes técnicos sectoriales, con carácter normativo, que complementen y detallan las disposiciones establecidas en el PORN y en el PRUG.
  
2. El plan de prevención de incendios es un plan técnico sectorial del parque natural, sin perjuicio de otros que se puedan establecer.
  
3. El órgano competente en materia de espacios naturales será responsable de la formulación de nuevos planes técnicos sectoriales, con la colaboración en su caso de otros órganos de la administración directamente relacionados con los objetivos de los mismos. El director-conservador y el Consell de Protecció podrán elevar propuestas al respecto.
  
4. Los planes técnicos sectoriales se aprobarán mediante una orden de la conselleria competente en medio ambiente. Posteriormente, se podrán integrar en el PRUG en futuras revisiones de este o se podrán mantener como normativa complementaria independiente.
  
Artículo 9. Evaluación de impacto ambiental
  
El régimen de evaluación de impacto ambiental del parque natural se regirá por aquello que dispone el artículo 13 del PORN.
  
Artículo 10. Plan de seguridad del parque natural
  
1. El Parque natural dispondrá de un manual dirigido a su personal denominado Plan de seguridad del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja, que será aprobado por orden de la conselleria competente en medio ambiente. El plan hace referencia a todas las eventualidades que pueden surgir en el ámbito del parque natural y afectar la seguridad de las personas, e incluye protocolos de prevención, alerta e intervención ante diferentes tipos de riesgos y accidentes.
  
2. Cualquier persona contratada por cualquier administración pública para trabajar en el ámbito del parque natural, con carácter eventual o fijo, recibirá un ejemplar del plan de seguridad y tiene el deber de conocer su contenido. El director-conservador decidirá sobre la necesidad que otras personas (voluntarios, becarios, agricultores o propietarios, etc) dispongan de un ejemplar del plan de seguridad.
  
3. El plan de seguridad quedará depositado en el centro de información y en el resto de puntos de información o quioscos del parque natural situados en locales cerrados, así como en todos los vehículos oficiales que habitualmente operan en el parque. Cualquier persona visitante del parque natural puede solicitar consultar el plan de seguridad.
  
4. El director-conservador velará para que anualmente se revisen la exactitud de los protocolos de intervención, y para revisar el conjunto del plan de seguridad cuando lo considere oportuno por haber variado las circunstancias que motivaron su redacción.
  
5. El centro de información y el vehículo principal de la guardería del parque natural deberán contar con el equipamiento oportuno para hacer frente a las eventualidades que puedan surgir, y que indica el plan de seguridad.
  
6. El parque natural contará con un comunicado meteorológico diario propio, acordado con el Instituto Meteorológico Nacional, y con un comunicado del grado de riesgo de incendio del Centro de Coordinación de Emergencias de la Generalitat Valenciana. Los comunicados serán convenientemente expuestos a los visitantes en el Centro de Información y en los paneles de las zonas de uso público del parque natural.
  
Sección segunda. Órganos de gestión, consultivos y de participación en el parque natural
  
Artículo 11. Órganos ejecutores del plan
  
De acuerdo con las indicaciones específicas en cada punto de este PRUG, es responsable de ejecutar y hacer cumplir el mismo la conselleria competente en medio ambiente y el órgano competente en materia de espacios naturales. El director-conservador del parque y el Consell de Protecció del parque, de acuerdo con lo que disponen los artículos 12 y 14 de este PRUG, y demás administraciones sectoriales, en tanto que afectadas por las determinaciones del presente plan, se consideran también órganos ejecutores del mismo.
  
Artículo 12. Funciones y relación del director-conservador
  
1. El director-conservador del parque natural será un técnico con titulación universitaria superior, responsable de la gestión del parque natural, designado por la consellería competente en medio ambiente.
  
2. El director-conservador desarrollará su tarea de acuerdo con lo que dispone la Ley 11/1994, y el Decreto 57/1994, de 22 de marzo, por el que se establece la naturaleza de los puestos de los directores-conservadores de parques naturales de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2237, de 29.3.94).
  
3. Siguiendo lo que dispone la Ley 11/1994, las funciones del director-conservador del parque natural son:
  
a. Adoptar las decisiones relativas a la gestión del espacio natural protegido que no hayan sido expresamente reservadas a otros órganos, incluidas todas aquellas que se deriven de este PRUG y del PORN del Carrascal de la Font Roja.
  
b. Elaborar la propuesta de presupuestos.
  
c. Elaborar la propuesta de programa de gestión.
  
d. Emitir los informes exigidos por la ley o los instrumentos de ordenación.
  
4. Cuando esta normativa lo especifique expresamente, la conselleria competente en medio ambiente podrá delegar el trámite y la decisión de otorgamiento de permisos a cualquier miembro del personal técnico del Parque Natural contratado por la citada consellería.
  
Artículo 13. Definición y composición del Consell de Protecció
  
1. El Consell de Protecció o Junta Rectora tiene carácter de órgano consultivo colaborador y canalizador de la participación de la propiedad y de los intereses sociales y económicos afectados en la planificación y la gestión del parque natural, de acuerdo con el artículo 48.5 de la Ley 11/1994.
  
2. El Consell de Protecció estará formado por los siguientes diecinueve miembros:
  
- El presidente, que será nombrado por el Consell de la Generalitat.
  
- El secretario, que será el director-conservador del parque natural.
  
- Un representante por cada una de las cuatro consellerías de: Territorio y Vivienda; Agricultura, Pesca y Alimentación; Cultura, Educación y Ciencia; e Infrastructuras y Transporte.
  
- Un representante de la Diputación de Alicante.
  
- Un representante del consistorio del Ayuntamiento de Alcoi.
  
- Un representante del consistorio del Ayuntamiento de Ibi.
  
- Un representante, con carácter rotatorio bianual, de las universidades valencianas.
  
- Un representante, con carácter rotatorio bianual, de las sociedades de cazadores de los municipios de Alcoi e Ibi.
  
- Dos representantes de entidades de conservación de la naturaleza y excursionistas de los municipios de Alcoi e Ibi.
  
- Un representante de entidades de conservación del patrimonio cultural.
  
- Un miembro de honor designado por el Consejo de Protección.
  
- Tres representantes de asociaciones representativas de la propiedad privada del parque natural
  
- Un representante de asociaciones de agricultores con implantación en el parque natural.
  
Artículo 14. Funciones del Consell de Protecció
  
De acuerdo con lo que dispone la Ley 11/1994, las funciones del Consell de Protecció se concretan en:
  
a. Aprobación del presupuesto de gestión del parque natural.
  
b. Aprobación y revisión de los instrumentos de ordenación del parque natural.
  
c. Aprobación del programa anual de gestión.
  
d. Emisión de aquellos informes preceptivos para los cuales se prevea expresamente la participación del órgano colegiado, y de aquellos informes que le sean solicitados.
  
e. Propuesta de actuaciones e iniciativas tendentes a la consecución de la finalidad del parque natural, incluyendo los de difusión e información de los valores del espacio natural protegido, así como programas de formación y educación ambiental.
  
f. Aprobar una memoria anual de actividades y resultados, proponiendo las medidas necesarias para mejorar la gestión.
  
Artículo 15. Funcionamiento del Consell de Protecció
  
1. El Consell de Protecció del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja tiene consideración de órgano colegiado a los efectos de los artículos 22 al 27 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de régimen jurídico de las administraciones públicas y del procedimiento administrativo común (BOE núm. 285, de 27/11.92), en lo sucesivo Ley 30/1992, y su funcionamiento se regula de acuerdo con esta ley.
  
2. Las reuniones del Consell de Protecció tienen carácter abierto al público, por lo que su convocatoria será expuesta con una antelación mínima de 48 horas en el Centro de Información del parque, en la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda y en los ayuntamientos de Alcoi y de Ibi. El público asistente tendrá derecho a formular un máximo de tres preguntas dentro del último punto del orden del día de la reunión.
  
3. En caso de ausencia en una reunión del Consell de Protecció, el presidente será sustituido por el representante de la Conselleria de Territorio y Vivienda, y en su defecto, por el miembro del órgano colegiado de mayor jerarquía, antigüedad y edad, por este orden, de entre sus componentes. En el mismo caso, el secretario será sustituido por un cargo técnico de la Conselleria de Territorio y Vivienda designado, para la reunión en concreto, por el órgano competente en materia de espacios naturales.
  
4. Las organizaciones representativas de intereses sociales podrán sustituir los miembros titulares por otros, acreditándolo por escrito delante del secretario del consejo de protección, siempre con una antelación mínima de 15 días naturales a la celebración de cualquier convocatoria del Consell. La acreditación se considerará aceptada si no hay una respuesta escrita contraria del secretario, con tres días hábiles de antelación a la convocatoria del Consell.
  
5. De acuerdo con el artículo 51.2 de la Ley 11/1994, y sin perjuicio de otras que se puedan crear, el Consell de Protecció del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja mantiene en funcionamiento permanente las comisiones de biodiversidad, uso público y régimen de propiedad. Las comisiones tienen carácter de grupo de trabajo y cualquier acuerdo que tomen deberá ser ratificado por el Consell de Protecció. Si fuera necesario, las comisiones podrán utilizar los mismos mecanismos de funcionamiento descritos por el Consell de Protecció en este artículo y los siguientes.
  
Artículo 16. Convocatoria del Consell de Protecció
  
1. En relación con las convocatorias y sesiones, para la válida constitución del Consell de Protecció, a los efectos de celebración de sesiones, deliberaciones y adopción de acuerdos, es necesaria la presencia del presidente y del secretario, o en su caso, de sus sustitutos, y la de la mitad por lo menos de sus miembros.
  
2. Las convocatorias y sesiones ordinarias, en número mínimo de tres al año, serán determinadas por el presidente del Consell de Protecció, quién informará al secretario a los efectos oportunos. La mitad más uno de los miembros del consejo podrán hacer efectiva una convocatoria extraordinaria mediante escrito firmado por todos ellos y dirigido al presidente, el cual deberá convocar dicha reunión extraordinaria en el plazo de un mes desde la fecha de recepción del escrito.
  
3. La presidencia del Consell de Protecció tendrá la facultad de dirimir con su voto de calidad los empates para adoptar los acuerdos. Los acuerdos serán adoptados por mayoría simple de votos.
  
4. No podrá ser objeto de deliberación o acuerdo ningún asunto que no figure incluido en el orden del día, salvo que estén presentes todos los miembros del órgano colegiado y sea declarada la urgencia del asunto por el voto favorable de la mayoría.
  
5. Los miembros que discrepen del acuerdo mayoritario podrán formular voto particular por escrito en el plazo de 48 horas, el cual se incorporará al texto aprobado. Cuando los miembros del órgano voten en contra o se abstengan, quedarán eximidos de la responsabilidad que se pueda derivar de los acuerdos.
  
6. Aquellos que acrediten la titularidad de un interés legítimo podrán dirigirse por escrito al secretario del Consell de Protecció para que les sea entregada una certificación de los acuerdos.
  
Artículo 17. Acta de las convocatorias
  
1. De cada sesión que lleve a cabo el Consell de Protecció el secretario levantará acta, que especificará necesariamente los asistentes, el orden del día de la reunión, las circunstancias del lugar y tiempo en qué se ha llevado a término, los puntos principales de las deliberaciones, así como el contenido de los acuerdos adoptados.
  
2. En el acta podrá figurar, a solicitud de los respectivos miembros del órgano, el voto contrario al acuerdo adoptado, su abstención y los motivos que la justifiquen o el sentido de su voto favorable. Asimismo, cualquiera miembro tiene derecho a solicitar la trascripción íntegra de su intervención o propuesta, siempre y cuando aporte en el mismo momento, o en el plazo que le señale el presidente, el texto que se corresponda fielmente con su intervención, haciéndolo así constar en el acta o uniéndose copia a la misma.
  
3. Las actas se aprobarán en la misma o en la siguiente sesión. No obstante, el secretario podrá emitir certificación sobre los acuerdos específicos que se hayan adoptado, sin perjuicio de la ulterior aprobación del acta. En las certificaciones de acuerdos adoptados con anterioridad a la aprobación del acta se hará constar expresamente esta circunstancia.
  
Artículo 18. Derechos y deberes de los cargos del Consell de Protecció
  
1. De acuerdo con la Ley 30/1992, corresponde al presidente del Consell de Protecció:
  
a. Ejercer la representación del órgano.
  
b. Acordar la convocatoria de las sesiones ordinarias y extraordinarias y fijar el orden del día.
  
c. Presidir las sesiones, moderar el desarrollo de los debates y suspenderlos por causas justificadas.
  
d. Dirimir con su voto los empates.
  
e. Asegurar el cumplimiento de la normativa.
  
f. Visar las actas y las certificaciones de los acuerdos del órgano.
  
g. Ejercer todas aquellas funciones que sean inherentes a su condición de presidente del Consell de Protecció.
  
2. De acuerdo con la Ley 30/1992, corresponde al secretario del Consell de Protecció:
  
a. Asistir a las reuniones con voz y, en su caso, voto.
  
b. Efectuar la convocatoria de las sesiones del órgano por orden de su presidente, así como las citaciones a los miembros del mismo.
  
c. Recibir los actos de comunicación de los miembros con el órgano y, por lo tanto, las peticiones de datos, rectificaciones o cualquier otra clase de escritos de los cuales se haya de tener conocimiento.
  
d. Preparar el despacho de los asuntos, redactar y autorizar las actas de las sesiones.
  
e. Expedir las certificaciones de las consultas, dictámenes y acuerdos aprobados.
  
f. Todas aquellas otras funciones que sean inherentes a su condición de secretario.
  
3. De acuerdo con la Ley 30/1992, corresponde a los miembros del Consell de Protecció:
  
a. Recibir, con una antelación mínima de una semana, la convocatoria con el orden del día de la reunión. La información sobre los temas que figuran en el orden del día estará a disposición de los miembros en el mismo plazo.
  
b. Participar en los debates de las sesiones.
  
c. Ejercer su derecho a voto y formular su voto particular, así como expresar el sentido de su voto y los motivos que lo justifican.
  
d. Formular ruegos y preguntas.
  
e. Obtener la información necesaria para cumplir las funciones asignadas.
  
f. Todas las funciones que sean inherentes a su condición.
  
Artículo 19. Informe del Consell de Protecció del Parque Natural
  
1. En todos aquellos supuestos en qué resulte necesaria la emisión de informe por el Consell de Protecció del parque natural, éste deberá obtenerse antes de la emisión de la licencia o autorización que corresponda. El informe negativo del Consell de Protecció no tiene carácter vinculante para la concesión de la licencia o autorización, ni el carácter positivo prejuzga de ninguna forma la legalidad de la actuación propuesta. La resolución final de los informes negativos del Consell de Protecció recae en el órgano competente en materia de espacios naturales.
  
2. El Consell de Protecció del parque natural deberá informar preceptivamente los documentos e iniciativas siguientes:
  
a. Plan de ordenación de los recursos naturales del ámbito que incluye el parque natural.
  
b. Planes, normas y proyectos del parque natural.
  
c. Planes de actuación y programas anuales de gestión del parque natural.
  
d. Iniciativas y actuaciones sobre el antiguo hotel del Santuario de la Font Roja, los chalets de la Colonia de Verano y cualquier otra edificación incluida en el parque y vinculada a la gestión de aquel.
  
e. Resultados de los ensayos de limitación del acceso al Santuario de la Font Roja.
  
f. Baremos del número de personas admitidas en las actividades de educación y visitas al parque natural.
  
3. El órgano competente en materia de espacios naturales y el director-conservador podrán someter a informe del Consell de Protecció cualquier otro documento o iniciativa que se considere conveniente por su interés social.
  
Artículo 20. Otros mecanismos de participación ciudadana
  
1. El director-conservador establecerá canales regulares de relación con las entidades y asociaciones interesadas en participar activamente en la gestión del parque natural, bajo la concepción de una participación de ida y vuelta, dónde el parque utilizará mecanismos para devolver a los ciudadanos la colaboración recibida. Sin perjuicio de otras acciones, como mínimo se organizará conjuntamente entre el parque natural y las entidades y asociaciones que operen a la zona, un ciclo anual de conferencias en los municipios y en el Centro de Información, y un acto anual de voluntariado en el parque natural especialmente dirigido a los miembros de estas entidades y asociaciones. Las actividades de voluntariado se canalizarán prioritariamente a través de entidades radicadas en los términos municipales afectados y cuyo ámbito de actuación incluya total o parcialmente dichos términos.
  
2. La conselleria competente en medio ambiente creará y difundirá un programa de voluntarios ambientales en el parque natural. Dicho voluntariado se orientará a actividades puntuales en el parque natural, con un mínimo de cuatro actividades anuales de un día de duración, sin perjuicio de otras iniciativas tales como boletines, charlas, cursillos, actos festivos, etc. Cualquier persona se podrá inscribir libremente en el programa de voluntarios y estar informada de las actividades, siempre y cuánto participe en un mínimo de dos actos anuales.
  
3. Sin perjuicio de los mecanismos anteriores, el director-conservador del parque natural fomentará la difusión de la gestión y planificación del mismo por todos los medios posibles (comunicados de prensa, exposiciones, publicaciones propias, presentaciones, etc.), especialmente en lo referente a planes y proyectos que afecten directamente a los habitantes de los municipios del parque natural.
  
TÍTULO II. NORMAS GENERALES DE PROTECCIÓN DE LOS RECURSOS NATURALES Y CULTURALES, Y DE REGULACIÓN DE USOS Y ACTIVIDADES
  
Sección primera. Normas sobre protección del medio físico y natural
  
Artículo 21. Formaciones geológicas
  
1. La condiciones de protección del patrimonio geológico establecidas en el artículo 20 de PORN resultan de aplicación directa en lo referente a esta materia en al parque natural.
  
2. Sin perjuicio del Catálogo de Cuevas de la Comunidad Valenciana previsto en el artículo 16.4 de la Ley 11/1994, el Parque Natural del Carrascal de la Font Roja contará con un Catálogo de Cavidades Subterráneas destinado a catalogar todas las simas y cuevas descubiertas en el parque hasta la actualidad, las cuales requerirán una protección y, eventualmente, una gestión específica. Inicialmente, y a falta de más información, se incorporan en el Catálogo la sima Simarro y la cova Gelada.
  
3. Específicamente se prohibe el aprovechamiento turístico de las cavidades del parque, con la excepción de la zona de entrada a la cova Gelada, que se podrá utilizar para actividades educativas y visitas guiadas al parque, y para interpretación para los visitantes en general. La práctica de la espeleología en estas cavidades viene regulada por el artículo 49 de este PRUG.
  
Artículo 22. Protección de los suelos
  
1. Movimientos de tierras.
  
Los movimientos de tierras, que deberán cumplir las disposiciones del PORN, estarán sujetos a licencia urbanística previa, para la tramitación de la cual será requisito indispensable el informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales. Quedan exceptuadas de la obtención de licencia las tareas propias de la actividad agrícola, como la nivelación de terrenos en cotas inferiores a 0'5 m y el laboreo.
  
2. Protección de vertientes.
  
En las vertientes con pendiente superior al 15% no se admitirá la generación de desniveles por desmonte o terraplén. En estas áreas se promoverá como uso preferente el forestal, fomentando las actividades de regeneración de la cubierta vegetal con especies autóctonas, a fin de evitar problemas de erosión y mejorar la calidad paisajística de estos espacios
  
3. Prácticas agrícolas.
  
En las prácticas agrícolas, el trabajo de los suelos deberá seguir aproximadamente las curvas de nivel.
  
4. Vías de tránsito.
  
La ampliación o modificación del trazado de las vías de tránsito no podrá ser realizada cuando se generen pendientes superiores al 7%, en suelos blandos, o al 15%, en los duros, ni cuando impliquen la formación de taludes con desnivel superior a 100 cm, en suelos blandos, o a 300 cm, en los duros.
  
Artículo 23. Protección de la vegetación silvestre
  
1. Formaciones vegetales.
  
De acuerdo con el artículo 22 del PORN, se consideraran formaciones vegetales todas las que existen en el ámbito de aplicación del PRUG, incluidas las ruderales y arvenses asociadas a los cultivos.
  
2. Tala y recolección
  
Se prohibe, a todos los efectos, la tala y la recolección de especies vegetales silvestres, excepto la recolección popular de níscalos (Lactarius sp.) y de otros hongos tradicionalmente recogidos en la zona (especies de Agaricus, Tricholoma, Hydnum, Macrolepiota, Hygrophorus, etc.) y de frutos y semillas silvestres, en cumplimiento de lo que dispone el artículo 23 del PORN. Sólo se permite recolectar en fincas públicas, nunca en propiedad particular sin el consentimiento de ésta. Sin perjuicio de lo que dispone la Orden de 16 de septiembre de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio ambiente, por la cual se regula la recogida de setas y otros hongos en el territorio de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2870, de 15/11.96) y de las modificaciones posteriores que pueda establecer el plan de ordenación forestal del parque, la recolección se regirá por las normas específicas siguientes:
  
a. Se seguirán las normas particulares establecidas por este PRUG en lo que respecta al acceso por sendas, caminos y por el interior del bosque, y por lo general se reducirá el transito fuera de caminos y sendas ya trazadas al mínimo imprescindible. El acceso al bosque siempre será a pie, desde fuera del parque o desde las áreas de aparcamiento debidamente señalizadas.
  
b. La recolección popular queda fijada en el parque en un máximo de 4 kg por persona y día.
  
c. Se prohibe verter cualquier clase de basuras durante la recolección. Estas deberán recogerse y transportarse a los contenedores habilitados en las áreas de aparcamiento del parque o fuera de éste.
  
d. Se prohibe alterar durante la recolección el bosque bajo, la capa orgánica del suelo y éste en general, ya sea manualmente o utilizando cualquier instrumento. Asimismo, se prohibe a los visitantes utilizar dentro del parque cualquier herramienta apta para remover el suelo tales como hoces, rastrillos, azadas, escardillos u otros similares.
  
e. Se recolectarán sólo los ejemplares de hongos que hayan llegado a su medida madura, dejando en su sitio, sin deteriorar, los ejemplares que se vean pasados, rotos o alterados, y los que no sean motivo de recolección.
  
f. El transporte de los ejemplares recogidos será preferentemente en cestos de mimbre, paja, caña o similares, que por su estructura permitan la dispersión de esporas. Por ello, no se recomienda el uso de recipientes herméticos tales como bolsos, cubos, capazos y similares.
  
g. Con carácter subsidiario a estas normas, serán de aplicación en el territorio del parque natural las ordenanzas municipales de recogida de hongos y setas que fueran promulgadas por los Ayuntamientos de Alcoi e Ibi, en especial con respecto a aspectos no regulados explícitamente en la presente normativa, como por ejemplo las especies de hongos protegidas en cada uno de los términos municipales de referencia.
  
3. La tala y recolección de especies vegetales silvestres para fines científicos, y también el aprovechamiento forestal, quedan sometidos al informe previo favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
4. De acuerdo con el artículo 24 del PORN, se prohibe la introducción y repoblación con especies exóticas no autóctonas en el ámbito del parque. En las zonas actualmente ajardinadas se evitará la invasión de las especies exóticas a los espacios naturales colindantes.
  
5. La introducción de cultivos como la lavanda (Lavandula angustifolia) y la salvia (Salvia officinalis), de los cuales se sospeche que tienen la posibilidad de desplazar genéticamente o ecológicamente las plantas autóctonas, de hibridarse con estas generando formas o taxones sin previa implantación en la zona, o de acelerar la transmisión de plagas o enfermedades, requerirá el informe previo del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
6. La extracción de madera o leña fuera de las zonas en qué esté autorizada expresamente por estas normas, únicamente podrá ser realizada si responde a alguno de los criterios siguientes:
  
a. Provisión de leñas de paelleros, usos domésticos o de otras instalaciones públicas.
  
b. Como resultado de tareas de prevención de incendios.
  
c. Como resultado de medidas fitosanitarias.
  
d. Con motivo de estudios científicos.
  
e. Para la erradicación de especies alóctonas invasoras, que desplacen a las del lugar.
  
f. En desarrollo de los planes de recuperación, manejo o conservación de especies amenazadas que, en su caso, sean redactados en virtud de la legislación aplicable.
  
7. Las leñas o combustibles naturales del parque utilizables en los paelleros o de otras instalaciones públicas no podrán ser recogidos libremente por los visitantes.
  
8. En todos los montes públicos del parque natural se mantendrá un número de pies viejos o muertos (3-4% del área basal total por hectárea) para crear hábitats para invertebrados y vertebrados. Por el mismo motivo, en los desbroces y aclareos de pinares de umbría se dejará sobre el suelo una parte del ramaje generado. Se promoverán los mismos dos criterios para los montes privados.
  
Artículo 24. Prevención de los incendios
  
1. El Plan de Prevención de Incendios del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja, en lo sucesivo PPI, aprobado por Orden de 22 de septiembre de 1994 (DOGV núm. 2375, de 27/10.94), en lo sucesivo Orden de 27/10.94, y modificada por la Orden de 5 de enero de 1995 (DOGV núm. 2454, de 21.2.95), regula la prevención, detección y extinción de los incendios en el ámbito del parque natural.
  
2. En tanto se proceda a la revisión del PPI prevista en su artículo 5, y de acuerdo con lo indicado en la disposición transitoria segunda de estas normas, las disposiciones del citado Plan se consideran vigentes en todo aquello que no entre en contradicción con el presente PRUG.
  
3. La revisión del PPI constará de un documento de análisis, de su estado de ejecución y de la adecuación a los criterios técnicos actuales. Sin perjuicio de otros, se revisarán al menos los aspectos referentes a las franjas de protección en zona de bosque maduro, a la protección de la fauna a la hora de ejecutar las franjas de protección, a los sistemas de alerta y detección, a la adecuación de las áreas recreativas, a la adecuación con la normativa vigente y los planes locales de quemas de Alcoi e Ibi, a los tratamientos a efectuar en el área de influencia de las líneas eléctricas existentes en el parque, y la prevención de los incendios en el ámbito del PORN y de las sierras vecinas. El documento resultante mantendrá un formato similar, con las modificaciones que convenga, al PPI vigente.
  
4. En el ámbito del parque, las áreas cortafuegos y otros dispositivos de silvicultura vienen regulados por las disposiciones del plan de prevención de incendios, y sólo podrán ser realizados con las condiciones que éste establece, o pueda establecer una vez revisado.
  
Artículo 25. Protección de la fauna
  
1. Los artículos 26 a 28 del PORN establecen el marco para la protección de la fauna del parque natural. La tenencia de animales domésticos en las fincas particulares incluidas en el parque queda permitida, aunque se sujeta a los artículos del PORN antes mencionados con el fin de evitar perturbaciones sobre la fauna silvestre.
  
2. Con respecto a los visitantes, los perros son los únicos animales de compañía admitidos en el parque. Los perros irán, en todo momento, atados con correa y controlados de cerca por la persona que lo haya traído al parque, vigilando que no puedan asustar a los pájaros o pequeños mamíferos que encuentren a su paso. Se evitarán los gritos a los perros para no estorbar a la fauna y a los otros visitantes. No se permiten los juegos con los perros utilizando pelotas, piedras, troncos o similares. Sin perjuicio de lo anterior, el parque natural podrá adoptar las medidas que considere oportunas para disuadir a los visitantes a utilizar otras áreas más apropiadas en las que la presencia de perros no represente un riesgo de perturbación para la fauna.
  
3. La caza y captura de especies animales cinegéticas se regula en el artículo 33 de estas normas, correspondiendo a la ordenación de la actividad cinegética.
  
Artículo 26. Protección del paisaje y gestión de los hábitats
  
1. Gestión de los hábitats y del paisaje forestal
  
El Parque natural cumple las funciones ecológicas de un sistema natural de montaña mediterránea rodeado de usos rurales y urbanos, que lo separan de otros sistemas naturales similares próximos. La gestión de los hábitats y del paisaje del parque natural tenderá a mantener una masa homogénea y lo más extensa posible de bosques maduros de carrascal, fresnos y quejigo, mediante la conservación activa y la restauración. El artículo 25 del PORN establece los criterios específicos para la gestión de los hábitats forestales.
  
2. Gestión del paisaje agrario y agroforestal.
  
En los hábitats no propiamente forestales, y de manera especial en las solanas y en los antiguos cultivos abandonados, indicados en el plano núm. 9 de impactos ambientales del PORN, se promoverá la formación de un mosaico heterogéneo de bosques, matorrales, cultivos, prados y páramos, evitando la excesiva fragmentación en unidades de pequeñas dimensiones. La gestión también favorecerá los hábitats más habitualmente utilizados por el conejo y la perdiz (márgenes, zarzales, páramos, vegetación ruderal). El director-conservador podrá autorizar la práctica del pastoreo extensivo, previo informe favorable del órgano competenete en materia de espacios naturales, y bajo las limitaciones que supongan las normas particulares de esta Normativa.
  
3. Perturbaciones.
  
Se evitarán las perturbaciones naturales o antrópicas que comprometan la conservación de los hábitats y las especies de flora y de fauna de mayor interés que se señalan en el PORN, evitando una excesiva intervención sobre los sistemas ecológicos pero teniendo en cuanta las reducidas dimensiones del parque natural,
  
4. Hitos y elementos singulares.
  
Se vigilará la integración en el paisaje de aquellos hitos y elementos singulares de carácter natural como peñascos, árboles monumentales, etc, para todos los cuales podrán establecerse perímetros de protección en base a cuencas visuales que garanticen la prominencia en el entorno.
  
5. Catálogo de árboles monumentales.
  
El catálogo de árboles monumentales del Carrascal de la Font Roja se define en el PORN, y afecta a la totalidad del ámbito de éste. El director-conservador velará especialmente para su desarrollo y gestión, tanto en el parque natural como en el resto del ámbito del PORN.
  
6. Elementos constructivos tradicionales.
  
Los elementos constructivos tradicionales existentes en el ámbito del parque natural, como las ermitas, las cavas y las masías, así como los yacimientos arqueológicos y paleontológicos, serán objeto de especial protección, con objeto de garantizar la conservación y recuperación de los valores arquitectónicos y tipológicos relacionados con las actividades tradicionalmente desarrolladas en el territorio, según lo que establece en la Ley 4/1998, d'11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano (DOGV núm. 3267, de 18.6.98)
  
7. Restauración.
  
Para la restauración de elementos constructivos o de carácter natural del parque, la iniciativa privada podrá solicitar colaboración técnica y económica de la administración competente, que la otorgará según los medios humanos y materiales de qué disponga.
  
Sección segunda. Protección de los recursos hidrológicos
  
Artículo 27. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua
  
1. Previamente a la realización de actividades de limpieza, poda y roce de los barrancos y de sus márgenes deberá informarse a la dirección del Parque Natural, la cual podrá, con ese efecto, dictar las correspondientes recomendaciones a las cuales deberán ajustarse las mencionadas actuaciones.
  
2. El artículo 15 del PORN establece el resto de disposiciones referentes a cauces, riberas y márgenes.
  
Artículo 28. Vertidos de aguas residuales
  
1. Se evitará la utilización de jabones y detergentes en los fregaderos y en las fuentes situadas en los paelleros y en las zonas de uso público hasta que la instalación de un sistema de tratamiento de aguas residuales asegure su correcta gestión. Provisionalmente, sólo se permite fregar con agua, y utilizar jabón en los lavabos habilitados en diferentes dependencias del parque natural.
  
2. En las zonas de uso público del paraje de la Font Roja y de los paelleros de Sant Antoni se adecuarán las instalaciones necesarias para el tratamiento de las aguas residuales, preferentemente en estación depuradora compacta. Los proyectos de construcción de estos equipos tendrán especial cuidado en la gestión de sus residuos, excavaciones, y restauración posterior al tratarse de instalaciones en un espacio protegido, y cumplirán con las disposiciones del artículo 29.
  
3. El artículo 16 del PORN establece el resto de disposiciones referentes a los vertidos de aguas residuales.
  
Artículo 29. Protección de las aguas subterráneas
  
1. Quedan prohibidas las aperturas de nuevos pozos o captaciones de agua dentro los límites del parque, excepto las destinadas a satisfacer las necesidades derivadas de los usos domésticos de las edificaciones tradicionales existentes en el parque y de las infraestructuras de uso público e interés social, siempre y cuando se justifiquen como la única manera de abastecimiento posible, previo informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
2. Los derechos de agua que, generados dentro el ámbito del parque natural, provean aprovechamientos fuera o dentro de éste, continuarán en la misma situación que antes de la declaración del parque natural por el Decreto 49/1987, de 13 de abril, del Consell de la Generalitat.
  
3. La conselleria competente en medio ambiente instará a la administración compentente a que lleve a cabo el inventario de los derechos de agua y captaciones existentes en el ámbito del Parque Natural y el PORN, de forma que se proceda a su valoración cuantitativa, a la evaluación de su necesidad, a los usos a que se destina el agua subterránea y, en su caso, a su clausura.
  
Sección tercera. Normas sobre regulación de actividades
  
Artículo 30. Actividades extractivas, industriales y comerciales
  
1. Por ser consideradas incompatibles con los objetivos de protección del parque natural, quedan prohibidas las actividades extractivas, industriales y comerciales, de cualquier clase en el ámbito de aplicación de este PRUG.
  
2. Excepcionalmente, se podrán admitir las actividades comerciales de carácter educativo, lúdico o turístico, de acuerdo con lo que dispone el artículo 74 de este PRUG.
  
Artículo 31. Vertederos y residuos
  
1. Quedan prohibidos los vertederos de cualquier clase en el ámbito de aplicación de este PRUG.
  
2. Los residuos sólidos urbanos originados en las edificaciones rurales incluidas en el ámbito del parque serán retiradas por los ayuntamientos de Alcoi e Ibi de acuerdo con los sistemas generales de recogida de residuos que se aplique en cada uno de los términos municipales para este tipo de edificaciones.
  
3. Las basuras sólidas producto de las actividades recreativas en el parque se depositarán en bolsas de plástico dentro de los contenedores dispuestos a tal efecto en las zonas de uso público.
  
Artículo 32. Actividades agrarias
  
1. Concepto y normas aplicables
  
Serán consideradas agrarias o agropecuarias las actividades relacionadas directamente con la explotación de los recursos vegetales del suelo y la cría, la reproducción y el aprovechamiento de especies animales. El ejercicio de estas actividades tendrá que ser sometido a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación.
  
2. Áreas de cultivo
  
Se prohibe ampliar las áreas actualmente existentes destinadas a la actividad agraria, y también la superficie que ocupan, excepto lo que se indica en el punto 4. El cultivo de especies forestales de carácter intensivo únicamente se podrá realizar sobre estas áreas.
  
3. Productos fitosanitarios
  
a. El uso de productos fitosanitarios deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, de acuerdo con los periodos, limitaciones y acondicionamientos establecidos por los organismos competentes y en las determinaciones contenidas en este PRUG.
  
b. Se prohibe la utilización, en el ámbito de aplicación de este PRUG, de herbicidas volátiles de cualquier clase y, por lo general, de productos fitosanitarios, la clasificación toxicológica de los cuales sea distinta de las categorías A o B para la fauna terrestre y acuícola, o sea tóxica o muy tóxica para el ganado y las personas.
  
4. Recuperación de la actividad agrícola.
  
La recuperación de la actividad agrícola en campos de cultivo abandonados tendrá que contar con la autorización del órgano competente en materia de espacios naturales, sin perjuicio de las restantes autorizaciones a qué haya lugar en aplicación de la legislación sectorial vigente.
  
5. Apicultura
  
a. La apicultura polinizadora se permite en cualquier parte del parque natural.
  
b. La apicultura melífera se permite siempre y cuando la situación de las colmenas sea sobre suelos agrícolas o antiguos cultivos. En las zonas A y R definidas por el artículo 65 se requerirá informe favorable de la administración responsable de la gestión de espacios naturales protegidos, previa concesión del permiso.
  
6. Agricultura ecológica
  
Se considera prioritario el fomento de modalidades de cultivo ecológico en el ámbito del Parque Natural, tanto por lo que respecta a los cultivos existentes como a aquellos que, en cumplimiento de lo anteriormente indicado, pudieran implantarse.
  
Artículo 33. Actividad cinegética
  
1. Normas de aplicación
  
Mientras no se redacte y apruebe el Plan de Ordenación de los Recursos Cinegéticos (PORC) para el ámbito del PORN del Carrascal de la Font Roja, la actividad cinegética en el ámbito del parque se adaptará a los periodos y condiciones establecidos en la legislación específica, así como a las determinaciones contenidas respeto de la caza en el PORN y en este PRUG.
  
2. Especies objeto de caza.
  
El artículo 43 del PORN establece las especies que podrán ser objeto de caza, y los procedimientos de caza permitidos.
  
3. Regulación específica.
  
En los cotos afectados por el parque natural, la práctica cinegética vendrá regulada anualmente por un número máximo de ejemplares que se podrán cazar por temporada, y que fijará anualmente la conselleria competente en medio ambiente antes del inicio de la misma. Esta regulación se aplicará únicamente en el ámbito del coto incluido en el parque natural, de forma que el correspondiente Plan Técnico establecerá para cada zona del coto de que se trate el régimen aplicable en función de la normativa que corresponda.
  
4. Regulación excepcional
  
Con carácter excepcional, el órgano competente en materia de espacios naturales podrá autorizar la caza fuera de las limitaciones establecidas en esta normativa, cuando razones de orden biológico lo aconsejen, como son el control de especies con un número excesivo que pueda perjudicar seriamente la vegetación silvestre y los cultivos.
  
5. Caza de perdiz con reclamo
  
Queda prohibida en el ámbito del parque natural la modalidad de caza de perdiz con reclamo.
  
6. Órdenes generales de vedas
  
Las limitaciones establecidas en relación con la actividad cinegética serán entendidas sin perjuicio de lo que disponen las órdenes generales de vedas de cada año, cuando las disposiciones allí expuestas resulten más restrictivas o conservacionistas.
  
Sección cuarta. Normas sobre infraestructuras, construcciones y edificaciones
  
Artículo 34. Instalaciones de telecomunicaciones
  
1. Se declaran las siguientes áreas estratégicas de telecomunicaciones: Paelleros de Sant Antoni, Ermita de Sant Antoni y Cumbre del Menejador. Las instalaciones de comunicaciones existentes en estas áreas quedan permitidas por este PRUG, y sometidas a las disposiciones sectoriales vigentes en la materia.
  
2. Las instalaciones que no dispongan del permiso de ocupación de los terrenos deberán ser objeto de un estudio previo de su situación administrativa y de la necesidad de su existencia. En caso de que este estudio justifique la conveniencia de su mantenimiento, deberán regularizar su situación en el plazo de un año desde la fecha de publicación de este PRUG, reinstalándose prioritariamente en soportes ya existentes. Los caminos existentes con el único uso de acceder a las antenas, deberán quedar cercados y el acceso se restringe a los técnicos de mantenimiento del concesionario de la instalación y al personal del parque natural.
  
3. La colocación de nuevas instalaciones de telecomunicaciones en estas áreas estratégicas únicamente se permitirá sobre torres de apoyo ya existentes, siempre y cuando sea técnicamente posible, y en cualquier caso deberá contar con el informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales. Bajo ningún concepto, ni para instalaciones existentes ni nuevas, se admitirá la instalación de líneas eléctricas para su abastecimiento, ni la construcción de nuevas pistas de acceso.
  
4. Fuera de las tres áreas estratégicas de telecomunicaciones indicadas en el apartado 1 se prohiben, a todos los efectos para todo el ámbito del parque natural, las instalaciones de telecomunicaciones.
  
Artículo 35. Infraestructuras lineales
  
1. Sin perjuicio del artículo anterior, queda prohibida, a todos los efectos, la realización de infraestructuras de cualquier clase, como son las líneas eléctricas, telefónicas, etc., excepto las destinadas al servicio del parque natural.
  
2. Con carácter excepcional, y previa autorización del órgano competente en materia de espacios naturales, se podrá permitir la instalación de líneas subterráneas en las áreas del parque natural en qué resulte compatible con las normas particulares de este PRUG.
  
3. Todas las actuaciones de infraestructura que, por razón de su naturaleza, se consideren como autorizables en la presente normativa, así como aquellas destinadas al servicio del parque natural, prevención de incendios, servicio de protección civil de la comunidad autónoma o del estado y redes de prevención de riesgos naturales, deberán atender, además de la legislación sectorial correspondiente, a los requisitos siguientes:
  
- Los trazados y el emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, para evitar la creación de obstáculos en la libre circulación de la fauna y de las aguas, o rellenos de sedimentos, la degradación de la vegetación natural o los impactos paisajísticos.
  
- Durante la realización de las obras habrán de tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal y al acabar las obras se tendrá que proceder a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos periodos establecidos por el PORN en qué puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.
  
4. Las líneas eléctricas y telefónicas destinadas al servicio de instalaciones sitas en el ámbito del parque natural habrán de discurrir enterradas. El órgano competente en materia de espacios naturales velará por el progresivo enterramiento de las líneas que incumplan esta norma, con el apoyo técnico y económico de las diferentes administraciones interesadas, el sector eléctrico privado y la propiedad.
  
5. El artículo 13 del PORN regula el régimen de evaluación de impacto ambiental al cual se habrán de someter estas infraestructuras.
  
Artículo 36. Construcciones e instalaciones relacionadas con la actividad agraria
  
1. Se admitirá la ampliación de la superficie de las construcciones, instalaciones y infraestructuras ya existentes vinculadas a la explotación agraria, para lo cual habrán de contar con el informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales. La superficie máxima de parcela resultante que puede ser ocupada por las construcciones y los elementos arquitectónicos no podrá exceder del 1% de la superficie de parcela y nunca podrá ser superior de 200 m². La alzada máxima será de 7 metros en una sola planta. El 80% de la superficie de la parcela ha de estar en cultivo.
  
2. En cualquier caso, y de forma previa a la autorización de la Conselleria de Territorio y Vivienda, deberá justificarse la solicitud mediante un informe previo de la Conselleria de Agricultura y Pesca, dónde se demuestre la vinculación directa de estas construcciones, instalaciones o infraestructuras a la explotación agraria, así como también su conformidad con los planes o normas de carácter sectorial.
  
3. Las normas particulares de este PRUG establecen las categorías de protección en las cuales estas construcciones, instalaciones o infraestructuras quedan prohibidas.
  
Artículo 37. Instalaciones ganaderas
  
1. Los recintos de guarda del ganado son las únicas instalaciones ganaderas permitidas en el ámbito del parque natural, sin perjuicio de lo que dispone el artículo 67 para la zona de protección integral.
  
2. En cualquier caso, los recintos de guarda de ganado únicamente podrán autorizarse sobre campos de cultivo.
  
Artículo 38. Instalaciones y adecuaciones relacionadas con las actividades recreativas
  
1. Se prohibe, a todos los efectos, toda clase de edificación de nueva planta relacionada con la actividad recreativa en el ámbito de aplicación de este PRUG, con la excepción de los servicios sanitarios y de saneamiento de las aguas que sean necesarios para eliminar los impactos existentes a las zonas de uso público, definidas por las normas particulares de esta normativa.
  
2. En los espacios reservados para el uso público, sólo se permitirán aquellas instalaciones o edificaciones de carácter recreativo de interés público o social, las cuales deberán basarse sobre construcciones preexistentes y se evitarán las edificaciones de nueva planta, excepto en los casos indicados en el primer apartado. La reconversión no podrá comportar un aumento de la altura de la edificación, tendrá que resolver adecuadamente la depuración de vertidos y se ajustará a las características paisajísticas de la zona. El otorgamiento de licencias urbanísticas o de actividad exigirá el informe previo favorable del órgano competente en materia de espacios naturales, incluso cuando se trate de instalaciones desmontables de carácter provisional.
  
3. Las construcciones e instalaciones actualmente existentes en alguno de estos espacios, siempre y cuando no entren en contradicción con las determinaciones de este PRUG y con las normas particulares establecidas para estos espacios, habrán de ajustarse a la normativa sectorial que les sea de aplicación, al efecto de regularizar la situación.
  
Artículo 39. Actividades de urbanización, edificación y reforma
  
1. La urbanización, la construcción, y la reforma de edificios en el ámbito del parque natural viene regulada y determinada por los artículos 54 y siguientes del PORN, y por las normas particulares de este PRUG, que determinan las limitaciones a estas construcciones y edificaciones públicas.
  
2. Queda prohibido el desmantelamiento o demolición de aquellos edificios e instalaciones tradicionales de interés histórico-arqueológico, para los cuales se potenciarán las actuaciones que supongan mejora, restauración y conservación.
  
3. Las edificaciones, construcciones o instalaciones, de cualquier clase y uso, existentes en el momento de la entrada en vigor de este PRUG, que no se ajusten a las previsiones que contiene o a las determinaciones de la legislación sectorial aplicable, serán consideradas fuera de ordenación a efectos urbanísticos. En este supuesto quedarán sometidas al régimen previsto en el artículo 58.6 de la Ley Valenciana 6/1994, de 15 de noviembre, reguladora de la actividad urbanística (DOGV núm. 2394, de 24/11.94), en relación con los artículos concordantes del Decreto 201/1998, de 15 de diciembre, por el cual se aprueba el reglamento de planeamiento de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 3408, de 8/1.99).
  
TÍTULO III. NORMAS GENERALES DE REGULACIÓN DEL USO PÚBLICO
  
SECCIÓN PRIMERA. Normas sobre actividades recreativas y educativas
  
Artículo 40. Horarios del parque
  
1. El acceso al parque, en aquellos lugares en que se permite, será libre en todo el horario diurno, desde el amanecer al crepúsculo. En horario nocturno se permite el tránsito por la red de carreteras del parque para acceder a las zonas de uso público y la estancia en las mismas. El uso de los itinerarios y sendas del parque y la estancia en zonas del parque diferente de las zonas de uso público en horario nocturno requerirá la previa comunicación al director-conservador. Se excluyen de esta norma a los servicios del parque, los propietarios de fincas particulares y las personas que éstos certifiquen.
  
2. Los horarios serán los siguientes:
  
a. Los servicios públicos del parque: Centro de Información, Servicio de Visitas Guiadas y otros que puedan existir en el futuro, como el Centro de Información y Interpretación del Carrascal de la Font Roja, tendrán el siguiente horario: de octubre a marzo, no abrir antes de las 9.30 h ni cerrar tras las 18.00 h; de abril a septiembre, no abrir antes de las 9.30 h. ni cerrar después de las 20.00 h.
  
b. El horario de apertura de los servicios de restauración del parque en el Santuario de la Font Roja lo fijará el Ayuntamiento de Alcoi pero, a manera orientativa, será: en días laborables y domingos, no abrir antes de las 9.00 h. ni cerrar tras las 18.00 h.; en viernes, sábados y durante toda la semana de los meses de julio y agosto, no abrir antes de las 9.00 h. ni cerrar tras las 24.00 h.
  
c. Aunque los intervalos indicados tienen carácter orientativo, cada servicio deberá establecer prioritariamente sus horarios con arreglo a los mismos. De forma justificada y previo informe del director-conservador, se podrán modificar estos intervalos si no introducen alteraciones sustanciales sobre la conservación y la gestión del parque.
  
Artículo 41. Uso público y protección de los recursos naturales
  
1. El parque natural aplicará mecanismos para transmitir actitudes y expectativas apropiadas a las personas que lo visitan, para minimizar el impacto ambiental del uso público mientras se maximiza la experiencia de los visitantes, con el contacto directo con el personal del Parque y su patrimonio, y con materiales interpretativos bien orientados.
  
2. No se permite, sea cual sea el procedimiento, realizar inscripciones, señales, signos y dibujos sobre piedras, vegetales o cualquier otro elemento del medio natural, así como en todo mueble o inmueble. Excepcionalmente se admitirán las señales de las sendas de pequeño recorrido (PR), senderos locales (SL) y gran recorrido (GR), que se realizarán con cuidado, y en el número mínimo necesario para la correcta identificación de la senda a seguir, pero por lo general estas también utilizarán como apoyo la señaléctica propia del parque natural.
  
3. En las zonas en regeneración, así indicadas mediante rótulos, queda prohibido el tránsito de visitantes y las actividades de uso público de manera general. En las zonas de mayor frecuentación los rótulos añadirán la indicación ?Acceso restringido?.
  
4. En la zona de uso público de la Font Roja y de Sant Antoni los visitantes han de utilizar los lavabos existentes y no se permite la creación de letrinas incontroladas en toda la zona. En el resto del parque, incluidas las zonas de uso público del Mas de Tetuan y de la Ermita de Sant Antoni, no se permiten las letrinas incontroladas a menos de 25 m de sendas y caminos, y 50 m de puntos de estancia, miradores y edificaciones rurales, y cursos de agua. En el resto del parque se permiten las letrinas incontroladas, de acuerdo con las normas particulares, y siempre y cuando las evacuaciones y el papel higiénico se entierren.
  
5. Los servicios del parque (servicios públicos y restaurante) adaptarán la recogida selectiva de los diferentes tipos de residuos producidos al modelo vigente en el término municipal de Alcoi, resultando de aplicación la ordenanza que apruebe el Ayuntamiento de Alcoi referente a este particular.
  
6. Aun cuando existan contenedores para basuras sólidas en el parque, se promoverá el transporte de las basuras hacia las zonas urbanas de origen de los visitantes, como también la separación de las diferentes fracciones según la recogida que se lleve a cabo en sus sitios de origen.
  
7. A todos los efectos, el parque velará por la conservación y el mantenimiento de las fuentes y garantizará la potabilidad de su agua de acuerdo con la legislación vigente. Si hace falta, se declararán normas de protección de subacuíferos, de acuerdo con lo qué dispone el PORN. En un sitio visible del Centro de Información habrá una hoja de registro de la calidad del agua de las principales fuentes del parque, que podrán facilitar los centros de salud locales.
  
Artículo 42. Áreas de descanso, puntos de estancia y miradores
  
1. Las áreas de descanso, también denominadas de pícnic o recreativas se localizan en zonas de uso público del parque, tal y como se indica en el plan de gestión y zonificación, y tienen que disponer de los siguientes servicios mínimos:
  
- Aparcamiento integrado en el entorno.
  
- Paelleros y barbacoas), en su caso, debidamente preservados y sin generar riesgo de incendios.
  
- 3 mesas por cada paellero existente.
  
- Plafón con información sobre el riesgo de incendio, las normas de uso del área de descanso, y resto de información del parque (localización y horario del Centro de Información, itinerarios y sitios de interés, principales valores del parque).
  
- Agua potable.
  
- Puntos de agua con las aplicaciones necesarias para utilizar en la extinción de incendios.
  
- Servicios sanitarios y tratamiento de las aguas residuales.
  
- Contenedores y recogida de basuras.
  
- Disponibilidad de leña en un leñero debidamente acondicionado.
  
- Limpieza diaria en días de máxima utilización.
  
2. Son puntos de estancia los sitios localizados en rincones del parque dónde los visitantes acostumbran a realizar paradas cortas para descansar, o admirar el en torno, tal y como se indica en el Plan de gestión y zonificación. Los puntos de estancia podrán ser acondicionados con los siguientes elementos:
  
- 2 bancos, rústicos y adecuados al entorno.
  
- Plafón interpretativo con información del parque.
  
- Señales indicadoras de itinerarios del parque.
  
- Sendas, barreras y otros elementos para evitar la dispersión de los visitantes.
  
3. Son miradores del parque los sitios localizados en puntos con vistas panorámicas y gran amplitud visual, tal y como se indica en el Plan de gestión y zonificación. Los miradores podrán estar acondicionados con los siguientes elementos:
  
- Torres metálicas o de madera, con formas y colores integrados en el entorno
  
- Plafones de interpretación del paisaje.
  
- Sendas, barreras y otros elementos para evitar la dispersión de los visitantes y el riesgo de accidentes.
  
4. Las mesas y bancos del parque seguirán las tipologías que se vienen utilizando, de diseño rústico. Cualquier clase de mesa o banco que siga una tipología diferente de esta requerirá la autorización expresa del director-conservador para incorporarla en proyectos o actuaciones del parque.
  
5. Las áreas de descanso y los puntos de estancia son los sitios recomendados para pícnic en el parque. Cuando se haga pícnic fuera de estas áreas se tendrán que respetar las limitaciones de paso establecidas por este PRUG y, en itinerarios y senderos, no estorbar el paso de otros visitantes. No se permiten las actividades de pícnic encima de las torres de los miradores.
  
6. Sólo se permite hacer fuego en los paelleros adecuados a tal efecto. El tiempo máximo aconsejado para utilizar el paellero es de 1 hora, especialmente en horas de mayor afluencia. Si hay saturación de usuarios una vez utilizado no se permite usar otros paelleros. En todos los casos se excluye el uso de más de un paellero por mesa.
  
7. Para hacer fuego únicamente se utilizará la leña suministrada en los leñeros, o que el visitante traiga de fuera del parque. De acuerdo con el artículo 23 de este plan rector queda prohibida la recolección de leña en el parque a cargo de los propios visitantes.
  
8. Debe apagarse completamente el fuego y las brasas de los paelleros, utilizando agua, una vez finalizado su uso.
  
9. El director-conservador tiene la capacidad de declarar, sin aviso previo, días de alerta máxima de riesgo de incendios en los cuales quedará totalmente prohibido utilizar y hacer fuego en los paelleros y en todo el Parque. En estos días se colocarán rótulos indicativos a tal efecto en las puertas de entrada al parque por las carreteras AP-2001 y AP-2000 desde Alcoi, y en los propios paelleros y los guardas del parque patrullarán especialmente por las zonas de paelleros para asegurar el desempeño de la limitación.
  
10. El parque promoverá las técnicas de pícnic con mínimo impacto entre los visitantes del Centro de Información, las visitas guiadas del parque y los usuarios de los paelleros. De manera orientativa estas incluyen:
  
- El cumplimiento de las normas referentes al fregado de platos, recogida de las basuras y uso de las áreas de descanso, puntos de estancia y miradores.
  
- No utilizar platos y vasos de un solo uso para de minimizar la producción de basuras.
  
- Utilizar el mínimo de leña necesaria para preparar el alimento.
  
- Evitar ruidos excesivos y elementos que los puedan generar.
  
11. Es objetivo del parque limitar al mínimo necesario los paelleros en su ámbito. Para ello, de manera progresiva se cerrarán los paelleros del Rossinyol, en el Paraje de la Font Roja. Los paelleros de la Glorieta se mantendrán hasta que el ámbito de influencia del Parque en el término de Alcoi pueda ofrecer nuevos servicios similares, por lo que será política del parque apoyar a iniciativas en esta línea, y entonces se transformarán en área de descanso sin paelleros. Los paelleros de Sant Antoni son los únicos que se prevé mantener a largo plazo.
  
Artículo 43. Senderismo y excursionismo
  
1. Las actividades de senderismo y excursionismo realizadas por grupos que no superen las 15 personas no requieren ninguna notificación o autorización previa. Los grupos comprendidos entre 16 y 35 personas tienen que notificar la actividad al director-conservador, que podrá delegar en los monitores-educadores. La notificación, que podrá ser verbal e inmediatamente anterior a la realización de la actividad, se presentará en el Centro de Información del Parque. Los monitores-educadores, con la delegación del director-conservador, resolverán de acuerdo con la ruta trazada y facilitarán información sobre las técnicas de mínimo impacto para esta actividad. Cuando el grupo sea superior a 36 personas, la notificación se dirigirá al director-conservador con una antelación mínima de 15 días.
  
2. La práctica del senderismo y el excursionismo queda limitada y circunscrita a los itinerarios del parque (barranc de l'Infern, les caves, Tetuan-Menejador, pequeño itinerario y mas de Nyego), y a las sendas de acceso (GR-7, PR V-26, senda Pla de la Mina-Menejador y las tres nuevas sendas Alcoi-St. Antoni, Sant Pascual-mas de Canyo, e Ibi-Foiaderetes), tal y como aparecen definidos en el plan de gestión y zonificación. El tránsito por sendas o caminos diferentes de estos no está prohibido pero no se promoverá y se disuadirá a los visitantes de utilizarlo. La apertura de nuevos itinerarios y sendas de acceso habrán de ser sometidas al informe preceptivo del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
3. En los itinerarios y sendas permitidas se permanecerá en el camino existente y ya pisoteado y se evitará la creación de sendas secundarias o la ampliación de sendas.
  
4. Con carácter anual el órgano gestor emitirá un programa de restauración de sendas e itinerarios con el objetivo de eliminar los impactos causados por su uso, que ejecutará la brigada de mantenimiento del parque. Ésta, en sus trabajos de mantenimiento de sendas, evitará el uso de clavos de acero con cabeza que pueda resultar peligrosa en caso de caídas.
  
5. La senda Pla de la Mina-Menejador se utilizará preferentemente como itinerario de subida, para reducir la erosión. Con este fin se instará al visitante a utilizar el recorrido en sentido de las agujas del reloj: Pla de la Mina-Menejador-Tetuan-Pla de la Mina, y no volver de bajada por la senda. En la senda Pla de la Mina-Menejador se colocarán pequeños rótulos informando al visitante del especial valor de los hábitats que atraviesa (carrascal y vegetación culminal), instándolo especialmente a quedar en el camino señalizado, sin salir de este, y cuando andando sobre las piedras, cuando haya.
  
6. Es obligatorio seguir las posibles desviaciones de la ruta principal que marquen las señalizaciones oficiales del parque colocadas sobre el terreno.
  
7. El parque promoverá las técnicas de senderismo y excursionismo con mínimo impacto entre los visitantes del Centro de Información y de las visitas guiadas del parque. De manera orientativa estas incluyen:
  
- Respetar las normas de uso público establecidas en el parque.
  
- Evitar recolectar frutos de bosque.
  
- Preparar la excursión de manera que los embalajes, botellas, latas, etc. sean mínimos y así evitar tener más basuras para llevarse a casa después.
  
- Traer bolsas extras para guardar sobrantes, recoger basuras, etc.
  
- En sendas e itinerarios estrechos andar en hilera de uno para evitar ampliar los caminos.
  
- Avisar a los compañeros de la presencia de pequeños animales o plantas delicadas en el camino, para prevenir que sean aplastados.
  
- Colaborar en recoger los basuras que otros visitantes hayan abandonado en zonas remotas del parque.
  
- Respetar las barreras, señales y otros objetos en las propiedades públicas y privadas.
  
- Pedir permiso a los propietarios que se encuentran en sus fincas cuando los itinerarios cruzan alguna propiedad privada (GR-7, PR V-26, les Caves) y respetar el derecho a la privacidad.
  
Artículo 44. Alojamiento en el parque
  
1. El alojamiento en el parque se permite en las modalidades de acampada, albergue, masía de turismo rural y hotelera en el área del Santuari, de acuerdo con lo indicado en los apartados correspondientes del PORN y de las normas que se indican a continuación.
  
2. La acampada se permite, previa obtención del permiso, en la zona de acampada de la Font Roja, y se limita a un máximo de 20 tiendas simultáneamente. En el resto del parque no se permite la acampada ni la pernoctación, entendida ésta como la estancia en tienda o en vivac durante las horas nocturnas, excepto la acampada que se desarrolle en fincas privadas de acuerdo con el Decreto 253/1994, de 7 de diciembre, del Consell de la Generalitat, regulador del alojamiento turístico rural en el interior de la Comunidad Valenciana (DOGV núm. 2422, de 5/1.95), en lo sucesivo Decreto 253/1994, y sin perjuicio de lo que disponen las normas particulares de este PRUG. En las dos entradas del GR-7 en el parque habrá una indicación expresa de esta limitación. Esta limitación en la pernoctación se entiende como una restricción a las disposiciones de la legislación vigente sobre acampada libre o itinerante.
  
3. La actividad de acampada se regirá por las normas siguientes:
  
a. Solicitar la reserva de acampada a través de la Oficina de Información Juvenil de Alcoi con un mínimo de 10 días de antelación.
  
b. Estancia máxima limitada a tres noches consecutivas.
  
c. Acampada limitada a los dos bancales situados bajo el aparcamiento y perfectamente delimitados.
  
d. Utilizar de forma obligatoria tiendas clase iglú o canadiense.
  
e. Acceso a la zona de acampada entre las 8 y las 20 horas.
  
f. Entregar la autorización de acampada al guarda municipal del paraje de la Font Roja.
  
g. En el caso de acceder en vehículo particular este se estacionará en el aparcamiento del parque.
  
h. No hacer surcos alrededor de las tiendas.
  
i. No utilizar casetes ni radios a un volumen excesivo a ninguna hora del día o la noche.
  
j. No hacer fuegos de leña.
  
k. A partir de las 0 horas de la noche, no realizar actividades que comporten ruido.
  
l. Seguir las restantes normas generales para el uso público en el ámbito del parque.
  
4. En el futuro se prevé que pueda existir un albergue u hotel en el paraje de la Font Roja, pero no se considera un equipamiento prioritario, por lo que el Parque no promoverá activamente su instalación. En su caso, el alojamiento se regirá por las determinaciones existentes, además de las que la conselleria competente en medio ambiente pueda establecer de forma explícita para esta actividad.
  
5. Se permite la restauración y adecuación de las edificaciones existentes en el parque como base para el desarrollo de nuevos recorridos etnográficos y de alojamiento en el régimen de turismo rural siguiendo lo que disponen el PORN y este PRUG.
  
6. No es objetivo del parque la promoción activa del alojamiento de turismo rural en su interior, pero se asesorará y se participará en las iniciativas que en esta línea puedan surgir desde otros sectores.
  
7. Es objetivo a largo plazo eliminar totalmente la acampada en los terrenos públicos del parque natural. Por ello el espacio actual de acampada no se ampliará ni se localizará en otro sector del parque. La eliminación definitiva de la zona de acampada dependerá de la existencia de servicios similares en el ámbito de influencia del parque en el término de Alcoi y de servicios de albergue en el paraje de la Font Roja. Es objetivo del parque apoyar a iniciativas en esta línea.
  
Artículo 45. Actividades de educación y visitas organizadas al Parque
  
1. Las actividades de educación y las visitas guiadas en el parque tienen como objetivo formar y sensibilizar al visitante sobre los valores naturales y culturales del parque, sobre aspectos generales de la naturaleza y el medio ambiente y sobre las normas y comportamientos en la naturaleza, respeto al medio ambiente, y en concreto el parque. El enfoque de estas actividades será integral en todos estos conceptos citados, siempre y cuando sea posible en función de los objetivos de cada grupo.
  
2. Pueden utilizar los servicios públicos de educación y visitas guiadas todos los centros de formación, asociaciones, centros de esparcimiento y descanso y grupos organizados por lo general que así lo deseen, previa solicitud con una antelación mínima de 1 mes dirigida al director-conservador y sin ningún cargo económico. El director-conservador podrá delegar la tramitación de la solicitud de acuerdo con el artículo 12.4 de estas normas. En el futuro, y en atribución de las disposiciones adicionales de este PRUG, podrá existir un cargo económico para este servicio, que revertirá directamente en la gestión del uso público en el parque. Los servicios de educación y visitas guiadas no pueden ser utilizados por empresas que ofrezcan visitas al parque a sus clientes, aunque estas podrán utilizar libremente las infraestructuras del parque, incluidos sus itinerarios, siempre de acuerdo con las normas de este plan.
  
3. Las actividades de educación y las visitas guiadas utilizarán como apoyo los servicios disponibles en el Centro de Información, y en un futuro en el Centro de Información y de interpretación, en el vivero, en las zonas de uso público, y en los itinerarios de Mas de Tetuan-Menejador, barranc de l'Infern, pequeño itinerario y Mas del Nyego.
  
4. La tabla siguiente establece los máximos de personas.grupo y los grupos.mes que serán admitidos en las diferentes áreas e itinerarios incluidos en el servicio de educación y visitas del parque. Además de las limitaciones específicas por áreas e itinerarios el servicio atenderá un máximo total de 50 grupos por mes y de 1.300 personas por mes, por lo cual no se utilizará en ningún mes la capacidad total reflejada en la tabla, sino sólo algunas capacidades parciales por áreas o itinerarios. Es responsabilidad del director-conservador, o de la persona delegada de acuerdo con el artículo 12.4 de estas normas, repartir los grupos correctamente en función de las capacidades parciales máximas.
  
Área o itinerario Número Número
  
 máximo de máximo
  
 personas/ de grupos/
  
 grupo mes
  
Itinerario del Barranc de l'Infern 25 10
  
Itinerario Menejador-mas de Tetuan 35 20
  
Itinerario mas de Nyego 25 10
  
Área de la Font Roja . Centro de Información 50 20
  
Pequeño itinerario 35 20
  
Vivero del parque (paraje de la Font Roja) 15 5
  
Área de la Ermita de Sant Antoni 40 15
  
5. La revisión de los baremos establecidos en esta tabla necesitará del informe preceptivo del director-conservador, con el asesoramiento técnico del órgano competente en materia de espacios naturales y el informe del Consell de Protecció del parque natural.
  
6. Los grupos que utilicen los itinerarios del Barranc de l'Infern, Pequeño itinerario y Menejador-Mas de Tetuan, y el Vivero del parque podrán también utilizar el Área de la Font Roja.Centro de Información. Los grupos que utilicen el itinerario del mas de Nyego podrán utilizar también el Área de la Ermita de Sant Antoni.
  
7. Se promoverá que los grupos organizados no utilicen la senda Pla de la Mina-Menejador en sentido de bajada. En sentido de subida circularán por la misma siempre en hilera de un. En días de lluvia o cuando el terreno esté enfangado el uso de la senda será a criterio del equipo de educación ambiental, intentando evitar siempre la erosión y el destrozo del camino.
  
8. Los grupos que efectúen visitas a los itinerarios del Parque sólo realizarán paradas para explicaciones en caminos de más de 3 m. de anchura y en explanadas. Solo en el itinerario del barranc de l'Infern, dónde hay largos tramos estrechos, se podrán realizar paradas en las curvas de la senda, dónde será fácil hacer explicaciones para el grupo sin salir fuera del terreno ya pisado.
  
9. Es un trabajo de los monitores-educadores que guiarán los grupos organizados conseguir que estos cumplan las restantes normas vigentes en el Parque, por ello se harán las explicaciones pertinentes al responsable del grupo al llegar, para que colabore en el cumplimiento, y dirigidas al grupo por lo general antes de iniciar el itinerario.
  
Artículo 46. Actos públicos: romerías y actividades culturales
  
1. A todos los efectos, la realización de cualquier acto público requerirá informe del director-conservador, que podrá, cuando sea necesario, establecer las condiciones necesarias. Las solicitudes se presentarán con una antelación mínima de dos meses a la realización de la actividad; excepcionalmente, este plazo podrá reducirse a un mes si concurren circunstancias extraordinarias que así lo justificaran.
  
2. Las romerías principales, con afluencia ilimitada, se permiten únicamente en la zona de la Font Roja y en la ermita de Sant Antoni, dado su carácter tradicional y la imposibilidad de trasladarlas a otros sitios diferentes. No se permite el uso de ninguna clase de megafonía en la realización de estos actos. Las entidades organizadoras de las romerías principales cuidarán de:
  
a. Montaje y desmontaje de la infraestructura necesaria para su actividad.
  
b. Suministro de agua.
  
c. Instalar lavabos móviles durante la celebración de los actos, en un número suficiente a criterio de la administración del parque.
  
d. Instalación extra de contenedores de basuras y recogida posterior.
  
e. Limpiar la zona por dónde se celebra la romería, después de finalizada ésta, de basuras y otros desechos que contravengan la normativa establecida en el Plan Rector del parque.
  
f. Organizar el servicio de transporte público para acceder a la zona dónde se lleven a cabo las actividades.
  
g. Difundir las normas de uso público del parque entre los asistentes y habilitar un servicio de voluntarios que informen y persuadan a los participantes de seguir las normas durante la celebración de los actos.
  
h. Contar con la presencia del servicio de guardería del órgano gestor del parque, la Policía Local de Alcoi, y la Cruz Roja.
  
i. Quedan los organizadores obligados, en todos los casos, a restituir las zonas alteradas al estado original.
  
3. En el ámbito del parque sólo se promoverán actos culturales de reducidas dimensiones en la ermita de Sant Antoni y su explanada hormigonada, y en la ermita de la Font Roja y el edificio del Centro de Información y de Interpretación. La autorización preceptiva podrá someter la aceptación del acto de manera expresa a la habilitación de transporte público para acceder, si considera que el uso del vehículo particular ocasionaría problemas de gestión de la demanda de espacio o impactos ambientales concretos. Para estos actos, se establece un máximo orientativo de 200 participantes, sin perjuicio de la posibilidad de promover actos culturales para un número previsto de participantes mayor si, por la naturaleza del acto o la ubicación del mismo, no se considera previsible que se produzcan efectos significativos sobre la conservación del parque.
  
4. Para el acceso a los servicios religiosos que se celebren en el Parque se promoverá el uso del vehículo particular compartido entre los asistentes, con el fin de minimizar el número de vehículos movilizados para tales actos.
  
Sección segunda. Normas sobre actividades deportivas
  
Artículo 47. Normas generales de las actividades deportivas
  
1. A todos los efectos, la realización de cualquier excursión o competición deportiva organizada requerirá el informe del director-conservador, que podrá, cuando sea necesario, establecer las condiciones que sea necesario. Las solicitudes se presentarán con una antelación mínima de dos meses a la realización de la actividad; excepcionalmente, este plazo podrá reducirse a un mes si concurren circunstancias extraordinarias que así lo justificaran.
  
2. Complementariamente a lo que dispone el artículo 62 del PORN, se prohibe, a todos los efectos, la realización de competiciones deportivas de vehículos con o sin motor, como por ejemplo rallys, carreras de trial, etc. en las carreteras, en caminos y sendas no asfaltados que transcurren por el interior del parque natural, como también la realización de excursiones organizadas de vehículos conforme a la definición establecida en el artículo 2 del Decreto 183/1994, de 1 de septiembre, por el que se regula la circulación de vehículos por terrenos forestales (DOGV núm. 2344, de 13.9.94).
  
3. Queda prohibida la actividad de escalada en el ámbito del parque natural.
  
Artículo 48. Carreras atléticas y ciclistas
  
1. La Carrera Atlética de la Font Roja y el Trofeo de Ciclismo de la Virgen de los Lirios son las dos únicas actividades deportivas admitidas con carácter anual en el Parque. Estas habrán de cumplir de manera general las condiciones siguientes:
  
a. Montaje y desmontaje de la infraestructura necesaria para su actividad.
  
b. Asegurar que los participantes utilicen únicamente los servicios higiénicos de la Font Roja, y no ensucien el entorno.
  
c. Instalar contenedores especiales para los participantes tanto en la Font Roja como en cada punto kilométrico de la carretera AP-2001.
  
d. Prohibir a los participantes tirar botellas, bidones de agua, esponjas y similares durante la subida, fuera de los contenedores expresamente habilitados.
  
e. Limpiar la zona por dónde se celebra la prueba, después de finalizada esta, de basuras y otros desechos que contravengan la normativa establecida en el Plan Rector del parque.
  
f. Difundir las normas de uso público del parque entre los participantes y el público asistente, y concretamente delimitar zonas autorizadas por la organización para la presencia de aficionados y espectadores en puntos que no supongan deterioro del entorno natural, aconsejándose que estas estén sitas en caminos. En este sentido la organización tendrá que prohibir la presencia de público, durante todo el recorrido, en zonas con vegetación.
  
g. Disponer de personal de vigilancia de la organización, antes y durante la celebración de la prueba, para evitar la penetración de vehículos por los caminos del parque, y el estacionamiento fuera del aparcamiento sito junto al Santuario.
  
h. Disponer de la presencia del servicio de guardería del órgano gestor, la Policía Local de Alcoi, y la Cruz Roja.
  
i. Los organizadores quedan obligados, en todos los casos, a restituir las zonas alteradas al estado original.
  
2. El uso de la carretera AP-2001 como llegada para otras carreras ciclistas sólo será admitida de manera excepcional para carreras de categorías aficionado e inferior, pero no para carreras profesionales.
  
Artículo 49. Espeleología
  
1. La práctica de la espeleología en cualquier cavidad del parque necesitará el informe del director-conservador. El número de permisos de entrada anuales queda limitado a 5 por cavidad, por encima de los cuales hará falta un informe de técnicos expertos en geología y ecología subterráneas que determinan la capacidad de la cavidad para aceptar un mayor uso. Los grupos de espeleólogos no serán nunca superiores a los 5 integrantes.
  
2. Una vez obtenido el permiso los espeleólogos cumplirán las siguientes normas básicas: seguir la normativa general establecida en la Ley 11/1994, respeto absoluto a la fauna, flora y formaciones características, no dejar instalaciones fijas en las cavidades, recoger todos los estiércoles producidos y utilizar luces no contaminantes. Queda prohibida la utilización de luces de carburo.
  
3. Las recolecciones de flora, fauna y materiales geológicos de las cavidades y sus accesos sólo se admitirá con finalidad científica y tendrá que ser autorizada por el órgano competente en materia de espacios naturales.
  
Artículo 50. Vuelo libre (parapente y ala delta)
  
La práctica del vuelo libre será permitida únicamente en la zona del mirador de Sant Antoni, siempre y cuando el aterrizaje se lleve a cabo fuera del ámbito del Parque, en grupos limitados a 3 deportistas con sus equipos (parapentes o alas delta) desplegados simultáneamente en el despegue, y a 10 en vuelo. El uso de la zona de despegue para actividades organizadas de aventura, cursillos, competiciones y similares requerirá la autorización expresa del director-conservador del parque.
  
Si el uso de la zona de despegue se volviera continuado, el equipo técnico del órgano gestor estudiará la posibilidad de instalar una plataforma que evite la degradación de la misma.
  
SecciÓn tercera. Normas sobre actividades científicas
  
Artículo 51. Ámbito de aplicación de las normas sobre actividades científicas
  
Estas normas regulan la actividad investigadora del parque natural, de acuerdo con el marco establecido por el artículo 53 del PORN, y que deberá cumplir las restantes disposiciones de este PRUG. También reúne las disposiciones del Decreto 218/1994, de 17 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el cual se crea la figura de protección de especies silvestres denominada microrreserva vegetal (DOGV núm.. 2379, de 3/11.94).
  
Artículo 52. Definición de actividades científicas
  
Serán consideradas actividades científicas las actividades relacionadas directamente con la investigación y la obtención de información sobre el medio natural o las actividades humanas y realizadas por personas ligadas a centros de búsqueda institucionales o privados, administración ambiental, universidades o centros de enseñanza y otros organismos públicos, privados o asociaciones, con capacidad para desarrollar trabajos de investigación.
  
Artículo 53. Autorizaciones para las actividades científicas
  
1. Todas las actividades de investigación científica a desarrollar en el parque deberán contar con la autorización del órgano gestor mediante solicitud dirigida al director-conservador del parque. En el caso de instalación de infraestructuras en la zona de protección integral definida por el artículo 65 de estas normas, de tala o recolección de especies vegetales o animales, y de muestras minerales, fósiles o material arqueológico, la autorización tendrá que contar con el informe preceptivo del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
2. En la solicitud se hará constar:
  
a. Datos del investigador principal y del equipo de trabajo, además de un breve currículum del equipo investigador.
  
b. Proyecto detallado, por triplicado, de la realización del trabajo o estudio en qué hará falta especificar: título, descripción del proyecto, objetivos y finalidad, plan de trabajo detallado con la duración prevista, material, presupuesto detallado y medios disponibles para obtenerlo, justificación del interés del proyecto y previsión de los resultados a obtener.
  
c. Infraestructuras de necesaria instalación y adecuaciones científicas en el Parque con indicación de su zona de ubicación según la zonificación establecida en el TÍTULO V de estas normas, y con especificación del tiempo que habrán de estar instaladas o adecuadas.
  
d. Precauciones a considerar por el personal del parque para no interferir o afectar los resultados de la investigación.
  
e. Previsión del grado de afección o deterioro ambiental que puede producirse, y medidas correctoras previstas o proyecto de restauración tras la finalización de la actividad, en su caso, incluido su presupuesto y medios disponibles para obtenerlo.
  
f. Autorización expresa de los propietarios de los terrenos privados dónde se desarrolla l actividad, sí fuera necesario.
  
g. Aceptación expresa de cumplir todas las normas de actividad científica.
  
Artículo 54. Regulación de las actividades científicas
  
1. Estarán prohibidas, a todos los efectos, aquellas actividades científicas que supongan una pérdida irreversible de biodiversidad o del patrimonio natural y histórico, la alteración grave del funcionalismo de los sistemas naturales o el impacto paisajístico permanente, y cualquier actividad científica que necesite instalaciones y adecuaciones científicas en el parque con carácter permanente.
  
2. El órgano gestor valorará, en cada caso, la conveniencia de la autorización de algunas actividades científicas más específicas. Hace falta destacar entre ellas, las actividades que puedan comportar perjuicio de las poblaciones de fauna silvestre, especialmente la manipulación y recolección de ejemplares. Por otra parte, la tala y recolección de especies vegetales silvestres con finalidad científica seguirá lo que prevé el artículo 23 de estas normas y lo que señalen en su caso las normas de gestión de las microrreservas de flora. Otras actividades de carácter científico a considerar son las que pueden afectar la protección de los suelos y de los recursos hidrológicos.
  
Artículo 55. Prioridades para la investigación
  
1. Las líneas de investigación con prioridad a la hora de emitir las autorizaciones habrán de ser las encaminadas hacia la conservación de las especies protegidas, raras y amenazadas o de elevado interés científico, y de los ecosistemas y de hábitats de interés recogidos en el Real Decreto 1997/1995, la investigación ecológica aplicada dirigida a la experimentación de técnicas de restauración de la cubierta vegetal autóctona, la investigación básica destinada al conocimiento de la biodiversidad y del funcionalismo de los organismos y de los sistemas naturales, la investigación dirigida hacia la gestión de los espacios naturales protegidos y del efecto del uso público sobre los organismos y sistemas naturales, y la investigación etnográfica y arqueológica.
  
2. El director-conservador del parque, con el asesoramiento del equipo técnico del órgano gestor, podrá emitir anualmente un catálogo de prioridades de investigación en el parque para ponerlo en conocimiento de personas y organismos interesados. En función de su disponibilidad presupuestaria o de patrocinio, el parque podrá conceder ayudas económicas para proyectos que se ajusten a las líneas definidas en el Catálogo. Hasta su revisión el Catálogo de prioridades de investigación en el parque queda fijado en:
  
- Investigación básica y aplicada sobre dinámica ecológica y evolución futura del Carrascal de la Font Roja
  
- Evaluación ecológica del programa de polinización de la vegetación silvestre del parque
  
- Conexión biológica del parque con otros espacios naturales vecinos no protegidos (ver plano núm. 5 del PORN del Carrascal de la Font Roja)
  
- Investigación y seguimiento del águila perdicera (Hieraetus fasciatus) en el parque y en las zonas periféricas.
  
- Investigación forestal aplicada a la restauración y sucesión ecológica de las formaciones vegetales del parque.
  
- Proyectos experimentales de regulación del acceso de visitantes al parque.
  
- Estudios aplicados referentes a la educación ambiental, la formación y la ordenación del uso público en el ámbito del parque
  
- Estudios de los impactos ambientales de las romerías masivas al parque y propuestas para su corrección.
  
- Estudios referentes a la arquitectura y el poblamiento tradicional en el ámbito del Parque.
  
Artículo 56. Organización y desarrollo de la actividad científica
  
1. Una vez empezada la actividad investigadora, el investigador responsable informará al órgano gestor y al director-conservador sobre la situación precisa de las instalaciones de campo y las parcelas de experimentación, además de las precauciones a considerar por el personal de servicio del Parque para no alterar los resultados de las investigaciones. Igualmente, informará en todo momento de cualquier modificación en las fases definidas en la solicitud previa de los plazos de finalización de la investigación. A requerimiento del director conservador deberá informar también de cualquier otra cuestión que pudiera producirse.
  
2. Los organismos y entidades que lleven a cabo investigaciones que requieran la instalación de infraestructuras tendrán la obligación de retirarlas una vez hayan finalizado estas, y ejecutar el proyecto de restauración si fuera necesario. Asimismo serán responsables de las medidas correctoras de restauración que, complementariamente a las previstas en la solicitud previa, dictamine el director conservador del parque, en caso de que haya constancia de efectos negativos sobre cualquier vector ambiental.
  
3. Asimismo, los investigadores se comprometerán a enviar dos copias de las publicaciones o informas derivados de la actividad investigadora realizada en el parque natural y dónde constará específicamente el agradecimiento al Parque Natural del Carrascal de la Font Roja y se hará mención de la autorización dada, y la ayuda, en su caso.
  
SECCIÓN CUARTA. Normas sobre acceso, circulación y uso de las áreas de aparcamiento
  
Artículo 57. Construcción y ampliación de viales
  
1. La construcción o ampliación de caminos o carreteras queda prohibida a todos los efectos, con excepción de la nueva autovía en sustitución de la carretera nacional 340, y las modificaciones de trazado y ampliaciones que se realicen para facilitar el acceso de vehículos de extinción de incendios, planteadas en futuras revisiones del plan de prevención de incendios del parque natural.
  
2. En los proyectos de acondicionamiento de carreteras y pistas del parque será obligatorio revestir las cunetas con base de hormigón de una cubierta rústica de piedra. Se priorizará la reutilización de piedras abandonadas en los márgenes de pistas y zonas agrícolas del parque, respetando siempre los elementos de la arquitectura rural tradicional que hay en el parque.
  
3. En el acondicionamiento de carreteras en el parque y, si fuera el caso, de pistas a asfaltar, se utilizarán preferentemente materiales coloreados de tonos adecuados para integrar al máximo estas infraestructuras con el entorno.
  
Artículo 58. Limitación de acceso al Parque Natural y limitación de utilización de los servicios
  
Ante cualquier clase de emergencia (riesgo de incendio forestal, nevadas, etc.) el director'conservador podrá cerrar el acceso al parque, totalmente o en ámbitos geográficos concretos. Para ello se situarán patrullas de control en los accesos del parque para de informar al visitante de esta circunstancia. El cierre de los accesos al parque por la actual carretera tendrá que ser comunicado previamente al Ayuntamiento de Alcoi.
  
Artículo 59. Tránsito y aparcamiento en el parque natural
  
1. La circulación con vehículos de motor, bicicleta, caballo, u otros medios diferentes del tránsito a pie sólo se permite en las carreteras de acceso al parque, con la excepción de los propietarios que transiten por sus fincas, los servicios del parque en general, y personas expresamente autorizadas por escrito por el director-conservador.
  
2. Para la circulación de los vehículos de los propietarios de los terrenos y de los servicios del parque en las pistas de éste, se establece una velocidad máxima permitida de 30 km/h, tal y como ya aplica a todos los efectos a los terrenos forestales el Decreto 183/94, de 1 de septiembre, por el que se regula la circulación de vehículos por terrenos forestales.
  
3. El director-conservador y el órgano competente en materia de espacios naturales podrán delimitar puntualmente aquellos sectores del territorio de acceso público dónde se controlará, con carácter transitorio, la permanencia y el tránsito de personas o vehículos por razones ecológicas, como por ejemplo áreas de cría, ecosistemas en regeneración y áreas de mayor concentración faunística.
  
4. Es objetivo del parque natural mejorar la gestión del tránsito en su ámbito, con el fin de superar los actuales problemas de saturación de las áreas de aparcamiento. Si bien no se limita de manera permanente el acceso al parque a un número determinado de vehículos, el director-conservador podrá decidir la realización de ensayos de limitación del acceso de vehículos privados al Santuario de la Font Roja. El resultado de los ensayos que puedan realizarse se valorará en reuniones extraordinarias del Consell de Protecció, además de las valoraciones técnicas que estime oportunas el órgano competente en materia de espacios naturales.
  
5. El establecimiento de una limitación en la cantidad de vehículos que puedan acceder al paraje de la Font Roja queda condicionado a la creación de un servicio regular de transporte público en autobús en el parque, con recorrido Alcoi-Paraje de la Font Roja en domingos y días festivos.
  
6. El estacionamiento de vehículos en el parque sólo se permite en los aparcamientos especialmente acondicionados, situados en la Ermita de Sant Antoni, paelleros de Sant Antoni y Paraje de la Font Roja. Los usuarios habrán de estacionar sus vehículos en filas alineadas y con una separación máxima de 1 m, y podrán ser requeridos por los guardas y voluntarios para hacerlo.
  
7. La conselleria competente en medio ambiente establecerá los acuerdos necesarios con los ayuntamientos de Ibi y Alcoi para la creación de aparcamientos disuasorios de la periferia del parque, que serán preferiblemente de gestión municipal. El parque natural, en colaboración con los ayuntamientos de Ibi y Alcoi, promoverá activamente entre los visitantes y la población local la utilización de estos aparcamientos disuasorios y de las sendas de acceso al parque desde estos. El plano de gestión y zonificación señala posibles emplazamientos para estos aparcamientos, sin valor normativo.
  
8. Todos los equipamientos y servicios de uso público, sean de titularidad pública o privada, que comporten concentración de vehículos dispondrán de una área de aparcamiento acondicionada en armonía con el entorno.
  
9. De manera general, se prohibe la utilización de las áreas de aparcamiento a los autobuses y microbuses de más de 15 plazas en días festivos, con independencia del nivel de saturación de estas áreas. Así únicamente se permitirá la parada para subir y bajar los ocupantes de estos vehículos y hará falta utilizar alguno de los aparcamientos disuasorios situados en la periferia del parque.
  
TÍTULO IV. HOMOLOGACIÓN DEL ANAGRAMA Y LA SEÑALIZACIÓN DEL PARQUE
  
Artículo 60. Denominación del parque
  
La denominación oficial del Parque es la de ?Parque Natural del Carrascal de la Font Roja?. Para la edición de materiales divulgativos y educativos, se admite también la forma reducida «Parque Natural de la Font Roja», aun cuando se dará preferencia a la denominación oficial. No se admite el uso del nombre compuesto ?Font-Roja- en ningún material escrito o digital de la conselleria competente en medio ambiente y se velará para que las publicaciones de otras instituciones, asociaciones o empresas sigan el mismo criterio.
  
Artículo 61. Anagrama oficial del parque
  
1. El anagrama oficial del Parque será el establecido como tal por la conselleria competente en medio ambiente en el marco de la señaléctica oficial de aplicación a la red de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
2. Todas las publicaciones, material audiovisual o digital, y señalización del parque, u otros materiales que se puedan editar, propios o subvencionados por la Generalitat Valenciana, llevarán siempre el anagrama del parque. La utilización de este anagrama con cualquier otra finalidad necesitará la autorización expresa de la conselleria competente en medio ambiente.
  
3. Cualquiera clase de publicación, material audiovisual o digital, y señalización del parque seguirá de manera general las normas establecidas por el Manual de Identidad Corporativa de la Generalitat Valenciana.
  
Artículo 62. Tipo de señales
  
1. Las tipologías básicas de señalizaciones del parque son las que aparecen en el Proyecto de señalización de los parques naturales de la Comunidad Valenciana. De acuerdo con el mencionado proyecto, estas señalizaciones son las siguientes:
  
a. Señales de acceso y de límites: incluyen monolitos de entrada al parque, señales direccionales al centro de información, aparcamiento y otros servicios, monolitos peatonales de acceso al parque, señales peatonales de acceso secundario y señales de límites.
  
b. Señales en ruta: incluyen señales peatonales de inicio de ruta, señales peatonales direccionales para una ruta y señales peatonales posicionales.
  
c. Señales externas: incluyen señales posicionales y direccionales para facilitar el acceso al parque.
  
2. En el caso de otras señales no incluidas en las anteriores y que sean necesarias para la adecuada gestión del parque, la conselleria competente en medio ambiente propondrá un diseño coherente con el modelo general.
  
3. Se prohibe la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquiera naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad soportada directamente o construida tanto sobre elementos naturales del territorio (peñascos, árboles o vertientes), como sobre las edificaciones. Serán admitidas únicamente las tipologías de indicadores previstas en el apartado anterior, con la excepción de las señalizaciones propias de las carreteras, las fincas particulares del Parque y, excepcionalmente y de acuerdo con el artículo 41, las sendas GR y PR. En las señalizaciones del propio parque natural se permitirán pequeñas inscripciones de un máximo de 30 x 30 cm de las empresas e instituciones colaboradoras en el patrocinio del parque.
  
4. De manera general, se procederá a la sustitución de cualquier indicador existente del parque que no siga las normas de señalización indicadas anteriormente y la imagen corporativa establecida para los parques naturales de la Comunidad Valenciana por la conselleria competente en medio ambiente.
  
5. El director-conservador realizará los contactos necesarios con los ayuntamientos de Alcoi y de Ibi para que éstos incluyan en su señalización urbana indicadores expresos del acceso al parque, utilizando la denominación oficial y con el diseño estándar de señalización urbana del municipio.
  
6. En las zonas en regeneración sitas en zonas de mayor frecuentación los rótulos añadirán la indicación ?acceso restringido?.
  
7. Como indica el Plan de gestión y zonificación son puertas de entrada al parque los puntos principales de acceso de los visitantes, situados en carreteras, pistas o sendas. Son pasos del parque los dos puntos dónde la carretera N-340 cruza el límite del Parque en la zona denominada barranc de la Batalla. Las puertas de entrada al Parque y los pasos del Parque sitos en carreteras tendrán una señal del parque. Las puertas de entrada al parque situadas en pistas y sendas tendrán un rótulo del parque, indicando la entrada a éste.
  
8. Los itinerarios del parque, definidos en el artículo 43 de estas normas, incorporarán un número suficiente de indicadores para que sus usuarios puedan seguirlos sin riesgo de pérdida, que como mínimo cubra todos los cruces con otras sendas y caminos. En el punto de inicio del itinerario se instalará una señal dónde se indicará el recorrido, las características y los principales valores de éste.
  
9. Son puntos de información del parque las zonas de uso público más frecuentadas por los visitantes del parque y del ámbito definido por el PORN, y que se indican en el Plan de gestión y zonificación. Los puntos de información, y de manera opcional los puntos de estancia, definidos en el artículo 42 de estas normas incorporarán un plafón en el cual se colocará, como mínimo, un plano, las principales normas de uso público y de aparcamiento, e información general sobre el parque.
  
TÍTULO V. Normas particulares por zonas
  
SECCIÓN PRIMERA. Concepto y aspectos generales de zonificación
  
Artículo 62. Concepto de zonificación
  
1. Al efecto de particularizar las normas protectoras establecidas mediante este PRUG, se han distinguido las zonas siguientes para definir los tratamientos específicos más ajustados a las necesidades propias de protección, conservación y mejora:
  
a. Zona de protección integral de refugio (R).
  
b. Zona de protección integral tranquila (A).
  
c. Zona de protección paisajística y actividad compatible (B).
  
d. Zona de uso público sostenible (C).
  
2. Las determinaciones inherentes a cada una de estas categorías de protección constituyen la referencia normativa básica a la hora de constituir la intensidad de los usos y las actividades permitidas y prohibidas por este PRUG.
  
Artículo 63. Interpretación de las normas particulares de zonificación
  
En todo aquello que no regulen estas normas particulares serán de aplicación, subsidiariamente, las disposiciones contenidas en las normas generales de regulación de usos y actividades.
  
SECCIÓN SEGUNDA. Zonas de protección integral (R y A)
  
Artículo 64. Caracterización de las zonas R y A
  
1. Tienen esta consideración aquellos espacios del parque natural que, por la fragilidad y los relevantes valores ecológicos, geomorfológicos y paisajísticos que tienen, constituyen el máximo exponente de la singularidad y excepcionalidad de los diferentes subsistemas del parque. El extraordinario valor de estos espacios y la vital importancia que suponen para el mantenimiento de un grande número de especies animales y vegetales, exigen una regulación de usos que asegure la conservación dentro de la escasez de bosques que subsisten en tierras valencianas. El uso público de estas zonas se orienta al senderismo y a las actividades educativas de paso, que no comportan estancias largas.
  
2. Las zonas de refugio (R) tienen como objetivo preservar del uso público aquellas zonas dentro de este ámbito en los que se presentan valores naturalísticos de máxima relevancia.
  
Artículo 65. Localización geográfica de las zonas R y A
  
1. Se incluyen en esta categoría, el espacio ocupado por el bosque mixto húmedo, el bosque mixto subhúmedo, el carrascal con fresno, el carrascal y los riscales y pedrizas, que se distribuyen en la vertiente de umbría de la sierra.
  
2. El espacio incluido queda constituido por la totalidad de la finca del Carrascal y parte de la finca del Mas de Tetuan, los dos incluidos en el monte número 12 del Catálogo de Utilidad Pública de la provincia de Alicante, parte de las fincas de Pardinetes, Vistabella, mas de Cotet y más del Baró, y las tres microrreservas de flora, en los parajes del Menejador (A-036), Mas de Cotet (A-052) y Pilar de Ximo (A-053). Todos estos espacios quedan señalados y delimitados en el Plan de gestión y zonificación.
  
3. Las tres microrreservas de flora indicadas en el punto anterior, y una zona de la finca del mas de Baró, con riscos importantes para la vegetación específica que alojan y dónde habitualmente nidifica el águila perdicera (Hieraetus fasciatus), forman la zona de protección integral de refugio (R), señalada y delimitada en el Plan de gestión y Zonificación.
  
4. El resto del ámbito descrito en el punto 2 forma la zona de protección integral tranquila (A), señalada y delimitada en el Plan de gestión y zonificación.
  
Artículo 66. Usos permitidos a las zonas R y A
  
1. Con excepción de las limitaciones al uso público que fija el punto 1 del artículo 67, las zonas R y A se rigen por las mismas normas de usos permitidos y limitados que se indican en este artículo y el siguiente.
  
2. Son usos permitidos, a todos los efectos, todos aquellos dirigidos a conseguir una mejor y más efectiva conservación y potenciación de los recursos, renovables o no. Así pues, estos espacios, estarán preferentemente dirigidos a actividades científicas, de conservación e interpretación de la naturaleza.
  
3. Con carácter excepcional, son usos permitidos los de carácter recreativo o naturalístico que no suponen eventuales riesgos de degradación ambiental y que implican una utilización pasiva del espacio, como el senderismo controlado y el recreo pasivo. Estos usos quedan expresamente limitados a la zona R, como indica el artículo siguiente.
  
4. Sin perjuicio de las limitaciones al uso público en la zona R que fija el artículo siguiente, quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
  
a. El tránsito de grupos para actividades educativas y las visitas guiadas, evitando realizar paradas que no sean para explicaciones u observación del medio.
  
b. El senderismo y excursionismo exclusivamente por los itinerarios señalizados.
  
c. Tareas de conservación y regeneración de ecosistemas, regeneración de la vegetación autóctona en campos de cultivo abandonados, como también las acciones encaminadas a posibilitar las actividades científicas, naturalísticas y didáctico-ecológicas que contribuyan a difundir el conocimiento de estos importantes ecosistemas.
  
5. Instalación de infraestructuras y adecuaciones científicas, naturalísticas y didáctico-ecológicas, las cuales habrán de contar con la autorización del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
6. Infraestructuras de carácter blando (senderos, cercados, barreras, defensas anticirculación, etc.) cuando el destino que tengan sea el apoyo a la ejecución de las actividades compatibles con las necesidades de protección para estos espacios. Los miradores y las instalaciones de seguridad serán las únicas infraestructuras mayores permitidas.
  
7. Los enclaves de campo de cultivo estarán sujetos a las normas particulares de protección integral. Se permite esta clase de aprovechamiento, sin que se puedan realizar otros aprovechamientos agrarios distintos a los cultivos de secano. En estos espacios deberán mantenerse las características fisiográficas y se adoptarán las medidas necesarias de consolidación de suelos que garanticen la no erosionabilidad y consiguiente pérdida de suelo que puedan tener.
  
Artículo 67. Limitaciones de usos a las zonas R y A
  
1. El acceso, como también las actividades de uso público, se prohiben en la zona R, con excepción de la propiedad, los servicios del parque y las actividades científicas tal y como se detallan en el artículo 51 y siguientes de estas normas.
  
2. Se consideran usos prohibidos a todos los efectos todos los que comportan alteración y degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial, se consideran estrictamente prohibidos aquellos usos y actividades que puedan afectar la riqueza biológica del parque.
  
3. Las señalizaciones sólo podrán ser rótulos e indicadores del parque.
  
4. La acampada en fincas privadas establecida por el Decreto 253/1994 no se permite en esta zona
  
5. Quedan específicamente prohibidos en estas zonas R y A:
  
a. La tala, el desbroce y recolección de la vegetación silvestre, excepto cuando sea autorizada expresamente por el órgano competente en materia de espacios naturales, con los fines que se reseñan en el artículo 23.
  
b. Las obras de desmonte.
  
c. La construcción o instalación de obras relacionadas con la explotación de los recursos vivos, incluyendo las instalaciones de primera transformación, invernaderos, establos y cualquiera tipo de infraestructuras vinculadas a la explotación de recursos.
  
d. La instalación de infraestructuras de telecomunicación, tanto aéreas como subterráneas.
  
e. Las construcciones de nueva planta de cualquier clase, incluida la construcción de instalaciones complementarias que no consuman volumen a las cuales hace referencia el artículo 55.5 del PORN.
  
f. Los establecimientos, infraestructuras y equipamientos de cualquier clase, incluso desmontables, no relacionados directamente con los usos permitidos.
  
g. La instalación de soportes de publicidad o de otros elementos análogos, y también cualquier forma de publicidad que no sea de carácter institucional, destinada a proporcionar información sobre el espacio objeto de protección, sin que supongan deterioro del paisaje.
  
h. Los aprovechamientos ganaderos y las instalaciones de guarda del ganado. Excepcionalmente, y previa la aprobación por parte de la conselleria competente en medio ambiente de un estudio específico de carga ganadera y de los efectos potenciales sobre la vegetación y la fauna, podrá autorizarse temporalmente el pastoreo extensivo en aquellas áreas de la zona A que se delimiten explícitamente con este fin, siempre que el mismo resulte coherente con los objetivos de conservación perseguidos.
  
i. Los aprovechamientos agrícolas, excepto los permitidos en el artículo 66.7.
  
j. El tránsito mediante cualquier medio de locomoción, excepto cuando se refiera a los servicios propios del parque, a los propietarios de los terrenos particulares, y a los peatones y excursionistas a pie.
  
k. El tránsito en bicicleta, que por motivos de seguridad resulte incompatible con el paso de personas a pie, y con las actividades educativas que se desarrollen en los itinerarios del parque natural.
  
l. El aprovechamiento forestal, admitiéndose las prácticas de gestión forestal tendente a la conversión de los pinares de repoblación en bosques más maduros.
  
m. El vertido de cualquiera clase de residuos y la creación de letrinas incontroladas.
  
n. Los ruidos, gritos y toda clase de sonidos, sea cual sea la fuente, el nivel sonoro de los cuales sea demasiado elevado y puedan perjudicar, a criterio del personal responsable del parque, la fauna o los visitantes del parque natural.
  
SECCIÓN TERCERA. Zona de protección paisajística y actividad compatible (B)
  
Artículo 68. Caracterización de la zona B
  
1. Constituyen esta categoría aquellos espacios de marcada singularidad paisajística y con una función ambiental complementaria de destacada importancia. Incluye las áreas en qué se desarrollan carrascales claros de solana, matorrales, pinares; como también los aprovechamientos productivos tradicionales, centrados a los cultivos de secano.
  
2. En estos espacios, es oportuno limitar la realización de actividades constructivas y transformadoras del medio, excepto de aquellas estrictamente necesarias para el mantenimiento del aprovechamiento agrario, que resulta compatible con la preservación de las características y los valores protegidos que tiene, y de permitir un uso público difuso, algunas actividades de estancia, y de actividades educativas y recreativas de bajo impacto.
  
3. Los campos de cultivo abandonados y las áreas degradadas actualmente existentes dentro del ámbito de afección de esta categoría estarán, asimismo, sujetas a las normas particulares correspondientes a la zona de protección paisajística, y se promoverá la heterogeneidad de hábitats de acuerdo con el artículo 26.
  
Artículo 69. Localización geográfica de la zona B
  
Se corresponde básicamente con la vertiente meridional de la sierra, el monte de Sant Antoni, el extremo nororiental del parque y las áreas ocupadas por campos de cultivos y matorral a la vertiente septentrional. Asimismo, se incluyen algunas áreas cultivadas enclavadas en la zona de protección integral. Todos estos espacios quedan debidamente señalados y delimitados en el plan de gestión y zonificación.
  
Artículo 70. Usos permitidos en la zona B
  
1. Son usos permitidos, a todos los efectos, todas aquellas actividades o actuaciones encaminadas a la recuperación, regeneración o restauración de los ecosistemas más representativos (bosque mixto mediterráneo, carrascal con fresno, carrascal), incluyendo la repoblación con especies autóctonas características de este medio.
  
2. Quedan específicamente permitidos los siguientes usos:
  
a. El tránsito y las paradas para explicaciones y observación del medio de grupos para actividades educativas y las visitas guiadas.
  
b. El senderismo y excursionismo y las paradas para pícnic, especialmente en los puntos de estancia y los miradores.
  
c. Las actividades científicas.
  
d. La espeleología con las condiciones establecidas en apartado correspondiente.
  
e. Los miradores, puntos de estancia y señalizaciones serán las únicas infraestructuras permitidas como adecuaciones naturalísticas y recreativas.
  
f. Instalación de infraestructuras y adecuaciones científicas, naturalísticas y didáctico-ecológicas, las cuales habrán de contar con la autorización del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
g. Las actuaciones de carácter infraestructural que ineludiblemente hayan ser localizadas en estos espacios y que no resultan incompatibles con los objetivos de protección de este PRUG, siguiendo las disposiciones del artículo 27 de estas normas.
  
h. El pastoreo extensivo debidamente autorizado, fuera de las zonas en regeneración vegetal o afectadas por incendios en un plazo inferior a 20 años.
  
i. La instalación de colmenas, siempre y cuando se encuentren en áreas a más de 100 metros de vías asfaltadas y caminos ganaderos.
  
3. El aprovechamiento forestal del pinar y de especies alóctonas en terrenos particulares cumplirá las siguientes condiciones, mientras no esté aprobado el Plan de ordenación forestal del ámbito del PORN:
  
a. La extracción de recursos para madera se realizará siempre por el método de aclareo y no podrá suponer una reducción superior al 20% en el número de ejemplares arbóreos (tanto por ciento referido a parcelas menores o iguales a 400 m² y siempre y cuando estas parcelas tengan una cubierta arbórea mayor del 75%).
  
b. El número máximo de pies arbóreos con posibilidad de corte para aprovechamiento doméstico será de 10 por hectárea, para Pinus halepensis con DHB (diámetro a la altura del pecho) siempre inferior a 30 cm; indefinido para Ailanthus altissima, Acer negundo, Robinia pseudoaccacia y Gleditschia triacanthos, y de 10 para Populus eurocanadiensis con DHB siempre inferior a 30 cm.
  
c. Los aclareos de masas forestales en los montes sólo podrán afectar un estrato comprendido entre 0 y 3 m del nivel del suelo, sacado de la limpieza de ramas completamente muertas.
  
d. la extracción de pies de Pinus halepinsis tendrá que ser acompañada de siembra o plantaciones de frondosas en el área afectada, o de Pinus halepensis si se estimara que hay falta de condiciones ecológicas suficientes para las frondosas, en la dicha área.
  
4. Las edificaciones, masías e instalaciones existentes en el momento de la entrada en vigor de este PRUG se destinan al uso agrícola o de residencia particular. Únicamente se autorizaran las obras de acondicionamiento, restauración o ampliación de edificaciones preexistentes, en los términos señalados en el artículo 39 de estas normas y en el PORN. Se permitirán las instalaciones complementarias que no consumen volumen a las cuales hace referencia el artículo 55.5 del PORN.
  
5. En los campos de cultivo, se permiten aquellas actividades directamente relacionadas con la explotación agraria. En estos espacios deberán mantenerse las características fisiográficas y se tomarán las medidas necesarias que garanticen la estabilidad de los suelos, por razón del riesgo erosivo que hay en algunas zonas del parque .
  
Artículo 71. Limitaciones de usos en la zona B
  
1. Se consideran usos prohibidos, a todos los efectos, cualesquiera usos o actividades que comporten: impacto visual, acústico, degradación medioambiental o disminución de la cubierta vegetal, como son las actividades extractivas, los vertederos, los depósitos de escombros y los deportes que puedan comportar la degradación del medio natural.
  
2. La señalización incluirá, cuando sea necesario, rótulos, señales, indicadores y plafones de madera y de piedra.
  
3. Quedan específicamente prohibidos los siguientes usos:
  
a. La realización de cualquier actividad constructiva o transformadora del medio, que pueda suponer una degradación de los valores ecológicos o paisajísticos, como los invernaderos y cercados que utilicen obras de fábrica.
  
b. Los cambios de uso del suelo o la transformación que se haga, que implican una pérdida de la cubierta forestal.
  
c. Las construcciones y edificaciones industriales.
  
d. La construcción de edificios de cualquiera clase.
  
e. Las construcciones y edificios destinados a uso público que hayan ser emplazados en el medio rural, cuando no se encuentran expresamente incluidas entre los usos permitidos.
  
f. La utilización de productos fitosanitarios no autorizados por la legislación específica.
  
g. Cualquier tipo de instalaciones destinadas a usos recreativos (instalaciones deportivas, campos de tiro, etc.), sin perjuicio de lo que dispone el artículo anterior.
  
h. El tránsito mediante cualquier medio de locomoción, excepto carreteras pavimentadas y de caminos cuando se refiera a los servicios del parque y a los propietarios de los terrenos particulares, y a los peatones y excursionistas a pie.
  
i. El tránsito en bicicleta, que por motivos de seguridad resulta incompatible con el paso de personas a pie, y con las actividades educativas que se desarrollan en los itinerarios del parque natural.
  
j. Establecimientos de restauración (restaurantes, bares, comedores al aire libre, paelleros...) fuera de las áreas delimitadas específicamente para este uso.
  
k. Las instalaciones ganaderas de cualquier tipo, excepto las de guarda del ganado situadas fuera de los suelos forestales.
  
SECCIÓN CUARTA. Zona de uso público sostenible (C)
  
Artículo 72. Caracterización de la zona C
  
Se incluyen aquellos espacios que, por la especial localización, cumplen o pueden cumplir un destacado papel como áreas de ocio, recreo y servicios del parque natural. Suelen presentar un elevado índice de ocupación y utilización pública tradicional, y algunos, de entre todos, comportan los mismos valores paisajísticos que los espacios de interés a los cuales se encuentran asociados. También se incluyen algunos espacios degradados de difícil recuperación que, aun así, presentan una buena disponibilidad para la ubicación de actividades recreativas o de carácter naturalístico.
  
Artículo 73. Localización geográfica
  
1. Estos espacios, la finalidad básica de los cuales es limitar la dispersión del uso público y recreativo actualmente existente en el parque, se concentran en unidades o áreas específicas, delimitadas y definidas en el Plan de gestión y zonificación.
  
2. Los espacios de uso público para atender los diferentes usos propuestos, son los siguientes:
  
a. Espacios de uso naturalístico y recreativo intensivo (NRI), conformados por los espacios del paraje de la Font Roja, dónde se permite la presencia de elementos que requieren obras de apoyo sobre edificios e instalaciones existentes, destinadas a potenciar el uso público y el conocimiento y goce de los distintos complejos ambientales del parque, entre los que se distinguen: establecimientos de restauración y albergue, zonas de acampada, áreas de pícnic, aulas de la naturaleza, centros de información e interpretación, aparcamientos, entre otros.
  
b. Espacios de uso naturalístico y recreativo extensivo (NRE), constituidos por las áreas de los paelleros de Sant Antoni, ermita de Sant Antoni y mas de Tetuan, dónde se admiten las adecuaciones de carácter blando basadas en la utilización de elementos naturales que posibilitan la existencia de una infraestructura mínima destinada al uso público y recreativo, así como también a facilitar el uso didáctico-naturalístico del parque, como son: senderos de peatones, itinerarios ecológicos, miradores, infraestructuras de apoyo y adecuaciones para aparcamiento.
  
Artículo 74. Usos permitidos en los espacios de uso naturalístico y recreativo intensivo (NRI)
  
1. A todos los efectos, se permiten los usos turístico-recreativos con fines naturalísticos, usos educativos y usos científico-ecológicos.
  
2. Estos usos sólo podrán tener apoyo sobre edificaciones existentes y se primará la ubicación en aquellos edificios de carácter tradicional existentes en el parque.
  
3. La instalación de infraestructuras de carácter turístico-recreativo requerirá el informe favorable y la autorización del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
4. Quedan específicamente permitidos los usos siguientes:
  
a. Las actividades de pícnic
  
b. Las actividades educativas y las científicas.
  
c. La instalación de un quiosco o caseta o de una ecotienda para abastecimiento de productos a los visitantes,
  
d. Las fiestas populares y tradicionales y los actos culturales en las zonas del paraje de la Font Roja.
  
e. El uso del Pla de la Mina como helipuerto en situaciones de emergencia.
  
f. Instalaciones o equipamientos como el Centro de Interpretación, aula de la natura, construcciones para servicios de guardería del parque y servicios de bomberos, con informe favorable y autorización del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
g. Zona de acampada en el Santuario de la Font Roja, dónde se permite con carácter exclusivo esta clase de uso. En la zona de acampada sólo se autoriza la instalación de tiendas de campaña.
  
h. Adecuaciones para establecimientos de hostelería en edificaciones existentes, dónde se permite con carácter exclusivo esta clase de uso y de acuerdo con las condiciones que especifique el planeamiento general o, en su defecto, las siguientes:
  
- Uso característico. Dotacional y terciario (establecimientos de restauración, alojamiento y equipamientos anexos).
  
- Usos compatibles. Sanitario, espacios libres.
  
- Otras condiciones. Cumplirán la reglamentación sectorial que les sea aplicable en cada momento.
  
i. Adecuaciones para aparcamientos. Éstos no habrán de ser pavimentados con materiales asfálticos, cemento o materiales de fábrica, y habrán de ir, en cualquier caso, proveídos de arbolado. El establecimiento de una cubierta o vuelo artificial sobre los aparcamientos (cañizos, tejados, sombreados, etc.) sólo se podrá realizar mediante elementos naturales o blandos, fácilmente desmontables.
  
j. Adecuación para sanitarios, duchas, lavabos, comedores y de otros servicios públicos, de edificaciones existentes.
  
k. Adecuación para establecimientos de albergue de edificaciones existentes.
  
l. Adecuación para escuelas taller de edificaciones existentes.
  
m. Adecuación para viviendas del servicio de guardería del parque de edificaciones existentes.
  
n. Instalación de almacenes para el servicio del parque en edificaciones existentes.
  
o. Equipamiento de áreas de recreo con paelleros y mobiliario urbano básico de apoyo.
  
5. Las actuaciones de carácter infraestructural de tipo turístico-recreativo se consideran usos excepcionalmente autorizables, y sus características serán las adecuadas para dar servicio a dichos usos siempre de acuerdo con los dispuesto en el presente documento.
  
Artículo 75. Usos permitidos en los espacios de uso naturalístico y recreativo extensivo (NRE).
  
1. A todos los efectos, se permiten aquellas actuaciones que comporten única y exclusivamente adecuaciones del medio, con objeto de posibilitar el conocimiento y placer del parque, siempre con instalaciones de carácter blando y que, nunca, comportarán obras de urbanización, como los miradores, los senderos ecológicos y las redes de señalización de carácter interpretativo. Específicamente se permite:
  
a. El vuelo libre en la zona del mirador de Sant Antoni.
  
b. Las actividades de pícnic.
  
c. Las actividades educativas y las científicas.
  
d. La instalación de un quiosco o caseta para abastecimiento de productos a los visitantes, excepto en el paraje del Mas de Tetuan.
  
e. Las fiestas populares y tradicionales y los actos culturales en la zona del paraje de la Ermita de Sant Antoni.
  
2. Queda permitida la utilización de las áreas de uso público del monte de Sant Antoni, señaladas en el plano de gestión y zonificación, para la realización de actividades escolares de carácter naturalístico y como zona de pícnic. Estas zonas habrán de contar con la necesaria infraestructura de apoyo, que consistirá en:
  
- Áreas de estacionamiento que habrán de ser pobladas de árboles y no pavimentadas.
  
- Equipamiento de paelleros y mobiliario urbano (bancos, papeleras, etc.).
  
- Abastecimiento de agua y fosa séptica para el saneamiento de aguas de fregar.
  
- Adecuación para sanitarios y lavabos.
  
Artículo 76. Limitaciones de usos en la zona de uso público
  
1. Por lo general, quedan prohibidos los usos que comporten una degradación ambiental o paisajística de estos espacios o dificulten la realización de los usos preferentes.
  
2. El aparcamiento de vehículos no extralimitará las zonas establecidas a tal efecto.
  
3. El ciclismo se admite como medio de locomoción para acceder y circular en las zonas C accesibles desde la red de carreteras, pero no son zonas aptas para el desarrollo de circuitos.
  
4. Quedan expresamente prohibidos:
  
a. La construcción o instalación de obras relacionadas con la explotación de los recursos vivos.
  
b. Las construcciones residenciales, discotecas, instalaciones deportivas, comercios, almacenes y cualquiera otra que no haya estado permitida expresamente.
  
c. Usos y actividades que comporten un notable impacto paisajístico o ecológico.
  
d. La instalación de soportes de publicidad o de otros elementos análogos, excepto aquellos indicadores de actividades, establecimientos y sitios que por el tamaño que tienen, el diseño y la colocación sean adecuados a la estructura paisajística del espacio, así como también los de carácter institucional que se consideren necesarios para la correcta gestión del parque, los cuales, en todos los casos, se atendrán a las normas que sea establezcan de diseño e instalación.
  
e. La construcción de viviendas de cualquier tipo.
  
f. La utilización de fuego mediante hornillos, hogueras, barbacoas, etc., fuera de las áreas especialmente habilitadas para hacerlo.
  
DISPOSICIONES ADICIONALES
  
1. En relación con la gestión presupuestaria individualizada a qué hace referencia el artículo 48.6 de la Ley 11.94, el director-conservador y el equipo técnico del órgano gestor analizarán como utilizar activamente los mecanismos del patrocinio y partenariado con empresas e instituciones, de concesión administrativa a asociaciones y particulares, la generación de ingresos por la venta de materiales de promoción y divulgación y por los servicios de visitas, y del centro de información del parque, para disponer de capacidad económica de gestión.
  
2. El director-conservador y la consellería competente en medio ambiente estudiarán y elevarán una propuesta a los ayuntamientos de Alcoi y de Ibi, para aplicar una tasa de utilización de la zona de acampada de la Font Roja y de los servicios de Paelleros de la Font Roja y Sant Antoni, para disponer de capacidad económica de corrección de impactos y mantenimiento de esas áreas.
  
3. El Plan de seguridad del Parque Natural del Carrascal de la Font Roja, al cual hace referencia el artículo 10 de este PRUG será aprobado dentro de los seis meses siguientes a la fecha de publicación del mismo en el DOGV.
  
DISPOSICIONES TRANSITORIAS
  
1. En aplicación de lo que dispone el artículo 4 de estas normas, el planeamiento urbanístico de los municipios de Alcoi y de Ibi deberá ajustarse, en su caso, a las disposiciones de este PRUG en el momento que se proceda a su revisión.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI