Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9275, del 10-02-2022 (2022/970)

RESOLUCIÓ de 7 de febrer de 2022, del director general de Relacions amb Les Corts, de la Presidència de la Generalitat, per la qual es publica el conveni marc entre la Generalitat, a través de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, i l'entitat Ecoembalajes España, SA. (ECOEMBES).
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9275

Data del DOGV
:   10-02-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/970

CVE


Data del document
:   07-02-2022

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Resolució

Anàlisi jurídica

RESOLUCIÓ de 7 de febrer de 2022, del director general de Relacions amb Les Corts, de la Presidència de la Generalitat, per la qual es publica el conveni marc entre la Generalitat, a través de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, i l'entitat Ecoembalajes España, SA. (ECOEMBES). [2022/970]  
La Generalitat, a través de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, i l'entitat Ecoembalajes España, SA, han subscrit, prèvia tramitació reglamentària, els dies 2 de juliol de 2021 i 1 de juliol de 2021, respectivament, un conveni marc de col·laboració, i conforme amb allò que preveu l'article 20 del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual es regulen els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre, una vegada inscrit en el Registre de Convenis de la Generalitat amb data 7 de febrer de 2022 i número 99/2022, és procedent la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del conveni esmentat, que figura annex a aquesta resolució.  
  
València, 7 de febrer de 2022.- El director general de Relacions amb Les Corts: Antonio Torres Salvador.  
  
  
CONVENI MARC ENTRE LA GENERALITAT, A TRAVÉS DE LA CONSELLERIA D'AGRICULTURA, DESENVOLUPAMENT RURAL, EMERGÈNCIA CLIMÀTICA I TRANSICIÓ ECOLÒGICA, I L'ENTITAT ECOEMBALAJES ESPAÑA, SA.  
  
REUNITS  
València, a la data de la signatura  
D'una part, Mireia Mollà Herrera, Honorable consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, nomenada pel Decret 6/2019, de 17 de juny, del president de la Generalitat, pel qual nomena les persones titulars de les vicepresidències i de les conselleries, en nom i representació de la Generalitat, segons el que es disposa en els articles 17.f i 28.g de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, en l'article 6.3 del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre, i expressament facultada per a la signatura d'aquest conveni per Acord del Consell de data 28 de mayo de 2021.  
D'una altra part, Óscar Martín Riva, en nom i representació d'Ecoembalajes España, SA ?d'ara en avant, Ecoembes?, domiciliada a Madrid, c/ Cardenal Marcelo Spinola, 14, 2a planta, societat constituïda davant del notari de Madrid, Francisco Javier Cedrón López-Guerrero, amb data 22 de novembre de 1996 i número 2355 del seu protocol, i inscrita en el Registre Mercantil de Madrid en el tom 12.100, la secció 8a del Llibre de Societats, foli 17, full M-190844. Fa ús d'apoderament conferit a favor seu per mitjà de l'escriptura atorgada davant del notari de Madrid, Ignacio Gil Antuñano Vizcaíno, amb data 10 de setembre de 2012, núm. 3.865 del seu protocol i inscrita en el Registre Mercantil de Madrid.  
Tots dos es reconeixen mútuament la capacitat legal necessària per a subscriure el present conveni i, a aquest efecte,  
  
EXPOSEN  
Primer. Que la Llei 11/1997, de 24 d'abril, d'envasos i residus d'envasos, incorpora a l'ordenament intern la Directiva 94/62/CE del Parlament Europeu i del Consell de 20 de desembre, relativa als envasos i residus d'envasos, que estableix les normes per a gestionar-los. Aquesta llei ha sigut desplegada pel Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament de desplegament i execució de la llei esmentada. Així mateix, en el Reial decret 252/2006, de 3 de març, s'incorporen a l'ordenament intern els nous objectius de reciclatge i valorització establits en la Directiva 2004/12/CE.  
  
Segon. Que la referida llei té per objecte previndre i reduir l'impacte sobre el medi ambient dels envasos i la gestió dels residus d'envasos al llarg de tot el seu cicle de vida; es consideren envasos els definits així en l'article 2 de l'esmentada Llei 11/1997 i el seu Reglament de desplegament.  
  
Tercer. Que d'acord amb la Llei 11/1997, els envasadors i comerciants de productes envasats o, quan no siga possible identificar els anteriors, els responsables de la primera posada en el mercat dels productes envasats hauran de fer front a la gestió dels residus generats a conseqüència d'aquesta posada en el mercat. Per a fer-ho, s'hauran d'acollir necessàriament, amb caràcter general, a un sistema de depòsit, devolució i retorn, o bé eximir-se de les obligacions derivades d'aquest procediment quan participen voluntàriament en un sistema integrat de gestió (d'ara en avant, SIG) que garantisca el compliment dels objectius de reducció, reciclatge i valorització fixats en la llei.  
  
  
Quart. Que la Llei 11/1997 estableix que els SIG s'han de finançar mitjançant l'aportació pels envasadors d'una quantitat per cada producte envasat posat per primera vegada en el mercat i preveu que aquests sistemes financen la diferència de cost entre el sistema ordinari de recollida, transport i tractament dels residus urbans en abocador i el sistema integrat de gestió de residus d'envasos. A aquest efecte, els SIG hauran de compensar les entitats locals que voluntàriament hi participen pels costos addicionals que, en cada cas, hagen de suportar efectivament en els termes que s'establisquen en el corresponent conveni. Les aportacions econòmiques provocades per la posada en el mercat de productes envasats hauran de ser suficients per a cobrir com a mínim els esmentats costos addicionals, i, per tant, evitar riscos improcedents a aquestes entitats.  
  
Cinqué. Que els sistemes integrats de gestió tenen com a finalitat la recollida periòdica de residus d'envasos en el domicili del consumidor o en les proximitats d'aquest i hauran de ser autoritzats per l'òrgan competent de la comunitat autònoma.  
  
Sisé. Que l'entitat Ecoembes, constituïda sense ànim de lucre i amb la finalitat d'exercir la condició d'entitat gestora d'un sistema integrat de gestió de residus d'envasos lleugers i de paper-cartó, amb la sol·licitud prèvia, va ser autoritzada per a implantar i gestionar un SIG en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, per la resolució de la Direcció General de Qualitat Ambiental de data 24 de juny de 1998, que va ser renovada, una vegada finalitzada la seua vigència, mitjançant les resolucions successives de 20 de juny de 2003, 3 de setembre de 2008, 3 de juliol de 2013 i 22 de març de 2019, aquesta última actualment vigent i, per tant, a la qual s'ajusta el present conveni.  
  
Seté. Que segons el que es disposa en l'article 9 i concordants de la Llei 11/1997 i del seu Reglament de desplegament, la participació de les entitats locals en els SIG d'envasos s'ha de dur a terme per mitjà de les comunitats autònomes a les quals pertanguen, quan aquestes tinguen aprovats plans de gestió de residus urbans, i s'ha d'acordar amb l'entitat autoritzada un conveni marc en el qual s'han d'incloure les condicions generals que cal aplicar a tots els municipis de la comunitat autònoma.  
  
D'acord amb el que s'establisca en aquests convenis, les entitats locals es comprometen a dur a terme la recollida selectiva dels residus d'envasos inclosos en el sistema integrat de gestió i a transportar-los fins a les instal·lacions de classificació, centres de recuperació o, si és el cas, directament als de reciclatge o valorització. El SIG està obligat a acceptar tots els residus d'envasos de la gestió dels quals són responsables, separats per materials, que li siguen lliurats per les entitats locals o, si és el cas, per la comunitat autònoma.  
  
Huité. Que la Comunitat Valenciana disposa d'un pla integral de residus aprovat pel Decret 81/2013, de 21 de juny, del Consell, d'aprovació definitiva del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana (PIRCVA), dictat d'acord amb el que es disposa en l'article 27 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i revisat per mitjà del Decret 55/2019, de 5 d'abril, que conté la regulació actualment vigent del PIRCVA, l'objecte del qual és establir les disposicions de caràcter general i vinculants necessàries per a l'ordenació material i territorial de les activitats de gestió de residus a la Comunitat Valenciana, amb la finalitat de fer efectives les previsions de planificació contingudes en el pla i possibilitar el compliment dels objectius previstos en aquest, en la Llei 10/2000 i en la normativa comunitària i estatal en matèria de residus.  
Després de la revisió assenyalada en el paràgraf anterior, el PIRCVA, entre altres determinacions, es pot considerar adaptat a la planificació estatal vigent sobre residus, continguda en el Pla estatal marc de gestió de residus (PEMAR) 2016-2022, aprovat mitjançant l'Acord del Consell de Ministres de 6 de novembre de 2015.  
Segons el PIRCVA, correspon a la Generalitat, a través de la conselleria competent en matèria de medi ambient, acordar amb les entitats gestores dels sistemes integrats de gestió de residus d'envasos i envasos usats, els convenis o acords necessaris per al compliment dels objectius de l'esmentat pla.  
Els instruments de desenvolupament i millora del PIRCVA són els plans zonals de residus, que engloben tots els municipis de la Comunitat Valenciana i detallen i adapten les previsions d'aquest a cada zona, si bé, en tot cas, el PIRCVA preval sobre els plans zonals, en la mesura en què el PIRCVA és el document de planificació en matèria d'ordenació territorial i gestió de residus de rang superior a la Comunitat Valenciana.  
  
Entre les competències que assumeixen aquestes entitats locals i aquests consorcis es troben les de desenvolupar qualsevol línia d'actuació en relació amb les operacions de gestió de residus de competència municipal, així com aquelles altres que els siguen delegades per les administracions públiques, entre les quals s'inclou la gestió dels residus d'envasos lleugers i de paper-cartó.  
  
Nové. Que en virtut del Decret llei 13/2020, de 7 d'agost, del Consell, ha sigut declarada servei públic de titularitat de la Generalitat la prestació de les operacions de selecció i classificació d'envasos lleugers i residus d'envasos recollits selectivament en la via pública, així com en les xarxes globals d'ecoparcs de la Comunitat Valenciana.  
  
La prestació d'aquestes activitats s'ha de fer per gestió directa, a través de les entitats que integren el sector públic instrumental de la Generalitat definit en l'article 2.3 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions. Tot això, sense menyscapte de la possibilitat de col·laboració publicoprivada per al desenvolupament del servei, de conformitat amb les previsions establides en la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic, així com sense perjudici del que es disposa en la resta de l'articulat d'aquesta norma.  
No obstant això, en el cas que alguna entitat de les que configuren l'Administració local de la Comunitat Valenciana, el consorci de residus o l'entitat local competent dels serveis de valorització de residus domèstics adopte la iniciativa de participar en la prestació del servei públic de selecció i classificació d'envasos lleugers i residus d'envasos recollits en la via pública i en la xarxa d'ecoparcs del seu àmbit d'actuació, amb la justificació prèvia del compliment dels requisits d'eficàcia i eficiència establits en la normativa sectorial, s'hauran de formalitzar, entre l'Administració de la Generalitat i l'entitat local interessada, els mecanismes de col·laboració oportuns en els termes assenyalats en la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic en què quedaran regulades les condicions de la prestació del servei.  
  
  
Desé. Que la Generalitat, a través de la corresponent conselleria competent en medi ambient, i l'entitat Ecoembalajes España, SA, han subscrit successius convenis marc de col·laboració en data 6 d'abril de 2000, 1 de juliol de 2004, 30 de desembre de 2008 i 10 de desembre de 2013, de manera que és aquest últim el que substitueix aquest conveni.  
  
La clàusula dessetena del conveni subscrit el 10 de desembre de 2013 establia un període de duració de cinc anys, coincident amb el de la vigència de la renovació de l'autorització concedida per la resolució de la Direcció General de Qualitat Ambiental de data 3 de juliol de 2013 a l'entitat Ecoembes, que es pot entendre prorrogat per períodes de sis mesos, en cas de renovació de l'avantdita autorització.  
  
No obstant això, l'esmentat sistema de pròrrogues successives resulta contrari al que s'estableix en la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, per la qual cosa resulta necessari subscriure un nou conveni, sense perjudici de la pervivència de l'anterior, fins a la subscripció del present, en aplicació de la garantia en la continuïtat d'un servei que té la consideració d'essencial.  
  
Onzé. Que, amb posterioritat a la subscripció del conveni de col·laboració assenyalat en l'expositiu anterior, la legislació estatal bàsica sobre residus ha patit també una modificació important, per mitjà de la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats, per la qual s'incorpora al dret espanyol la Directiva 2008/98/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 19 de novembre de 2008, sobre els residus i per la qual es deroguen determinades directives. La Llei 22/2011 preveu una regulació detallada de la responsabilitat ampliada del productor (si bé estableix un règim transitori per als sistemes integrats de gestió de residus que hi havia abans que entrara en vigor), per la qual cosa aquest conveni s'ajusta a les previsions de la llei esmentada.  
  
  
Dotzé. Que en la tramitació d'aquest conveni s'ha tingut en compte el que es disposa en la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic i en el Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre.  
  
  
Tretzé. De conformitat amb el que s'ha exposat, com que aquesta és l'única via per a instrumentar la participació voluntària de les entitats locals de la Comunitat Valenciana en el SIG autoritzat a Ecoembes, i amb vista a complir amb els objectius de reciclatge i/o valorització, establits en la Llei 11/1997 i en la normativa posterior que la desplega o modifica, les dues parts volen fixar en aquest conveni marc els seus drets i obligacions respectius quant al desenvolupament d'un programa integral de recollida selectiva de residus d'envasos, selecció, reciclatge i/o valorització, segons siga procedent, per materials en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que es preveu en aquest sentit en l'autorització concedida a la societat esmentada (d'acord amb l'anterior expositiu sisé) i amb les següents  
  
CLÀUSULES  
  
Primera. Objecte i àmbit  
Aquest conveni marc té per objecte regular els compromisos de la Generalitat, a través de la conselleria competent en matèria de medi ambient, de les entitats locals que voluntàriament s'hi adherisquen, així com de l'entitat Ecoembes, pel que fa al funcionament del SIG gestionat per Ecoembes en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, amb la finalitat de garantir el compliment de la Llei 11/1997, de 24 d'abril, d'envasos i residus d'envasos i altra normativa que la desplegue, complemente, modifique o substituïsca, així com establir les condicions generals que cal aplicar a totes les entitats locals que participen en aquesta gestió i regular les condicions econòmiques que regiran les relacions entre les parts.  
En aquest sentit, en el que no es preveja en aquest conveni marc, cal ajustar-se al que es disposa en Llei 11/1997 i altra normativa que la desplega, així com als termes de l'autorització concedida a Ecoembes per a operar a la Comunitat Valenciana com a sistema integrat de gestió.  
  
L'àmbit d'aplicació del present conveni són els envasos usats i residus d'envasos adherits al SIG. Aquest àmbit determina la responsabilitat d'Ecoembes en el finançament del cost addicional de la recollida selectiva i selecció i en la garantia de reciclatge i valorització dels residus d'envasos, en particular quan els sistemes de gestió implantats no vagen destinats exclusivament a la recollida selectiva dels envasos i residus d'envasos adherits al SIG.  
  
Segona. Actuacions  
Les actuacions que s'han de dur a terme en l'àmbit d'aquest conveni marc són les que s'indiquen a continuació:  
2.1. Establir els compromisos necessaris per a garantir el compliment dels objectius previstos en l'article 5 de la Llei 11/1997, així com en la normativa posterior que els modifica.  
2.2. Regular les obligacions financeres del sistema integrat de gestió de residus d'envasos lleugers i de paper-cartó que haurà de ser costejat per Ecoembes.  
2.3. Establir les quantitats econòmiques que Ecoembes haurà d'abonar a les entitats locals d'acord amb el que es preveu en l'article 10.2 de la Llei 11/1997, les quals venen desplegades per conceptes en l'annex II d'aquest conveni marc.  
Així mateix, establir el compromís d'Ecoembes d'abonar el cost real del servei de separació i classificació dels residus d'envasos lleugers recollits selectivament que és prestat per la Generalitat en virtut del Decret llei 13/2020, de 7 d'agost, del Consell, de declaració de servei públic de titularitat de la Generalitat de la prestació de les operacions de selecció i classificació d'envasos lleugers i residus d'envasos recollits selectivament.  
2.4. Regular la participació voluntària de les entitats locals en el sistema integrat de gestió de residus d'envasos lleugers i de paper-cartó autoritzat a Ecoembes, així com establir els mecanismes per a adherir-se a aquest conveni marc que venen detallats en l'annex I.  
  
2.5. Promoure el desenvolupament de sistemes de recollida selectiva monomaterial d'envasos de paper-cartó i de sistemes de recollida selectiva multimaterial d'envasos de plàstic, de cartó per a begudes/aliments, de fusta i d'envasos metàl·lics amb criteris d'acceptació social, eficiència tècnica i viabilitat econòmica i ambiental.  
2.6. Promoure la realització de campanyes d'informació i sensibilització ambiental per a augmentar el grau d'eficàcia en la recollida selectiva, en quantitat recollida i en presència d'impropis, en la recollida selectiva, així com articular la col·laboració de les parts en el desenvolupament, el finançament i l'execució d'aquestes campanyes.  
2.7. Promoure el manteniment i la millora de les infraestructures necessàries per a la recollida selectiva de residus d'envasos lleugers i de paper-cartó en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
2.8. Establir els fluxos d'informació entre la conselleria competent en matèria de medi ambient, Ecoembes i les entitats locals adherides al conveni.  
2.9. Promoure la prevenció en la generació dels residus d'envasos lleugers i de paper-cartó, així com la reducció de l'impacte ambiental generat, per mitjà d'actuacions concretes amb els agents econòmics de la Comunitat Valenciana.  
2.10. Establir els mecanismes per a garantir el reciclatge i/o la valorització dels residus d'envasos lleugers i de paper-cartó, segons siga procedent i per materials, d'acord amb el que es preveu en l'article 12 de la Llei 11/1997 i en la normativa posterior que la desplega o modifica.  
2.11. Promoure les actuacions necessàries, d'acord amb el règim competencial vigent, per a facilitar la correcta participació en el SIG dels agents responsables de la primera posada en el mercat de productes envasats, de cara a la definició dels envasos posats en el mercat i la consecució dels objectius, l'adequat suport econòmic del sistema i el manteniment de les condicions de competència de mercat.  
2.12. Establir els mecanismes necessaris de col·laboració per a garantir el compliment del que es preveu en el present conveni, implantant mesures d'intercanvi d'informació, així com mesures d'inspecció i control.  
  
Tercera. Compromisos de la Generalitat, a través de la conselleria competent en medi ambient  
La Generalitat, a través de la conselleria competent en medi ambient, dins de l'àmbit de les seues competències i en els termes fixats en aquest conveni marc, es compromet a promoure i, si és el cas, participar en la planificació, la coordinació, la gestió i el seguiment d'un programa integral de recollida selectiva i recuperació de residus d'envasos, amb criteris d'acceptació social, eficiència tècnica i viabilitat econòmica i ambiental, en col·laboració amb les entitats locals valencianes i Ecoembes, tot això d'acord amb el règim competencial aplicable a la gestió dels residus d'envasos en el marc de les obligacions establides per la Llei 11/1997 i altra normativa aplicable, i en concret a:  
3.1. Establir els mecanismes necessaris per a facilitar que les entitats locals es puguen adherir a aquest conveni marc, inclosa tant la informació i la difusió del seu contingut com la necessària cooperació i assessoria tècnica i jurídica. Aquestes adhesions hauran de ser degudament notificades a la conselleria competent en medi ambient, que al seu torn les haurà de comunicar a Ecoembes als efectes oportuns.  
3.2. Garantir que les entitats locals reben les compensacions econòmiques que estableix la Llei 11/1997, una vegada s'hagen adherit al present conveni marc en la forma que es detalla en l'annex II d'aquest. A aquest efecte, les entitats locals podran requerir la intervenció de la conselleria competent en medi ambient, a través de la comissió mixta de seguiment, vigilància i control regulada en la clàusula quinzena, davant dels problemes que puguen sorgir en la recepció d'aquests pagaments per part d'Ecoembes, de conformitat amb el que s'estableix en aquest conveni marc.  
3.3. Dissenyar i coordinar, en col·laboració amb Ecoembes, amb les entitats locals adherides, a través de la comissió mixta de seguiment, vigilància i control, les campanyes d'informació i sensibilització ambiental per a augmentar el grau d'eficàcia en la recollida selectiva i complir els objectius de la Llei 11/1997 i altra normativa que la desplega o modifica.  
3.4. Col·laborar amb les entitats locals per a facilitar el compliment de les obligacions assumides per aquestes amb motiu de la seua adhesió al present conveni.  
3.5. Autoritzar, d'acord amb el que s'estableix en la Llei 22/2011, de 28 de juliol, de residus i sòls contaminats i en la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, les empreses públiques o privades que pretenguen realitzar operacions de gestió de residus d'envasos lleugers o de paper-cartó en l'àmbit de la Llei 11/1997.  
3.6. Garantir el subministrament d'informació a Ecoembes perquè aquesta entitat puga acreditar el compliment de les seues obligacions, inclosa la informació relativa a les actuacions de control sobre les activitats desenvolupades per les plantes de selecció o classificació d'envasos lleugers, així com sobre les activitats de recollida selectiva realitzades per les entitats locals. Així mateix, intercanviar amb les entitats locals i Ecoembes qualsevol altra informació que siga d'interés per al desenvolupament i el seguiment de les actuacions previstes en aquest conveni marc.  
3.7. Col·laborar amb les entitats locals en la posada en marxa de dispositius d'inspecció, control i policia ambiental per al seguiment de les obligacions i actuacions previstes en aquest conveni i dins de l'àmbit de les competències de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
3.8. Intercanviar amb Ecoembes i amb les entitats locals qualsevol altra informació d'interés per al compliment correcte de les mesures previstes, en particular de les relatives als resultats que es vagen obtenint en la recollida selectiva i la gestió dels residus d'envasos lleugers i de paper-cartó a la Comunitat Valenciana.  
3.9. Posar en marxa els dispositius d'inspecció, control i sanció necessaris per al seguiment de totes les actuacions previstes en aquest conveni i, en concret, per a assegurar la validesa dels elements que serviran per a calcular els pagaments d'Ecoembes. Prendre les mesures necessàries en cas de detectar desviacions o incompliments en l'àmbit de les esmentades operacions i garantir que, en el marc d'aquest conveni, Ecoembes puga dur a terme un control sobre les operacions desenvolupades, per si mateixa o a través d'empreses externes. Així mateix, intercanviar amb les entitats locals i Ecoembes qualsevol altra informació que siga d'interés per al desenvolupament i el seguiment de les actuacions previstes en aquest conveni. Si és el cas, i amb l'objectiu d'incentivar la recuperació de residus d'envasos, difondre informació relativa als resultats de la recollida selectiva en l'àmbit de la comunitat autònoma.  
3.10. Promoure les actuacions necessàries, d'acord amb el règim competencial vigent, per a promoure la correcta participació en el SIG dels agents responsables de la primera posada en el mercat de productes envasats, de cara a la definició dels envasos posats en el mercat i la consecució dels objectius, l'adequat suport econòmic del sistema i el manteniment de les condicions de competència de mercat.  
3.11. Prestar les activitats de selecció i classificació de residus d'envasos lleugers recollits selectivament en la via pública i en les xarxes globals d'ecoparcs de la Comunitat Valenciana per mitjà de les seues instal·lacions autoritzades per a aquest fi, com a servei públic de titularitat autonòmica en virtut de la competència que li atribueix el Decret llei 13/2020, i designar les instal·lacions de selecció i classificació a les quals s'hauran de traslladar aquests residus.  
  
Quarta. Compromisos de l'entitat Ecoembalajes España, SA.  
En compliment de la legislació aplicable, tenint en compte els termes de l'autorització concedida a Ecoembes per a implantar un sistema integrat de gestió de residus d'envasos lleugers i de paper-cartó a la Comunitat Valenciana, aquesta entitat, en els termes del present conveni marc, es compromet a:  
4.1. Abonar a les entitats locals les quantitats econòmiques que s'estableixen en l'annex II d'aquest conveni, amb els terminis indicats en l'annex III. Aquestes quantitats són les que corresponguen per la realització de les operacions de recollida selectiva d'acord amb els sistemes enumerats en l'apartat 10.1 de la clàusula desena i en l'apartat 11.1 de la clàusula onzena, inclosos els nous sistemes de recollida selectiva d'envasos lleugers assenyalats en aquest últim precepte i en l'annex II.  
  
4.2. Responsabilitzar-se de la gestió dels residus d'envasos lleugers i de paper-cartó derivats dels productes envasats comercials i industrials posats en el mercat pels agents econòmics adherits a Ecoembes per mitjà del SIG.  
4.3. Garantir el reciclatge i/o la valorització dels residus d'envasos de paper-cartó procedents de la recollida monomaterial, així com dels residus d'envasos lleugers procedents de la recollida multimaterial adherits al SIG que, una vegada seleccionats i classificats per materials en les plantes de selecció i classificació, complisquen les especificacions tècniques dels materials recuperats (d'ara en avant, ETMR) que figuren en l'annex IV i que es posen a disposició d'Ecoembes segons el procediment establit en l'annex V.  
4.4. Col·laborar amb les entitats locals o, si és el cas, amb la conselleria competent en medi ambient en la millora de l'eficiència de la recollida monomaterial de residus de paper-cartó i de la recollida multimaterial de residus d'envasos lleugers.  
4.5. Finançar el SIG segons el que s'estableix en l'article 10.2 de la Llei 11/1997 i en la resolució de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental de data 22 de març de 2019. A aquest efecte, les aportacions econòmiques realitzades pels agents econòmics adherits al SIG per la posada en el mercat dels envasos hauran de ser suficients per a cobrir, com a mínim, els costos addicionals que hagen de suportar les entitats locals, en els termes establits en aquest conveni marc, i els costos reals que suporte la Generalitat per la prestació del servei públic de separació i classificació dels residus d'envasos lleugers.  
  
4.6. Ecoembes ha de finançar la diferència de cost entre el sistema ordinari de recollida, transport i tractament dels residus urbans en abocador autoritzat i el sistema integrat de gestió, abonant a les entitats locals les quantitats econòmiques corresponents, tot això de conformitat amb el que es preveu en l'article 10.2 de la citada Llei 11/1997 i d'acord amb les condicions establides en l'annex II d'aquest conveni marc.  
  
4.7. Efectuar el pagament dels imports previstos en cada cas, en la forma establida en l'annex III, a les entitats titulars de les estacions de transferència o ecoparcs habilitats com a punts intermedis de lliurament, i a la societat mercantil Valenciana d'Aprofitament Energètic de Residus, SA (VAERSA) com a titular de les instal·lacions de selecció i classificació de residus d'envasos lleugers. A aquest efecte, l'Administració titular del servei podrà decidir, una vegada comunicat per escrit a Ecoembes, que siga una entitat pública o un tercer privat que materialment preste els corresponents serveis qui perceba les corresponents compensacions econòmiques establides en l'annex II, derivades de l'adhesió a aquest conveni marc.  
  
4.8. Complir els objectius de reducció, reciclatge i valorització fixats en la Llei 11/1997 i altra normativa que la desplegue, modifique o substituïsca.  
4.9. En els termes establits en l'apartat 2 de l'annex V, designar les instal·lacions de reciclatge, recuperació i valorització final dels residus i envasos lleugers classificats en les plantes de separació i classificació, que en tot cas han d'estar autoritzades per a realitzar aquestes operacions, d'acord amb la normativa sectorial en la matèria, siguen de la Comunitat Valenciana o estiguen situades en altres comunitats autònomes.  
En el cas de la recollida selectiva monomaterial de residus d'envasos de paper-cartó, donar la conformitat al recuperador o reciclador que designe l'entitat local en el supòsit d'optar per efectuar aquesta designació.  
4.10. Observar els principis d'equilibri territorial, de proximitat i d'autosuficiència recollits en els plans zonals de residus de les instal·lacions de tractament situades en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, sempre que aquestes disposen de la capacitat suficient i dins del marc previst en la normativa sobre competència.  
4.11. Promoure la realització de campanyes d'informació, conscienciació ciutadana i sensibilització ambiental per a augmentar el grau d'eficàcia en la recollida selectiva dels residus d'envasos lleugers i de paper-cartó, amb vista a facilitar l'assoliment dels objectius pretesos. Per a fer-ho, hauran de participar en el finançament de campanyes de sensibilització en la forma i en les quantitats establides en l'annex II del present conveni marc. Aquestes campanyes de sensibilització s'han de dur a terme en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana i s'han de fer en castellà i valencià.  
Aquestes campanyes de sensibilització hauran de ser aprovades per la comissió mixta de seguiment, vigilància i control i es podran coordinar amb les campanyes de comunicació d'altres SIG de residus d'envasos i de residus d'aparells elèctrics i electrònics (RAEE).  
4.12. Facilitar a la conselleria competent en medi ambient la informació indicada en l'annex VII, relativa al desenvolupament i el seguiment d'aquest conveni. Així mateix, intercanviar amb la conselleria competent en medi ambient i les entitats locals adherides qualsevol informació que siga d'interés per al desenvolupament d'aquest. Si és el cas, i amb l'objectiu d'incentivar la recuperació de residus d'envasos, difondre informació relativa als resultats de la recollida selectiva en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.  
4.13. Acceptar, des de la signatura d'aquest conveni marc, l'adhesió de totes i cadascuna de les entitats locals segons el que es preveu en l'annex I, de conformitat amb el que s'estableix en la clàusula sisena d'aquest conveni marc.  
4.14. Posar en marxa els dispositius de control necessaris per al seguiment de totes les actuacions previstes en aquest conveni i, en concret, per a assegurar la validesa dels elements que serviran per a calcular els pagaments, segons el que es preveu en l'annex II, així com prendre les mesures necessàries en cas de detectar desviacions o incompliments en l'àmbit de les operacions esmentades.  
  
Cinquena. Compromisos de les entitats locals  
Dins de l'àmbit de les seues competències, les entitats locals han d'assumir, mitjançant l'adhesió a aquest conveni marc, els compromisos següents:  
5.1. Acceptar formalment les condicions establides en aquest conveni marc pel qual es regulen les condicions de la seua participació i comunicar mitjançant la signatura del protocol d'adhesió previst en l'annex I, en la forma i els terminis pertinents, la seua adhesió a aquest conveni.  
5.2. Realitzar la recollida selectiva i el transport dels residus d'envasos lleugers de la gestió dels quals és responsable el sistema integrat de gestió autoritzat a Ecoembes, fins als punts intermedis de lliurament i/o fins als centres de separació i classificació, que es designen d'acord amb el que s'estableix en l'apartat 5.5, així com altres activitats relacionades amb aquestes en les condicions definides en el present conveni. Tot això, a fi que, en els centres indicats, Ecoembes es puga fer càrrec de tots els residus d'envasos lleugers que, separats per materials, els siguen lliurats per la conselleria competent en medi ambient.  
  
Així mateix, dur a terme la recollida selectiva i el transport dels residus d'envasos de paper-cartó i el lliurament d'aquests als recuperadors o recicladors seleccionats per l'entitat local, llevat que haja optat perquè aquest lliurament siga realitzat per Ecoembes, d'acord amb el que es preveu en l'apartat 1 de l'annex V d'aquest conveni.  
5.3. Prestar, o vetlar perquè es preste adequadament, un servei de recollida selectiva dels residus d'envasos lleugers i de paper-cartó amb criteris d'acceptació social, eficiència tècnica i viabilitat econòmica i ambiental, en les condicions definides en aquest conveni, especialment pel que fa a la freqüència de buidatge dels contenidors i a la resolució d'incidències. Amb aquest fi, els contenidors hauran d'estar emplaçats, en la via pública, en aquells llocs més idonis per a complir amb la seua funció.  
En cas de lliurament de contenidors per alguna acció desenvolupada per Ecoembes i la conselleria, les entitats locals es comprometen a acceptar els contenidors, destinats a la recollida selectiva que els siguen lliurats, així com la propietat d'aquests i situar-los en la via pública a disposició dels ciutadans. Amb aquesta acceptació assumeixen el manteniment integral, fins i tot les reparacions i reposicions quan siguen necessàries, així com la neteja dels contenidors lliurats.  
5.4. Posar en marxa les mesures necessàries per a aconseguir una millora contínua dels resultats i l'eficiència del sistema, per a la qual cosa han de permetre la participació i la col·laboració de la conselleria competent en medi ambient i d'Ecoembes. En particular, garantir la correcta integració de la recollida selectiva d'envasos en l'àmbit de la gestió dels residus municipals.  
5.5. Acceptar la designació, per part de la Generalitat, de les instal·lacions de selecció i classificació a les quals s'hauran de traslladar els residus d'envasos lleugers recollits selectivament tant en la via pública com en les xarxes globals d'ecoparcs de la Comunitat Valenciana, segons el que s'estableix en l'apartat 3.11 de la clàusula tercera i d'acord amb la planificació autonòmica sobre residus.  
5.6. Dictar, o si és el cas, adequar, les ordenances i els contractes relatius a la gestió dels residus domèstics o municipals, en els supòsits en què la prestació dels serveis corresponents es faça per gestió indirecta, així com altres disposicions aplicables, amb la finalitat de possibilitar el compliment de les obligacions assumides mitjançant l'adhesió a aquest conveni marc.  
5.7. Subministrar a la conselleria competent en medi ambient, abans del 31 de març de l'any següent al període anual al qual estiguen referides les dades, la informació sobre la quantitat de residus d'envasos lleugers i de paper-cartó recollits i lliurats a la Generalitat, en les plantes de selecció i classificació, i al sistema integrat de gestió, així com la d'aquells que, si és el cas, hagen destinat directament a reciclatge o valorització, tot això de conformitat amb les determinacions establides en l'Ordre de 5 de desembre de 2002, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es regula el model de la Declaració anual d'envasos i residus d'envasos (DOGV 4401, 18.12.2002).  
  
5.8. Possibilitar la realització de campanyes d'informació i sensibilització ambiental per a augmentar el grau d'efectivitat en la recollida selectiva en el seu àmbit territorial que s'emmarquen en les directrius fixades per la conselleria competent en medi ambient a fi d'aconseguir l'activa i correcta participació ciutadana en la recollida selectiva de residus d'envasos lleugers i de paper-cartó.  
5.9. Les entitats locals, per mitjà del corresponent acord amb Ecoembes, podran fer-se càrrec voluntàriament de la gestió de residus de paper-cartó d'origen comercial la gestió dels quals siga responsabilitat d'Ecoembes ?a conseqüència de l'adhesió al SIG dels agents econòmics responsables de la seua posada en el mercat?, mitjançant el sistema complementari de recollida porta a porta d'envasos de cartó generats en el comerç urbà. Els termes d'aquest acord es recullen en l'annex II.  
  
5.10. Presentar les factures corresponents, en aplicació de l'annex II, en la forma i amb la documentació justificativa indicada en l'annex III.  
5.11. Posar en marxa els dispositius de control necessaris per al seguiment de totes les actuacions previstes en aquest conveni i, en concret, per a assegurar la validesa dels elements que serviran per a calcular els pagaments d'Ecoembes. Prendre les mesures necessàries en cas de detectar desviacions o incompliments en l'àmbit de les esmentades operacions i facilitar, en el marc d'aquest conveni, que Ecoembes puga efectuar un treball de control i seguiment sobre les activitats desenvolupades per ells o pels seus operadors.  
5.12. Desenvolupar el que es preveu en la clàusula onzena en relació amb la recuperació i el reciclatge dels residus d'envasos de paper cartó.  
  
  
Sisena. Participació de les entitats locals valencianes en el sistema integrat de gestió  
L'adhesió de les entitats locals que voluntàriament es vulguen adherir a aquest conveni marc quedarà subjecta a la realització dels tràmits següents:  
6.1. Primera adhesió  
1. Adopció per part del ple de la corporació municipal d'un acord exprés que preveja els aspectes següents:  
a) Aprovació de la implantació, el manteniment i la millora de la recollida selectiva de residus d'envasos lleugers i de paper-cartó en l'àmbit territorial corresponent.  
b) Acceptació de la totalitat de les condicions reflectides en aquest conveni marc.  
c) Autorització al president de la corporació municipal a fi de la signatura del protocol d'adhesió que figura en l'annex I ?model A o B?, així com de la totalitat dels documents que es deriven de l'adhesió.  
  
2. En el cas que les entitats locals decidisquen que siga una entitat pública o un tercer privat qui perceba les corresponents compensacions econòmiques establides en l'annex II, derivades de l'adhesió a aquest conveni marc, haurà d'adjuntar un acord de delegació dels drets de facturació i/o cobrament en l'entitat designada, de la qual es facilitarà el nom, el domicili social i el número d'identificació fiscal, segons el model inclòs en l'annex III.  
3. En el cas que els acords anteriors hagen sigut adoptats per la Junta de Govern, caldrà remetre un document expedit per la secretaria de la corporació municipal en què s'acredite la delegació de competències en aquest òrgan.  
4. Signatura del protocol d'adhesió, que s'haurà d'ajustar al model que figura en l'annex I ?model A o B?.  
Tots els acords adoptats, així com el protocol d'adhesió signat, s'hauran d'enviar a la conselleria competent en medi ambient en dos exemplars.  
La conselleria competent en medi ambient haurà de notificar a Ecoembes l'adhesió de cada nova entitat local participant remetent-li un exemplar del protocol d'adhesió degudament omplit i subscrit, mentre que un altre exemplar haurà de quedar en poder de la direcció general competent.  
6.2. Adhesió de les entitats locals i els consorcis ja adherits al conveni anterior  
Aquelles entitats locals que hagen formalitzat la seua adhesió al conveni marc subscrit en data 10 de desembre de 2013 entre la Generalitat, a través de la conselleria competent en matèria de medi ambient, i Ecoembes hauran d'adoptar, per part del ple de la corporació municipal, o, si és el cas, per la junta de govern local si té les competències delegades, un acord exprés que preveja l'acceptació de la totalitat de les condicions reflectides en aquest conveni marc. Aquest acord haurà de ser remés a la conselleria competent en medi ambient en el termini màxim de sis mesos a partir de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. En aquest acord s'hauran d'incloure, si és procedent, les determinacions fixades en l'epígraf 2 de l'anterior apartat 6.1, si l'entitat local decideix que siga una entitat pública o un tercer privat qui perceba les corresponents compensacions econòmiques establides en l'annex II, derivades de l'adhesió a aquest conveni marc.  
  
Les condicions econòmiques són aplicables amb efectes des del dia 1 del mes de la signatura del conveni marc.  
Les entitats locals no podran presentar factures pels serveis prestats d'acord amb les condicions econòmiques d'aquest conveni marc fins a la formalització del corresponent acord d'adhesió. No obstant això, mentre tramiten l'acord d'adhesió assenyalat en el paràgraf anterior, durant un període màxim de sis mesos des de la data de signatura d'aquest conveni, les entitats locals podran presentar factures pels serveis prestats, d'acord amb els criteris, conceptes i imports previstos en el conveni de 10 de desembre de 2013, per a garantir la continuïtat en la prestació d'un servei que té la consideració d'essencial. La comissió mixta de seguiment, vigilància i control regulada en la clàusula quinzena podrà ampliar aquest termini, de manera absolutament excepcional i després d'una anàlisi cas per cas.  
  
En el cas de superar els terminis assenyalats en el paràgraf anterior, els efectes econòmics són aplicables des del dia 1 del mes de la signatura del conveni d'adhesió sense efectes retroactius; fins llavors és aplicable el que es preveu en l'article 9.2 de la Llei 11/1997.  
6.3. Entrada en vigor i duració  
Els protocols d'adhesió entren en vigor en el moment en què se signen, tenen una duració inicial coincident amb la vigència d'aquest conveni marc i queden automàticament renovats en tots els seus termes en el cas que es prorroguen, de conformitat amb el que s'estableix en la clàusula dessetena, excepte en el cas que l'entitat local adherida adopte un acord exprés en sentit contrari per mitjà del ple de la corporació municipal, en el termini màxim de tres mesos a partir de l'endemà de la data d'entrada en vigor de la pròrroga d'aquest conveni marc. En aquest cas, haurà de ser remés el certificat de l'acord plenari adoptat a la conselleria competent en medi ambient en el termini màxim de quinze dies naturals comptats a partir de l'endemà de ser adoptat.  
  
  
Setena. Facturació a Ecoembes  
7.1. Les entitats locals que formalitzen la seua adhesió a aquest conveni marc han de percebre les compensacions econòmiques que la Llei 11/1997 estableix per a aquelles que participen en el sistema integrat de gestió autoritzat a Ecoembes.  
La Generalitat i les entitats locals han de facturar a Ecoembes pels conceptes recollits en l'annex II, en la forma i amb la documentació justificativa establits en l'annex III. No es consideraran factures completes aquelles que no incloguen la documentació assenyalada en aquest annex. Les factures s'han d'emetre segons el que es disposa en l'apartat 4 d'aquesta clàusula.  
7.2. A aquest efecte, la Generalitat i les entitats locals o en qui aquestes deleguen, hauran d'emetre, dins del mes següent al període mensual anterior, una factura a Ecoembes, en la forma i per les quantitats establides en els annexos II i III d'aquest conveni marc, a les quals cal afegir l'IVA corresponent, de conformitat amb el que es preveu en la normativa relativa a l'aplicació de l'Impost sobre el valor afegit a determinades operacions efectuades en el marc dels SIG d'envasos usats i residus d'envasos, regulats en la Llei 11/1997 per les entitats de gestió dels referits sistemes i per altres agents econòmics.  
  
A l'efecte de verificació de les quantitats facturades, les entitats locals adherides, la Generalitat, així com les empreses explotadores de les instal·lacions de selecció o transferència de residus d'envasos lleugers, han de posar a disposició d'Ecoembes la documentació indicada en l'annex III, així com qualsevol altre document justificatiu relacionat amb el conjunt d'operacions objecte de la facturació, sempre que hi haja la corresponent justificació i notificació prèvia.  
7.3. De manera alternativa al que es preveu anteriorment, i en el cas que la prestació dels serveis de recollida selectiva de residus d'envasos o de qualsevol altre dels serveis previstos en l'annex II la duga a terme una entitat pública o privada diferent de la mateixa entitat local o la Generalitat, aquestes últimes podran, mantenint la responsabilitat que sobre la gestió de residus d'envasos els atribueix l'article 9.1 de la Llei 11/1997 i la resta de legislació vigent, designar i comunicar a Ecoembes, segons el model d'escrit recollit en l'annex III, l'entitat o entitats que realitzen els serveis relatius a les operacions considerades en l'annex II.  
A partir d'aquest moment l'emissió de factures i la presentació de la documentació justificativa necessària han de ser realitzades directament per l'entitat o entitats designades a aquest efecte. Qualsevol modificació en les designacions ha de ser comunicada per l'entitat local, el consorci o la Generalitat a Ecoembes amb antelació suficient. A aquest efecte, l'entitat local haurà de comunicar a Ecoembes, si és el cas, l'inici del procés de licitació per a la selecció de l'empresa de gestió, en el termini màxim de quinze dies des de la data de començament d'aquest procés; posteriorment, hauran de comunicar a Ecoembes el resultat del procediment de contractació, en el termini màxim de 15 dies des de l'adjudicació. Les designacions comunicades entren en vigor obligatòriament per mesos complets. Ecoembes es reserva la facultat d'acceptar la delegació de facturació en el cas que hi haja algun deute pendent de saldar amb Ecoembes per part de l'entitat de facturació anterior.  
  
Les designacions que ja hagen sigut comunicades a Ecoembes, en execució del conveni marc subscrit en data 10 de desembre de 2013, entre la Generalitat, a través de la conselleria competent en medi ambient i Ecoembes es consideren prorrogades als efectes anteriors, llevat que es comunique el contrari a Ecoembes.  
7.4. La facturació per part de les entitats locals i de la Generalitat s'haurà d'ajustar a la normativa aplicable en cada cas en matèria d'hisenda i hisendes locals, així com al que es disposa en el Reial decret 1619/2012, de 30 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les obligacions de facturació, quan siga procedent.  
7.5. Les obligacions de pagament a les entitats locals adherides a aquest conveni marc que haja d'abonar Ecoembes pels costos derivats de la participació d'aquelles en el SIG, en aplicació de les previsions establides en l'article 8.bis de la Directiva 2018/851/UE, s'apliquen a partir del moment en què aquestes obligacions resulten exigibles per als sistemes integrats de gestió existents, d'acord amb el que s'estableix en la norma interna d'incorporació de l'esmentada directiva, sense perjudici de la novació d'aquest conveni segons el que es preveu en la clàusula denovena.  
  
Huitena. Pagament a les entitats locals  
8.1. Les entitats locals han de percebre els pagaments esmentats sempre que estiga degudament omplit i subscrit el protocol d'adhesió establit en l'annex I.  
8.2. El pagament de les factures que ha d'abonar Ecoembes per la realització de les operacions de gestió previstes en aquest conveni s'ha d'efectuar en els termes establits en l'annex II, i segons el que es preveu en l'annex III.  
8.3. Ecoembes ha de posar a disposició de la conselleria competent en medi ambient, si així ho requereix, la informació que estiga en poder seu provinent de les entitats locals o, si és el cas, dels operadors designats per aquestes per a la realització de les operacions de recollida selectiva de residus d'envasos, en relació amb les actuacions que duguen a terme per a desenvolupar aquest conveni.  
  
Novena. Pagament per les operacions de selecció i classificació d'envasos i residus d'envasos  
9.1. Ecoembes ha d'abonar a VAERSA, com a societat mercantil de la Generalitat que integra el sector públic instrumental de la Generalitat definit en l'article 2.3 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, d'hisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions, els pagaments de les factures que corresponguen per la prestació de les activitats de selecció i classificació d'envasos lleugers i residus d'envasos recollits selectivament en la via pública així com en les xarxes globals d'ecoparcs de la Comunitat Valenciana, en virtut del que es disposa en el Decret llei 13/2020, de 7 d'agost, del Consell, pel qual es declara servei públic de titularitat de la Generalitat la prestació d'aquestes operacions de valorització de residus. Tot això, sense menyscapte de la possibilitat de col·laboració publicoprivada per al desenvolupament del servei, de conformitat amb les previsions establides en la Llei 9/2017, de 8 de novembre, de contractes del sector públic.  
9.2. Així mateix, Ecoembes ha d'abonar aquests pagaments a aquelles entitats locals que configuren l'Administració local de la Comunitat Valenciana, el consorci de residus o l'entitat local competent dels serveis de valorització de residus domèstics que adopten la iniciativa de participar en la prestació del servei públic de selecció i classificació de residus d'envasos lleugers recollits en la via pública i en la xarxa d'ecoparcs del seu àmbit d'actuació, sempre que aquells acrediten haver formalitzat amb l'Administració de la Generalitat els mecanismes de col·laboració oportuns en els termes assenyalats en la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic, en què queden regulades les condicions de la prestació del servei, de conformitat amb el que es disposa en el Decret llei 13/2020.  
9.3. El pagament de les factures que ha d'abonar Ecoembes per la realització d'aquestes operacions de gestió s'ha d'efectuar en els termes establits en l'annex II, i segons el que es preveu en l'annex III.  
  
Desena. Requisits bàsics per a la recollida monomaterial de residus d'envasos de paper-cartó  
10.1. Els sistemes de recollida selectiva monomaterial d'envasos de paper-cartó són els següents, d'acord amb el que es preveu en l'annex II:  
- Iglú  
- Càrrega posterior  
- Càrrega lateral  
- Soterrat  
- Porta a porta (bolseo)  
10.2. Les parts signants d'aquest conveni marc, incloses les entitats locals adherides a aquest, es comprometen a impulsar la recollida selectiva monomaterial dels residus d'envasos de paper-cartó, per als envasos posats en el mercat a través del SIG gestionat per Ecoembes. Per a la resta dels envasos de paper-cartó s'estarà al que es disposa en la Llei 11/1997 i en la normativa posterior que la desplegue, modifique o substituïsca.  
10.3. Els residus d'envasos de paper i cartó s'han de recollir en un contenidor específic identificat amb el color blau i han de ser lliurats en una planta de recuperació o directament en una fàbrica de paper per a ser reciclats.  
10.4. L'àmbit d'implantació de la recollida, la dotació i la ubicació de contenidors i altres paràmetres de prestació del servei de recollida s'hauran de definir de manera que es puguen obtindre quantitats suficients de paper-cartó amb la qualitat necessària per a garantir el compliment de les ETMR, aplicant per a fer-ho criteris d'acceptació social, eficiència tècnica i viabilitat ambiental i econòmica que garantisquen la sostenibilitat del sistema. Per a la determinació de la viabilitat ambiental, les parts han d'acordar l'aplicació de metodologies amb enfocament de cicle de vida o similars sobre els impactes de la gestió dels residus.  
  
En el cas que es produïsquen desviacions en el compliment de les ETMR per presència d'altres materials diferents del paper-cartó en el sistema de recollida implantat que en dificulten la recuperació posterior, l'entitat competent haurà de posar en marxa les mesures correctores necessàries i facilitar, si es considera necessari, la col·laboració d'Ecoembes.  
  
Onzena. Requisits bàsics per a la recollida multimaterial de residus d'envasos lleugers  
11.1. Els sistemes de recollida selectiva multimaterial de residus d'envasos lleugers són els següents, d'acord amb el que es preveu en l'annex II:  
- Iglú  
- Càrrega posterior  
- Càrrega lateral  
- Soterrat  
- Pneumàtica  
- Porta a porta (bolseo)  
11.2. Les parts signants d'aquest conveni marc, incloses les entitats locals adherides a aquest, es comprometen a impulsar la recollida selectiva multimaterial dels residus d'envasos lleugers dels envasos posats en el mercat a través del sistema integrat gestionat per Ecoembes.  
  
11.3. Els residus d'envasos lleugers ?entesos com els residus d'envasos plàstics, metàl·lics, de fusta i de cartó per a begudes i aliments- s'han de recollir conjuntament en un contenidor específic identificat amb el color groc i han de ser lliurats en les plantes de selecció i classificació o, si és el cas, en estacions de transferència per a ser transportats posteriorment a aquestes plantes.  
11.4. L'àmbit d'implantació de la recollida, la dotació, la ubicació i el tipus de contenidors i altres paràmetres de prestació del servei han de ser adequats al tipus de recollida i material sol·licitat, i s'han de definir de manera que es puga obtindre un material amb la qualitat necessària per a garantir que els envasos recuperats complisquen les ETMR, aplicant criteris d'acceptació social, eficiència tècnica i viabilitat econòmica i ambiental, que garantisquen la sostenibilitat del sistema. Per a la determinació de la viabilitat ambiental, les parts han d'acordar l'aplicació de metodologies amb enfocament de cicle de vida o similars sobre els impactes de la gestió dels residus.  
En el cas que apareguen quantitats significatives d'altres materials no sol·licitats en el contenidor d'envasos lleugers, els consorcis, les entitats locals o l'entitat en la qual aquestes hagen delegat hauran de posar en marxa les mesures correctores necessàries i facilitar, si es considera necessari, la col·laboració d'Ecoembes.  
11.5. En particular l'entitat local competent ha de tindre en compte la suficiència i la col·locació adequada dels mitjans per a la recollida de les altres fraccions amb la finalitat d'impedir el desviament d'aquests materials al contenidor de residus d'envasos lleugers.  
  
Dotzena. Garantia de recuperació i reciclatge dels residus d'envasos.  
12.1. Amb caràcter general, en compliment del que es preveu en els articles 9 i 12 de la Llei 11/1997, així com en la resolució de 22 de març de 2019 per la qual es renova l'autorització atorgada a Ecoembes com a sistema integrat de gestió per a operar a la Comunitat Valenciana, aquest sistema ?a través de la seua entitat gestora i de les entitats de materials previstes en l'article 12.2.b del Reial decret 782/1998, de 30 d'abril- garanteix el reciclatge i/o la valorització dels residus d'envasos adherits al SIG que les entitats locals i la Generalitat posen a disposició seua, i que complisquen les ETMR recollides en l'annex IV, d'acord amb el contingut de l'annex V.  
12.2. La designació del recuperador, reciclador o valorizador que es farà càrrec dels residus d'envasos de paper cartó podrà realitzar-la l'entitat local o bé Ecoembes, en funció de l'opció triada per aquelles en aplicació del procediment de designació de recuperadors de l'apartat 1 de l'annex V. L'opció triada tindrà aplicació durant la totalitat de la vigència del present conveni.  
12.3. La designació del recuperador, reciclador o valoritzador que es farà càrrec dels residus d'envasos lleugers, una vegada separats i classificats per materials en les plantes de separació i classificació designades per la Generalitat, ha de ser realitzada per Ecoembes, d'acord amb el que es preveu en l'apartat 2 de l'annex V.  
12.4. L'entitat que realitze la designació corresponent, en funció de l'opció triada, ha de procurar la traçabilitat dels materials recuperats i seleccionats fins a la seua destinació final de reciclatge o valorització, segons el que es preveu en l'annex V.  
12.5. Les designacions o delegacions de la designació que s'hagen comunicat a Ecoembes en execució del conveni anterior es consideraran prorrogades, llevat que es comunique el contrari a Ecoembes.  
  
Tretzena. Especificacions tècniques dels materials recuperats (ETMR)  
13.1. Els residus d'envasos de paper-cartó procedents de la recollida selectiva monomaterial de paper, que lliure una entitat local o un consorci en els centres de classificació o reciclatge de paper, hauran de complir les ETMR de l'annex IV del conveni. De la mateixa manera, les diferents fraccions materials de residus d'envasos que siguen recuperades en les plantes de selecció i classificació dels residus d'envasos lleugers procedents de la recollida selectiva multimaterial hauran de complir les ETMR de l'annex IV del conveni.  
13.2. Amb la finalitat de comprovar el compliment de les ETMR, Ecoembes podrà dur a terme mesures de control de la qualitat dels materials segons el procediment descrit en l'annex IV. Aquests mecanismes de comprovació de la qualitat es podran desenvolupar en totes les plantes de selecció, independentment de l'opció triada per l'entitat per a la designació dels recuperadors o recicladors.  
  
Catorzena. Control i seguiment  
14.1. La conselleria competent en medi ambient i les entitats locals adherides, en el marc de les seues respectives competències, han de posar en marxa els dispositius de control necessaris per a assegurar que, tant les operacions de recollida selectiva i transport dels residus d'envasos adscrits al SIG, com les operacions de selecció i classificació dels residus d'envasos lleugers es duen a terme de manera adequada i, en concret, per a assegurar la validesa dels elements que serveixen de base per al càlcul dels pagaments d'Ecoembes segons l'annex II.  
Així mateix, han de prendre totes les mesures correctores necessàries en cas de detectar-se desviacions o incompliments en l'àmbit d'aquestes operacions i notificar a Ecoembes qualsevol circumstància que tinga incidència sobre l'execució d'aquest conveni.  
14.2. Les entitats locals adherides es comprometen a omplir o, si és el cas, a fer omplir als seus operadors i als recicladors, recuperadors o valoritzadors, uns albarans o, si és el cas, registres informàtics amb eixida directa de bàscula, per a cada transacció de material que es duga a terme. En l'annex III es defineix el contingut mínim d'aquests albarans.  
  
14.3. Les entitats locals adherides es comprometen a posar en marxa els dispositius de control i protecció dels sistemes de recollida selectiva d'envasos que garantisquen la no interferència d'operadors no designats per a la prestació d'aquests serveis.  
14.4. Així mateix, les entitats locals adherides es comprometen a posar tots els mitjans necessaris per a l'aplicació dels procediments operatius de seguiment descrits en l'annex IV, així com a facilitar a Ecoembes, o a l'empresa contractada per aquesta, el desenvolupament de les operacions necessàries per a fer-ho.  
14.5. Ecoembes ha de posar a disposició de la conselleria competent en medi ambient, en el moment que ho sol·licite, la informació que tinga en poder seu provinent de les entitats locals del seu àmbit territorial, en relació amb les actuacions que duguen a terme per a desenvolupar aquest capítol.  
14.6. Ecoembes ha de posar en marxa els mecanismes necessaris per a assegurar que les operacions de recollida selectiva i transport es duen a terme de manera adequada. A aquest efecte, la conselleria competent en medi ambient i les entitats locals adherides al conveni han de facilitar que Ecoembes puga dur a terme les actuacions previstes en aquest apartat i traslladar aquest compromís, si és el cas, a les empreses que desenvolupen cada activitat.  
El seguiment podrà ser tant de verificació documental com de comprovació del desenvolupament de les diferents activitats, incloent-hi el desenvolupament dels procediments de seguiment de l'annex IV. Aquestes actuacions podran ser dutes a terme directament per Ecoembes o per mitjà d'empreses contractades per aquesta i s'hauran d'efectuar de manera que causen el mínim d'interferències en el desenvolupament de les activitats.  
14.7. La conselleria competent en medi ambient ha d'establir mesures per a verificar que els fluxos d'eixida de les plantes de selecció i classificació de residus d'envasos lleugers, quant a les fraccions materials seleccionades, són coherents amb els fluxos d'entrada a aquestes, en funció de la composició dels fluxos d'entrada, de la tecnologia de les plantes i dels rendiments de recuperació previsibles per a cada tipus de material.  
Per a fer-ho, Ecoembes podrà realitzar estudis in situ en les plantes de selecció i classificació; particularment per a verificar que aquelles plantes que disposen de doble línia de tractament (per a residus d'envasos lleugers i per a fracció de rebuig) tinguen els fluxos de materials totalment diferenciats ?tant en la recepció com en el procés i en l'emmagatzematge final- fins que es posen a disposició d'Ecoembes perquè siguen lliurats als agents econòmics per a ser objecte de recuperació, reutilització, reciclatge o valorització, d'acord amb el que es disposa en l'article 12 de la Llei 11/1997 i la concordant del seu reglament de desplegament. Així mateix, podrà establir mesures específiques per a comprovar la coherència de fluxos d'entrada i eixida en les estacions de transferència.  
14.8. En el cas que, per impediment o falta de col·laboració de l'entitat titular i/o l'operador de l'activitat, no es puguen dur a terme els procediments de seguiment sense que hi haja motius justificats per a fer-ho, Ecoembes procedirà a la retenció dels pagaments associats a les operacions desenvolupades una vegada transcorreguts tres mesos des de la comunicació dels fets, circumstància que s'haurà d'elevar a la comissió mixta de seguiment, vigilància i control. En cas de reiteració de l'impediment, es considerarà incompliment greu a l'efecte de la rescissió del conveni en relació amb aquesta entitat.  
  
Quinzena. Comissió mixta de seguiment, vigilància i control  
15.1. D'acord amb l'article 49.f de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic i l'article 9 del Decret 176/2014, de 10 d'octubre, del Consell, pel qual regula els convenis que subscriga la Generalitat i el seu registre, es crea una comissió mixta de seguiment, vigilància i control de l'execució d'aquest conveni i dels compromisos assumits pels signants.  
D'acord amb l'esmentat article 9 del Decret 176/2014, la direcció general competent en residus serà l'òrgan de la Generalitat al qual caldrà remetre una còpia de les actes, acords o informes que aquesta comissió mixta emeta, si és el cas, en el desenvolupament i l'execució de les funcions que té assignades.  
15.2. La comissió mixta ha d'estar formada pels membres següents, amb veu i vot, procurant la presència equilibrada de dones i homes, en aplicació del que es preveu en el II Pla d'igualtat de dones i homes de l'Administració de la Generalitat, aprovat per l'Acord de 10 de març de 2017:   
- Presidència: la persona titular de la direcció general competent en residus de la conselleria competent en medi ambient, o la persona que designe.  
- Vocals:  
- 1 representant de la conselleria competent en matèria de medi ambient, el qual ostentarà la secretaria de la comissió mixta.  
- 2 representants de les entitats locals i els consorcis adherits al conveni marc.  
- 2 representants d'Ecoembes.  
En cas d'empat entre els membres de la comissió mixta, s'haurà de dirimir amb el vot de qualitat del president.  
En tot cas, les persones membres de la comissió mixta podran estar eventualment assistides per consellers tècnics, econòmics o jurídics. Així mateix, caldrà nomenar suplents dels membres de la comissió mixta.  
15.3. El funcionament de la comissió mixta s'ha d'adequar al que es preveu en l'article 15 i següents de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
La comissió mixta s'ha de reunir tantes vegades com es considere necessari, sense perjudici de les reunions extraordinàries que es puguen celebrar a petició de qualsevol de les parts signants del conveni, amb l'aprovació prèvia del president de la comissió mixta.  
15.4. Sense perjudici del que es disposa en l'article 9 del Decret 176/2014, a la comissió mixta s'atribueixen les funcions següents:  
- Constituir-se com a via de participació per a totes aquelles entitats locals i tots aquells consorcis que formalitzen la seua adhesió a aquest conveni marc.  
- Plantejar totes les qüestions i tots els problemes no resolts o no previstos específicament en aquest conveni.  
- Assolir solucions de consens a les qüestions que puguen sorgir i, si és el cas, consensuar possibles adaptacions i modificacions d'aquest conveni.  
- Resoldre totes les qüestions tècniques, interpretatives o pràctiques plantejades per les parts que se susciten en el curs del compliment d'aquest conveni marc, amb la finalitat d'assolir solucions de consens als problemes que puguen sorgir.  
- Estudiar, valorar i proposar nous criteris o modificar els existents, relatius a la prestació del servei de recollida selectiva de residus d'envasos lleugers i paper-cartó.  
- Vetlar per la unificació de criteris en el sistema de recollida selectiva, així com en l'emmagatzematge d'aquelles instal·lacions dependents de les entitats locals i els consorcis.  
- Supervisar les actuacions que es deriven de l'aplicació d'aquest conveni marc, de la interpretació d'aquest o de les propostes de modificació, si és el cas. En aquest últim cas, qualsevol modificació d'aquest conveni que implique alguna alteració substancial del seu funcionament o de les condicions tant logístiques com econòmiques que conté, s'haurà d'incorporar com a addenda una vegada aprovada.  
- Estudiar, valorar i proposar la modificació, amb caràcter puntual o general, temporal o definitiu, de les ETMR establides en l'annex IV, a conseqüència de canvis en els processos tecnològics de selecció de residus d'envasos i de canvis en el mercat d'envasament de productes.  
  
- Estudiar, valorar i proposar criteris nous o modificar els existents, relatius tant a la prestació del servei de recollida selectiva en qualsevol de les modalitats descrites en l'annex II, com a les operacions de selecció de residus d'envasos en plantes d'envasos recollits selectivament.  
  
- Aprovar el contingut de les campanyes de conscienciació ciutadana i sensibilització social ?respecte dels quals la direcció general competent en matèria de residus podrà sol·licitar un informe al Centre d'Educació Ambiental de la Comunitat Valenciana- i els pressupostos per a executar-les, així com acordar, en aquest sentit, l'import econòmic que s'ha de destinar a cadascuna en funció de l'objectiu que es pretén i l'àmbit d'aplicació en el qual s'ha de desenvolupar.  
- Acordar les mesures necessàries per a determinar i delimitar la responsabilitat d'Ecoembes, segons l'àmbit definit en la clàusula primera, si s'identifica un grau significatiu de no adhesió al SIG per a alguna fracció d'envasos domèstics, dins dels sistemes de gestió recollits en l'àmbit d'aquest conveni.  
- Estudiar qualsevol sol·licitud presentada per les entitats locals i els consorcis.  
15.5. La comissió mixta s'ha de constituir en el termini màxim d'un mes després de la publicació d'aquest conveni marc en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i cadascuna de les parts ha de comunicar els seus representants abans d'aquest termini.  
15.6. En el cas que alguna de les parts considere que s'ha produït una incidència greu que puga afectar el desenvolupament adequat del conveni marc, podrà convocar una reunió extraordinària i urgent de la comissió mixta, i la part convocada haurà de respondre en un termini màxim de 15 dies. La reunió s'haurà de celebrar en el termini màxim d'un mes des de la data de recepció de la convocatòria. Si la part convocada no respon en aquest termini o si, celebrada la reunió extraordinària les parts no arriben a un acord sobre la qüestió plantejada, es podrà pactar la intervenció diriment d'un tercer, la resolució del qual haurà de ser acceptada per les parts una vegada emesa i tindrà els efectes assenyalats en la Llei 60/2003, de 23 de desembre, d'arbitratge.  
  
Setzena. Transmissió de titularitat  
16.1. Les entitats locals que s'adherisquen a aquest conveni marc són les titulars dels residus de paper-cartó i dels residus d'envasos lleugers des del moment en què aquestes comencen a exercir, directament o indirectament, les operacions de recollida, transport i emmagatzematge d'aquests residus des que siguen lliurats pels ciutadans. Això implica que a partir d'aquest moment les entitats locals assumeixen les responsabilitats de tota índole respecte a aquests.  
16.2. La Generalitat, com a titular de les plantes de selecció i classificació dels residus d'envasos lleugers, assumeix les responsabilitats de tota índole respecte a aquests residus des del moment en què se'n faça càrrec en aquestes instal·lacions després que siguen lliurats per les entitats locals que hagen realitzat la recollida selectiva, i fins que Ecoembes se'n faça càrrec, una vegada separats per materials, per a ser lliurats posteriorment als recuperadors, recicladors o valoritzadors segons el que es disposa en l'article 9.1 de la Llei 11/1997 i d'acord amb el Reial decret 782/1998.  
16.3. Els recuperadors, recicladors o valoritzadors adquireixen la titularitat dels residus de paper-cartó des del moment en què aquests els siguen lliurats per l'entitat local.  
Els recuperadors, recicladors o valoritzadors adquireixen la titularitat dels residus d'envasos lleugers separats per materials des del moment en què els siguen lliurats per Ecoembes segons el que s'indica en l'apartat 12.2 de la clàusula dotzena.  
16.4. En el cas que els responsables de la posada en el mercat de productes envasats en envasos industrials o comercials els posen en el mercat per mitjà del sistema integrat de gestió autoritzat a Ecoembes, Ecoembes és el titular responsable de gestionar els corresponents residus d'envasos d'acord amb el que s'estipula en la Llei 11/1997 i en el Reglament per al desplegament i l'execució d'aquesta.  
  
Dessetena. Penalitzacions  
Les parts acorden que, en el supòsit d'incompliment per part d'Ecoembes de les obligacions derivades d'aquest conveni marc i que no siga determinant de la seua resolució, la Generalitat podrà exigir una penalització del 2 % sobre les quantitats que, en concepte d'aportació, haja d'abonar Ecoembes durant el mes natural en què s'haja produït l'incompliment.  
Això sense perjudici del que es disposa en la clàusula vint-i-unena respecte a les causes de resolució anticipada i rescissió del conveni marc, i de les conseqüències derivades d'aquestes.  
  
Dihuitena. Entrada en vigor i duració del conveni  
Aquest conveni marc entra en vigor una vegada signat i té una duració inicial de dos anys, prorrogable any a any fins a un màxim de quatre anys, incloent-hi les pròrrogues. En qualsevol cas, la vigència del conveni queda vinculada a la vigència de l'autorització concedida a Ecoembes per la resolució de la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental de data 22 de març de 2019, la qual té vigència fins al 22 de març de 2024. Tot això sense perjudici del que s'estableix en l'article 49.h de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic i de la possibilitat de resolució anticipada per qualsevol de les causes enumerades en la clàusula vintena.  
  
No obstant el que s'estableix en el paràgraf anterior, excepcionalment, per al cas d'entitats locals que ja hagen desenvolupat el sistema de recollida porta a porta (bolseo) previst en aquest conveni, l'entrada en vigor de les mesures inherents a aquests sistemes, incloent-hi el que es refereix als efectes econòmics, és des de la data en què s'acredite que els han desenvolupats i comunicats a Ecoembes, amb la comprovació prèvia per part de la comissió mixta de seguiment, vigilància i control.  
  
  
Denovena. Novació  
En el cas de produir-se alguna modificació de les condicions de l'autorització al SIG atorgada mitjançant la Resolució de 22 de març de 2019 i que tinguen efecte sobre les disposicions del present conveni, les parts han d'incorporar-les a aquest per mitjà d'una acta addicional.  
  
En el cas que entre en vigor alguna disposició legal o decisió judicial que puga afectar l'execució d'aquest conveni marc i els drets i les obligacions de les parts que s'hi estableixen, quedarà tàcitament modificat sense necessitat d'un nou pacte entre les parts; així mateix, s'haurà d'interpretar i complir en avant de manera que la norma en qüestió resulte correctament aplicada. No obstant això, en el cas que la norma implique la necessitat de modificar alguna clàusula del conveni marc a l'efecte d'ajustar-lo a aquesta, les dues parts es comprometen, en el termini màxim de trenta dies naturals des de l'entrada en vigor de la disposició legal o decisió judicial, a informar l'altra part i prendre les mesures necessàries a l'efecte de modificar els aspectes que requerisquen aquest ajust. En el cas que no siga possible assolir un acord sobre els termes en què haja de quedar modificat el conveni marc, s'haurà de suspendre l'eficàcia d'aquest, ja que s'obté aquell.  
  
  
Vintena. Naturalesa i jurisdicció  
Aquest conveni té naturalesa administrativa i, atés que l'aplicació directa de la legislació general està exclosa de la contractació administrativa, es regeix per les seues pròpies normes, i en el que no estiga previst, supletòriament, pels principis d'aquesta legislació i els generals de l'ordenament juridicoadministratiu.  
Les qüestions litigioses que puguen sorgir en la interpretació, el compliment i l'eficàcia d'aquest conveni marc han de ser del coneixement i la competència de l'ordre jurisdiccional contenciós administratiu.  
  
  
Vint-i-unena. Causes de resolució  
1. Aquest conveni s'extingirà pel compliment de les actuacions que constitueixen el seu objecte o per incórrer en causa de resolució.  
2. Són causes de resolució, a més de les previstes en l'article 51 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, del règim jurídic del sector públic, les següents:  
- La impossibilitat d'aconseguir l'objecte o la finalitat previstos en aquest conveni.  
- Per falta de viabilitat econòmica o tècnica d'Ecoembes.  
- Per suspensió, caducitat o revocació de l'autorització del SIG per part de l'òrgan competent per a atorgar-la.  
La producció de qualsevol supòsit dels previstos anteriorment donarà lloc a la corresponent indemnització de danys i perjudicis a favor de la part que no haja incomplit i a càrrec de la part responsable de l'acció o l'omissió que ho haja motivat.  
  
Vint-i-dosena. Efectes de la rescissió o resolució anticipada  
Sense perjudici del que s'estableix en l'article 52 de la Llei 40/2015, en el cas que en el moment d'instar-se la rescissió d'aquest conveni marc, en alguna de les formes previstes en la clàusula anterior, les entitats locals i els consorcis hagen prestat serveis de recollida i gestió de residus d'envasos de paper-cartó o d'envasos lleugers, respectivament, que es troben pendents de pagament, Ecoembes haurà d'abonar la corresponent compensació econòmica reportada a favor dels esmentats consorcis i entitats locals.  
  
Vint-i-tresena. Causes de resolució de les adhesions de les entitats locals  
Són causa de resolució de l'adhesió de les entitats locals i els consorcis:  
- L'incompliment de les obligacions que corresponen a les entitats locals adherides a aquest conveni marc.  
- El desistiment voluntari de les entitats locals i els consorcis a l'adhesió d'aquest conveni marc.  
- Qualsevol de les causes previstes en el marc normatiu vigent.  
  
Vint-i-quatrena. Règim transitori per a compromisos econòmics pendents  
El termini de presentació de factures dels consorcis, les entitats locals, les entitats titulars/explotadores de les plantes de selecció i classificació d'envasos lleugers o, si és el cas, la conselleria competent en matèria de medi ambient reportades fins a la data de fi de vigència del conveni anterior, no pot excedir els 9 mesos a comptar de la finalització del període al qual es referisquen les factures, llevat que resulte aplicable el que s'estableix en el primer paràgraf de l'apartat 6.2 de la clàusula sisena.  
Una vegada transcorregut el termini indicat en l'apartat anterior, els compromisos econòmics d'Ecoembes, que no hagen sigut degudament reclamats, quedaran sense efecte.  
  
Vint-i-cinquena. Procediment de notificació i comunicació a la Comissió Europea  
Les aportacions establides en aquest conveni queden excloses de l'àmbit de l'article 107 del Tractat de funcionament de la Unió Europea (TFUE) als efectes previstos en el Decret 128/2017, de 29 de setembre, del Consell, pel qual es regula el procediment de notificació i comunicació a la Comissió Europea dels projectes de la Generalitat dirigits a establir, concedir o modificar les ajudes públiques.  
  
La causa de no subjecció a la prohibició de l'article 107 del TFUE és que les activitats subvencionades no tenen la condició d'activitat econòmica ni repercuteixen en les activitats econòmiques que puguen realitzar, si és el cas, els beneficiaris de les ajudes.  
En atenció a allò que s'ha exposat, es considera que en aquest conveni s'aplica la dispensa de l'obligació de notificació prevista en l'article 108 del TFUE.  
  
Vint-i-sisena. Protecció i seguretat de la informació  
Sense perjudici de les obligacions en matèria de publicitat activa i dret d'accés a la informació pública previstes en la Llei 19/2013, de 9 de desembre, de transparència, accés a la informació pública i bon govern, i en la Llei 2/2015, de 2 d'abril, de la Generalitat, de transparència, bon govern i participació ciutadana de la Comunitat Valenciana, les parts es comprometen a respectar la confidencialitat de la informació que se subministra en l'execució d'aquest conveni.  
Així mateix, les parts s'obliguen a complir les previsions del Reglament (UE) 2016/679, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques quant al tractament de dades personals i a la lliure circulació d'aquestes dades i pel qual es deroga la Directiva 95/46/CE (d'ara en avant, RGPD) i les específiques de la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals, quant a les dades personals que, a conseqüència de l'execució, la gestió o les operacions de control d'aquest conveni, tracte cadascuna de les parts o es comuniquen entre aquestes.  
  
Vint-i-setena. Obligacions econòmiques per a la Generalitat  
L'aplicació i l'execució del present conveni, incloent-s'hi a aquest efecte tots els actes jurídics que es puguen dictar en l'execució i el desenvolupament d'aquest, no podran suposar obligacions econòmiques per a la Generalitat i, en tot cas, haurà de ser atesa amb els seus mitjans personals i materials.  
  
  
Vint-i-huitena. Publicació  
S'haurà de publicar el text íntegre, una vegada subscrit, en el portal de transparència de la Generalitat GVA Oberta i en la pàgina web d'Ecoembes, en el termini de 10 dies hàbils des de la inscripció del conveni en el Registre de convenis de la Generalitat, d'acord amb els articles 9.1.c i 10.1 i 3 de la Llei 2/2015, de 2 d'abril, de la Generalitat, de transparència, bon govern i participació ciutadana de la Comunitat Valenciana i els articles 3.4 i 12.2 del Decret 105/2017, de 28 de juliol, del Consell, el qual desplega la Llei 2/2015 esmentada.  
  
  
I com a prova de conformitat amb tot el que antecedeix, les dues parts subscriuen aquest conveni marc per quadruplicat en el lloc i en la data expressats en l'encapçalament.  
  
LA CONSELLERA D'AGRICULTURA, DESENVOLUPAMENT RURAL, EMERGÈNCIA CLIMÀTICA I TRANSICIÓ ECOLÒGICA  
Mireia Mollà Herrera  
Signat: 02.07.2021  
  
ECOEMBALAJES ESPAÑA, SA  
Óscar Martín Riva  
Signat: 01.07.2021  
  
LLISTA D'ANNEXOS  
  
ANNEX I. Model de protocol d'adhesió d'una entitat local  
ANNEX II. Condicions econòmiques d'aplicació  
ANNEX III. Facturació i documentació  
ANNEX IV. Procediments de seguiment i control d'activitats  
  
ANNEX IV. I. Procediments de seguiment de la recollida selectiva  
  
IV.I.1. Programa de caracterització de residus d'envasos lleugers  
IV.I.1.bis. Caracterització del paper-cartó de la recollida monomaterial  
IV.I.2. Procediment de rebuig de vehicles de recollida d'envasos lleugers en instal·lacions  
IV.I.3. Procediment de seguiment de la qualitat del servei de recollida selectiva  
IV.I.4. Procediment de verificació de la contenidorització  
ANNEX IV. II. Procediments de seguiment de la selecció  
IV.II.1. Especificacions tècniques dels materials recuperats (ETMR); modificació, compliment i control  
IV.II.2. Procediment de disconformitat  
IV.II.3. Procediments de seguiment operatiu en plantes de selecció de residus d'envasos lleugers  
ANNEX V. Designació del recuperador/reciclador dels materials recuperats  
ANNEX VI. Característiques i criteris per a la realització de campanyes de comunicació  
ANNEX VII. Informació sobre el desenvolupament del conveni marc  
ANNEX VIII. Pla d'acció Comunitat Valenciana fase II - Contenidorització  
ANNEX IX. Acords sobre noves estacions de transferència a la Comunitat Valenciana  
  
  
annex I  
Protocols d'adhesió  
  
MODEL A  
PROTOCOL D'ADHESIÓ PER A ENTITATS LOCALS D'ÀMBIT MUNICIPAL  
  
Per mitjà d'aquest protocol, l'entitat local - s'adhereix al conveni marc signat, amb data - de/d- - de. - , entre la Generalitat, a través de la conselleria competent en matèria de medi ambient, i Ecoembalajes España, SA, segons el que es disposa en l'article 9 de la Llei 11/1997, de 24 d'abril, d'envasos i residus d'envasos, i assumeix tots els compromisos i condicions que s'hi defineixen.  
Prèviament a la signatura d'aquest protocol, el ple de la corporació, en sessió celebrada en data - ha adoptat aquest acord pel qual s'accepten les condicions de l'esmentat conveni marc.  
Atés que l'autorització a Ecoembalajes España, SA, preveu que les entitats locals puguen participar voluntàriament en el sistema integrat de gestió autoritzat, aquesta autorització es fa efectiva mitjançant l'adhesió al conveni marc subscrit entre la Generalitat, a través de la conselleria competent en matèria de medi ambient, i Ecoembalajes España, SA.  
  
1. SOBRE LA RECOLLIDA SELECTIVA MONOMATERIAL DE RESIDUS D'ENVASOS DE PAPER-CARTÓ  
Pel que fa a la recollida i el transport dels residus d'envasos de paper-cartó procedents de la recollida selectiva monomaterial, l'entitat local opta per:  
(Transcriviu únicament l'opció triada)  
1. L'entitat local signant designa el recuperador o reciclador al qual ha de lliurar el material recollit.  
- Nom de l'empresa:  
- Domicili social:  
- CIF:  
(No transcrigueu: aquesta designació, una vegada comunicada pel present protocol d'adhesió a la conselleria competent en medi ambient, està condicionada a la conformitat posterior d'Ecoembalajes España, SA).  
  
2. Ecoembalajes España, SA, designa, mitjançant un procediment obert de selecció, el recuperador o reciclador al qual s'ha de lliurar el material recollit.  
(No transcrigueu: aquesta designació, una vegada comunicada pel present protocol d'adhesió a la conselleria competent en medi ambient, està condicionada a la conformitat posterior de l'entitat local signant).  
  
  
2. RECOLLIDA SELECTIVA MULTIMATERIAL D'ENVASOS LLEUGERS  
Pel que fa a la recollida i el transport dels residus d'envasos lleugers procedents de la recollida selectiva multimaterial, l'entitat local signant opta per:  
(Transcriviu únicament l'opció triada)  
1. Dur a terme, directament o a través dels seus operadors, la recollida selectiva de residus d'envasos lleugers segons el model definit en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, així com en els plans zonals de residus que el desenvolupen, i lliurar-los en un punt intermedi de lliurament o a la planta de selecció o classificació que es designe. La conselleria competent en matèria de medi ambient de la Generalitat, per si mateixa o a través d'Ecoembalajes España, SA, o de l'entitat titular de la planta de classificació, ha de dur a terme un control periòdic de la qualitat del material recollit per a determinar la quantitat d'impropis, a fi d'aplicar les condicions de pagament previstes en l'annex II.  
2. Delegar en - , com a entitat local d'àmbit supramunicipal, la realització de la recollida selectiva d'envasos lleugers d'acord amb el model previst en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, i lliurar-los al punt intermedi de lliurament o a la planta de selecció o classificació que es designe. La conselleria competent en matèria de medi ambient de la Generalitat ha de dur a terme un control periòdic de la qualitat del material recollit per a determinar la quantitat d'impropis, a fi d'aplicar les condicions de pagament previstes en l'annex II.  
  
  
3. CONEIXEMENT DEL CONVENI MARC  
L'entitat local signant coneix el contingut d'aquest conveni marc entre la Generalitat, a través de la conselleria competent en matèria de medi ambient, i l'entitat Ecoembalajes España, SA, inclosos tots els seus annexos, i queda obligada pel seu contingut.  
  
4. VIGÈNCIA DEL PROTOCOL D'ADHESIÓ  
Aquest protocol d'adhesió entra en vigor en el moment en què se signe, té una duració inicial fins al final de la vigència d'aquest conveni marc i queda automàticament renovat en tots els seus termes en el cas que es prorrogue, de conformitat amb el que s'estableix en la clàusula sisena, excepte en el cas que l'entitat local signant adherida adopte un acord exprés en sentit contrari a través del ple, en el termini màxim de tres mesos a partir de l'endemà de la data d'entrada en vigor del conveni marc. En aquest cas, haurà de ser remés el certificat de l'acord plenari adoptat a la conselleria competent en matèria de medi ambient en el termini màxim de quinze dies naturals comptats a partir de l'endemà de ser adoptat.  
  
5. RESOLUCIÓ DEL PROTOCOL D'ADHESIÓ  
Seran causes de resolució d'aquest protocol d'adhesió aquelles que es detallen en la clàusula vint-i-dosena del present conveni marc.  
  
  
I com a prova de conformitat amb tot el que antecedeix, el Sr./la Sra - , alcalde/essa-president/a de/d- - , facultat/ada per acord del ple de la corporació de data - , subscriu aquest protocol d'adhesió en doble exemplar.  
  
- , - de/d- - de -   
  
Signat: l'alcalde/essa-president/a de/d- -   
  
  
MODEL B  
PROTOCOL D'ADHESIÓ  
PER A ENTITATS LOCALS D'ÀMBIT SUPRAMUNICIPAL  
  
Per mitjà d'aquest protocol, l'entitat local - s'adhereix al conveni marc signat, amb data - de/d- - de - , entre la Generalitat, a través de la conselleria competent en matèria de medi ambient, i Ecoembalajes España, SA, segons el que es disposa en l'article 9 de la Llei 11/1997, de 24 d'abril, d'envasos i residus d'envasos, i assumeix tots els compromisos i condicions que s'hi defineixen.  
  
Prèviament a la signatura d'aquest protocol, el ple de la corporació, en la sessió celebrada en data - , ha adoptat aquest acord pel qual s'accepten les condicions de l'esmentat conveni marc, que s'aplicaran a totes les entitats locals que, amb la delegació expressa prèvia, es detallen a continuació:  
(Transcriviu la llista d'ajuntaments que representeu per a aquesta opció)  
  
- -   
  
Atés que l'autorització a Ecoembalajes España, SA, preveu que les entitats locals puguen participar voluntàriament en el sistema integrat de gestió autoritzat, aquesta autorització es fa efectiva mitjançant l'adhesió al conveni marc subscrit entre la Generalitat, a través de la conselleria competent en matèria de medi ambient, i Ecoembalajes España, SA.  
  
1. SOBRE LA RECOLLIDA SELECTIVA MONOMATERIAL DE RESIDUS D'ENVASOS DE PAPER-CARTÓ  
Pel que fa a la recollida i el transport dels residus d'envasos de paper-cartó procedents de la recollida selectiva monomaterial, l'entitat local opta per:  
(Transcriviu únicament l'opció triada)  
1. L'entitat local signant designa un o diversos recuperadors o recicladors als quals ha de lliurar el material recollit.  
- Nom de l'empresa:  
- Domicili social:  
- CIF:  
(No transcrigueu: aquesta designació, una vegada comunicada pel present protocol d'adhesió a la conselleria competent en medi ambient, està condicionada a la conformitat posterior d'Ecoembalajes España, SA).  
  
2. Ecoembalajes España, SA, designa, mitjançant un procediment obert de selecció, el recuperador o reciclador al qual s'ha de lliurar el material recollit.  
(No transcrigueu: aquesta designació, una vegada comunicada pel present protocol d'adhesió a la conselleria competent en medi ambient, està condicionada a la conformitat posterior de l'entitat local signant).  
  
2. RECOLLIDA SELECTIVA MULTIMATERIAL DE RESIDUS D'ENVASOS LLEUGERS  
Pel que fa a la recollida i el transport dels residus d'envasos lleugers procedents de la recollida selectiva multimaterial, l'entitat local ha de dur a terme, directament o a través dels seus operadors, la recollida selectiva de residus d'envasos lleugers segons el model definit en el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, així com en els plans zonals de residus que el desenvolupen, i els ha de lliurar al punt intermedi en la planta de selecció o classificació que es designe. La conselleria competent en matèria de medi ambient de la Generalitat ha de dur a terme un control periòdic de la qualitat del material recollit per a determinar la quantitat d'impropis, a fi d'aplicar les condicions de pagament previstes en l'annex II.  
  
3. CONEIXEMENT DEL CONVENI MARC  
L'entitat local coneix el contingut del conveni marc entre la Generalitat, a través de la conselleria competent en matèria de medi ambient, i l'entitat Ecoembalajes España, SA, inclosos tots els seus annexos, i queda obligada pel seu contingut.  
  
4. VIGÈNCIA DEL PROTOCOL D'ADHESIÓ  
Aquest protocol d'adhesió entra en vigor en el moment en què se signe, té una duració inicial fins al final de la vigència del present conveni marc i queda automàticament renovat en tots els seus termes en el cas que es prorrogue, de conformitat amb el que s'estableix en la clàusula sisena, excepte en el cas que l'entitat local signant adherida adopte un acord exprés en sentit contrari a través del ple, en el termini màxim de tres mesos a partir de l'endemà de la data d'entrada en vigor del conveni marc. En aquest cas, haurà de ser remés el certificat de l'acord plenari adoptat a la conselleria competent en matèria de medi ambient de la Generalitat en el termini màxim de quinze dies naturals comptats a partir de l'endemà de ser adoptat.  
  
5. RESOLUCIÓ DEL PROTOCOL D'ADHESIÓ  
Són causes de resolució d'aquest protocol d'adhesió aquelles que es detallen en la clàusula vint-i-dosena d'aquest conveni marc.  
  
I com a prova de conformitat amb tot el que antecedeix, el Sr./la Sra - , president/a de l'entitat local - , facultat/ada per l'acord del ple de la corporació de data - , subscriu aquest protocol d'adhesió en doble exemplar.  
  
- , - de/d- - de 20 €   
  
Signat: president/a de/d- -   
  
  
ANNEX II  
Condicions econòmiques  
  
En aquest annex es defineix l'aportació econòmica d'Ecoembes per a les diferents activitats incloses en el present conveni marc.  
  
Els conceptes, imports i requisits d'aquest annex entren en vigor el dia 1 del mes en què se signe aquest conveni marc, llevat que s'especifique un altre termini en l'apartat corresponent. Aquests conceptes, imports i requisits estan actualitzats per a l'any 2020 i s'han d'actualitzar segons els criteris establits en aquest conveni.  
Per a totes aquelles quantitats econòmiques o dades/paràmetres que estiguen referenciats a anys naturals, i en el cas que la data d'entrada en vigor o finalització del conveni no coincidisca amb l'inici o el final de l'any natural, la quantitat econòmica o la dada/el paràmetre considerat per a aquest any és el corresponent a la part proporcional de l'any en què el conveni estiga en vigor.  
  
Índex de l'annex  
  
1. Conceptes i definicions bàsiques  
2. Recollida monomaterial de residus d'envasos de paper-cartó en contenidor específic  
3. Recollida porta a porta de residus d'envasos de cartó generats en el comerç urbà  
4. Recollida de residus d'envasos lleugers en contenidor específic  
5. Transport de residus d'envasos lleugers  
6. Selecció de residus d'envasos lleugers  
7. Gestió de residus d'envasos a través de punts nets  
8. Col·laboració en la realització de campanyes de comunicació  
9. Col·laboració en el desenvolupament d'accions de promoció  
10. Criteris de revisió de les condicions econòmiques  
  
1. CONCEPTES I DEFINICIONS BÀSIQUES  
En aquest apartat es defineixen una sèrie de conceptes associats amb els municipis i la distribució de la seua població, i que defineixen el tipus de servei-activitat que ha de ser desenvolupat per a cobrir les necessitats dels usuaris i garantir una correcta participació d'aquests en la recollida selectiva. Els aspectes inclosos són la grandària de la població, l'activitat turística, la distribució territorial i la densitat urbana.  
1.1. Tipologia de municipis  
Els municipis s'han de tipificar segons la classificació següent, prenent com a referència l'última població de dret publicada per l'INE a principi de gener de l'any d'aplicació:  
- Tipologia urbana: municipis amb població igual o superior als 50.000 habitants.  
- Tipologia semiurbana: municipis amb població entre 5.000 i 50.000 habitants.  
- Tipologia rural: municipis amb població igual o inferior a 5.000 habitants.  
1.2. Població generadora i població generadora incorporada  
Es defineix com a població generadora d'un municipi la suma de la població de dret més la part de la població addicional que caldria considerar per a dimensionar un servei ajustat a la generació real de residus d'envasos, tenint en compte la influència d'aquesta població. S'aplica a municipis amb un impacte elevat de l'activitat turística, si bé es considera a l'efecte del servei de recollida, de manera que aquesta població pot no afectar-los en funció del dimensionament establit per les entitats locals en cada cas.  
Quan s'implanta el servei de recollida selectiva, passa a considerar-se la població generadora incorporada (per a la recollida monomaterial de residus d'envasos de paper-cartó i/o per a la recollida de residus d'envasos lleugers).  
Per al càlcul de la població generadora, en primer lloc s'estima la població addicional bé a través de les places d'allotjaments turístics i el seu percentatge d'ocupació al llarg de l'any, o bé a través de l'evolució mensual de la generació de residus domèstics; en funció del valor obtingut es determina si el municipi es considera o no turístic a l'efecte de recollida selectiva (el municipi pot ser turístic quant a sector terciari, si bé no a l'efecte de serveis de recollida establits en aquest conveni per les infraestructures i el disseny del servei prestat per l'entitat); si es considera turístic quant a necessitats de servei de recollida, s'estableix si la població addicional afecta la recollida de manera estacional o no estacional; finalment s'aplica la fórmula per a calcular la població generadora, en funció d'aquesta condició.  
  
El procés complet és el següent:  
- Estimació de la població addicional  
S'aplica una de les metodologies següents:  
Si es disposa d'estadístiques completes i actualitzades en l'àmbit municipal, s'estima la població addicional en funció de les places d'allotjaments turístics i el percentatge d'ocupació al llarg de l'any. Com a allotjaments turístics es consideren: hotels, càmpings, turisme rural, apartaments i segones residències. En el cas de segones residències, es consideren 3,5 persones per habitatge, i com a percentatge d'ocupació, es pren la meitat dels caps de setmana en el període de gener a maig i d'octubre a desembre; i el mateix percentatge d'ocupació que en els establiments hotelers per al període de juny a setembre. A partir de la població addicional de cada mes, s'obté la població addicional anual com a mitjana aritmètica de la població addicional mensual.  
Si es disposa de dades completes i actualitzades sobre generació mensual de residus domèstics per municipi, s'estima la població addicional en funció de la variació de la producció mensual de residus respecte al mes de febrer, que es pren com a mes base. La variació de la producció de cada mes es divideix per la ràtio de quantitat generada per habitant (segons la dada del mes de febrer) per a obtindre l'increment de població (és a dir, la població addicional) de cada mes. A partir de la població addicional de cada mes, s'obté la població addicional anual com a mitjana aritmètica de la població addicional mensual.  
  
  
- Determinació de si es tracta d'un municipi amb població addicional a l'efecte de la recollida selectiva  
Una vegada estimada la població addicional anual es calcula la ràtio següent:  
  
Ràtio = (població de dret + població addicional anual) / població de dret  
  
Si aquesta ràtio és superior a 1,64, es tracta d'un municipi amb població addicional que impacta en la recollida selectiva i s'hi aplica el concepte de població generadora.  
Si és inferior a 1,64, es tracta d'un municipi sense població addicional a l'efecte de recollida selectiva  
  
- Classificació entre població addicional estacional o no estacional  
Per a classificar la població addicional a l'efecte de recollida selectiva en estacional o no estacional, s'analitza l'evolució mensual de la generació de residus sòlids urbans i es calcula un índex igual a la desviació típica de les dades dels 12 mesos dividit per la mitjana anual de la generació.  
Si aquest índex és inferior a 0,2, es tracta d'un municipi amb població addicional no estacional.  
Si l'índex és superior a 0,2, es tracta d'un municipi amb població estacional.  
  
- Càlcul de la població generadora  
La població generadora s'obté sumant a la població de dret la part de la població addicional que caldria considerar per a dimensionar un servei ajustat a la generació-aportació real de residus d'envasos. Es calcula de manera diferent si es tracta d'un turisme estacional o no estacional.  
- Municipi amb població addicional estacional  
Es considera que l'ampliació del servei de recollida selectiva a causa de la població addicional es pot fer, en part, amb un augment de la freqüència de recollida; per això es fa una correcció a la població addicional que cal considerar.  
La població generadora es calcula aplicant la fórmula següent:  
  
Població generadora = població de dret + (població addicional - 0,64 població de dret)  
  
En el cas d'un municipi amb població estacional, la població generadora no s'aplica en relació amb la tipologia del municipi definit en l'apartat 1.1.  
  
- Municipi amb població no estacional  
En aquest cas es té en compte que la població addicional produeix residus d'envasos (en quantitat i en agregació) de manera diferent de la població de dret i que, per tant, no requereix els mateixos mitjans de recollida; per això es fa un ajust a la població addicional estimada.  
  
La població generadora es calcula aplicant la fórmula següent:  
  
Població generadora = població de dret + (0,6 × població addicional)  
  
En el cas d'un municipi amb població no estacional, la tipologia de municipi segons la classificació de l'apartat 1.1 s'ha d'establir amb la dada de la població generadora.  
En els dos casos, tant si es tracta de població estacional com no estacional, la població addicional calculada s'aplica, com a mínim, per a un any natural i pot ser revisada amb caràcter anual per acord de les parts, sempre que les variacions en les dades suposen una modificació de la població generadora de + 25 %.  
La població generadora incorporada a la recollida d'envasos lleugers o a la recollida de paper-cartó es determina per a cada municipi segons la població addicional a la qual es preste cada servei de recollida.  
  
1.3. Índex de dispersió poblacional (IDP)  
Determinats municipis semiurbans i urbans estan formats per diverses entitats de població, algunes de les quals tenen una població inferior als 5.000 habitants i que, si foren municipis autònoms, serien considerats rurals.  
Per a tindre en compte aquesta realitat, es proposa un indicador de dispersió poblacional (IDP), basat en factors poblacions i territorials, i que assigne als municipis semiurbans i urbans un índex que reflectisca la seua ruralitat parcial, i que considera els aspectes següents:  
1. La població de les diferents entitats, representada per les variables següents:  
- Ràtio de població en entitats de dimensions reduïdes (PEDR).  
- Ràtio de població no inclosa en les entitats principals (PNEP).  
  
2. Les entitats de població en què s'agrupen els habitants:  
- Ràtio de nombre d'entitats de població de menys de 5.000 habitants (EP 5M).  
3. Les distàncies existents entre les diferents entitats representades per la variable.  
- Distància mitjana real entre les entitats de població (D).  
  
Els valors de les variables anteriors es transformen a una escala 0-1, de tal manera que el valor 0 de la variable recodificada es corresponga amb el valor mitjà de la variable en l'àmbit estatal i el valor 1 es corresponga amb el valor màxim existent.  
L'indicador de dispersió poblacional (IDP) conjuga les quatre variables una vegada transformades a escala 0-1, a través d'un model matemàtic definit com la mitjana dels valors de les diferents variables, recollit segons la fórmula següent:  
  
IDPX = PNEPX+ PEDRX + (EP 5MX + DX  
 4  
  
en què:  
  
PNEPX: Factor de població no inclosa en les entitats principals del municipi ?x?. Aquest factor s'obté d'acord amb les dades poblacionals de l'INE.  
PEDRX: Factor de població en entitats de dimensions reduïdes en el municipi ?x?. Aquest factor s'obté d'acord amb les dades poblacionals de l'INE.  
EP5MX: Factor d'entitats de població inferior o igual a 5.000 hab. en el municipi ?x?. Aquest factor s'obté d'acord amb les dades de l'INE.  
DX: Factor de distància mitjana entre entitats del municipi ?x?. Aquest factor s'obté d'acord amb les dades reals de distància  
  
  
Si la població no inclosa en les tres entitats principals de més de 5.000 habitants és inferior a la dada mitjana de tot el territori nacional, no és aplicable l'IDP. És a dir, si PNEP = 0, llavors IDP = 0. En tot cas, el valor de l'IDP no pot ser superior a la ràtio entre la població de les entitats de menys de 5.000 habitants i la població total.  
  
Per tant, es defineix com a índex de dispersió poblacional (IDP) l'índex resultant d'aplicar la metodologia específica que determina el grau de ruralitat d'aquells municipis urbans o semiurbans que, tot i no tindre tipologia rural en funció de la seua població, tenen unes certes característiques assimilables a aquesta tipologia. Aquest índex s'ha de tindre en compte en el càlcul del pagament per recollida selectiva d'envasos lleugers i de paper-cartó, d'acord amb el que es preveu en els respectius apartats.  
L'IDP calculat s'aplica, com a mínim, per a un any natural i es pot revisar amb caràcter anual per acord de les parts, sempre que les variacions en les dades d'origen suposen una modificació de l'índex del + 25 %.  
En el cas d'entitats formades per diversos municipis, l'IDP es calcula per a cadascun i, si cal obtindre l'IPD agregat per a l'aplicació de les fórmules de pagament, s'obté mitjançant ponderació per la població generadora.  
1.4. Factor d'horitzontalitat (FH)  
Aquest factor és un indicador de la densitat urbana dels municipis basat en la seua horitzontalitat urbanística. De la mateixa manera que l'índex de dispersió poblacional, el que fa és assignar un grau de ruralitat a determinats municipis urbans o semiurbans.  
Aquest factor té en compte l'estructura urbanística dels municipis, basant-se en la distribució de les altures dels seus edificis segons dades oficials publicades per l'INE. Es considera que els municipis més horitzontals (percentatge més elevat d'edificis de baixa altura) tenen menys densitat de població i necessiten més contenidors per a aconseguir una distància mitjana dels usuaris als contenidors.  
Per a estimar-ho es fan dos grups d'altures d'edificis, sumant els percentatges de cada altura: percentatge d'1 a 2 altures (HOR) i percentatge de 5 o més altures (VER). S'obtenen els percentatges mitjans a Espanya de cada grup (HORMITJÀ i VERMITJÀ) per als municipis urbans, i s'obté el valor següent per a cada municipi urbà:  
  
  
Percentatge d'horitzontalitat = (HOR - HORMITJÀ) + (VERMITJÀ - VER)  
  
Aquest percentatge d'horitzontalitat es converteix a un factor d'horitzontalitat (FH) que tinga un valor entre 0 i 1. Associem el valor 1 al municipi amb un valor més alt i el valor 0 per a un percentatge establit com a mitjana. Es calcula el factor linealment entre 0 i 1 per a tots els municipis urbans. Es repeteix el mateix procés descrit anteriorment per als municipis semiurbans.  
Un factor d'horitzontalitat de valor 1 significa que el municipi, encara que per població tinga tipologia urbana, per estructura urbanística és rural i, per tant, la dotació de contenidors necessària seria la d'un municipi rural.  
Per tant, es defineix com a factor d'horitzontalitat (FH) el valor resultant d'aplicar la metodologia específica que determina el grau de ruralitat d'aquells municipis urbans o semiurbans que, tot i no tindre tipologia rural, posseeixen unes certes característiques assimilables a aquesta tipologia. Aquest índex s'ha de tindre en compte en el càlcul del pagament per recollida selectiva d'envasos lleugers i de paper-cartó, d'acord amb el que es preveu en els respectius apartats.  
L'FH calculat s'aplica, com a mínim, per a un any natural i es pot revisar amb caràcter anual per acord de les parts, sempre que les variacions en les dades d'origen suposen una modificació del factor del + 25 %.  
En el cas d'entitats formades per diversos municipis, l'FH es calcula per a cadascun i, si cal obtindre l'FH agregat per a l'aplicació de les fórmules de pagament, s'obté mitjançant ponderació per la població generadora.  
1.5. Tractament conjunt de l'IDP i de l'FH  
En els municipis que tenen un valor diferent de 0 tant per a l'IDP com per a l'FH, s'aplica el següent:  
- Es calcula l'IDP per al total de la població del municipi.  
- L'FH calculat es multiplica pel percentatge de població que resideix en els nuclis principals del municipi, amb la qual cosa s'obté un nou valor d'FH.  
- Se sumen els dos índexs; si la suma és superior al valor 1, s'assigna valor 1.  
  
En la taula adjunta s'incorpora la llista amb el valor dels diferents indicadors per als municipis de la Comunitat:  
  
Municipi IDP FH Idp+fh  
Alcalà de Xivert 0,65691 0,65691  
Alfàs del Pi (l?) 0,02190 0,02190  
Alginet 0,34690 0,34690  
Almenara 0,57653 0,57653  
Benejúzar 0,74081 0,74081  
Benissa 0,08406 0,16285 0,24691  
Bétera 0,26827 0,26827  
Bigastro 0,12574 0,12574  
Canet d'en Berenguer 0,57653 0,57653  
Catral 0,58699 0,58699  
Chiva 0,19539 0,19539  
Cox 0,85472 0,85472  
Dolores 0,40361 0,40361  
Eliana (l?) 0,52795 0,52795  
Moncofa 0,63794 0,63794  
Monforte del Cid 0,58350 0,58350  
Montserrat 0,80256 0,80256  
Montesinos (Los) 0,52512 0,52512  
Nàquera 0,62167 0,62167  
Nucia (la) 0,49442 0,49442  
Orihuela 0,29484 0,47782 0,77266  
Orpesa 0,58060 0,58060  
Pedreguer 0,70600 0,70600  
Pilar de la Horadada 0,11638 0,11638  
Pinós (el) 0,42333 0,42333  
Pobla de Farnals (la) 0,57653 0,57653  
Pobla de Vallbona (la) 0,26904 0,21763 0,48667  
Poble Nou de Benitatxell (el) 0,42794 0,42794  
Redován 0,57653 0,57653  
Riba-roja de Túria 0,57653 0,57653  
Rojales 0,57653 0,57653  
San Antonio de Benagéber 0,57653 0,57653  
San Fulgencio 0,94230 0,94230  
San Miguel de Salinas 0,79102 0,79102  
Sollana 0,57653 0,57653  
Teulada 0,51927 0,51927  
Torrevieja 0,48780 0,48780  
Turís 0,59902 0,59902  
Vilamarxant 0,58410 0,58410  
Xeraco 0,57653 0,57653  
  
  
  
2. RECOLLIDA MONOMATERIAL DE PAPER-CARTÓ EN CONTENIDOR ESPECÍFIC  
Determinació del percentatge del paper-cartó recollit responsabilitat del SIG  
Atés que en aquest servei es recullen, a més d'envasos domèstics de paper-cartó, envasos de cartó d'origen comercial i residus de paper no envàs, la responsabilitat del SIG en aquesta activitat de recollida s'ha d'ajustar al percentatge corresponent als envasos adherits a aquest.  
  
Durant el període de vigència d'aquest conveni s'apliquen a la facturació per aquesta activitat els següents percentatges d'envasos sobre el material recollit (s'hi aplica el més elevat dels dos):  
- 40 % o el percentatge resultant de l'aplicació de la recta del punt següent (cas més favorable), sempre que les quantitats totals recollides en l'àmbit de la comunitat autònoma siguen iguals o inferiors a les de l'any 2011.  
- El percentatge resultant de l'aplicació de la recta següent si les quantitats recollides en l'àmbit de la comunitat autònoma són superiors a les de l'any 2011, en funció de l'aportació:  
  
Aportació Percentatge d'envasos  
< 28 quilos/habitant any [46,15500 € (aportació × 0,53260)] /100  
 28 quilos/habitant any 31,24 %  
  
  
  
  
- Es podrà dur a terme la modificació de la recta que defineix el percentatge de material adherit, l'any posterior a aquell en què es detecte una variació acumulada superior al 25 % en la quantitat d'envàs comercial adherida voluntàriament al SIG, en relació amb l'any 2011. Per a fer-ho, Ecoembes haurà de justificar a les entitats i/o a la comunitat autònoma aquesta circumstància al llarg del segon trimestre de l'any posterior a aquell en què s'haja produït la variació acumulada, calculant i comunicant el nou valor durant l'últim trimestre d'aquest any, perquè s'aplique a partir de l'any següent. La modificació de la recta per a l'anyX+1 s'ha de fer aplicant la fórmula següent:  
  
Aportació Percentatge d'envasos10 any(x+1):  
< 28 quilos/habitant any [46,15500 (aportació any(x) × 0,53260)] / 100 + Actualització per adhesió comercial any(x)  
 28 quilos/habitant any 31,24 % + Actualització per adhesió comercial any(x)  
  
  
en què l'actualització per adhesió comercial (Actualització) és un percentatge que es calcula de la manera següent:11  
  
Actualització any(x) (%) = 4,25 % × [(quantitat adherida comercial any(x-1) / quantitat adherida any 201111) - 1]  
  
El mateix procés d'ajust s'ha de dur a terme en anys posteriors quan es produïsquen variacions acumulades del 25 % sobre l'últim valor d'adhesions voluntàries considerat, per a la qual cosa s'ha d'utilitzar la mateixa fórmula i aplicar-la als anys de referència.  
Per a entitats de nova incorporació el percentatge d'envasos d'aplicació per al primer any serà del 40 %.  
Si una entitat no està d'acord amb el percentatge considerat en aquest apartat, podrà sol·licitar el desenvolupament d'un pla de caracterització del material seguint el que s'estableix en l'annex IV.I.1.bis, després de la conclusió del qual el valor obtingut s'ha d'aplicar en la facturació. Ecoembes també es podrà acollir al que es preveu en l'esmentat annex per a una determinada entitat, si hi ha proves raonables que el percentatge assenyalat en aquest apartat no representa el percentatge real d'envasos de paper-cartó adherits al SIG.  
  
Fórmula de pagament per la recollida monomaterial  
El pagament d'Ecoembes per la recollida monomaterial de paper-cartó en contenidors específics es compon d'una part associada als contenidors instal·lats, que denominem part fixa, i una altra part associada al material recollit, que denominem part variable.  
Aquest sistema de pagament s'aplica als sistemes de recollida mitjançant iglú, contenidor de càrrega posterior amb tapa tancada, contenidor de càrrega lateral amb tapa tancada, contenidor soterrat amb tapa tancada i porta a porta (bolseo). Per a qualsevol sistema de recollida monomaterial de paper-cartó diferent dels esmentats s'haurà de definir en un acord particularitzat previ amb Ecoembes.  
Si en una entitat coexisteixen diversos sistemes, la facturació s'ha de fer per a cada sistema per separat, tenint en compte la població generadora incorporada a la qual es presta servei amb cadascun d'aquests i les quantitats recollides per cada sistema.  
  
PART FIXA  
Pagament associat al desplegament del servei  
  
El desplegament del servei es refereix als contenidors efectivament instal·lats en les proximitats del domicili del consumidor. Aquest pagament inclou l'amortització i càrrega financera d'adquisició dels contenidors, la llavada, el manteniment i la reposició d'aquests, el cost de moviments improductius i un percentatge corresponent a despeses d'estructura, despeses generals i benefici industrial.  
L'import del pagament mensual es calcula en funció de la població generadora incorporada a la recollida monomaterial de paper-cartó quan la dotació de contenidors arribe a les següents ràtios de referència o les supere:  
  
 Dotació de referència: litres/habitant  
 Iglú Càrrega posterior Càrrega lateral Soterrats  
Urbana 6,00 7,50 7,50 6,00  
Semiurbana 7,50 9,38 9,38 7,50  
Rural 10,90 13,63 10,90 10,90  
  
  
En aquest cas s'apliquen els següents imports unitaris (?/hab. i any):  
  
  
 Dotació de referència: ?/(habitant i any)  
 Iglú Càrrega posterior Càrrega lateral Soterrats  
Urbana 0,33408 0,44595 0,72886 0,93743  
Semiurbana 0,40544 0,55226 0,90139 1,16308  
Rural 0,56388 0,73391 1,01825 1,66838  
  
  
Si la dotació és inferior a la considerada de referència, el pagament es fa en funció dels litres efectivament instal·lats, aplicant els imports següents (?/litre i any):  
  
 Import unitari: ?/(litre i any)  
 Iglú Càrrega posterior Càrrega lateral Soterrats  
Urbana 0,05569 0,05947 0,09718 0,15624  
Semiurbana 0,05405 0,05889 0,09610 0,15507  
Rural 0,05171 0,05385 0,09343 0,15308  
  
  
Tots els imports unitaris assenyalats s'han d'incrementar en uns percentatges, per la consideració del pagament per gestió administrativa, amb la quantia següent:  
- Tipologia urbana: 6,5 %  
- Tipologia semiurbana i rural: 8,0 %  
El càlcul de la dotació s'ha de fer per municipi i sistema de recollida.  
L'import del pagament fix s'obté, inicialment, aplicant una de les fórmules següents en funció de si s'ha arribat, o no, a la dotació de referència, i sobre la base del percentatge d'envasos calculat al principi de l'apartat:  
Si s'ha arribat a la dotació de referència:  
Part fixa (A) = (import unitari per habitant i any / 12) × (1 + pagament per gestió administrativa) × població generadora incorporada mes de referència × percentatge d'envasos  
  
Si no s'ha arribat a la dotació de referència:  
Part fixa (A) = (import unitari per litre instal·lat i any / 12) × (1 + pagament per gestió administrativa) × litres instal·lats mes de referència × percentatge d'envasos  
  
A l'import A obtingut s'apliquen, si és el cas, els ajustos següents:  
  
AJUST 1: increment del pagament fix per característiques poblacionals i urbanístiques de l'entitat: índex de dispersió població (IDP) i factor d'horitzontalitat (FH).  
Aquest ajust es correspon amb un increment dels contenidors instal·lats que es poden facturar, en funció del valor dels paràmetres IDP i FH, definits en l'apartat 1 d'aquest annex. La seua finalitat és introduir el criteri de proximitat dels usuaris als contenidors a l'hora de determinar la dotació adequada. Amb l'aplicació d'aquests factors, alguns municipis urbans i semiurbans poden aproximar la seua dotació límit a la definida per als municipis rurals, considerant que tenen una certa ruralitat en la distribució de la seua població.  
El màxim valor de la suma de l'IDP i de l'FH és 1; a aquest valor màxim li correspondria l'increment màxim de dotació calculat com la diferència entre la ràtio de referència (litres/hab.) d'un municipi rural i la ràtio de referència (litres/hab.) d'un municipi urbà o semiurbà, si és el cas, per a cada sistema de recollida selectiva.  
  
Per als municipis que tinguen un valor IDP+FH diferent de zero, l'augment de la dotació de contenidors que s'han de facturar es calcula com:  
Increment ràtio contenidorització (l/hab.) = Increment màxim dotació (l/hab.) × (IDP + FH)  
  
Si la dotació realment instal·lada, tot i ser superior a la de referència, no arriba a la nova ràtio de contenidorització (suma de la ràtio de referència més l'increment), l'ajust del pagament fix es calcula en funció dels litres instal·lats:  
Increment pagament fix = (litres instal·lats - litres segons dotació de referència per tipologia) × importe unitari (?/l/any) per tipologia / 12 × (1 + pagament per gestió administrativa) × percentatge d'envasos  
  
Si la dotació realment instal·lada supera la nova ràtio de contenidorització, l'ajust del pagament fix es calcula en funció de la població generadora:  
Increment pagament fix = població generadora × increment ràtio contenidorització × import unitari (?/l/any) per tipologia / 12 × (1 + pagament per gestió administrativa) × percentatge d'envasos  
  
El nou import del pagament fix (A\*) s'obté sumant al valor inicial l'increment pagament fix:  
A\* = A + Increment pagament fix per dispersió poblacional  
  
AJUST 2: ajust del pagament fix en funció de pagament variable  
Es fa un ajust a l'import A\* obtingut perquè el pagament per la part fixa no supere un cert percentatge de la suma de la part fixa i la part variable:  
  
 Iglú Càrrega posterior Càrrega lateral Soterrats  
Condició A\*   
61 % (A\*+C) A\*   
62 % (A\*+C) A\*   
84 % (A\*+C) A\*   
89 % (A\*+C)  
  
  
Aplicant aquesta condició s'obté l'import final que s'ha de facturar com a part fixa, que és:  
  
Iglú Càrrega posterior Càrrega lateral Soterrats  
Mínim  
(A\*; 1,56410 × C) Mínim  
(A\*; 1,63158 × C) Mínim  
(A\*; 5,2500 × C) Mínim  
(A\*; 8,09091 × C)  
  
  
Per a les entitats en les quals hagen transcorregut menys de tres anys naturals des que es va implantar la recollida selectiva de paper-cartó, no s'aplica aquest ajust, de manera que el possible increment que això supose puga ser destinat per l'entitat a accions de foment, promoció i millora de la recollida selectiva.  
A l'efecte de l'aplicació del concepte d'ajust del pagament fix en funció del pagament variable es considera:  
C = Pagament total de la part variable = B\* + Increment per dispersió poblacional  
  
Plus fix anual per efectivitat del sistema de recollida  
S'aplica a municipis que hagen recollit durant l'any transcorregut una quantitat K de paper-cartó per població generadora i sistema de recollida superior a una aportació de referència (Kref) i que tinguen instal·lats un nombre de litres [Dot] per població generadora i sistema de recollida superior a la dotació de referència una vegada corregits, si és el cas, pels factors IDP i FH.  
El plus fix anual consisteix en un augment del nombre de contenidors que poden ser facturats.  
S'estableix la següent aportació de referència i efectivitat (definida com a quilos recollits per litre instal·lat):  
  
Aportació referència (Kref) 26,1  
Efectivitat (Ef) 4  
  
  
L'import del plus fix per efectivitat es calcula de la manera següent:  
  
Plus per efectivitat = Suma de la facturació fixa al llarg de l'any × Z  
en què Z és el valor mínim dels següents:  
Mín (Z1 = ((K-K ref)/Ef)/Dot facturada); Z2 = (Dot Dot facturada) / Dot facturada)  
  
L'entitat ha de remetre la factura d'aquest plus per efectivitat de manera anual, una vegada tancada la facturació de l'any precedent  
  
PART VARIABLE  
Pagament associat al material recollit  
  
Aquest concepte inclou els costos de personal, l'amortització i la càrrega financera d'adquisició dels vehicles i els costos d'explotació i manteniment d'aquests, incloent-hi un percentatge corresponent a despeses d'estructura, despeses generals i benefici industrial. Per a determinar el pagament diferencial de la part variable s'inclou un percentatge com a pagament de gestió administrativa i es descompta l'estalvi per eliminació.  
Els quilos d'envasos que cal facturar s'han de calcular aplicant el percentatge d'envasos al total de quilos lliurats en instal·lació de recuperació o reciclatge.  
Part variable (B\*) = pagament variable per recollida (B) + pagament gestió administrativa (E) - estalvi eliminació (D)  
en què:   
B = b × quilos d'envasos  
E = b × percentatge de gestió administrativa × quilos envasos  
D = d × quilos envasos  
  
El factor b [Import unitari de pagament variable] ?/kg pren els valors unitaris següents per tipologia i sistemàticament:  
  
 Import unitari: ?/kg  
 Iglú Càrrega posterior Càrrega lateral Soterrats Porta a porta (bolseo)  
Urbana 0,05429 0,05953 0,03277 0,03599 0,10489  
Semiurbana 0,06595 0,09361 0,05240 0,06531 0,10579  
Rural 0,10343 0,12040 0,06678 0,06863 0,10542  
  
El percentatge per gestió administrativa és el següent:  
- Tipologia urbana: 6,5 %  
- Tipologia semiurbana i rural: 8,0 %  
  
En el cas d'unitats de gestió que agrupen diversos municipis, si no es poden desagregar les quantitats recollides en cadascun, es fa un repartiment dels quilos per habitant de manera proporcional a la població assignada i sistema de recollida per l'entitat.  
El valor unitari (d) per eliminació pren el valor:  
  
d = 0,024 ?/kg  
  
Si hi ha indicis que el cartó recollit mitjançant aquest sistema no compleix les ETMR de l'annex IV per a la qualitat 1.01, es podrà dur a terme un control de qualitat. Si es confirma l'incompliment, l'entitat i Ecoembes han de fer una anàlisi de la situació de les infraestructures i l'adequació d'aquestes. Ecoembes pot aportar, per a aquesta anàlisi, una anàlisi de contenidorització in situ detallada. Si a conseqüència de l'anàlisi realitzada es determina la necessitat d'introduir millores, l'entitat les implantarà en un termini màxim de 2 mesos. Una vegada transcorregut aquest termini sense que les mesures s'hagen implantat, s'aplica un ajust en el pagament variable en funció del percentatge d'impropis que supere els admesos en les ETMR.  
  
Increment per dispersió poblacional  
L'ajust per dispersió poblacional es correspon amb un increment de l'import unitari de pagament variable en els municipis urbans o semiurbans que tinguen un IDP (índex de dispersió de població) superior al valor 0, per a tindre en compte la seua ruralitat parcial.  
El valor màxim (increment màxim pagament variable) de l'ajust de la part variable (que correspondria a un IDP=1), es calcula com a diferència entre l'import unitari de pagament variable (?/kg) d'un municipi rural i el d'un municipi semiurbà o urbà, si és el cas, per a cada sistema de recollida.  
En els municipis que tinguen un IDP superior a 0, l'ajust de l'import unitari de pagament variable seria:  
Increment pagament variable unitari (?/kg) = increment màxim pagament variable × IDP × (1 + pagament per gestió administrativa)  
  
L'import de l'ajust es calcularia llavors:  
Increment pagament variable per dispersió poblacional (?) = increment pagament variable unitari × quilos envasos  
  
Aquest increment del pagament variable se suma a l'import obtingut inicialment en la part variable, per a obtindre la quantitat final que cal facturar per aquest concepte.  
  
L'entitat ha de remetre, amb caràcter mensual, la factura per la part fixa A\* considerant la població generadora incorporada a la recollida selectiva de paper-cartó o, si és el cas, els litres efectivament instal·lats en l'entitat durant el mes de referència, i per la part variable pels quilos d'envasos de paper-cartó recollits durant el mes de referència.  
  
Plus variable anual per eficiència del sistema de recollida  
Amb la finalitat de fomentar la millora de l'eficiència de la recollida selectiva, s'estableix un sistema d'incentivació als municipis que recullen quantitats per damunt d'unes aportacions de referència.  
Aquelles entitats que hagen recollit, en un determinat sistema de recollida, durant l'any considerat una quantitat per habitant que supere l'aportació de referència [Q1] definida a continuació, rebran un plus per eficiència, consistent en un 20 % de l'import unitari variable (b) per als quilos que superen aquesta aportació de referència.  
El plus d'eficiència que s'ha de facturar es calcula de la manera següent:  
Plus variable = (quantitat envasos recollits - quantitat envasos segons aportació de referènciaQ1) × b × 0,2  
- Quantitat envasos recollits = quilos recollits × percentatge d'envasos  
- Quantitat d'envasos segons aportació de referència = Q1 × població generadora incorporada × percentatge d'envasos  
  
Com a aportació de referència, es fixa la següent:  
  
[Q1] (kg/hab. i any)  
Aportació referència 26,1 kg/hab. any  
  
  
La factura per aquest concepte s'ha d'emetre de manera anual, una vegada tancada la facturació de l'any precedent.  
  
3. RECOLLIDA PORTA A PORTA D'ENVASOS DE CARTÓ GENERATS EN EL COMERÇ URBÀ  
Aquesta modalitat de recollida es pot desenvolupar en zones del nucli urbà amb una densitat i una activitat comercial elevades, on es puguen recollir quantitats apreciables de cartó comercial.  
Les entitats que vulguen accedir a la col·laboració econòmica per aquest servei hauran de donar d'alta l'activitat aportant una sèrie d'informació bàsica sobre aquesta, en particular la justificació que les zones on s'implanta el servei compleixen el que s'estableix en el paràgraf anterior. Una vegada validada la informació per part d'Ecoembes es podran emetre les corresponents factures.  
És requisit imprescindible per a poder accedir a aquest concepte que en l'entitat estiga implantada la recollida selectiva monomaterial de paper-cartó.  
  
Quantitat per facturar  
Tenint en compte que el percentatge majoritari dels envasos de cartó generats en els establiments comercials no està adherit al SIG i, per tant, no ha contribuït a finançar-lo, s'estableix un límit a la quantitat per facturar a Ecoembes respecte al total recollit. Les quantitats que s'han de considerar per a la facturació són les següents (s'aplica la quantitat més elevada de les dues):  
- S'aplica un màxim de 3 kg/hab. i any per a municipis de tipologia urbana i 2 kg/hab. i any per a municipis de tipologia semiurbana.  
- S'aplica la fórmula de pagament següent en funció de la quantitat recollida i el percentatge considerat responsabilitat del SIG, si s'arriba a una quantitat recollida superior a la recollida en 2011:  
  
Pagament recollida porta a porta = pagament unitari × quantitat recollida x percentatge adherit  
  
en què:  
  
Percentatge adherit = 25 %  
   
Si una entitat no està d'acord amb aquest percentatge, pot sol·licitar el desenvolupament d'un pla de caracterització del material seguint el que s'estableix en l'annex IV.I.1.bis, després de la conclusió del qual el valor obtingut serà aplicable en la facturació. Ecoembes també es pot acollir al que es preveu en l'esmentat annex per a una determinada entitat, si hi ha proves raonables que el percentatge assenyalat en aquest apartat no representa el percentatge real d'envasos de paper-cartó adherits al SIG.  
El pagament unitari pren el valor 0,12715 ?/kg.  
Si hi ha indicis que el cartó recollit mitjançant aquest sistema no compleix les ETMR de l'annex IV per a la qualitat 1.04, es pot dur a terme un control de qualitat. Si es confirma l'incompliment, l'entitat i Ecoembes han de fer una anàlisi del servei prestat, incloent-hi la realització de control de la participació dels comerços. Si a conseqüència de l'anàlisi realitzada, es determina la necessitat d'introduir millores, l'entitat les ha d'implantar en un termini màxim de 2 mesos. Una vegada transcorregut aquest termini sense que les mesures s'hagen implantat, s'haurà d'aplicar un ajust en el pagament en funció del percentatge d'impropis que supere els admesos en les ETMR.  
Igualment, si en les rutes realitzades es produeixen lliuraments de paper no envàs, es pot acordar entre les parts l'aplicació d'un percentatge corrector sobre la quantitat màxima que s'ha de facturar.  
  
L'entitat ha de remetre les factures amb caràcter mensual considerant el material recollit durant el mes de referència.  
  
4. RECOLLIDA D'ENVASOS LLEUGERS EN CONTENIDOR ESPECÍFIC  
La col·laboració econòmica per la recollida selectiva d'envasos lleugers en contenidor específic es compon d'una part associada als contenidors, que denominem part fixa i una altra part associada al material recollit, que denominem part variable.  
Aquest sistema de pagament s'aplica als sistemes de recollida mitjançant iglú, contenidor de càrrega posterior amb tapa tancada, contenidor de càrrega lateral amb tapa tancada, contenidor soterrat amb tapa tancada, recollida pneumàtica i porta a porta (bolseo).  
Si en una entitat coexisteixen diversos sistemes de recollida, la facturació s'ha de dur a terme per a cada sistema per separat, tenint en compte la població generadora incorporada a la qual es presta servei amb cadascun i les quantitats recollides per cada sistema.  
Els conceptes, imports i requisits d'aquest epígraf entren en vigor el dia en què se signe aquest conveni. Fins llavors es mantenen vigents les condicions recollides en el conveni subscrit anteriorment.  
  
  
  
PART FIXA  
Pagament associat al desplegament del servei  
  
El desplegament del servei es refereix als contenidors efectivament instal·lats en les proximitats del domicili del consumidor. El pagament per aquest concepte inclou l'amortització i càrrega financera de la inversió d'adquisició dels contenidors, la llavada, el manteniment i la reposició d'aquests, el cost de moviments improductius, i un percentatge corresponent a despeses d'estructura, despeses generals i benefici industrial.  
L'import del pagament mensual es calcula en funció de la població generadora incorporada a la recollida selectiva d'envasos lleugers, quan la dotació de contenidors arribe a les següents ràtios de referència o les supere:  
 Dotació de referència: litres/habitant  
 Iglú Càrrega  
posterior Càrrega  
lateral Pneumàtica Soterrats  
Urbana 5,00 7,69 6,86 2,50 6,67  
Semiurbana 6,25 8,33 8,00 € 8,00  
Rural 9,09 10,00 9,60 € 10,00  
  
  
En aquest cas s'apliquen els imports unitaris següents:  
  
 Import unitari: ?/(habitant i any)  
 Iglú Càrrega  
posterior Càrrega  
lateral Pneumàtica Soterrats  
Urbana 0,56223 0,92203 0,97678 3,37134 1,25038  
Semiurbana 0,69373 0,96464 1,13910 € 1,50120  
Rural 0,84037 0,99783 1,22389 € 1,77024  
  
  
Si la dotació de contenidors [Dot] és inferior a la considerada de referència, el pagament es fa en funció dels litres efectivament instal·lats aplicant els imports següents:  
  
 Import unitari: ?/(litre i any)  
 Iglú Càrrega  
posterior Càrrega  
lateral Pneumàtica Soterrats  
Urbana 0,11245 0,11989 0,14240 1,34852 0,18746  
Semiurbana 0,11099 0,11581 0,14240 € 0,18766  
Rural 0,09246 0,09981 0,12749 € 0,17704  
  
  
Els imports unitaris assenyalats anteriorment s'incrementaran en un percentatge, per la consideració del pagament de gestió administrativa [pagament per gestió administrativa], amb la quantia següent:  
- Tipologia urbana: 6,5 %  
- Tipologia semiurbana i rural: 8,0 %  
  
El càlcul de la dotació s'ha de fer per municipi i sistema de recollida.  
L'import del pagament fix s'obté, inicialment, aplicant una de les fórmules següents en funció de si s'ha arribat, o no, a la dotació de referència:  
Si s'ha arribat a la dotació de referència:  
Part fixa (A) = (import unitari per habitant i any / 12) × població generadora incorporada mes de referència × (1 + pagament per gestió administrativa)  
  
Si no s'ha arribat a la dotació de referència:  
  
Part fixa (A) = (import unitari per litre instal·lat i any / 12) × litres instal·lats mes de referència × (1 + pagament per gestió administrativa)  
  
  
A l'import A obtingut s'han d'aplicar, si és el cas, els ajustos següents:  
AJUST 1: increment del pagament fix per característiques poblacionals i urbanístiques de l'entitat: índex de dispersió poblacional (IDP) i factor d'horitzontalitat (FH).  
Aquest ajust es correspon amb un increment dels contenidors instal·lats que es poden facturar, en funció del valor dels paràmetres IDP i FH, definits en l'apartat 1 d'aquest annex. La seua finalitat és introduir el criteri de proximitat dels usuaris als contenidors a l'hora de determinar la dotació adequada. Amb l'aplicació d'aquests factors, alguns municipis urbans i semiurbans poden aproximar la seua dotació límit a la definida per als municipis rurals, considerant que tenen una certa ruralitat en la distribució de la seua població.  
El màxim valor de la suma de l'IDP i de l'FH és 1; correspondria a aquest valor màxim l'increment màxim de dotació calculat com la diferència entre la ràtio de referència (litres/hab.) d'un municipi rural i la ràtio de referència (litres/hab.) d'un municipi semiurbà o urbà, si és el cas, per a cada sistema de recollida selectiva.  
  
Per als municipis que tinguen un valor IDP+FH diferent de zero, l'augment de la dotació de contenidors que s'han de facturar es calcula com:  
  
Increment ràtio contenidorització (l/hab.) = increment màxim dotació (l/hab.) × (IDP + FH)  
  
Si la dotació realment instal·lada, tot i ser superior a la de referència, no arriba a la nova ràtio de contenidorització (suma de la ràtio de referència més l'increment), l'ajust del pagament fix es calcula en funció dels litres instal·lats:  
  
Increment pagament fix = (litres instal·lats - litres segons dotació de referència per tipologia) × import unitari (?/l any) per tipologia / 12 × (1 + pagament per gestió administrativa)  
  
Si la dotació realment instal·lada supera la nova ràtio de contenidorització, l'ajust del pagament fix es calcula en funció de la població generadora:  
  
Increment pagament fix= població generadora × increment ràtio contenidorització × import unitari (?/lt/any) per tipologia / 12 × (1 + pagament per gestió administrativa)  
  
El nou import del pagament fix (A\*) s'obté sumant, al valor inicial, l'increment pagament fix: A\* = A + increment pagament fix per dispersió poblacional. Aquest ajust és aplicable als sistemes: iglú, càrrega posterior, càrrega lateral i soterrats.  
  
AJUST 2: ajust del pagament fix en funció de pagament variable  
Es fa un ajust a l'import A\* obtingut, perquè el pagament per la part fixa no supere un cert percentatge de la suma de la part fixa i la part variable:  
  
 Iglú Càrrega posterior Càrrega lateral Pneumàtica Soterrats  
Condició A\*  
43 % (A\*+ C) A\*  
47 % (A\*+ C) A\*  
60 % (A\*+ C) A\*  
75 % (A\*+ C) A\*  
60 % (A\*+ C)  
  
  
Ací, C és el pagament total en concepte de part variable tal com es recull més avant, inclòs l'ajust per qualitat sense comptar plusos.  
  
Aplicant aquesta condició s'obté l'import final que cal facturar com a part fixa, que és:  
  
Iglú Càrrega posterior Càrrega lateral Pneumàtica Soterrats  
Mínim  
(A\*; 0,75439 × C) Mínim  
(A\*; 0,88679 × C) Mínim  
(A\*; 1,5 × C) Mínim  
(A\*; 3 × C) Mínim  
(A\*; 1,5 × C)  
  
  
Per a les entitats en què hagen transcorregut menys de tres anys naturals des que es va implantar la recollida selectiva d'envasos lleugers, no s'aplica aquest ajust, de manera que el possible increment que això supose puga ser destinat per l'entitat a accions de foment, promoció i millora de la recollida selectiva.  
A l'efecte de l'aplicació del concepte d'ajust del pagament fix en funció del pagament variable es considera:  
C = pagament total de la part variable sense plusos = B\* × percentatge del pagament (ajust per qualitat del material) + increment pagament variable per dispersió poblacional  
  
Plus fix anual per efectivitat del sistema de recollida  
S'aplica a municipis que hagen recollit durant l'any transcorregut una quantitat (K) d'envasos lleugers per població generadora i sistema de recollida superior a una aportació de referència (Kref), que el percentatge d'impropis no haja superat el 25 % i que tinguen instal·lats un nombre de litres (Dot) per població generadora i sistema de recollida, superior a la dotació de referència una vegada corregida, si és el cas, pels factors IDP i FH.  
El plus fix anual consisteix en un augment del nombre de contenidors que poden ser facturats.  
S'estableix la següent aportació de referència i efectivitat (definida com a quilos recollits per litre instal·lat) igual per a tots els sistemes de recollida i tipologies:  
  
 Iglú Càrrega posterior Càrrega lateral Soterrats  
Aportació referència (Kref)  
kg/(hab. i any) 8,98 10,91 10,26 11,03  
Efectivitat (Ef) 1,1 kg/litre  
  
  
L'import del plus fix per efectivitat es calcula de la manera següent:  
  
  
Plus per efectivitat = suma de la facturació fixa al llarg de l'any × Z  
  
en què Z és el valor mínim dels següents:  
  
Mín (Z1 = (K-Kref)/Ef)/Dot facturada; Z2 = (Dot Dot facturada) / Dot facturada)  
  
L'entitat ha de remetre la factura d'aquest plus per efectivitat de manera anual, una vegada tancada la facturació de l'any precedent  
  
PART VARIABLE  
Pagament associat al material recollit  
  
Aquest concepte inclou els costos de personal, l'amortització i la càrrega financera d'adquisició dels vehicles i els costos d'explotació i manteniment d'aquests, incloent-hi un percentatge corresponent a despeses d'estructura, despeses generals i benefici industrial. Per a determinar el pagament diferencial de la part variable s'inclou un percentatge com a pagament de gestió administrativa i es descompta l'estalvi per eliminació.  
La quantia d'aquest pagament es calcula en funció del pes de material lliurat en planta de selecció o estació de transferència, aplicant la fórmula següent:  
  
Part variable (B\*) = pagament variable de recollida (B) + pagament de gestió administrativa (E) - estalvi eliminació (D)  
  
en què:  
B = b × quilos d'envasos recollits  
E = b × percentatge de gestió administrativa × quilos recollits  
D = d × quilos recollits  
El factor b [Import unitari de pagament variable] (?/kg) pren els següents valors unitaris per tipologia i sistemàticament:  
  
 Import unitari: ?/kg  
 Iglú Càrrega posterior Càrrega lateral Pneumàtica Soterrats Porta a porta (bolseo)  
Urbana 0,15879 0,15855 0,12397 0,06781 0,12972 0,2637  
Semiurbana 0,18522 0,19918 0,15251 € 0,17827 0,27065  
Rural 0,23067 0,23507 0,15696 € 0,18583 0,2981  
  
  
El percentatge de gestió administrativa és el següent:  
- Tipologia urbana: 6,5 %  
- Tipologia semiurbana i rural: 8 %  
  
En el cas d'unitats de gestió que agrupen diversos municipis, si no es poden desagregar les quantitats recollides en cadascun, s'ha de fer un repartiment dels quilos per habitant de manera proporcional a la població assignada i el sistema de recollida per l'entitat.  
El valor unitari (d) per eliminació pren el valor:  
d = 0,02424 ?/kg  
  
Al valor B\* obtingut s'apliquen, si és el cas, els ajustos següents:  
  
AJUST 1: ajust del pagament variable per qualitat del material  
El pagament variable s'ha d'ajustar en funció del contingut d'impropis quan el valor de la mitjana mòbil que s'ha d'aplicar en el període siga inferior al 20 % o superior al 30 %.  
L'ajust consisteix en un increment del pagament quan el percentatge d'impropis siga inferior al 20 % i en un ajust del pagament quan el valor de la mitjana mòbil siga superior al 30 %, aplicant les fórmules següents:  
  
Pagament variable = B\* × percentatge del pagament  
  
Si % impropis < 20 %: Percentatge del pagament (%) = 120  % impropis  
Si % impropis entre 20 % i 30 %: Percentatge del pagament (%) = 100 %  
Si % impropis > 30 %: Percentatge del pagament (%) = 180 2,667 × % impropis  
Si % impropis > 60 %: Percentatge del pagament (%) = 20 %  
  
AJUST 2: increment per dispersió poblacional  
L'ajust per dispersió poblacional es correspon amb un increment de l'import unitari de pagament variable en els municipis urbans o semiurbans que tinguen un índex de dispersió de població (IDP) superior al valor 0, per a tindre en compte la seua ruralitat parcial.  
El valor màxim (increment màxim pagament variable) de l'ajust de la part variable (que correspondria a un IDP = 1), es calcula com a diferència entre l'import unitari de pagament variable (?/kg) d'un municipi rural i el d'un municipi semiurbà o urbà, si és el cas, per a cada sistema de recollida.  
En els municipis que tinguen un IDP superior a 0, l'ajust de l'import unitari de pagament variable seria:  
Increment pagament variable unitari (?/kg) = increment màxim pagament variable × IDP × (1 + pagament per gestió administrativa)  
  
L'import de l'ajust es calcularia llavors:  
Increment pagament variable per dispersió poblacional (?)= increment pagament variable unitari × quilos recollits × percentatge del pagament  
(Ajust del pagament variable per qualitat del material)  
  
Aquest increment del pagament variable s'ha de sumar a l'import obtingut inicialment en la part variable, per a obtindre la quantitat final que s'ha de facturar per aquest concepte. Aquest ajust s'aplica als sistemes: iglú, càrrega posterior, càrrega lateral i soterrats.  
L'entitat ha de remetre les factures per la part fixa amb caràcter mensual considerant la població generadora incorporada a la recollida selectiva d'envasos lleugers o, si és el cas, els litres efectivament instal·lats en l'entitat durant el mes de referència i per la part variable pels quilos d'envasos lleugers recollits durant el mes de referència.  
  
Plus variable anual per eficiència del sistema de recollida  
Amb la finalitat de fomentar la millora de l'eficiència de la recollida selectiva, tant en quantitat com en qualitat, s'estableix un sistema d'incentivació en dos trams, als municipis que recullen quantitats per damunt d'unes aportacions de referència i que arriben a uns mínims nivells de qualitat.  
El plus d'eficiència és la suma de dos plusos, cadascun dels quals es calcula sobre els quilos recollits durant l'any que excedisquen les respectives aportacions de referència, aplicant-se un percentatge de l'import unitari (b) de la part variable, i sempre que el percentatge d'impropis no haja superat uns valors de qualitat mínima. És a dir:  
  
Plus1 = (quantitat recollida total - quantitat segons aportació de referència Q1e) × (b) × 0,20  
  
Plus2 = (quantitat recollida total - quantitat segons aportació de referència Q2e) × (b)\* 0,15  
  
Ací les aportacions de referència i qualitat mínima requerida són les següents:  
  
PLUS 1  
Qualitat mínima  
(% impropis) Aportació de referència 1 [Q1] (kg/(hab. i any))  
 Iglú Càrrega posterior/  
porta a porta (bolseo) Càrrega lateral Soterrats i pneumàtica  
25 % 8,98 10,91 10,26 11,03  
  
  
PLUS 2  
Qualitat mínima  
(% impropis) Aportació de referència 2 [Q2] (kg/(hab. i any))  
 Iglú Càrrega posterior/  
porta a porta (bolseo) Càrrega lateral Soterrats i pneumàtica  
20 % 9,88 12,00 11,29 12,14  
  
  
L'entitat ha de remetre la factura d'aquest plus de manera anual, una vegada tancada la facturació de l'any precedent  
  
5. TRANSPORT D'ENVASOS LLEUGERS  
Aquelles entitats que estiguen situades a més de 40 minuts de transport fins a la planta de selecció o, si és el cas, estació de transferència, rebran una col·laboració econòmica en concepte de transport, amb els següents imports unitaris per minut addicional:  
  
 Iglú Càrrega posterior/  
porta a porta (bolseo) Càrrega lateral Soterrat  
Import unitari   
(?/kg minut) 0,00065 0,00079 0,00062 0,00065  
  
  
Amb base en la distància fins a la planta de selecció o estació de transferència, Ecoembes ha de comunicar a l'entitat que sol·licite el pagament per transport l'import unitari per quilo recollit que s'aplicarà en la facturació, considerant que la velocitat mitjana de transport per al càlcul del temps de desplaçament és de 60 km/h.  
En els preus unitaris és considerat el temps d'anada i tornada, per la qual cosa per a quantificar el temps de transport només es té en compte la distància entre l'entitat i la planta de selecció o estació de transferència. En el cas que l'entitat estiga composta per més un municipi, es considerarà la distància mitjana a la instal·lació de descàrrega de tots els municipis, ponderada per població.  
Aquests imports poden ser revisats anualment durant el mes de gener a sol·licitud per escrit de qualsevol de les parts, si la variació en l'import ponderat, a causa de modificacions en la distribució de població, excedeix el + 5 %.  
  
L'entitat ha de remetre les factures amb caràcter mensual considerant el material transportat durant el mes de referència.  
  
6. GESTIÓ D'ENVASOS LLEUGERS A TRAVÉS D'ESTACIONS DE TRANSFERÈNCIA  
El material recollit en el contenidor groc, en alguns casos i a causa de les distàncies existents entre el lloc de recollida i la planta de selecció, es fa necessari que passe a través d'estacions de transferència per a ser transportat posteriorment a una planta de selecció.  
En l'estació de transferència no es podran mesclar els fluxos procedents de la recollida selectiva d'envasos lleugers amb d'altres que es pogueren gestionar en la instal·lació. En cas que es detectara aquest fet, i en funció de la gravetat i repetició d'aquest, la comissió mixta de seguiment, vigilància i control establiria les mesures oportunes que la unitat de gestió de l'estació de transferència hauria d'aplicar.  
  
La col·laboració econòmica aplicada durant el conveni anterior per aquest concepte per a les instal·lacions en servei es continuarà aplicant sobre la quantitat que, procedent de l'estació de transferència, es lliure en planta de selecció. En aquest concepte es considera la gestió dels envasos lleugers lliurats per les entitats locals i el transport del material fins a la planta de selecció.  
  
Pagament = tarifa × quantitat mensual d'eixida de l'estació de transferència  
  
En tot cas, si la quantitat que entra en la planta de selecció és superior a la quantitat que ha entrat en l'estació de transferència procedent de la recollida selectiva, es pren la dada d'entrada a l'estació de transferència per a calcular el pagament per transferència, llevat que aquesta diferència siga deguda a residus no transferits en el mes considerat.  
  
Mensualment s'ha de dur a terme un contrast entre els fluxos d'entrada i eixida de l'estació o estacions de transferència i els fluxos d'entrada a planta o plantes de selecció, procedents d'aquesta estació o estacions de transferència.  
Si es detecten diferències superiors al 2 % entre les entrades a una estació de transferència (envasos lleugers recollits i lliurats en l'estació de transferència) i les entrades a la planta de selecció procedents d'aquesta estació de transferència, que no puga ser justificada per diferències en els períodes d'entrada-eixida de material, l'entitat titular de l'estació de transferència i Ecoembes poden estudiar l'origen de la variació de fluxos, acordant l'establiment de les mesures oportunes perquè es corregisca la situació, una vegada detectada la causa d'aquesta.  
  
Si transcorreguts 3 mesos des que es va comunicar a l'entitat la incidència sobre la variació de fluxos es continua produint una disminució superior al 2 % entre les entrades a l'estació de transferència i les entrades a la planta de selecció, que no puga ser justificada, Ecoembes pot dur a terme una correcció en el pagament per transferència, equivalent al cost de la recollida selectiva de la quantitat de material corresponent a la disminució per damunt del 2 %.  
Per a estacions de transferència no considerades, l'entitat titular de la instal·lació haurà de sol·licitar el pagament per transferència a la comissió mixta de seguiment, vigilància i control, amb la finalitat que es puga valorar la idoneïtat d'aquesta. Per a fer-ho, l'entitat haurà de facilitar la informació que li siga requerida, com ara ubicació, pressupost de l'obra civil, inversió en maquinària, especificacions tècniques dels equips (fixos i de transport), previsió de tones per a gestionar, conveni de personal, horari, dies d'obertura i operativa prevista.  
En el cas que la comissió mixta de seguiment, vigilància i control considere adequada la sol·licitud de gestió a través d'estació de transferència, s'haurà d'acordar entre l'entitat titular de la instal·lació i Ecoembes un pagament per quilo per a la transferència del material (gestió i transport), el qual haurà de ser comunicat a la comissió mixta. El càlcul del pagament per transferència s'haurà de realitzar atenent criteris de màxima eficiència i no podrà resultar en cap cas superior a la suma dels pagaments per transport directe a planta de selecció de les entitats implicades.  
Per al cas de les estacions de transferència de Dénia i Villena (Alacant), VAERSA haurà de facturar a ECOEMBES, en concepte de «gestió a través d'estació de transferència», amb periodicitat mensual des de l'1 juny de 2020.  
Quan el material tractat anualment en l'estació de transferència de Dénia no arribe a les huit mil tones (<8.000 t/any), la col·laboració econòmica per aquest concepte es calcularà aplicant una tarifa de 0,05002 ?/kg sobre la quantitat que, procedent de l'estació de transferència, es lliure en la planta de selecció. A partir de gener de l'any següent a aquell en què se superen les huit mil tones (>8.000 t/any), la tarifa passarà a ser de 0,04739 ?/kg. En aquest concepte es considera la gestió dels envasos lleugers lliurats per les entitats locals i el transport del material fins a la planta de selecció.  
  
Pel que fa a l'estació de transferència de Caudete de las Fuentes i de Loriguilla, el Consorci València Interior haurà de facturar a ECOEMBES, en concepte de «gestió a través d'estació de transferència», amb periodicitat mensual des de l'1 abril de 2020,  
Quan el material tractat anualment a l'estació de transferència de Caudete de las Fuentes i de Loriguilla no arribe a les dues mil tones (<2.000 t/any), la col·laboració econòmica per aquest concepte s'haurà de calcular aplicant una tarifa de 0,05002 ?/kg sobre la quantitat que, procedent de l'estació de transferència, es lliure en la planta de selecció. A partir de gener de l'any següent a aquell en què se superen les dues mil tones (>2.000 t/any), la tarifa passarà a ser de 0,04739 ?/kg. La relació de tractament aproximadament a Caudete de las Fuentes serà d'un 20 % del total i un 65 % a Loriguilla. En aquest concepte es considera la gestió dels envasos lleugers lliurats per les entitats locals i el transport del material fins a la planta de selecció.  
  
L'entitat haurà de remetre les factures amb caràcter mensual considerant el material transferit durant el mes de referència.  
  
7. OBLIGACIONS ECONÒMIQUES PER A LA SELECCIÓ I CLASSIFICACIÓ DE RESIDUS D'ENVASOS LLEUGERS  
El càlcul del pagament per aquest concepte es farà sobre el pes dels residus d'envasos procedents de la recollida selectiva multimaterial, seleccionats en les plantes d'acord amb les ETMR de l'annex IV i lliurats a un recuperador/reciclador.  
El pagament es compon de dues partides:  
Partida 1. Pagament mensual per la selecció i classificació, calculat com la suma d'una tarifa segons l'estàndard tècnic les instal·lacions de selecció i classificació (establit en funció de la capacitat de tractament de cadascuna) i una tarifa en funció de la fracció material recuperada en el procés de selecció i classificació. Aquestes partides es diferencien segons la planta siga de selecció manual o selecció automàtica. Les plantes de selecció automàtica es classifiquen segons la seua capacitat de tractament (t/h).  
Ecoembes proposarà a les plantes de selecció automàtica la seua classificació sobre la base de la capacitat de tractament definida en el projecte adjudicat i/o la capacitat determinada per l'equip limitant de la instal·lació. Ecoembes podrà fer proves per a determinar la capacitat de tractament i la classificació de la planta a l'efecte del pagament a aplicar.  
Les plantes de selecció manual que en un any superen les 3.000 tones de material d'entrada seran considerades plantes de selecció automàtica a l'efecte del pagament a partir de l'any següent. Ecoembes proposarà a aquestes plantes la classificació sobre la base de la capacitat de tractament (t/h) que corresponga a la recollida, considerant la població generadora del territori al qual done servei aquesta planta.  
Les plantes de selecció manual que en un any no superen les 3.000 tones de material d'entrada i que tinguen, en el seu àmbit provincial o insular, una altra planta de selecció amb prou capacitat per a gestionar aquest material seran considerades plantes de selecció automàtica a l'efecte del pagament. En aquest cas, a totes les plantes se'ls aplicarà el pagament que correspondria a la planta de selecció automàtica que tractaria tot el material.  
D'acord amb el que s'ha dit i les condicions actuals de disseny i operatives de les instal·lacions, les plantes de selecció d'envasos actualment existents de la Comunitat Valenciana es consideren, a l'efecte de la seua classificació per al pagament, com a:  
- Castelló de la Plana: planta automàtica de 4 tones/hora.  
- Alzira: planta automàtica de 3 t/h.  
- Picassent: planta automàtica de 6 t/h.  
- Elx: planta automàtica de 3 t/h.  
- Benidorm: planta automàtica de 7 t/h.  
Si en el futur es duen a terme reformes en les plantes, siga per automatització de la instal·lació o per ampliació de la seua capacitat de tractament (t/h) en el cas de plantes automàtiques, s'hauran d'aplicar les tarifes que corresponguen a la seua capacitat nova a partir del mes següent a aquell en què la planta comence a funcionar en les noves condicions de procés. En l'acta de la comissió mixta de seguiment, vigilància i control, les parts hauran d'acordar la nova capacitat de la planta automàtica que s'aplicarà a l'efecte de la facturació.  
Partida 2. Pagament anual per incentiu de rendiment. Amb la finalitat de fomentar el rendiment de recuperació de les plantes, es considera un pagament anual addicional en concepte d'incentiu per rendiment.  
  
1. Pagament mensual per selecció. Inclou dos conceptes:  
- Pagament per tarifa segons l'estàndard tècnic les instal·lacions de selecció i classificació: s'obté multiplicant la tarifa pels quilos lliurats al recuperador/reciclador. La tarifa és comuna per a totes les fraccions materials de residus d'envasos lleugers recuperades. El paper-cartó no aplica per al càlcul del pagament per preu base.  
  
  
  
Capacitat tractament planta (t/h) Tarifa (?/kg)  
3 0,28563  
4 0,24220  
5 0,23016  
6 0,20713  
7 0,19773  
8 0,18049  
  
  
- Pagament per tarifa segons la classe de fracció material recuperada en el procés de selecció i classificació: s'obté multiplicant la tarifa de cadascun dels materials pels quilos seleccionats i lliurats a un recuperador/reciclador de cadascun dels materials. Les tarifes són les següents:  
  
Capacitat planta automàtica Preu (?/kg)  
 PET PEAD color i PEAD mescla PEAD natural Film Plàstic mescla Cartó begudes Acer Alumini Paper-cartó  
3 t/h 0,10288 0,11206 0,14246 0,12842 0,15353 0,06329 0,02611 0,79912 0,0300  
4 t/h 0,07897 0,08558 0,11594 0,09840 0,11720 0,04931 0,02119 0,84385   
5 t/h 0,08044 0,07791 0,10829 0,08751 0,10417 0,07177 0,02139 0,85649   
6 t/h 0,07815 0,07296 0,10334 0,07436 0,08823 0,06108 0,01894 0,88028   
7 t/h 0,06813 0,07315 0,10354 0,06555 0,09977 0,05394 0,01764 0,88972   
8 t/h 0,06813 0,06448 0,09487 0,05790 0,08785 0,04770 0,01588 0,90754   
  
  
Quan una planta manual s'automatitze, o es duguen a terme reformes en una planta automàtica per a modificar la seua capacitat de tractament (t/h), s'hauran d'aplicar les tarifes que corresponen a partir del mes següent a aquell en què la planta comence a funcionar en les noves condicions de procés.  
Amb motiu del canvi de conveni, quan en un mateix any s'hagen aplicat dos criteris de pagament diferents, una vegada tancada la facturació de tot l'any, es realitzarà la regularització del pagament, si escau. Per a fer-ho, es determinarà un pagament unitari mitjà tenint en compte el total del material seleccionat en l'any transcorregut i simulant el pagament anual que s'hauria fet per aquest concepte en funció dels diferents intervals d'eixides de material definits en el conveni anterior. La regularització s'aplicarà, segons el pagament unitari mitjà calculat, al material seleccionat facturat per al període d'aplicació de l'anterior conveni.  
Respecte als envasos de paper-cartó, com que es tracta d'un material no sol·licitat en el contenidor d'envasos lleugers, la quantitat màxima que podrà ser facturada a Ecoembes serà un 2,5 % de la suma de les eixides mensuals d'envasos lleugers. Una vegada finalitzada la facturació corresponent a l'any transcorregut, es procedirà a regularitzar, si és el cas, la facturació per aquest concepte, així com per la recuperació/reciclatge en el cas que Ecoembes n'haja designat el recuperador, tenint en compte la quantitat total de paper-cartó d'eixida i considerant el 2,5 % de la quantitat total d'envasos lleugers.  
Si en aplicació del que es preveu en l'article 2 del conveni i en l'annex IV.I.I (programa de caracterització) es demostra que, per a una fracció concreta de material sol·licitat, el grau d'adhesió al SIG és inferior al 80 %, en la comissió mixta de seguiment, vigilància i control s'haurà d'acordar la metodologia que s'aplicarà per a ajustar la quantitat de material seleccionat d'aquesta fracció en la facturació per selecció en funció del grau d'adhesió al SIG.  
Així mateix, si per a algun material de residu d'envàs, la recuperació equivalent per habitant (calculada dividint el total de material seleccionat en la planta, anualitzat, per la població generadora a la qual dona servei la planta) és superior a la quantitat adherida al SIG per habitant (calculada dividint el total adherit d'aquests envasos al SIG en l'àmbit nacional per la població de dret a Espanya), s'elevarà el tema a la comissió mixta de seguiment, vigilància i control per a buscar-ne l'explicació i acordar l'ajust que convindrà fer en la facturació per selecció i en la responsabilitat del SIG en la designació del recuperador/reciclador. Transcorreguts sis mesos des de la detecció del problema, si en la comissió mixta no s'ha arribat a un acord sobre el sistema d'ajust, Ecoembes comunicarà a l'entitat titular de la planta que, a partir del mes següent, la quantitat de material que podrà ser facturada a Ecoembes s'ajustarà al 100 % de la quantitat equivalent d'envasos d'aquest material adherits al SIG corresponents a la població generadora a la qual done servei la planta.  
En el cas que s'identificara una tecnologia alternativa a la gestió del rebuig de les plantes de selecció a través d'abocament controlat, amb un millor balanç ambiental i econòmic, i en línia amb les prioritats de gestió establides en la legislació vigent, les parts acorden desenvolupar-la i traslladar l'estalvi econòmic derivat al pagament per selecció. Si l'entitat gestora no accepta l'opció de gestió del rebuig identificada, Ecoembes només assumirà el cost equivalent al de la nova opció, i es procedirà al corresponent ajust del pagament per selecció pel diferencial amb l'opció de gestió a través d'abocament controlat.  
  
  
L'entitat haurà d'emetre les factures de selecció amb caràcter mensual, pel pagament base i pel pagament unitari, corresponents als materials recuperats en la planta i lliurats al recuperador/reciclador durant el mes de referència.  
  
2. Pagament anual per incentiu de rendiment  
Amb la finalitat de fomentar l'eficiència de les plantes de selecció i classificació, s'estableix un pagament anual en concepte d'incentiu per rendiment del procés. Es calcula aplicant un incentiu anual de rendiment (IAR) sobre la totalitat de residus d'envasos lleugers recuperats en la planta i lliurats a un recuperador/reciclador al llarg de l'any considerat (el paper-cartó no s'inclou per al càlcul de l'IAR). És a dir, es calcularà de la manera següent:  
  
Pagament anual per incentiu = IAR × quilos de residus d'envasos lleugers lliurats a un recuperador/reciclador  
  
en què l'IAR es calcularà en funció de l'efectivitat anual de selecció de la manera següent:  
  
Efectivitat anual IAR  
(euro/kg) Efectivitat anual IAR (euro/kg) Efectivitat anual IAR  
(euro/kg)  
E <82 % 0 E 82 % 0,05\*E-0,033 E 90 % 0,01200  
  
  
en què E és l'efectivitat anual de selecció que s'obté com a:  
  
E (%) = kg de residus d'envasos lleugers lliurats a un recuperador-reciclador / (kg totals d'entrada × caracterització representativa de la planta) × 100  
  
En el cas de disconformitats que es resolguen amb el rebuig del material per part dels recuperadors/recicladors, aquest material no computarà per al càlcul del rendiment anual i del pagament anual per incentiu.  
Amb motiu del canvi de conveni, quan en un mateix any s'hagen aplicat dos criteris de pagament diferents, es procedirà a determinar el rendiment i l'efectivitat anual de selecció una vegada tancada la facturació de tot l'any. El rendiment i l'efectivitat anual seran la referència per al càlcul de l'incentiu unitari segons els dos criteris de pagament vigents l'any per a cada conveni. Cada incentiu unitari s'aplicarà al material seleccionat en el període d'aplicació de cada criteri de pagament.  
  
  
L'entitat haurà d'emetre la factura per aquest concepte, si és el cas, una vegada tancada la facturació de l'any precedent, considerant els materials procedents dels residus d'envasos lleugers lliurats i acceptats per recuperador/reciclador en aquest any, i sempre que s'hagen resolt els procediments de disconformitat.  
  
  
8. GESTIÓ DE RESIDUS D'ENVASOS A TRAVÉS DE PUNTS NETS  
El pagament d'Ecoembes per la gestió de residus d'envasos en punts nets inclou les partides següents:  
- Si el punt net disposa de contenidors de recollida selectiva de paper-cartó o d'envasos lleugers per a ser usats per particulars, similars als utilitzats en via pública, i amb rutes de recollida independents de la recollida de contenidors en via pública, s'aplicaran les condicions establides en els apartats corresponents d'aquest annex, relatives a la recollida selectiva en contenidor, i també el pagament fix en funció dels litres instal·lats.  
  
L'entitat haurà de remetre les factures amb caràcter mensual, considerant els quilos d'envasos lleugers o d'envasos de paper-cartó, segons la quantitat d'entrada a les respectives instal·lacions de destinació, durant el mes de referència.  
  
- Si el punt net disposa de caixes grans obertes per a la recollida selectiva de paper-cartó o d'envasos lleugers per a ús exclusiu de particulars, s'haurà d'aplicar la fórmula següent:  
  
Pagament per recollida = pagament unitari × quantitat recollida envasos  
  
en què:  
- Pagament unitari per envasos lleugers: 0,12 ?/kg  
- Pagament unitari per envasos paper-cartó: 0,03 ?/kg  
  
L'entitat haurà de remetre les factures per la part fixa amb caràcter mensual, considerant els quilos d'envasos lleugers o d'envasos de paper-cartó, segons la quantitat d'entrada a les respectives instal·lacions de destinació, durant el mes de referència.  
  
- Si bé els envasos lleugers d'origen domèstic que han contingut productes especials poden depositar-se, després d'haver-se buidat totalment, en els contenidors grocs de recollida selectiva, a vegades els punts nets estan habilitats per a rebre aquests envasos per a gestionar-los de manera diferenciada a través d'un gestor autoritzat. En aquests casos, el pagament d'Ecoembes, amb les condicions indicades posteriorment, serà el següent:  
  
Pagament anual = quantitat anual gestionada × percentatge envasos × cost unitari  
  
en què:  
Quantitat gestionada: correspon a la quantitat anual de residus gestionada en el punt net corresponent a través d'un gestor o gestors autoritzats.  
Percentatge d'envasos: representa el percentatge d'envasos adherits a Ecoembes, sobre el pes total de residu gestionat a través de gestor autoritzat, que inclou envasos i producte rebutjat. Es fixa en un 18 %.  
  
Cost unitari: és el cost diferencial unitari, i correspon a una mitjana de les diferents vies de gestió dels diferents materials. Es fixa en 0,8 ?/kg.  
  
S'estableix un límit per a la quantitat a facturar (és a dir, per al valor de «quantitat anual gestionada × percentatge envasos») de 0,02 quilos a l'any per població generadora del municipi on estiguen els punts nets (o, en el cas d'una entitat que agrupe diversos municipis, per la suma de població de tots aquests).  
Podran accedir a aquest pagament els municipis (o entitats que agrupen diversos municipis) amb una població superior a 5.000 habitants.  
  
L'entitat haurà de remetre un màxim de dues factures anuals, amb el límit de quilos establit anteriorment.  
  
L'entitat haurà d'lliurar els residus d'envasos a un agent autoritzat, d'acord amb el que es preveu en l'article 12 del Reial decret 782/1998, de 30 d'abril. Ecoembes no es farà càrrec del pagament de la gestió dels residus d'envasos adherits l'ús dels quals no haja coincidit amb l'assignat per l'envasador, així com del contingut d'aquests envasos.  
Quan una entitat dispose de diversos punts nets, podrà emetre factures úniques per a la quantitat gestionada en la totalitat d'aquests.  
  
  
9. COL·LABORACIÓ EN LA REALITZACIÓ DE CAMPANYES DE COMUNICACIÓ  
Amb la finalitat de servir de col·laboració i suport a la implantació i el desenvolupament del servei de recollida selectiva d'envasos lleugers i envasos de cartó i paper, Ecoembes finançarà, amb una quantitat anual, la realització de campanyes de comunicació i conscienciació social, calculada en funció de la població generadora incorporada a la recollida selectiva d'envasos lleugers.  
La quantia d'aquest finançament es fixa en 0,1902 - por habitant i any (IVA no inclòs). L'any de posada en marxa de la recollida selectiva d'envasos lleugers, es considerarà la quantia anual completa per habitant incorporat, independentment del mes de la posada en marxa del servei.  
La facturació corresponent a l'any en curs haurà de rebre's en Ecoembes abans del 30 de setembre de l'any següent. Les parts podran acordar una ampliació del termini.  
Ecoembes ofereix a les entitats els seus serveis d'assessoria i suport per a totes les qüestions referents als plans de comunicació i campanyes, així com un programa de comunicació. Així mateix, Ecoembes podrà gestionar algunes accions de comunicació amb un acord previ de les parts.  
Les campanyes de comunicació i conscienciació social s'hauran de regir pel que estipula l'annex VI del conveni, «Característiques i criteris per a la realització de campanyes de comunicació».  
  
Condicions particulars per al finançament de campanyes d'entitats adherides al conveni marc  
La comissió mixta de seguiment, vigilància i control podrà acordar que la totalitat dels fons o part d'aquests siguen utilitzats per les entitats adherides al conveni marc.  
En aquest cas, les entitats adherides al conveni marc hauran de desenvolupar les accions de comunicació al llarg de cada any natural i les factures corresponents hauran de ser rebudes en Ecoembes abans del 31 de març de l'any següent.  
  
Finalitzat aquest termini, els fons corresponents no utilitzats per les entitats adherides passaran a ser gestionats per la comunitat autònoma la qual, al seu torn, tindrà fins al 30 de setembre de l'any següent perquè les factures siguen rebudes en Ecoembes.  
Les parts podran acordar una ampliació dels terminis esmentats.  
  
  
  
10. COL·LABORACIÓ EN EL DESENVOLUPAMENT D'ACCIONS DE PROMOCIÓ  
La Generalitat i Ecoembes promocionaran i fomentaran la recollida selectiva i la selecció de residus d'envasos, mitjançant el desenvolupament d'actuacions com la col·laboració i el suport a entitats locals, estudis d'optimització de la gestió, projectes d'R+D, accions divulgatives, informatives i de promoció, actuacions de comunicació (considerant en aquest cas els principis establits en l'annex VI), etc.  
Ecoembes haurà de finançar a la comunitat autònoma aquestes actuacions, amb una quantitat anual equivalent a 0,054 - per habitant de dret de la comunitat autònoma.  
La destinació d'aquests fons serà acordada per la comunitat autònoma i Ecoembes. En alguns casos es podrà acordar també que la gestió dels fons siga assumida per Ecoembes.  
La facturació corresponent a l'any en curs haurà de rebre's en Ecoembes abans del 30 de setembre de l'any següent. Les parts podran acordar una ampliació del termini.  
  
  
11. CRITERIS DE REVISIÓ DE LES CONDICIONS ECONÒMIQUES  
L'actualització de les condicions de pagament es farà amb caràcter anual, el gener de cada any, d'acord amb els criteris següents:  
  
A. Recollida monomaterial de paper-cartó en un contenidor específic  
Part fixa associada al desplegament del servei  
Per a calcular els nous imports unitaris a aplicar durant l'any, tant per habitant de dret com per litre instal·lat, s'actualitzaran, per a cada tipologia de població i sistema de recollida, el 40 % dels imports unitaris indicats en l'annex per al nou any, segons l'IPC nacional de l'any transcorregut.  
  
Import anual unitari any i = import anual unitariany i-1 × [0,600 + 0,400 × (1 + IPC any i-1)]  
  
Part variable pel material recollit  
Per a calcular els nous imports unitaris per quilogram a aplicar durant l'any, per a cada tipologia de població i sistema de recollida, s'aplicarà la següent fórmula d'actualització, que té en compte la variació de l'IPC de l'any transcorregut i la variació de l'índex de cost del combustible:  
  
Import anual unitari any i = import anual unitari any i-1 × [0,201 + 0,684 × (1 + IPC any i-1) + 0,115 × (1 + I combustible)]  
  
Import unitari d'abocador  
Per a calcular el nou import unitari d'abocador a aplicar durant l'any, s'actualitzarà l'import unitari segons l'IPC nacional de l'any transcorregut.  
  
Import anual unitari any i = import anual unitari any i-1 × (1 + IPC any i-1)  
  
No obstant això, en el cas que hi haja una variació del cost mitjà real d'abocador en la comunitat autònoma respectiva 5 punts percentuals per damunt de l'IPC, es prendrà com a import unitari el nou cost mitjà.  
  
B. Recollida porta a porta de cartó d'origen comercial  
Per a calcular els nous imports unitaris per quilogram a aplicar durant l'any, s'actualitzaran els imports unitaris aplicables durant l'any transcorregut segons l'IPC nacional de l'any transcorregut.  
  
Import anual unitariany i = import anual unitariany i-1 × (1 + IPCany i-1)  
  
C. Recollida selectiva d'envasos lleugers en un contenidor específic  
Part fixa associada al desplegament del servei  
Per a calcular els nous imports unitaris a aplicar durant l'any, tant per habitant de dret com per litre instal·lat, s'actualitzaran, per a cada tipologia de població, el 65 % dels imports unitaris indicats en l'annex per al nou any segons l'IPC nacional de l'any transcorregut.  
  
  
Import anual unitariany i = import anual unitariany i-1 × [0,350 + 0,650 × (1 + IPCany i-1)]  
  
Part variable pel material recollit  
Per a calcular els nous imports unitaris per quilogram a aplicar durant l'any, per a cada tipologia de població i sistema de recollida, s'aplicarà la següent fórmula d'actualització, que té en compte la variació de l'IPC de l'any transcorregut i la variació de l'índex de cost del combustible:  
  
Import anual unitari any i = Import anual unitariany i-1 × [0,184+ 0,654 × (1 + IPCany i-1) + 0,162 × (1 + I combustible)]  
  
Import unitari d'abocador  
Per a calcular el nou import unitari d'abocador a aplicar durant l'any, s'actualitzarà l'import unitari segons l'IPC nacional de l'any transcorregut.  
  
Import anual unitari any i = Import anual unitari any i-1 × (1 + IPC any i-1)  
  
No obstant això, en el cas que hi haja una variació del cost mitjà real d'abocador en la comunitat autònoma respectiva 5 punts percentuals per damunt de l'IPC, es prendrà com a import unitari el nou cost mitjà.  
  
  
D. Transport, transport marítim i transferència de residus d'envasos lleugers  
Per a calcular els nous imports unitaris per quilogram a aplicar durant l'any, s'aplicarà la següent fórmula d'actualització, que té en compte la variació de l'IPC de l'any transcorregut i la variació de l'índex de cost del combustible.  
  
Import anual unitari any i = import anual unitari any i-1 × (0,184 + 0,654 × (1 + IPC any i-1) + 0,162 × (1 + I combustible))  
  
E. Selecció d'envasos lleugers  
Preu base de selecció:  
Per a calcular els nous preus unitaris a aplicar durant l'any, s'actualitzarà:  
Plantes de selecció manual: s'actualitzarà el 67,71 % dels imports unitaris indicats en l'annex per a l'any que corresponga, segons l'IPC nacional de l'any transcorregut  
  
Preu base anual any i = preu base anual any i-1 × [0,3229 + 0,6771 × (1 + IPC any i-1)]  
  
Plantes de selecció automàtica: per a cada tipus de planta s'actualitzaran els imports unitaris indicats en l'annex per a l'any que corresponga, segons l'IPC nacional de l'any transcorregut  
  
3 t/h: preu base anual any i = preu base anual any i-1 × [0,3652 + 0,6348 × (1 + IPC any i-1)]  
  
4 t/h: preu base anual any i = preu base anual any i-1 × [0,3662 + 0,6338 × (1 + IPC any i-1)]  
  
5 t/h: preu base anual any i = preu base anual any i-1 × [0,3578 + 0,6422 × (1 + IPC any i-1)]  
6 t/h: preu base anual any i = preu base anual any i-1 × [0,3532 + 0,6468 × (1 + IPC any i-1)]  
  
7 t/h: preu base anual any i = preu base anual any i-1 × [0,3651 + 0,6349 × (1 + IPC any i-1)]  
  
8 t/h: preu base anual any i = preu base anual any i-1 × [0,3619 + 0,6381 × (1 + IPC any i-1)]  
  
Preu unitari  
Per a calcular els nous imports unitaris s'actualitzaran els imports unitaris dels envasos lleugers, segons l'IPC nacional de l'any transcorregut.  
  
Preu unitari anual any i = preu unitari anual any i-1 × (1 + IPC any i-1)  
  
Al preu unitari del paper-cartó multimaterial no s'ha d'aplicar cap revisió anual.  
  
  
ANNEX III  
Facturació i documentació  
  
En aquest annex es detalla la informació necessària per a dur a terme la facturació, la documentació que la Generalitat (en virtut del que disposa el Decret llei 13/2020), els consorcis i les entitats locals adherides posaran a la disposició d'Ecoembes per a la verificació dels imports facturats, així com els terminis per a la realització dels pagaments.  
  
  
FACTURACIÓ  
En aquesta part de l'annex s'inclou la informació que la Generalitat, els consorcis i les entitats locals han d'aportar per internet a Ecoembes, mitjançant una aplicació desenvolupada a aquest efecte i denominada sistema web de gestió de residus, a fi de dur a terme la facturació. S'hi inclou també la informació documental que ha de presentar-se juntament amb les factures.  
La plataforma informàtica que Ecoembes posa a la disposició dels consorcis i les entitats locals és exclusivament a l'efecte de facilitar a aquestes entitats locals la tasca de realitzar la facturació corresponent als serveis relacionats amb la recollida selectiva que presten a Ecoembes. La validació formal i les responsabilitats derivades de l'emissió de la facturació corresponen a l'entitat i hauran de ser garantides per la mateixa entitat.  
1. Recollida monomaterial de paper-cartó en contenidor  
Els consorcis i les entitats locals hauran de generar i confirmar les factures a través del sistema web de gestió de residus, amb la periodicitat indicada en l'annex II. Posteriorment, les hauran d'enviar en paper a Ecoembes. Si els consorcis i les entitats locals decideixen facturar amb signatura electrònica a través de l'aplicació, no caldrà enviar les factures en paper.  
Els consorcis i les entitats locals proporcionaran la informació següent per al càlcul i la generació de les factures a través del sistema web de gestió de residus:  
- Contenidors instal·lats en la via pública en el mes de referència, amb el detall del nombre de contenidors de cada volum per municipi i sistema de recollida.  
- Relació de municipis associats al consorci o entitat local, amb la població de dret incorporada a cada sistema de recollida en cadascun dels municipis i, si és el cas, amb indicació de l'agrupació a la qual pertany cadascun.  
- Quantitat total recollida durant el mes de referència per municipi o, si és el cas, per agrupació, i sistema de recollida, amb indicació del recuperador/reciclador, destinació del material i tipus de transport.  
Una vegada rebuda en Ecoembes l'última factura completa de l'any corresponent, en el termini màxim de dos mesos es proposarà, si és procedent, la factura del plus o plusos anuals. En el cas que la facturació haja sigut emesa per entitats diferents durant l'exercici, d'acord amb el que es preveu en aquest conveni, la factura o factures es comunicaran a l'entitat que tinga la designació el desembre, llevat que n'hi haja una comunicació expressa de l'entitat.  
2. Recollida porta a porta de cartó d'origen comercial  
Els consorcis i les entitats locals hauran de generar i confirmar les factures en el sistema web de gestió de residus, amb la periodicitat indicada en l'annex II. Posteriorment les hauran d'enviar en paper a Ecoembes. Si l'entitat decideix facturar amb signatura electrònica a través de l'aplicació, no caldrà enviar les factures en paper.  
Amb la finalitat d'accedir a la facturació per aquest concepte, els consorcis i les entitats locals hauran d'omplir una fitxa informativa sobre el servei de recollida porta a porta que es presta, a través del sistema web de gestió de residus.  
Per al càlcul i la generació de les factures, els consorcis i les entitats locals hauran de proporcionar la informació següent a través del sistema web de gestió de residus:  
- Quantitats totals recollides durant el mes corresponent per municipi o, si és el cas, per agrupacions, indicant el recuperador/reciclador i la destinació del material.  
  
3. Recollida selectiva d'envasos lleugers  
Els consorcis i les entitats locals hauran de generar i confirmar les factures a través del sistema web de gestió de residus, amb la periodicitat indicada en l'annex II. Posteriorment les hauran d'enviar en paper a Ecoembes. Si l'entitat decideix facturar amb signatura electrònica a través de l'aplicació, no caldrà enviar les factures en paper.  
Els consorcis i les entitats locals hauran de proporcionar la informació següent per al càlcul i la generació de les factures a través del sistema web de gestió de residus:  
- Contenidors instal·lats en la via pública en el mes de referència, amb el detall del nombre de contenidors de cada volum per municipi i sistema de recollida.  
- Relació de municipis associats al consorci o entitat local, amb la població de dret incorporada a cada sistema de recollida en cadascun dels municipis i, si és el cas, amb indicació de l'agrupació a la qual pertany cadascun.  
- Quantitat total recollida durant el mes de referència per municipi o, si és el cas, per agrupació, i sistema de recollida, amb indicació de la destinació del material (estació de transferència o planta de selecció) i tipus de transport.  
Una vegada rebuda en Ecoembes l'última factura completa de l'any corresponent, en el termini màxim de dos mesos es proposarà, si és procedent, la factura del plus o plusos anuals. En el cas que la facturació haja sigut emesa per entitats diferents durant l'exercici, d'acord amb el que es preveu en aquest conveni, la factura o factures es comunicaran a l'entitat que tinga la designació el desembre, llevat que n'hi haja una comunicació expressa de l'entitat.  
  
4. Transport d'envasos lleugers  
Una vegada aportada la informació necessària per a la facturació de la recollida d'envasos lleugers detallada en l'apartat anterior, els consorcis i les entitats locals hauran de generar i confirmar a través del sistema web de gestió de residus la factura corresponent a aquest servei, si escau, amb la periodicitat indicada en l'annex II. Posteriorment l'hauran d'enviar en paper a Ecoembes. Si els consorcis i les entitats locals decideixen facturar amb signatura electrònica a través de l'aplicació, no caldrà enviar les factures en paper.  
  
5. Gestió a través d'estació de transferència  
Els consorcis i les entitats locals hauran de generar i confirmar la factura a través del sistema web de gestió de residus, amb la periodicitat indicada en l'annex II. Posteriorment l'hauran d'enviar en paper a Ecoembes. Si els consorcis i les entitats locals decideixen facturar amb signatura electrònica a través de l'aplicació, no caldrà enviar les factures en paper.  
Els consorcis i les entitats locals hauran de proporcionar la informació següent per al càlcul i la generació de la factura a través del sistema web de gestió de residus:  
- Quantitat d'entrada per municipi o, si és el cas, per agrupació, per a cada estació de transferència, sistema de recollida.  
- Quantitat d'eixida per destinació (plantes de selecció) per a cadascuna de les estacions de transferència.  
  
  
  
  
6. Selecció d'envasos lleugers  
La Generalitat, com a prestatària de les operacions de selecció i classificació d'envasos lleugers i residus d'envasos recollits selectivament en la via pública i en les xarxes globals d'ecoparcs de la Comunitat Valenciana, en virtut del Decret llei 13/2020, haurà de generar i confirmar les factures pels costos reals d'aquestes operacions a través del sistema web de gestió de residus, amb la periodicitat indicada en l'annex II.  
La Generalitat haurà de proporcionar la informació següent per a la generació de les factures a través del sistema web de gestió de residus:  
- Quantitat d'entrada en cada planta de selecció, amb indicació de l'origen:  
- Cada estació de transferència.  
- Cadascun dels municipis o, si és el cas, agrupacions i sistema de recollida.  
- Altres entrades (acord previ amb Ecoembes).  
- Eixides de material de cada planta de selecció, retirat en el mes de referència per part d'un recuperador/reciclador per a cadascun dels materials, amb el detall del recuperador/reciclador que els ha retirat.  
- Estoc existent en cada planta de selecció al final del mes de referència per a cadascun dels materials, amb independència del mes en què s'haja seleccionat.  
Addicionalment, la Generalitat haurà d'enviar a Ecoembes, juntament amb les factures, la documentació següent:  
- Còpia de tots els albarans o documents de retirada dels materials lliurats als recuperadors/recicladors durant el mes considerat.  
  
- Còpia dels certificats de verificació vigents de les bàscules de pesatge de cada planta de selecció. Aquesta documentació serà enviada a Ecoembes a l'hora de posar en servei les bàscules, i posteriorment amb caràcter biennal i després de cada reparació o modificació que requerisca una nova verificació, segons establisca la normativa vigent en cada moment.  
Aquesta documentació podrà ser escanejada i adjuntada al sistema web de gestió de residus i eliminar, d'aquesta manera, el paper.  
  
7. Gestió de residus d'envasos a través de punts nets  
Els consorcis i les entitats locals hauran de generar i confirmar les factures a través del sistema web de gestió de residus, amb la periodicitat indicada en l'annex II. Posteriorment les hauran d'enviar en paper a Ecoembes. Si l'entitat decideix facturar amb signatura electrònica a través de l'aplicació, no caldrà enviar les factures en paper.  
Amb la finalitat d'accedir a la facturació per aquest concepte, els consorcis i les entitats locals hauran d'omplir una fitxa informativa sobre el servei de punts nets a través del sistema web de gestió de residus.  
Per a dur a terme la facturació, els consorcis i les entitats locals hauran de facilitar a través del sistema web de gestió de residus la informació següent:  
- Si hi ha recollida selectiva d'envasos lleugers o paper-cartó en rutes específiques per a contenidors instal·lats en punts nets, caldrà indicar: tipus d'activitat (recollida de residus d'envasos lleugers i/o de paper-cartó), sistema de recollida, nombre de contenidors, tipus de contenidor per volum, quantitat recollida i recuperador/reciclador al qual es lliura el paper i cartó.  
- Si hi ha gestió diferenciada de residus especials, caldrà indicar: quantitat retirada.  
  
8. Campanyes de comunicació  
Els consorcis i les entitats locals podran generar i confirmar les factures per aquest concepte a través del sistema web de gestió de residus. Aquestes factures han d'incloure el codi d'unitat de gestió facilitat per Ecoembes per a poder tramitar-les adequadament. Si els consorcis i les entitats locals decideixen facturar amb signatura electrònica a través de l'aplicació, no caldrà enviar les factures en paper.  
  
S'hauran de presentar a Ecoembes els comprovants dels diversos materials editats (fullets, cartells, etc.).  
Les factures que s'envien hauran de dur adjuntes les còpies de les factures emeses per les agències, siga de publicitat, comunicació, màrqueting o similar, per les centrals de mitjans i els suports que hagen intervingut en la campanya. A més, a sol·licitud d'Ecoembes, s'haurà de presentar qualsevol altre justificant de les despeses realitzades les quals tinguen com a objecte les accions de la factura en qüestió. L'enviament d'aquesta documentació podrà ser via web en cas de facturació a través del sistema web de gestió de residus.  
En cas que els consorcis i les entitats locals no puguen justificar que l'import de les factures correspon a campanyes de comunicació per la recollida selectiva d'envasos, o que no s'hagen dut a terme d'acord amb els criteris de l'annex VI de característiques i criteris per a la realització d'aquestes campanyes, Ecoembes podrà negar-se a pagar-les.  
  
Si els consorcis i les entitats locals delegen la facturació a l'empresa que realment ha fet el servei, caldrà enviar un escrit en què ho comuniquen i autoritzen aquesta empresa a facturar, o que haja sigut aprovat en la comissió mixta de seguiment, vigilància i control.  
  
  
9. Actuacions de promoció  
Els consorcis i les entitats locals podran generar i confirmar les factures per aquest concepte a través del sistema web de gestió de residus. Posteriorment, les hauran d'enviar en paper a Ecoembes. Si els consorcis i les entitats locals decideixen facturar amb signatura electrònica a través de l'Aplicació, no caldrà enviar les factures en paper.  
Les factures de promoció que s'envien hauran de dur adjuntes les còpies de les despeses realitzades. L'enviament d'aquesta documentació podrà ser via web en cas de facturació a través del sistema web de gestió de residus.  
En cas que els consorcis i les entitats locals no puguen justificar que l'import de les factures correspon a la promoció de la recollida selectiva d'envasos, Ecoembes podrà negar-se a pagar-les.  
Si els consorcis i les entitats locals delegen la facturació a l'empresa que realment ha fet el servei, caldrà enviar un escrit en què ho comuniquen i autoritzen aquesta empresa a facturar, o que haja sigut aprovat en la comissió mixta de seguiment, vigilància i control.  
  
  
DOCUMENTACIÓ JUSTIFICATIVA  
D'acord amb el que indica el conveni, els consorcis, les entitats locals i les entitats titulars o explotadores d'instal·lacions de selecció de residus d'envasos lleugers hauran de tindre, a la disposició d'Ecoembes, la següent documentació justificativa de les operacions realitzades i l'hauran de conservar el període establit en la legislació vigent:  
1. Albarans o formularis de retirada/lliurament de materials.  
Els albarans o formularis justificatius de retirada/lliurament de materials hauran de contindre, almenys, la informació següent:  
- Instal·lació on s'ha fet la pesada.  
- Data en la qual s'ha fet la pesada.  
- Matrícula del vehicle pesant.  
- Activitat, amb els detalls següents:  
- Recollida d'envasos lleugers.  
- Selecció d'envasos lleugers: amb indicació del tipus material.  
- Transferència d'envasos lleugers.  
- Recollida de paper-cartó monomaterial en contenidor.  
- Recollida de paper-cartó porta a porta en petit comerç.  
- Recollida en punts nets: amb indicació si el material és paper-cartó, envàs lleuger o es tracta d'una gestió especial.  
- Etc.  
- Quantitat neta retirada (en el cas d'entrades en planta de transferència i plantes de selecció, pes a l'entrada, a l'eixida de la instal·lació i net depositat).  
- Material en el cas d'eixides.  
- Origen: estació de transferència i/o consorci o entitat local.  
- Destinació: estació de transferència, entitat i/o empresa si es tracta de retirada de materials (si és eixida).  
  
2. Certificats de verificació de bàscules  
En el cas de plantes de selecció d'envasos, s'haurà de presentar la documentació indicada en el punt 5 d'aquest annex.  
En el cas de les bàscules de pesatge d'instal·lacions de recepció de paper-cartó, estacions de transferència o punts nets, l'entitat haurà de presentar una còpia dels certificats de verificació actualitzats a petició d'Ecoembes, independentment que les instal·lacions siguen o no de la seua titularitat.  
3. Inventari de contenidors  
Els consorcis i les entitats locals adherits hauran de tindre un inventari dels contenidors instal·lats en la via pública en cada municipi, que haurà de contindre almenys la informació següent:  
- Data de l'inventari.  
- Activitat (recollida d'envasos lleugers o de paper-cartó).  
- Codi INE del municipi.  
- Nom del municipi.  
- Ubicació del contenidor:  
- Carrer.  
- Número o situació (en el cas dels municipis xicotets on no es conega el número del carrer).  
- En cas de tindre-les, coordenades de georeferència, preferentment amb ubicació en el pla.  
- Data d'alta del contenidor en la ubicació.  
- Sistema de recollida del contenidor (càrrega superior, càrrega posterior, càrrega lateral o assimilable, soterrada, pneumàtica, etc.).  
- Volum del contenidor.  
Els consorcis i les entitats locals hauran d'enviar aquest inventari a Ecoembes, a sol·licitud d'aquesta última, en suport electrònic (Excel o Access).  
L'inventari s'actualitzarà mensualment amb les altes i baixes; l'entitat haurà de conservar el que pertanga a desembre de cada any, durant un mínim de dos anys.  
4. Inventari d'establiments amb recollida porta a porta de cartó comercial   
Els consorcis i les entitats locals hauran de tindre un inventari, preferentment amb ubicació en pla, amb la informació de les zones on es presta el servei de recollida porta a porta i, si es demana amb antelació, la llista o relació dels establiments comercials inclosos en aquestes zones.  
Els consorcis i les entitats locals hauran d'enviar aquest inventari a Ecoembes, a sol·licitud d'aquesta última, en suport electrònic.  
L'inventari s'actualitzarà mensualment si hi ha modificacions; l'entitat haurà de conservar l'inventari a desembre de cada any, durant un mínim de dos anys.  
5. Documentació addicional  
A l'efecte de verificació de les activitats incloses en aquest conveni, els consorcis i les entitats locals posaran a la disposició d'Ecoembes tot document justificatiu relacionat amb el conjunt de les operacions objecte de facturació no inclòs en els epígrafs anteriors, sempre que es notifique com cal i hi haja una justificació prèvia.  
  
  
PAGAMENT DE LES FACTURES PER PART D'ECOEMBES  
El pagament de les factures, en el cas de l'Administració, es durà a terme en els 30 dies següents a la data de recepció en Ecoembes de les factures completes, considerant-se com a tal la factura amb tota la documentació requerida en aquest annex. A aquest efecte, es tindrà en compte el calendari de pagaments establit per Ecoembes i publicat en el sistema web de facturació. Per a entitats diferents de l'Administració, s'estarà també al que es disposa en la normativa vigent aplicable.  
Amb caràcter general, la forma de pagament serà per transferència bancària, amb la possibilitat de pagament a través de confirmació de pagaments, d'acord amb les entitats financeres establides per Ecoembes.  
Excepcionalment, en el cas de factures de regularització que tinguen efectes retroactius, i sempre que no es tracte exclusivament d'un increment de preus, s'abonaran en els 60 dies següents a la data de recepció en Ecoembes per a fer possible que siguen verificades adequadament. L'import d'aquestes factures, si resultara a favor d'Ecoembes, es descomptarà de l'import de les factures successives, llevat que hi haja un altre acord.  
  
TERMINIS DE PRESCRIPCIÓ PER A LA PRESENTACIÓ DE FACTURES  
El termini de presentació de les factures a Ecoembes no podrà excedir els nou mesos, a comptar des de la finalització del període al qual es referisquen o, si és el cas, des de la data prèviament acordada entre les parts, llevat que la causa siga imputable a Ecoembes. En cas de superar-se aquest termini, s'entendrà prescrit el compromís de pagament per part d'Ecoembes.  
Referent a aquesta qüestió, si els consorcis i les entitats locals han emés factures a Ecoembes una vegada superat el termini de prescripció assenyalat en el paràgraf anterior, es procedirà a emetre factures d'abonament d'aquestes.  
En cas que els consorcis i les entitats locals no remeten a Ecoembes la documentació justificativa addicional relativa a la facturació, no es tramitaran les factures presentades fins que no es reba aquesta documentació. Es tindrà un termini d'esmena de l'error comés de sis mesos a comptar des de la reclamació de la documentació pendent.  
En el cas que, una vegada facturat un concepte, l'entitat o Ecoembes detecte que els elements que defineixen la facturació d'aquest concepte són incorrectes, podrà procedir-se a la rectificació d'aquests sempre que es referisquen a un període comprés en els quatre anys següents a la meritació d'aquest concepte.  
  
ECOEMBES  
c/ Marcelo Spínola, núm. 14, 3a planta  
28016 Madrid  
a/ Direcció Economicofinanciera  
  
DESIGNACIÓ DE L'EMPRESA QUE FARÀ EL SERVEI/CAMPANYA/PROJECTE DE/D- -   
Distingits senyors/es:  
A l'efecte del que preveu el conveni marc de col·laboració amb Ecoembes, aquesta entitat, com a titular de la competència que li atribueix la normativa vigent per a la gestió de residus d'envasos, us comunica que l'empresa designada per a fer el servei/campanya/projecte de/d- ?, inclòs en l'annex II del conveni esmentat, i dur a terme l'emissió de les factures corresponents a Ecoembes des del dia 1 de/d- - (només s'apliquen les designacions per mesos complets) serà l'empresa - (raó social de l'empresa, adreça, núm. de telèfon, núm. de fax i nom del responsable).  
L'adjudicació d'aquests serveis/campanya/projecte l'ha duta a terme l'entitat/comunitat autònoma segons el procés de licitació pertinent. Qualsevol modificació en la designació s'haurà de comunicar a Ecoembes amb antelació suficient.  
Sense que calga afegir-hi res més, reben una salutació cordial,  
Signat:  
Entitat que delega   
Generalitat/consorci/entitat local  
  
  
  
ANNEX IV  
Procediments de seguiment i control d'activitats  
  
ANNEX IV.I  
Procediments de seguiment de la recollida selectiva  
  
ANNEX IV.I.1  
Programa de caracterització de residus d'envasos lleugers  
  
1. Metodologia per a la determinació de la mostra representativa en una caracterització de residus d'envasos lleugers  
La metodologia respon a la necessitat de definir el nombre de mostres necessàries per a estimar la proporció d'envasos lleugers presents en el material procedent de la recollida selectiva en cada entitat, i com han de repartir-se al llarg de l'any (repartiment mostral), de manera que l'estimació de la proporció d'impropis del material caracteritzat no excedisca un cert marge d'error assumible des del punt de vista estadístic, amb una certa probabilitat coneguda com a nivell de confiança.  
Per a plantejar aquesta metodologia estadística es va procedir a estudiar quines variables influeixen sobre la proporció d'impropis que s'obtenen en una caracterització, i es va comprovar que el sistema de recollida és una variable que influeix directament en la composició dels residus; per tant, la metodologia s'aplicarà, per a cada entitat, per sistema de recollida.  
L'objectiu fonamental és garantir la representativitat de la dada de qualitat dels envasos lleugers expressada com a percentatge d'impropis continguts en el residu. La metodologia s'ha dissenyat per tal de controlar l'error en l'estimació del percentatge d'impropis amb un marge d'error del 5 %.  
La metodologia estadística parteix de les dades històriques de caracterització disponibles.  
Es denota n el nombre de caracteritzacions disponibles i P\_1, - , P\_n la proporció d'impropis obtinguda en cada caracterització. Així mateix, es denota amb tp la proporció teòrica d'impropis que pretenem estimar.  
Per a donar resposta a l'objectiu d'obtindre estimacions precises de la proporció teòrica d'impropis es recorre al mètode pivotal, per a construir l'interval de confiança per a la proporció d'impropis (tp), prenent com a pivot la mitjana estandarditzada (mP), que es calcula a partir dels valors P\_1, - , P\_n  
Com a resultat s'obté un interval de confiança delimitat superiorment i inferiorment:  
  
  
  
Una vegada construït aquest interval, es fixa el nivell de confiança i el radi d'aquest interval (associat amb el marge d'error) i s'aïlla n en l'expressió d'aquest radi. D'aquesta manera, s'obté la fórmula següent, que és la que ha d'aplicar-se a cada entitat per a cada sistema de recollida:  
  
  
en què:  
- n és el nombre de caracteritzacions que s'han de fer.  
- és la variabilitat o desviació típica de cada entitat. En el cas d'entitats incorporades recentment, o que canvien de sistema de recollida o n'incorporen un de nou, com que no disposen d'una dada pròpia de desviació típica, s'aplicarà la corresponent al sistema de recollida de què es tracte en cada cas.  
- z és el factor que garanteix amb una certa probabilitat que l'error d'estimació no superarà un cert valor (segons la hipòtesi de normalitat). En aquest cas, treballem amb intervals de confiança fixats en el 95 %.  
- E és el marge d'error fixat per a l'estimació de la proporció d'impropis, que és del 5 %.  
- N és el nombre màxim de caracteritzacions que podrien fer-se en cas que es caracteritzara tot el residu. L'expressió (N - n/N) inclou una correcció en el nombre de caracteritzacions en el cas que N no siga molt gran.  
Una vegada construït l'interval de confiança, en aplicar aquesta fórmula s'obté n, que és el nombre de mostrejos que cal fer en un any per a una determinada entitat i sistema de recollida, per a aconseguir un resultat representatiu, és a dir, garantir amb un nivell de confiança del 95 % que l'error comés en l'estimació del percentatge d'impropis és inferior al definit.  
  
2. Distribució de les mostres al llarg de l'any (repartiment mostral) i ajust del nombre de mostres  
Una vegada que la metodologia proposada permet veure el nombre de mostres que s'han de fer per a un període anual, convé definir el criteri per a distribuir-les al llarg de l'any.  
El nombre total de mostres obtingut es repartirà proporcionalment i homogèniament entre els tres quadrimestres de l'any natural (tenint en compte la possibilitat de certs ajustos per necessitats operatives o per la incorporació de variables que siguen influents en vista de les dades de caracterització obtingudes). Si el nombre de mostres aconsellat és inferior a tres, és a dir, no hi ha possibilitat de repartiment proporcional, es realitzaran en els dos primers quadrimestres (si són dues mostres, una en cada quadrimestre) o en el primer quadrimestre (si es tracta d'una única mostra). Igualment caldrà tindre en compte els ajustos per necessitats operatives.  
Es considera oportú preveure adaptacions en el nombre de caracteritzacions si el resultat obtingut fa pensar en un canvi en la pauta de comportament de la qualitat del material. Així, la metodologia establida segueix un procés iteratiu, que s'alimenta de si mateix, de manera que les caracteritzacions realitzades al llarg d'un quadrimestre s'incorporaran al registre històric, juntament amb la resta dels paràmetres bàsics, i s'aplicarà de nou la metodologia per al període següent, per a obtindre, així, un nombre de mostres per a cada entitat i sistema de recollida. Aquest nombre de mostres tornarà a repartir-se per quadrimestres i permetrà obtindre els mostrejos aconsellats per al període següent.  
En cas que la qualitat del residu siga excel·lent (inferior al 15 % de contingut d'impropis), es podran fer únicament mostrejos de confirmació dels resultats històrics i se'n podrà ampliar el nombre segons els resultats que indique la metodologia en el moment en què es produïsca un augment significatiu del percentatge d'impropis.  
  
Ajust del nombre de mostres per detecció de dades situades en els extrems de la distribució poblacional  
El procediment de detecció del càlcul d'un interval de confiança per a una nova observació es basa en les caracteritzacions ja realitzades per a una entitat. Si la nova caracterització no es troba continguda en l'interval de confiança definit, es pot considerar que s'ha produït un canvi en la distribució, en el sentit que aquesta nova dada prové d'una distribució amb una mitjana diferent de la que va originar les dades anteriors.  
  
Si X\_1, - , X\_n són les n dades anteriors procedents de la mateixa entitat i sistema de recollida durant un any, i és la desviació típica de les caracteritzacions (desviació típica comuna o específica, aplicant els mateixos criteris ja determinats en la metodologia de caracterització), l'interval de confiança adoptaria la forma següent:  
  
  
  
en què és la mitjana mostral de les dades X\_1, - , X\_n i z/2 és el quantil de la distribució normal estàndard que permet obtindre un nivell de confiança 1?. Per a l'elecció habitual d'un nivell de confiança del 95 %, z/2 pren el valor 1,96.  
En el moment de disposar d'una nova caracterització, ens preguntem si prové d'una distribució amb la mateixa mitjana que les anteriors, o si s'ha produït un desplaçament de la distribució cap a valors més grans o xicotets. Si indiquem la nova observació amb X\_0, la considerarem discrepant amb les anteriors en el sentit que acabem de descriure, si no es troba dins de l'interval de confiança que hem calculat sobre la base de les caracteritzacions prèvies. En aquest cas, es realitzarà una nova caracterització i es considerarà, amb caràcter general, tant la primera dada obtinguda com la de la nova caracterització.  
  
  
3. Planificació dels treballs de caracterització  
Ecoembes planificarà la realització dels mostrejos, coordinant amb les empreses de caracterització i els responsables de les plantes de selecció o estacions de transferència tots els detalls necessaris per a l'organització d'aquests mostrejos.  
Si cal, Ecoembes podrà sol·licitar a l'entitat que, a través del sistema web de gestió, comunique a Ecoembes els horaris i les dates de lliurament del material amb una antelació mínima de sis dies.  
  
  
4. Procediment per a la realització d'un mostreig per a la caracterització de residus d'envasos lleugers en plantes de selecció i estacions de transferència  
S'haurà d'aconseguir una mostra tan homogènia com siga possible sobre la qual fer la separació de materials. La mostra es podrà prendre dels punts següents, en funció de les característiques de la planta i de l'objectiu dels treballs:  
- Directament dels vehicles de recollida en arribar a la planta de selecció o estació de transferència.  
- De la platja de descàrrega de la planta de selecció.  
- De la fossa de recepció de la planta de selecció.  
Depenent del punt del qual es prenga el material objecte d'anàlisi, es procedirà a prendre la mostra de la manera següent:  
- En els casos en què es prenga el material d'un vehicle recol·lector, tot el contingut d'aquest s'abocarà sobre una superfície neta i pavimentada. A continuació, es procedirà a homogeneïtzar-lo per mitjans mecànics i es prendrà una quantitat de, aproximadament, uns 1.000 kg.  
  
- Si el material s'obté de la platja de descàrrega o de la fossa de recepció, es prendrà, després d'haver-lo homogeneïtzat, una quantitat d'uns 1.000 kg.  
Aquests 1.000 kg de material (tant si s'han pres de vehicle recol·lector com de la fossa de recepció o la platja de descàrrega) seran depositats en una superfície neta i pavimentada, per a procedir a estendre'ls i homogeneïtzar-los per mitjans mecànics.  
Després d'aquesta homogeneïtzació, es farà un primer quartejament i es prendrà el material de dos quarts oposats triats a l'atzar. Aquest material s'estendrà a banda i es realitzarà l'obertura de les bosses tancades.  
Sobre aquesta fracció de material, d'uns 500 kg, s'efectuarà una homogeneïtzació i un segon quartejament. Posteriorment, es realitzarà l'obertura de les bosses que encara continuen tancades i, finalment, es prendran 50 kg de cada quart i, a més, 25 kg de dos quarts oposats triats a l'atzar. D'aquesta manera, s'obtindran 250 kg de mostra sobre la qual es farà la separació de materials.  
L'entitat haurà de facilitar els mitjans i les accions que calguen per a dur a terme la caracterització. En cas d'impossibilitat d'utilitzar els equips d'una planta per a la realització dels mostrejos per alguna causa degudament justificada, com ara que s'utilitzen a temps complet per a les operacions bàsiques de gestió en la planta, Ecoembes haurà de facilitar els equips necessaris i podrà acordar amb cada planta alternatives per a la realització dels mostrejos; per exemple, que es desenvolupen en horari fora dels torns de treball.  
La separació dels materials s'haurà d'efectuar manualment sobre una taula de triatge instal·lada amb aquesta finalitat, dels quals es destriaran les fraccions següents:  
Material sol·licitat (residus d'envasos lleugers):  
- PET.  
- PEAD natural.  
- PEAD color.  
- PVC.  
- Film (excepte les bosses d'un sol ús).  
- Film bosses d'un sol ús.  
- Resta de plàstics.  
- Acer.  
- Alumini.  
- Cartó per a begudes/aliments (bric).  
- Fusta.  
  
Material no sol·licitat:  
- Matèria orgànica.  
- Restes de jardí i podes.  
- Cel·luloses.  
- Tèxtils.  
- Fusta no envàs.  
- Fusta envàs comercial/industrial.  
- Vidre (envasos).  
- Plàstics no envàs (excepte film bossa fem).  
- Film bossa fem.  
- Plàstics envàs comercial/industrial (excepte film comercial/industrial).  
- Film comercial/industrial.  
- Restes d'obres menors.  
- Acer no envàs.  
- Acer envàs comercial/industrial.  
- Alumini no envàs.  
- Alumini envàs comercial/industrial.  
- Altres (indiqueu-ne els significatius).  
- Paper-cartó:  
· Paper imprés.  
· Envàs domèstic amb punt verd.  
· Envàs domèstic sense punt verd.73  
· Envàs comercial amb punt verd.73  
· Envàs comercial sense punt verd.73  
  
Quan la identificació dels envasos de paper-cartó entre domèstic amb punt verd o sense73 i comercial amb punt verd o sense73 resulte impossible, s'hauran de separar i formar dues fraccions d'envàs domèstic dubtós i envàs comercial dubtós, respectivament. La fracció de dubtosos domèstic es repartirà proporcionalment entre els que hagen resultat domèstic amb punt verd73 i domèstic sense punt verd.73 Es farà igual amb la fracció de dubtosos comercial.  
  
El pes total de la mostra caracteritzada s'obtindrà per la suma de pesos dels materials separats. Per a realitzar la pesada dels materials es disposarà d'una bàscula de precisió adequadament verificada i calibrada.  
El resultat de cada mostreig es reflectirà en una fitxa de caracterització.  
  
5. Càlcul de la mitjana mòbil, d'aplicació a la recollida selectiva d'envasos lleugers  
Amb les caracteritzacions fetes al llarg d'un quadrimestre es calcula la mitjana quadrimestral, per a cada entitat i sistema de recollida, com a mitjana aritmètica de les caracteritzacions fetes al llarg d'aquest quadrimestre. Si en un quadrimestre no es fa cap caracterització, la mitjana quadrimestral d'aquest període serà la del quadrimestre immediatament anterior.  
De cara a considerar-la en la facturació per la recollida selectiva d'envasos lleugers, es defineix la mitjana mòbil d'aplicació en cada quadrimestre, que s'obté a partir de la mitjana quadrimestral del percentatge d'impropis dels tres quadrimestres anteriors, ponderada amb les quantitats recollides en cadascun.  
D'aquesta manera, el percentatge d'impropis es va actualitzant, aplicant un sistema de mitjanes mòbils, és a dir, en cada quadrimestre s'incorporen al càlcul del valor mitjà els resultats obtinguts en els tres quadrimestres immediatament anteriors.  
Exemple: El valor del percentatge d'impropis aplicable a la facturació del 2n quadrimestre de 2007 serà la mitjana ponderada de les caracteritzacions realitzades en els tres quadrimestres immediatament anteriors (2n i 3r de 2006 i 1r de 2007) amb els quilos recollits per entitat i sistema de recollida en cadascun dels quadrimestres.  
Com que hi ha un percentatge reduït de film comercial adherit al sistema integrat, a l'efecte del càlcul de la mitjana mòbil es considerarà com a material sol·licitat un màxim de fins a l'1,10 % del film comercial present en cada mitjana quadrimestral, obtingut per a cada entitat i sistema de recollida.  
Així mateix, si es demostra que, per a una fracció concreta de material sol·licitat, el grau d'adhesió al SIG és inferior al 80 %, s'aplicarà un ajust en el percentatge de material sol·licitat a l'efecte del càlcul de la mitjana mòbil. L'ajust es quantificarà de la manera següent:  
- Si és possible determinar el grau d'adhesió per mitjà de la identificació per marcatge o similar, es durà a terme aquesta quantificació en els mostrejos per a cada entitat (per a fer-ho, s'adaptarà la fitxa de caracterització de l'apartat 4). El percentatge de material no adherit obtingut es considerarà com a material no sol·licitat per al càlcul de la mitjana mòbil.  
- Si no és possible determinar el grau d'adhesió per mitjà dels mostrejos, es fixarà un percentatge general a escala nacional relatiu al grau de no adhesió i que es considerarà com a material no sol·licitat. Ecoembes haurà de presentar la justificació necessària d'aquest grau de no adhesió davant de la comissió mixta de seguiment, vigilància i control.  
En el cas de posar-se en marxa la recollida selectiva o el canvi de sistema de recollida, no hi haurà dades històriques per a fer mitjanes. En aquests casos s'actuarà de la manera següent: el primer quadrimestre es faran caracteritzacions a l'entitat d'acord amb el que defineix la metodologia estadística, que seran les que s'apliquen, si és el cas, al quadrimestre següent. En el quadrimestre següent es faran noves caracteritzacions i es podrà ja calcular la mitjana ponderada amb el quadrimestre anterior, per a aplicar-la al següent. I així fins que hi haja un registre històric de tres quadrimestres (període anual), moment a partir del qual serà aplicable el procediment general. Mentre no es dispose de caracteritzacions d'una entitat, es considerarà un 25 % a l'efecte de la facturació.  
En el cas d'entitats que canvien d'unitat de gestió o passen a formar-ne una de nova.  
Per a municipis que canvien d'unitat de gestió, se'ls aplicarà el percentatge de la unitat de gestió a la qual s'incorporen.  
El municipi que procedeix d'una unitat de gestió i passa a formar-ne una de nova heretarà l'última dada de la unitat de gestió de procedència.  
  
En el cas que diverses entitats realitzen la recollida selectiva de manera agrupada en una única ruta de recollida, formaran el que es denomina una unitat de caracterització. En aquest cas, tot el programa de caracteritzacions es farà en l'àmbit de la unitat de caracterització i totes les entitats que la formen seran caracteritzades conjuntament.  
  
  
6. Caracterització representativa del material d'entrada a una planta de selecció  
La caracterització representativa del material d'entrada d'una planta de selecció es calcularà de la manera següent:  
1. Es parteix de la mitjana quadrimestral de cada entitat que lliure material en la planta de selecció. Per a fer-ho, es fa una mitjana dels resultats de les caracteritzacions realitzades durant aquell quadrimestre.  
2. S'obté la caracterització quadrimestral de la planta, com a mitjana ponderada en funció de les quantitats de material lliurat en la planta en el quadrimestre corresponent, de les entitats que han lliurat material en aquesta planta.  
3. La caracterització representativa s'obté calculant la mitjana ponderada de les caracteritzacions quadrimestrals dels tres quadrimestres anteriors. És l'equivalent a la mitjana mòbil per a la recollida selectiva.  
  
Igual que en el cas de la mitjana mòbil per a la recollida, es considerarà com a material sol·licitat un màxim de fins a l'1,10 % de film comercial present en cada caracterització quadrimestral obtinguda.  
Aquesta caracterització representativa es considerarà en relació amb el càlcul de l'incentiu per rendiment de la selecció. A aquest efecte, la caracterització representativa obtinguda anualment serà comunicada de l'entitat a través del sistema web de gestió, la qual podrà manifestar desacord amb el valor obtingut en el termini màxim de 15 dies des de la comunicació a través del sistema web de gestió. En aquest cas, les parts revisaran els paràmetres de partida i els càlculs realitzats, per a obtindre el valor de la caracterització representativa que serà aplicable.  
  
  
7. Accés a la informació  
L'accés als resultats de les caracteritzacions, a través del sistema web de gestió, estarà disponible tant per a l'entitat propietària de la instal·lació de destinació com per a l'entitat el material de la qual haja sigut analitzat.  
  
  
ANNEX IV.I.1.BIS  
Caracterització del paper-cartó de la recollida monomaterial  
  
En l'annex II de col·laboració econòmica s'estableix la funció que determina el percentatge d'envasos de paper-cartó adherits al SIG i que, amb caràcter general, s'aplicarà a totes les entitats per a la facturació per la recollida selectiva de paper-cartó monomaterial.  
Tal com s'indica en l'annex esmentat, si una entitat no està d'acord amb aquest percentatge, ho comunicarà a la Generalitat i a Ecoembes i s'aplicarà el que es preveu en aquest annex de cara a obtindre un altre valor. Ecoembes també podrà acollir-se al que es preveu en aquest annex per a una determinada entitat, si hi ha proves raonables que el valor establit en l'annex II no representa el percentatge real d'envasos de paper-cartó adherits al SIG.  
  
Pla de caracterització del material recollit en el sistema de recollida de paper-cartó  
L'entitat que sol·licite el desplegament del pla de caracterització n'assumirà el cost de desplegament, cosa que es podrà fer amb les empreses que tinga contractades Ecoembes (i en aquest cas es podrà descomptar el cost de la facturació per la recollida de paper-cartó) o contractar directament altres empreses, sempre que s'utilitze la metodologia descrita en aquest annex.  
El contingut del pla de caracterització s'haurà de recordar abans que el despleguen entre l'entitat i Ecoembes, per al qual caldrà tindre en compte les consideracions següents:  
  
1. Metodologia per a la determinació del nombre de mostres  
L'objecte d'aquesta metodologia és determinar el nombre de mostres que haurà de fer l'entitat per a obtindre la dada del percentatge d'envasos de paper-cartó adherits al SIG amb un cert nivell de precisió prefixat (marge d'error). L'objectiu del mostreig consisteix a controlar la precisió de l'estimació, i per tant cal estimar la variabilitat.  
  
Per a una entitat donada, i sobre la base de la dada de la variabilitat (o desviació típica) , el nombre n de caracteritzacions necessari per a aconseguir una precisió (o marge d'error) donada , ha de verificar:  
  
  
  
en què z/2 és un factor que permet controlar el percentatge de mostres per a les quals se supera el marge d'error e.  
Per a aquest càlcul, s'ha triat un nivell de confiança del 95 % i una precisió o marge d'error (e) del 10 %. Si no es disposa del valor de variabilitat concret per a una entitat, s'utilitzarà el valor de la variabilitat mitjana de totes les mostres existents per a la recollida selectiva de paper-cartó.  
Una vegada determinat el nombre n de caracteritzacions necessàries per a arribar als nivells de confiança i precisió desitjats, es pot construir un interval de confiança de la proporció global (o «real») p d'envasos de paper-cartó adherits al SIG. Així, a partir d'una mostra de n caracteritzacions en una entitat donada, s'obtenen n observacions p1, p2, - , pn de la proporció d'envasos de paper-cartó adherits. Basant-se en aquesta informació mostral, s'estableix que, amb probabilitat, el valor de p pertany a l'interval següent:  
  
  
  
en què ?p és la mitjana dels percentatges observats en la mostra:  
  
  
  
i s és el valor de la variabilitat utilitzat en la determinació de la grandària mostral n.  
  
En el cas que n siga més gran que 1, es podrà actualitzar aquest valor de la variabilitat per a futurs mostrejos, utilitzant la variabilitat observada en la mostra o arrel quadrada de la variància mostral:  
  
  
Una vegada construït l'interval de confiança, en aplicar aquesta fórmula s'obté n, que és el nombre de mostrejos a fer en un any per a una determinada entitat, per a aconseguir un resultat representatiu, és a dir, garantir amb un nivell de confiança del 95 % que l'error comés en l'estimació del percentatge d'envasos de paper-cartó adherits al SIG és inferior al definit.  
Si l'entitat té més d'un sistema de recollida, es determinarà un valor únic d'aplicació per a tots els sistemes. S'haurà de dissenyar l'elecció de les mostres de manera que s'obtinga un valor representatiu del total.  
  
  
2. Realització i elecció de les mostres  
Si bé seria preferible un repartiment dels mostrejos obtinguts segons el punt anterior al llarg d'un any, per a tindre una imatge més ajustada a possibles variacions estacionals, s'admet la realització en un període més curt.  
Donada la possible variabilitat de la composició del material recollit en funció de les rutes (zones d'alta densitat comercial, zones residencials, presència d'institucions, etc.) i sistemes de recollida, s'hauran de triar diferents tipus de rutes i sistemes i fer un repartiment de les mostres de la manera més similar possible a la realitat.  
  
3. Procediment per a la realització d'un mostreig per a la caracterització d'envasos de paper-cartó  
La mostra es prendrà del material procedent dels vehicles de recollida una vegada descarregat.  
Per a poder dur a terme la caracterització, es coordinarà amb l'entitat local o el seu operador la disponibilitat d'una quantitat mínima de paper-cartó sobre la qual seleccionar la mostra a caracteritzar i la procedència. Aquesta quantitat mínima serà de 1.000 kg, llevat que per alguna causa justificada haja de fer-se sobre una quantitat inferior.  
Per a realitzar la caracterització, es procedirà a l'homogeneïtzació del total de paper-cartó referit anteriorment. Posteriorment, se separarà en quatre parts iguals en pes i es destriaran 50 kg de cada quart per a així obtindre els 200 kg necessaris sobre els quals fer la separació de materials.  
El material que s'haurà de caracteritzar se separarà en aquestes sis categories:  
- Paper imprés.  
- Envasos de paper-cartó:  
- Envàs domèstic amb punt verd.  
- Envàs domèstic sense punt verd.76  
€ Envàs comercial amb punt verd.76  
€ Envàs comercial sense punt verd.76  
€ Resta de materials.  
Quan la identificació dels envasos de paper-cartó entre domèstic amb punt verd o sense76 i comercial amb punt verd o sense76 resulte impossible, s'hauran de separar i formar dues fraccions d'envàs domèstic dubtós i envàs comercial dubtós, respectivament. La fracció de dubtosos domèstic es repartirà proporcionalment entre els que hagen resultat domèstic amb punt verd76 i domèstic sense punt verd.76 Es farà igual amb la fracció de dubtosos comercial.  
  
El pes total de la mostra caracteritzada s'obtindrà per la suma de pesos dels materials separats. Per a realitzar la pesada dels materials es disposarà d'una bàscula de precisió adequadament verificada i calibrada.  
El resultat de cada mostreig es reflectirà en una fitxa de caracterització.  
  
4. Obtenció de la caracterització mitjana  
El pla de caracterització inclourà el criteri per a obtindre la caracterització mitjana a partir dels mostrejos realitzats, amb el desglossament següent:  
- Paper imprés.  
- Envasos de paper-cartó:  
- Envàs domèstic amb punt verd.  
- Envàs domèstic sense punt verd.77  
€ Envàs comercial amb punt verd.77  
€ Envàs comercial sense punt verd.77  
€ Resta de materials.  
En funció de la variabilitat de les rutes triades per als mostrejos, la caracterització mitjana podrà calcular-se com a mitjana aritmètica de cada fracció o utilitzant algun sistema de ponderació.  
  
5. Percentatge d'envasos de paper-cartó adherits al SIG i d'utilització en la facturació per recollida selectiva de paper-cartó  
Una vegada desplegat el pla de caracterització, es fixarà el nou percentatge que representen els envasos adherits al SIG. Per a obtindre aquest valor se sumaran els percentatges d'envàs domèstic amb punt verd77 i sense punt verd i d'envàs comercial amb punt verd.77 Així mateix, podran dur-se a terme els ajustos necessaris en relació amb el marcatge del punt verd77 (tant per als envasos domèstics com per als envasos comercials adherits voluntàriament), amb la finalitat de reflectir de la manera més adequada els envasos adherits al SIG.  
Aquest percentatge serà el que s'aplique en la facturació de l'entitat des del mes següent a obtindre'l i, almenys, durant un any.  
Transcorregut aquest any, l'entitat podrà sol·licitar la realització d'un nou pla de caracterització o mantindre el valor obtingut.  
  
  
ANNEX IV.I.2  
Procediment de rebuig de vehicles de recollida de residus d'envasos lleugers en instal·lacions  
  
Aquest procediment té per objecte evitar l'entrada en les estacions de transferència o en les plantes de selecció de vehicles procedents, en teoria, d'una recollida selectiva d'envasos lleugers, però que realment continguen material mesclat de diferents tipus de residus (contenidor groc més contenidor resta; contenidor resta; voluminosos), així com evitar l'entrada de camions que, encara que procedisquen de la recollida selectiva, presenten unes característiques determinades (presència de material hospitalari de risc, residus perillosos, materials nocius per a equips, excessiva compactació - ) que facen impossible que siguen processats sense les garanties de seguretat suficients.  
Per a aconseguir l'objectiu del procediment, és necessari que les parts implicades, i especialment les plantes de selecció, l'apliquen amb racionalitat, objectivitat i proporcionalitat, buscant el màxim consens i sempre sobre la base de la fi última de millorar la recuperació de residus d'envasos.  
  
1. Abast  
El procediment de control d'entrades s'aplica en totes les instal·lacions que reben material procedent de la recollida selectiva d'envasos lleugers: plantes de selecció i estacions de transferència. No s'aplica en el cas d'assignacions provisionals (termini no superior a 3 mesos) de plantes de selecció a causa, per exemple, de tancaments temporals per obres.  
  
2. Plantejament  
El procediment consisteix en l'aplicació de tres possibles nivells de control consecutius: control per pes, control visual i caracterització.  
  
- Control per pes  
Es controla el pes de la càrrega de cada vehicle de recollida que accedisca a la instal·lació. Aquest control es basa en la relació existent entre el percentatge d'impropis, que és conegut per a cada entitat, i la densitat del material. A partir de la dada de densitat i aplicant un factor de compactació en vehicle i el volum de la caixa, s'obté el pes «esperat» de la càrrega. En l'apartat 6 es defineix el mecanisme de càlcul. Se'n defineixen dos nivells: un pes màxim (que correspondria a un material amb més del 60 % d'impropis) que té com a conseqüència el rebuig directe del vehicle, i un pes de referència (per a preveure desviacions sobre les hipòtesis bàsiques de càlcul: densitat, factor de compactació) que, si se supera, donaria pas al control visual.  
  
Per a aplicar el control per pes, s'ha de disposar d'una llista actualitzada amb informació de tots els vehicles de recollida. Ecoembes habilitarà, a través del sistema web de gestió en internet, la càrrega d'aquesta informació per part de les entitats locals (per a cada vehicle s'indicarà la matrícula, el volum de la caixa, la tara, el tipus de recollida ?superior, posterior, lateral?, si compacta o no, si és bicompartimentat o no, i data de baixa del vehicle). Amb aquesta informació i amb els resultats de percentatges d'impropis obtinguts en les caracteritzacions, Ecoembes elaborarà, cada quadrimestre, una taula amb els límits de pesos (índex màxim i índex de referència) de cada vehicle de cada entitat.  
  
Les plantes de selecció i estacions de transferència tindran accés, a través del sistema web de gestió, a la informació de les entitats que lliuren els seus envasos lleugers en aquestes plantes i la utilitzaran per a l'aplicació del procediment. Si a una planta o estació arriba un vehicle que no està incorporat en les taules, el responsable de la planta ho comunicarà a l'entitat local (amb còpia a Ecoembes) perquè el done d'alta en el sistema web de gestió; si, transcorregut un mes des de l'enviament de la comunicació, l'entitat no l'ha donat d'alta, la planta podrà decidir no permetre l'entrada d'aquest vehicle.  
  
- Control visual  
Suposa el control de l'aparença del material. S'aplica quan el pes d'un vehicle està entre el pes de referència i el pes màxim, i també en plantes de selecció quan, tot i no arribar al pes de referència, en descarregar la càrrega s'identifiquen materials de risc per a la seguretat dels operaris o nocius per als equips de la planta (seria aplicable, per exemple, per al control de rutes problemàtiques que la planta identifica en la faena diària).  
Per a dur a terme el control visual, se separa el material del vehicle que ha superat el pes de referència en una zona aïllada i es procedeix a avisar, en el mateix dia, a l'entitat d'origen del material. La instal·lació ha de justificar adequadament la incidència detectada i l'origen, inclòs un registre fotogràfic del material. Es concedeix un màxim de 24 hores (o 2 dies hàbils en el cas de plantes amb prou espai) perquè es persone en la instal·lació un representant de l'entitat, el qual procedirà, juntament amb el representant de la instal·lació, a fer el control visual. Les entitats podran delegar la realització del control visual a l'operari de recollida del vehicle, com a manera d'agilitar el desenvolupament del procediment.  
Els aspectes per a tindre en compte en el control visual seran: en primer lloc, la desviació de la qualitat aparent del material respecte de la qualitat obtinguda en les caracteritzacions del quadrimestre anterior (desviació global o desviació en certes fraccions significatives); en segon lloc, presència d'elements de risc (hospitalaris, perillosos) o nocius per a equips (voluminosos, pedres). La conclusió d'aquest control pot ser: acceptació, rebuig parcial, rebuig total o pas al següent nivell de control (caracterització). En el cas d'estacions de transferència que no disposen d'una zona per a la descàrrega i el control visual, es donarà l'opció de desviar el vehicle a una altra instal·lació segons disponibilitat, en la qual siga possible la descàrrega per al control visual. En el supòsit de desviar-se a una altra instal·lació, des del moment en què hi faça la descàrrega, aquesta instal·lació passa a ser la responsable de l'aplicació de la resta del procediment.  
  
- Caracterització:  
Consisteix a fer una caracterització per a determinar el percentatge de cada fracció en el material. És l'últim nivell de control, que s'aplica en el cas que prèviament les parts no s'hagen posat d'acord en el control visual i decidisquen sotmetre's a aquest control (el representant de l'entitat i el de la instal·lació han de formalitzar un document en què indiquen que acorden fer la caracterització). S'aplicarà la metodologia de caracterització del conveni. Si la caracterització la du a terme la mateixa empresa que les està realitzant dins del programa de caracteritzacions, Ecoembes admetrà la intermediació financera que es descriu en l'apartat següent. No obstant això, si la planta i l'entitat trien de comú acord una altra empresa de caracterització, Ecoembes no admetrà la intermediació financera; en aquest últim cas, a més, s'avisarà a Ecoembes perquè aquesta puga comprovar l'aplicació de la metodologia correcta. El resultat de la caracterització es contrasta amb la dada de qualitat existent per a l'entitat (mitjana aritmètica del quadrimestre natural immediatament anterior a la data del control). Si hi ha una quantitat d'impropis superior a la desviació admesa, la conclusió és que el material ha de ser rebutjat, si no supera la desviació, el material és admés. En l'apartat 7 s'indiquen els criteris de contrast.  
  
  
3. Fluxos econòmics derivats  
- Quantitat a facturar a Ecoembes com a recollida selectiva  
Des del moment en què un vehicle supere els límits de pes i la càrrega siga apartada per a la realització de controls posteriors, el pes del material no computaria inicialment com a entrada procedent de recollida selectiva a l'efecte de la facturació a Ecoembes i la incidència quedaria pendent de resolució. En funció de la conclusió del procediment, el pes del material computarà o no, per a establir el total de material recollit mensualment. Les plantes de selecció o estacions de transferència són les responsables de l'aplicació correcta d'aquest control de pesos.  
  
  
- Costos derivats de l'aplicació del procediment  
Els costos derivats de l'aplicació del procediment, que són: cost de fer la caracterització i cost de gestionar com a rebuig el material no acceptat (inclòs el transport fins a instal·lació de gestió si no està en el mateix recinte), seran assumits:  
- Si en el control visual, les parts arriben a un acord pel qual el material ha d'anar a rebuig, l'entitat assumeix els costos de gestió.  
- Si es passa al següent nivell de control i, en la caracterització, el resultat és no conforme, tots els costos els assumeix l'entitat; si el resultat és conforme, tots els costos els assumeix la planta de selecció o l'estació de transferència.  
Amb la finalitat de facilitar la gestió dels fluxos econòmics derivats de l'aplicació del procediment, Ecoembes podrà fer la intermediació entre l'entitat i la planta de selecció o l'estació de transferència, quan siga l'entitat la que haja d'assumir el cost. En aquest cas, s'aplicaran les condicions següents:  
- Llevat que l'entitat comunique per escrit a Ecoembes, i a la planta de selecció o estació de transferència on lliure els envasos, que vol mantindre els fluxos econòmics directament amb aquesta, es considerarà que el cost de gestió del rebuig i el cost de realització de la caracterització s'abonaran a través d'Ecoembes. D'aquesta manera, Ecoembes pagarà a la planta de selecció els possibles costos que aquesta haja assumit (gestió del rebuig) i, si és el cas, a l'empresa caracteritzadora (sempre que siga la mateixa empresa contractada per al desenvolupament del programa de caracterització) pel mostreig fet. La planta de selecció i l'empresa caracteritzadora emetran una factura a Ecoembes pel cost suportat. Al seu torn, Ecoembes notificarà l'import d'aquesta factura a l'entitat corresponent, per tal que en la facturació corresponent al sobrecost per recollida selectiva aparega minorat aquest import fins a la cancel·lació total de la quantitat pagada per Ecoembes.  
  
- Si, malgrat optar pel pagament directe, l'entitat no procedeix al pagament a la planta de selecció o a l'empresa caracteritzadora en el termini màxim de 6 mesos des de l'emissió de les factures per parts d'aquestes, es podran dirigir a Ecoembes perquè s'aplique el que es preveu en el punt anterior.  
En relació amb la gestió del material rebutjat, hi ha dues opcions:  
  
- Que la mateixa entitat es faça càrrec de retirar el material i gestionar-lo com a rebuig. En aquest cas no es farà cap pagament a la planta.  
  
- Que el material siga gestionat com a rebuig per la planta de selecció (en les mateixes instal·lacions, si tenen tractament de la fracció resta, o en una altra instal·lació externa). En aquest cas, la planta haurà de comunicar per escrit a Ecoembes el cost unitari (?/kg) de gestió com a rebuig, i Ecoembes procedirà a carregar aquesta dada en el sistema web de gestió d'internet, perquè en tinguen coneixement totes les entitats. Aquest cost haurà d'estar justificat i podrà actualitzar-se durant el primer mes de cada any. Si una planta no proporciona aquesta informació a Ecoembes, haurà de negociar el cobrament directament amb cada entitat i no podrà acollir-se a la intermediació de cobraments d'Ecoembes.  
  
4. Comunicació dels rebutjos mensuals de vehicles  
Les plantes de selecció i estacions de transferència hauran d'informar mensualment a Ecoembes de l'estat d'aplicació del procediment i de l'estat de desenvolupament d'aquest (rebuig directe, rebuig total o parcial després del control visual o després de la caracterització, material en espera de control visual o material en espera de caracterització).  
A fi de facilitar la posada en marxa de l'aplicació d'aquest procediment, l'avís a Ecoembes haurà de ser immediat (per correu electrònic el mateix dia de la incidència) per a les cinc primeres vegades que s'aplique en cada planta de selecció o estació de transferència.  
  
  
5. Esquema del procediment  
Control per pes  
A l'entrada de la instal·lació, es pesa del vehicle i es contrasta el resultat amb els valors de referència:  
I. Si la càrrega no supera el pes de referència: s'admet l'entrada i es descarrega. En tot cas, podrà aplicar-se la resta del procediment, en el cas que durant la descàrrega del material s'identificaren materials de risc per a la seguretat dels operaris o nocius per als equips de la planta.  
  
II. Si la càrrega supera el pes màxim, el material es rebutja directament. Només s'emet l'albarà si es descarrega en la planta o en l'estació de transferència per a ser tractat com a rebuig, si bé en aquest cas el pes no comptabilitzarà com a recollida selectiva.  
III. Si la càrrega supera el pes de referència, però no el pes màxim, l'acceptació del material o no quedarà pendent de la resolució del procediment; a continuació:  
  
Si es tracta d'una estació de transferència:  
- Si és possible descarregar el material en una zona aïllada per a fer-ne el control visual i hi ha mitjans per a posteriorment recollir el material i depositar-lo en les tremuges: es descarrega el material i s'avisa l'entitat d'origen del material de manera immediata.  
- Si al cap de 24 hores (o 2 dies hàbils en el cas de plantes amb espai suficient) no s'hi ha personat cap representant de l'entitat, es procedeix directament al rebuig del material (parcial o total) i a gestionar-lo com a fracció resta. El pes de la càrrega no computarà com a recollida selectiva.  
- Si s'hi persona el representant de l'entitat, es du a terme el control visual.  
- Si no hi ha una zona per a la descàrrega del material o no hi ha mitjans per a recollir-lo posteriorment, es dona l'opció a l'entitat de dur el vehicle a una planta de selecció o a una altra instal·lació per al control visual:  
- Si l'entitat no accepta el desviament de la càrrega: el vehicle es rebutja i es gestiona com a fracció resta. El pes de la càrrega no computarà com a recollida selectiva.  
- Si l'entitat accepta: el vehicle s'emporta a una planta de selecció, en la qual es du a terme el control visual.  
  
Si es tracta d'una planta de selecció:  
Es descarrega el material en una zona aïllada per a fer-ne el control visual i s'avisa l'entitat d'origen del material de manera immediata.  
- Si hi acudeix un representant de l'entitat, es procedeix a fer el control visual.  
- Si en el termini de 24 hores (o 2 dies hàbils en el cas de plantes amb prou espai) no hi acudeix cap representant de l'entitat, serà el mateix responsable de la planta qui decidirà si el material s'accepta o si hi ha un rebuig parcial o total. La decisió es tindrà en compte en relació amb el còmput del material com a recollida selectiva.  
  
Control visual  
Una vegada personat en la instal·lació el representant de l'entitat, es procedeix a fer el control visual o control de la qualitat aparent de la càrrega, conjuntament entre el representant de l'entitat i el representant de la planta. Es tindrà en compte: l'aspecte general del material, l'existència de parts de la càrrega amb qualitat aparent molt diferent, la presència de materials específics de risc (hospitalaris, perillosos - ). Una vegada fet el control visual:  
- Si hi ha acord sobre la solució a adoptar, finalitza el procediment. La solució pot ser:  
- Acceptació del material en la instal·lació per a processar-lo com a envasos lleugers. El material computa com a recollida selectiva.  
- Rebuig parcial de la càrrega. En aquesta situació, una part de la càrrega seria processada com a envasos lleugers i una altra part seria gestionada com a rebuig. La part rebutjada no computaria com a recollida selectiva.  
- Rebuig complet de la càrrega. El material es gestiona com a rebuig i el pes no seria computat com a recollida selectiva.  
- Si no hi ha acord en el control visual entre el representant de l'entitat i el representant de la instal·lació, aquest proposa fer una caracterització:  
- Si el representant de l'entitat no accepta la caracterització: la càrrega del vehicle és rebutjada i gestionada com a rebuig. No computaria a l'efecte de la recollida selectiva.  
- Si el representant de l'entitat accepta la caracterització (ha de signar-se un document que indique que les dues parts accepten fer la caracterització), es posen d'acord sobre quina empresa la durà a terme (la que desenvolupa el programa de caracteritzacions o una altra) i es programa (termini màxim per a la caracterització: 2 dies hàbils després del control visual). Es du a terme la caracterització.  
  
Caracterització  
Si el representant de l'entitat accepta que es duga a terme la caracterització del material retingut, les dues parts han de decidir si aquesta caracterització la du a terme la mateixa empresa que fa els mostrejos del programa de caracterització o si acorden que siga una empresa diferent. Si decideixen que siga la mateixa empresa, el representant de la instal·lació ho comunica a Ecoembes, que farà les gestions necessàries amb aquesta empresa perquè procedisca a la caracterització del material en el termini màxim de 2 dies hàbils. Si acorden que siga una altra empresa, hauran de fer-se càrrec directament de les gestions amb la dita empresa per a procedir a la caracterització.  
Una vegada feta la caracterització, es realitza el contrast amb la dada de l'última mitjana quadrimestral de l'entitat (facilitada en el sistema web de gestió de residus) i s'aplica el que preveu l'apartat 7 i:  
  
- Si el resultat de la caracterització justifica el rebuig: es rebutja el material i es gestiona com a rebuig. No computa com a recollida selectiva.  
- Si el resultat de la caracterització no justifica el rebuig, s'admet el material per a ser gestionat (transferència o selecció) i computa com a recollida selectiva.  
El resultat d'aquesta caracterització no es tindrà en compte a l'efecte de càlcul de la mitjana mòbil considerada en el programa de caracterització del conveni.  
  
6. Metodologia per a calcular les referències de pes  
Pes esperat  
Es calcula el pes esperat de la càrrega de cada vehicle, amb la fórmula següent:  
  
Càrrega esperada (kg) = densitat del material (kg/m³) × factor compactació × volum caixa (m³)  
  
Pes esperat (kg) = càrrega esperada (kg) + tara del vehicle  
  
en què:  
- Densitat del material. El valor de la densitat, que és funció dels impropis, pren els valors següents:  
  
Mitjana quadrimestral Densitat (kg/m³)  
<10 % 25,85  
>10 % i <20 % 28,06  
>20 % i <30 % 30,86  
>30 % i <40 % 34,05  
>40 % 42,00  
  
  
- Densitat en vehicle. El factor de compactació és diferent en funció del vehicle i la forma d'operació, per la qual cosa únicament es pot establir un índex de referència; inicialment s'aplicarà l'índex 1:6, excepte en vehicles de càrrega lateral, que s'aplicarà el factor 1:8.  
  
  
Càlcul del pes esperat en funció del registre històric  
Una vegada que el control per pes estiga implantat i hi haja un registre històric de pesos per vehicles, es podria prendre com a referència la mitjana de pesos històrics de cada vehicle, en lloc d'obtindre-la amb les hipòtesis de densitat i compactació.  
  
Pes màxim  
Aquest indicador es calcula com el pes que tindria la càrrega del vehicle si es pren un material amb 60 % d'impropis que té una densitat de 50 kg/m³.  
  
Càrrega màxima (kg) = 50 × factor compactació × volum caixa (m³)  
  
Pes màxim (kg) = càrrega màxima (kg) + tara del vehicle (kg)  
  
Com millor siga la qualitat del material, més gran serà l'excés admés perquè s'aplique el rebuig directe; per exemple, a un material amb un 20 % d'impropis, que té una densitat associada de 28,06 kg/m³, se li permetria un excés del 78 % (50 kg/m³) sobre el pes esperat. En un material amb el 30 % d'impropis, l'excés seria del 62 % sobre el pes esperat, i amb un 40 % d'impropis, l'excés seria d'un 47 %.  
  
Pes de referència  
El pes de referència es calcula considerant un pes admés addicional a l'esperat de 5 kg/m³.  
  
Pes de referència (kg) = càrrega esperada × (100 % + índex de referència) + tara del vehicle (kg)  
  
en què:  
  
Qualitat material  
(% impropis) Densitat  
(kg/m³) Pes addicional  
(kg/m³) Índex de referència  
>10 % 25,85 5 19 %  
10-20 % 25,85-28,06 5 18 %  
20-30 % 28,06-30,86 5 16 %  
30-40 % 30,86-34,05 5 15 %  
>40 % 42,00 5 12,5 %  
  
  
7. Criteris per a determinar la desviació sobre la caracterització  
El primer contrast que cal fer és el relatiu al percentatge total d'impropis. Si incompleix aquest primer contrast, el material és rebutjat.  
  
Percentatge d'impropis  
(mitjana quadrimestral) Percentatge addicional admés com a desviació Percentatge d'impropis totals admés per a no rebuig  
<30 % >15 % 45 %  
30-35 % 15 %-10 % 45 %  
35-40 % 10 %-5 % 45 %  
40-45 % 5 %-0 % 45 %  
  
  
Si el material està dins del rang admés com a desviació sobre el total d'impropis, però supera el percentatge per a les fraccions següents, el material és rebutjat:  
  
Fraccions específiques Percentatge límit  
Matèria orgànica + restes de poda 25 %  
Paper-cartó (inclosos envasos) 25 %  
Vidre 10 %  
  
  
Així mateix, les fraccions següents presenten una problemàtica especial en relació amb la seguretat dels operaris. La presència d'aquests materials en la càrrega del vehicle que està sent sotmés a caracterització suposarà que es rebutge immediatament:  
  
Fraccions no admeses per la problemàtica que presenten Justificació de la limitació  
Material origen hospitalari de risc   
(xeringues) Seguretat laboral  
Residus perillosos (envasos amb productes): irritants, explosius, tòxics - Seguretat laboral  
  
  
Finalment, la presència de les fraccions següents resulta problemàtica per la possibilitat de causar danys en els equips, cosa que pot justificar el rebuig del material, llevat que puguen separar-se fàcilment de la resta de la càrrega:  
  
Fraccions no admeses per la problemàtica que presenten Justificació de la limitació  
Runes i restes d'obra Danys en equips  
Elements no envasos susceptibles d'enrotllar-se en els eixos dels equips de procés (cintes, xarxes, - ) Danys en equips  
  
  
8. Protocol d'actuació per a la millora i el seguiment de la qualitat del material d'envasos lleugers depositats en les estacions de transferència  
Aquesta part del procediment busca identificar l'arribada de residus, amb les característiques descrites en la introducció d'aquest procediment, d'entitats a les quals no hauria aplicat el control per pes, per haver depositat en la transferència una quantitat per davall del pes de referència i que, a causa d'estar mesclats amb altres entitats, no siga possible identificar-ne inequívocament l'origen. El material rebut d'aquest origen podrà ser objecte de revisió visual de la seua qualitat en planta per a identificar les descàrregues amb materials de qualitat deficient o amb productes, materials o substàncies que puguen resultar perillosos i/o nocius per a la instal·lació o els seus treballadors.  
Des de la planta s'obrirà un expedient i es comunicarà aquest fet a l'estació de transferència, una sol·licitud que es documentarà amb fotografies del material descarregat i la còpia de l'albarà del vehicle d'origen.  
L'estació de transferència haurà d'indicar a la planta de selecció les procedències que anaven en el transport objecte de l'obertura de l'expedient. Entre la informació a remetre hi haurà, almenys, per a cada entitat (ajuntament o mancomunitat), el tant per cent estimat del pes transportat corresponent a l'entitat, l'hora de descàrrega i la matrícula del vehicle origen del residu.  
Una vegada identificats els municipis o mancomunitats, hores de lliurament i camions, la instal·lació haurà de remetre un escrit en què informe cadascun dels municipis implicats en l'expedient de l'obertura d'aquest, amb indicació de si es tracta de la primera, segona o tercera ocasió en la qual es produeix un incident d'aquesta classe en els tres últims mesos per a aquell vehicle/torn. El tercer incident repetit d'aquesta classe en els tres últims mesos per a una entitat/vehicle/torn determinarà que no es puga depositar temporalment el material recollit com a envàs o segona bossa en les instal·lacions de transferència.  
En cada expedient s'identificaran les entitats/vehicles/torns que hagen estat implicats en un incident d'una transferència.  
Quan en una ruta habitual es veja implicada en tres expedients en un període inferior a tres mesos, la instal·lació haurà de remetre un escrit a Ecoembes, a l'entitat responsable i a l'entitat gestora de la planta de transferència en què informe d'aquesta situació.  
Ecoembes haurà d'informar l'entitat gestora de l'estació de transferència i l'entitat implicada de la data prevista a partir de la qual la ruta implicada haurà de desviar el material directament a la planta que se li indique o bé optar per depositar-lo en la planta de transferència com a residu resta.  
Ecoembes no pagarà el material depositat per aquesta ruta habitual en l'estació de transferència a partir de la data indicada i fins que ho comunique.  
La planta de selecció on hauria de desviar-se el material haurà d'informar Ecoembes en cas de no rebre el camió implicat en els incidents, amb la finalitat de poder contrastar si està gestionant la ruta habitual com a rebuig o s'ha canviat el torn o el camió que prestava servei a la ruta habitual identificada.  
Si, després d'analitzar les dades històriques de descàrregues en planta (hores/matrícules), es constata que l'entitat ha optat pel canvi de vehicle per a fer la mateixa ruta habitual implicada en un expedient, al nou camió/torn s'aplicarà també l'expedient esmentat, i no es computarà, a l'efecte de recollida selectiva d'envasos, el material depositat per aquest camió/torn durant aquest canvi.  
L'entitat podrà tornar a depositar els residus procedents de la ruta (entitat/matricula/torn) en la seua instal·lació habitual de destinació si no es produeixen rebutjos per part de la planta de selecció en dos mesos a comptar des del primer dia en què es reba el material en planta.  
La planta comunicarà la primera recepció en planta a Ecoembes i a l'entitat a fi de fer un seguiment dels terminis previstos en aquest protocol.  
Així mateix, Ecoembes haurà d'informar la planta de classificació i l'entitat corresponent quan un camió/torn puga transferir de nou el seu material d'envasos, resultat d'un període de descàrrega en planta de dos mesos sense rebuig per part de la planta.  
En el cas de repetir-se en una mateixa ruta habitual, per aplicació d'aquest protocol, la no admissió com a envasos en l'estació de transferència, el termini per a transferir de nou aquest material s'incrementarà en dos mesos addicionals per cada vegada que es repetisquen aquests fets.  
La instal·lació haurà de dur un registre d'expedients, incidents i terminis, el qual estarà a la disposició d'Ecoembes i de les entitats implicades.  
L'entitat gestora de les plantes de transferència, les plantes de selecció i Ecoembes hauran d'aportar a la resta d'interlocutors implicats una relació del personal autoritzat per a rebre i remetre aquesta informació.  
En el cas de desviament de vehicles a la planta de selecció, s'estarà al que es disposa en el punt 3 d'aquest procediment.  
  
Aplicació econòmica  
Si l'entitat opta pel desviament a la planta per a fer el control visual, li serà aplicable el pagament en concepte de transferència de residus previst en l'annex II, del conveni, import d'aplicació al material acceptat per la instal·lació.  
  
  
ANNEX IV.I.3  
Procediment de seguiment de la qualitat   
del servei de recollida selectiva  
  
Es refereix a la qualitat entesa com a imatge del servei percebuda pels usuaris, per l'impacte directe que té en la participació en la recollida selectiva. Per això, l'abast vindrà determinat pels paràmetres del servei que tenen impacte en aquesta percepció. Tots aquests paràmetres estan associats als contenidors. El procediment s'aplica a la recollida selectiva de paper-cartó i a la recollida selectiva d'envasos lleugers.  
El procediment inclou també unes recomanacions bàsiques relatives a la ubicació i la disposició dels contenidors.  
Paràmetres de servei que cal verificar:  
Els paràmetres de servei inclosos en la verificació seran:  
- Manteniment: el manteniment preventiu i correctiu dels contenidors va dirigit a cuidar els elements bàsics del contenidor per a:  
  
1. Fer que els usuaris els utilitzen com cal (serigrafia correcta i visible, tancaments i boques dels contenidors en correcte estat i cossos i tapes íntegres).  
2. Fer possible que els recullen (elements d'elevació, rodes, integritat del contenidor); quan el contenidor no puga ser reparat o el cost siga elevat, es reposarà.  
El seguiment d'aquest paràmetre es farà directament sobre els contenidors amb controls in situ.  
- Neteja dels contenidors: La freqüència de la llavada depén de l'activitat i del sistema de recollida. Els valors de referència per a cada servei són els següents:  
  
Nre. llavades/any Recollida d'envasos lleugers Recollida de paper-cartó  
Tipologia de municipi Iglú Càrrega posterior Càrrega lateral Soterrat   
Urbà 7 8 8 7 3  
Semi 6,5 6,5 7 6,5 2  
Rural 4 4 4 4 1  
  
  
Per al control d'aquest paràmetre es farà una verificació formal, és a dir, es validarà que l'entitat (o el seu operador) ha dut a terme les operacions de llavada mitjançant justificació documental.  
Desbordament dels contenidors en el moment del buidatge: es considera com a referència de servei una mitjana d'ompliment dels contenidors d'un 66 %. Es defineix contenidor desbordat aquell l'ompliment del qual és del 100 % i s'observa presència de residus d'aquesta fracció en el seu entorn. La presència d'altres residus o objectes al voltant dels contenidors no suposa desbordament, si hi ha encara capacitat en aquests.  
  
Metodologia  
Seguiments in situ de contenidors i revisió documental  
- Es faran controls in situ de contenidors amb un abast d'almenys el 25 % del total dels situats en via pública. Els controls es realitzaran moments abans de la recollida (per a avaluar els desbordaments), sense avís previ del dia concret. Es prendran les dades, amb suport fotogràfic, relatives als indicadors següents: manteniment i desbordaments.  
  
- Ecoembes haurà de notificar a l'entitat l'inici del procediment; l'entitat, al seu torn, tindrà l'obligació d'enviar la informació següent:  
  
- Inventari actualitzat dels contenidors de la fracció o fraccions objecte d'anàlisi.  
- Informació relativa a la ruta o rutes de recollida (freqüència, horari, etc.).  
- Documentació justificativa de la neteja dels contenidors.  
L'entitat haurà de proporcionar l'inventari de contenidors i la informació relativa a la ruta o rutes de recollida en el termini màxim d'1 mes des de la notificació d'Ecoembes. Si transcorregut aquest termini no s'ha rebut aquesta informació, no es tramitaran les factures corresponents al pagament fix de l'activitat afectada fins que no es reba. Transcorregut el termini de 9 mesos des del període al qual corresponga la factura, s'entendrà eliminat el compromís de pagament per part d'Ecoembes, tal com s'indica en l'annex III.  
L'entitat disposa del termini màxim d'1 mes des de la notificació d'Ecoembes per a enviar la documentació justificativa de la neteja dels contenidors. Si aquesta documentació es rep fora de termini, Ecoembes podrà tindre-la en compte si l'estima representativa en el moment de valorar-la. En cas contrari, o si l'entitat no envia la documentació, es considerarà que l'indicador de neteja és molt deficient.  
  
- Amb els resultats dels seguiments i la documentació rebuda, s'aplicarà la valoració recollida en la taula de valoració dels indicadors i s'obtindrà com a suma el valor de qualitat del servei. El valor d'1 correspon a una qualitat correcta. Un valor inferior a 0,75 es considerarà qualitat de servei deficient.  
- Ecoembes, o l'empresa que aquesta delegue, haurà d'elaborar un informe amb les conclusions de la verificació.  
  
Resultats  
La finalitat principal del procediment és proporcionar una eina a l'entitat responsable del servei per a corregir una situació que, pel seu impacte en els usuaris, pot provocar un funcionament deficient de la recollida selectiva.  
Després de la realització del treball de camp, s'elaborarà un informe que es lliurarà a l'entitat. En funció dels resultats, el procediment de qualitat del servei constarà d'un o diversos controls:   
1. Resultats del primer control:  
- Si el resultat del seguiment és que la qualitat de servei és correcta (valor 0,75): es dona per finalitzat el procediment.  
- Si el resultat del seguiment és que la qualitat de servei és deficient (valor <0,75), es farà un segon control passats tres mesos des de l'enviament dels resultats del primer per part d'Ecoembes, període en el qual l'entitat podrà posar en marxa mesures correctores.  
  
2. Resultats del segon control:  
- Si el resultat del seguiment és que la qualitat de servei és correcta (valor 0,75): es dona per finalitzat el procediment.  
- Si el resultat és que la qualitat de servei és deficient (valor <0,75), es farà un tercer control passats tres mesos des de l'enviament dels resultats del segon per part d'Ecoembes, període en el qual l'entitat podrà posar en marxa mesures correctores.  
  
3. Resultats del tercer control:  
- Si el resultat del seguiment és qualitat de servei correcta (valor 0,75): es dona per finalitzat el procediment.  
- Si el resultat del seguiment és qualitat de servei deficient (valor <0,75), des del mes de l'enviament de l'informe de resultats no es tramitarà la facturació corresponent al pagament fix de l'activitat afectada.  
  
El pagament d'aquest es reprendrà després d'acordar-ho en la comissió mixta de seguiment, vigilància i control (en una reunió amb l'entitat) una vegada analitzada la situació de l'entitat i, si és el cas, de les mesures correctores implantades / a implantar.  
Ecoembes podrà plantejar, en cas d'extrema gravetat, la resolució del conveni (d'adhesió) de l'entitat.  
Una vegada transcorregut el termini de 9 mesos des del període al qual corresponga el pagament fix no facturat, s'entendrà eliminat el compromís de pagament per part d'Ecoembes, tal com s'indica en l'annex III.  
  
Aplicació informàtica de gestió de la contenidorització  
Si l'entitat disposa de dispositius automàtics d'ubicació de contenidors i una aplicació informàtica de gestió que incloga almenys la informació següent: localització geogràfica, número o codi identificatiu de cada contenidor, data d'instal·lació en la localització, data de baixa, operacions de manteniment i reparació (data i abast), operacions de neteja (data i abast), operacions de buidatge (data de cada buidatge, pes si té dispositiu de pesatge individual), aquesta informació serà posada a la disposició d'Ecoembes a sol·licitud seua i es podrà tindre en compte en l'elaboració de l'informe de seguiment.  
  
  
Recomanacions bàsiques relatives a la disposició dels contenidors  
  
En els sistemes de recollida selectiva de proximitat, és a dir, quan el contenidor groc se situa al costat del contenidor de resta, s'han de considerar els següents aspectes:  
- Els contenidors grocs han de tindre sempre al costat almenys un contenidor de fracció resta, per a evitar que s'hi deposite fem sense classificar. En funció del volum de residus de cada fracció (resta o envasos lleugers), es dimensionarà el nombre de contenidors a instal·lar, per a evitar que, per capacitat insuficient, es depositen els fluxos de residus en els contenidors que no correspon.  
- S'hauran de col·locar contenidors de paper-cartó i vidre en la rodalia, per a evitar que aquests materials es depositen en els contenidors grocs.  
En els sistemes de recollida selectiva en àrea d'aportació, s'ha de col·locar de manera agrupada un contenidor per a cada fracció selectiva: envasos lleugers, paper-cartó i vidre.  
El criteri de proximitat dels contenidors als usuaris haurà de ser tingut en compte per a decidir-ne la ubicació en la via pública i garantir una distribució tan homogènia i solidària com siga possible, perquè es facilite la participació dels usuaris en la recollida selectiva. Es tindran en compte, no obstant això, possibles condicionants urbanístics que dificulten la ubicació de contenidors.  
  
  
ANNEX IV.I.4  
Procediment de verificació de la contenidorització  
  
Tant en el cas de la recollida selectiva d'envasos lleugers com en la de paper i cartó monomaterial es preveu el pagament d'una quantitat fixa associada als contenidors instal·lats en la via pública.  
La incorporació del nombre de contenidors per a la determinació de l'aportació econòmica fa necessari establir un procediment que permeta a totes les parts garantir, amb un mínim de seguretat, que hi ha una assignació correcta dels fons del sistema integrat de gestió.  
  
Segons s'estableix en l'annex III d'aquest conveni, els consorcis i les entitats locals han de mantindre un inventari actualitzat dels contenidors instal·lats, tant per a la recollida d'envasos de paper-cartó com per a la recollida d'envasos lleugers.  
Aquest inventari, que serà la base per al desenvolupament del procediment de verificació, haurà de reunir les característiques descrites en l'annex esmentat.  
  
1. Procediment de verificació  
Com a eina per a fer la verificació, s'ha desenvolupat una metodologia basada en la realització de mostrejos estadístics, que permet una estimació del valor teòric del nombre de contenidors instal·lats, de manera que es puga contrastar amb la dada aportada pels consorcis i les entitats locals en el seu inventari de contenidors.  
A fi d'evitar possibles errors del mostreig deguts a desplaçaments dels contenidors, el control es fa sobre unes agrupacions formades per un nombre determinat i conegut a priori de contenidors denominades conglomerats. El control in situ d'un determinat nombre de conglomerats permet verificar, amb una probabilitat d'error delimitada, la representativitat de la informació presentada en l'inventari respecte a la posada realment a la disposició dels usuaris del servei. Aquesta verificació permetrà, sobre la base del recompte parcial, fer extensible el resultat a la totalitat de la contenidorització instal·lada.  
  
1.1. Enviament de l'inventari i participació dels consorcis i les entitats locals en el procediment  
Una vegada sol·licitat per Ecoembes, els consorcis i les entitats locals hauran de proporcionar l'inventari de contenidors en el termini màxim d'1 mes. Si transcorregut aquest termini no s'ha rebut l'inventari, no es procedirà a tramitar les factures corresponents al pagament fix de l'activitat afectada fins a la recepció de l'inventari. Transcorregut el termini de 9 mesos des del període al qual corresponga la factura, s'entendrà eliminat el compromís de pagament per part d'Ecoembes, tal com s'indica en l'annex III.  
1.2. Preparació del seguiment in situ  
La preparació del seguiment in situ inclou les tasques següents:  
- Definició o disseny dels conglomerats de contenidors a partir de l'inventari lliurat pels consorcis i les entitats locals.  
- Aplicació d'un procediment estadístic, que determinarà el nombre de conglomerats que s'han de visitar per a un interval de confiança d'un 95 % i amb un marge d'error d'un ±10 % (en el punt 2 d'aquest annex es detalla la justificació de la fórmula utilitzada en aquesta determinació).  
- Selecció aleatòria dels conglomerats a visitar entre tots els definits.  
1.3. Desenvolupament del seguiment in situ  
Una vegada elaborada la informació necessària per a fer el treball de camp, el personal d'Ecoembes o l'empresa subcontractada per aquesta es desplaçarà a la ubicació on es preveu, sobre la base de l'inventari proporcionat pels consorcis i les entitats locals, que es trobaran els conglomerats de contenidors seleccionats.  
Posteriorment es farà la presa de dades, que inclourà la informació complementària del servei. Si els consorcis i les entitats locals ho consideren necessari, es podrà assistir al seguiment in situ dels contenidors.  
  
1.4. Realització del contrast i informe final  
La informació obtinguda mitjançant el treball de camp s'aboca a una aplicació informàtica que, sobre la base de paràmetres estadístics, obté una estimació teòrica del nombre de contenidors instal·lats. Els resultats obtinguts es contrasten amb la dada de l'inventari enviat pels consorcis i les entitats locals.  
Amb les conclusions d'aquest contrast s'elabora un informe final, que és remés als consorcis i les entitats locals. Els resultats previstos en aquest informe podran ser els següents:  
- No hi ha diferències significatives entre els contenidors mostrejats i els previstos en l'inventari. En aquest cas, es donarà per acabat el procés de verificació sense incidències.  
- Hi ha poques diferències però significatives des del punt de vista estadístic. Es recomana dur a terme un recompte estricte amb una grandària de mostra major, amb la finalitat d'assegurar el resultat del control.  
  
- S'aprecien diferències estadísticament significatives entre la contenidorització mostrejada i la recollida en l'inventari remés per l'entitat. En aquest cas, Ecoembes comunica a l'entitat aquesta incidència i li sol·licita l'actualització de l'inventari i de les dades carregades en el sistema de facturació d'acord amb el nombre de contenidors obtingut en el control, des de la data de realització d'aquest. Ecoembes no tramitarà factures pel pagament fix de l'activitat afectada fins que es procedisca a l'actualització de l'inventari i, en cas necessari, a la regularització de la facturació.  
Si els consorcis i les entitats locals no estan d'acord amb el resultat del control, podran demanar que es repetisca en un termini màxim de 20 dies des de l'enviament de l'informe. En aquest cas, la mateixa empresa que va fer el control inicial el tornarà a fer, en un termini màxim de 20 dies des de la comunicació dels consorcis i les entitats locals. Si el resultat d'aquest control confirma el rebuig inicial de l'inventari, els consorcis i les entitats locals hauran d'assumir-ne el cost, a més d'actualitzar l'inventari i les dades carregades per a la facturació per recollida en el sistema web de gestió.  
1.5. Aplicació informàtica de gestió de la contenidorització  
Si els consorcis i les entitats locals tenen dispositius automàtics d'ubicació de contenidors i una aplicació informàtica de gestió que incloga almenys la informació següent: localització geogràfica, número o codi identificatiu de cada contenidor, data d'instal·lació en la localització, data de baixa, operacions de manteniment i reparació (data i abast), operacions de neteja (data i abast), operacions de buidatge (data de cada buidatge, pes si té dispositiu de pesatge individual), aquesta informació es tindrà en compte en l'elaboració de l'informe de seguiment.  
  
2. Justificació de la fórmula utilitzada en el procediment estadístic  
  
2.1. Unitats que formen part del mostreig  
La necessitat de contrastar de manera estadística la informació referida a una població a partir d'una mostra requereix, en primer lloc, definir les unitats que s'utilitzaran per a contrastar aquesta informació.  
Per qüestions d'eficiència i per a evitar errors deguts a la possible mobilitat dels contenidors individuals, es parteix d'una divisió artificial de zones amb un nombre similar de contenidors, que constitueixen les unitats primàries de mostreig, denominades conglomerats.  
2.2. Selecció de la grandària de la mostra  
Una vegada establits els conglomerats, es determina quants se n'han de visitar per a estimar el nombre total de contenidors de l'entitat amb un interval de confiança del 95 % i un marge d'error del ±10 %. La fórmula utilitzada és la següent:  
  
  
  
en què el significat dels paràmetres és el següent:  
- n: nombre de conglomerats a mostrejar.  
- z2: el valor associat a una distribució normal que deixa una probabilitat de la seua dreta. és la probabilitat que el vertader valor en la població i l'estimació obtinguda diferisquen com a màxim en l'error màxim permés (nivell de confiança).  
Error: l'error màxim (en termes percentuals) permés en l'estimació que estem disposats a acceptar.  
- S/ ?D: coeficient de variació, en què S representa l'error associat al càlcul del nombre total de contenidors i ?D, el valor estimat per al total de la població.  
- N: nombre total de conglomerats construïts que conformen l'univers del qual s'obtindrà la mostra.  
2.3. Estimador considerat per a establir la diferència màxima admesa entre el nombre de contenidors teòric i l'observat  
A partir de les diferències entre el nombre de contenidors teòric que hauríem d'haver trobat (inventari) i l'observat (treball de camp) s'obté l'estimador lineal sense biaix de Horvitz-Thompson, que en aquest cas pren la forma:  
  
  
  
en què d expressa la ponderació donada a cadascuna de les diferències trobades en els conglomerats mostrejats.  
Amb aquest indicador obtindrem l'estimació de la diferència de contenidors existent i, per tant, el criteri a utilitzar per a determinar si la diferència pot ser considerada prou gran, per a poder o no rebutjar la hipòtesi sobre la veracitat de la informació proporcionada.  
  
2.4. Contrast estadístic sobre la rellevància de la diferència trobada  
  
El test d'hipòtesi que construirem serà:  
  
H0 Nombre de contenidors teòric = Nombre de contenidors estimat  
  
H1 Nombre de contenidors teòric Nombre de contenidors estimat  
  
  
D'aquesta manera, partint sempre de la hipòtesi nul·la (H0), és a dir, el nombre de contenidors reflectit en inventari coincidirà amb l'observat a través del treball de camp, aquest contrast estadístic ens podrà determinar, a través del valor per a l'estimador de la diferència i l'estimació de la seua variància, si la diferència entre el nombre de contenidors que hauríem d'haver trobat i l'observat en el treball de camp és prou significativa, i per tant rebutjaríem la hipòtesi nul·la (H0), o si, per contra, podem assumir aquesta diferència en el nombre de contenidors, i per tant no es rebutjaria (acceptaríem) la hipòtesi nul·la (H0).  
Aquest contrast estarà basat en l'interval de confiança per a aquesta diferència, la fórmula de la qual ve donada per:  
  
  
  
  
en què:  
  
- expressa l'estimació de la variació real existent per a les diferències entre el nombre de contenidors real i teòric.  
  
- es correspon amb el valor que en una distribució t-Student amb n-1 graus de llibertat deixa a la seua dreta una probabilitat de 2 (recordem que el valor de guardava relació amb el nivell de confiança fixat).  
  
Si apliquem la fórmula, podem obtindre dos resultats possibles:  
- El nombre de contenidors de l'inventari es troba dins de l'interval de confiança definit per la fórmula. En aquest cas s'accepta la hipòtesi nul·la i, per tant, l'inventari seria correcte.  
- El nombre de contenidors de l'inventari es troba fora de l'interval de confiança definit per la fórmula. En aquest cas, l'inventari de contenidors no seria correcte i caldria procedir a modificar-lo.  
  
S'inclou a més una modificació perquè el resultat derivat del test d'hipòtesi preveja la possibilitat de fer un mostreig addicional, en el cas que les diferències trobades siguen significatives però xicotetes, amb la finalitat d'assegurar les conclusions que es comuniquen als consorcis i les entitats locals.  
Aquesta modificació consisteix a ampliar el nivell de confiança des del 95 % fixat prèviament fins al 90 %, de tal manera que, si el nombre de contenidors de l'inventari es troba dins d'aquest, es procediria a fer un recompte estricte amb una ampliació de la mostra inicial, considerant un nivell d'error del 5 % en lloc del 10 % inicial. Una vegada fet el nou mostreig, si el resultat torna a ser que no es compleix la hipòtesi nul·la, l'inventari no seria correcte i caldria procedir a modificar-lo.  
  
Aplicació del procediment de seguiment de la qualitat del servei de recollida selectiva per a verificar la contenidorització  
En cas que el nombre de contenidors verificats en aplicació del procediment de seguiment de la qualitat del servei de recollida selectiva assegure una representativitat estadística superior a la descrita en aquest procediment, aquest seguiment podrà ser utilitzat també per a la verificació de la contenidorització (amb els resultats obtinguts, s'aplicarien els punts 2.3 i 2.4 d'aquest procediment).  
  
  
ANNEX IV.II  
Procediments de seguiment de la selecció  
  
ANNEX IV.II.1  
Especificacions tècniques dels materials recuperats (ETMR); modificació, compliment i control  
  
1. Especificacions tècniques dels materials recuperats (ETMR)  
  
a) Recollida monomaterial de paper i cartó  
  
ESPECIFICACIONS TÈCNIQUES PER A MATERIALS RECUPERATS (ETMR) Per a entrada de RESIDUS D'ENVASOS DE PAPER I CARTÓ EN INSTAL·LACIONS DE RECUPERADORS/RECICLADORS, PROCEDENTS DE RECOLLIDA MONOMATERIAL  
  
Característiques del material Material en bales o a granel de diverses qualitats de papers i cartons. Qualitat mínima 1.01 de la norma UNE-EN 643: llista europea de qualitats estàndard de paper i cartó per a reciclar.  
Procedència Contenidor específic per a recollida monomaterial de paper-cartó.  
Humitat màxima 10,00 %  
  
  
Materials impropis Màxim el 3,00 % sobre el pes total  
  
  
RECOLLIDA PORTA A PORTA DE RESIDUS D'ENVASOS DE CARTÓ COMERCIAL  
  
Característiques del material Qualitat mínima 1.04 de la norma UNE-EN 643: llista europea de qualitats estàndard de paper i cartó per a reciclar.  
Procedència Recollida específica de cartó del comerç  
Humitat màxima 10,00 %  
Materials impropis87 Màxim el 3,00 % sobre el pes total  
  
  
b) Materials recuperats en plantes de selecció  
- Totes les fraccions seleccionades (llevat de l'acer i l'alumini) hauran d'anar etiquetades. L'absència d'etiquetes serà causa de la no retirada del material seleccionat de la planta. L'etiqueta haurà de ser omplida durant el procés de producció de la bala, amb les dades del nom de la planta i la data de producció de la bala. Tant les etiquetes com els elements de fixació seran facilitats per Ecoembes sense cap cost per a l'entitat titular de la planta de selecció. L'entitat titular de la planta de selecció podrà utilitzar altres etiquetes sempre que continguen aquesta informació.  
- Amb la finalitat d'optimitzar el transport, la càrrega de les bales de material serà a tres altures sempre que siga possible.  
  
ESPECIFICACIONS TÈCNIQUES PER A MATERIALS RECUPERATS (ETMR) DE RESIDUS D'ENVASOS DE PLÀSTIC PET EN PLANTES DE SELECCIÓ D'ENVASOS LLEUGERS  
  
Material sol·licitat Envasos de PET (s'admeten tots els colors) procedents de recollida selectiva 95,50 % (inclosos etiquetes adherides i taps que encara formen part de l'envàs després del premsatge).  
Aquest percentatge inclou la humitat.  
Impropis Impropis <4,50 % amb límit màxim per a les fraccions següents:  
- PVC (botelles completes i fragments) <0,25 %  
- metalls <0,25 %  
- suma d'altres materials plàstics i altres impureses <4,00 %  
Condicions de lliurament Els envasos han d'haver sigut punxats.  
En bales de longitud: 1,00 L 1,50 m i densitat 190,00 kg/m³  
Fleix de les bales: acer  
La integritat de les bales ha de mantindre's al llarg de la càrrega, transport, descàrrega i emmagatzematge.  
Enviament: camió complet (mínim 10,00 tones)  
  
  
Valors de percentatges en pes  
  
  
ESPECIFICACIONS TÈCNIQUES PER A MATERIALS RECUPERATS (ETMR) DE RESIDUS D'ENVASOS DE PLÀSTIC PEAD EN PLANTES DE SELECCIÓ DE RESIDUS D'ENVASOS LLEUGERS  
  
Material sol·licitat Botelles i bidons de PEAD procedents de recollida selectiva 90,00 % (inclosos etiquetes adherides i taps que encara formen part de l'envàs després del premsatge).  
Aquest percentatge inclou la humitat.  
Impropis Impropis <10,00 % amb límit màxim per a les fraccions següents:  
- cautxús, silicones, espumes de poliestiré i poliuretà <0,05 %  
- envasos d'altres poliolefines i d'altres materials plàstics (excepte cautxús, silicones, espumes de poliestiré i poliuretà) <7,00 %  
- metalls <0,50 %  
- paper-cartó, cartó begudes/aliments (bric) i altres impureses <2,00 %  
Condicions de lliurament En bales de longitud: 1,00 L 1,50 m i densitat 210,00 kg/m³  
Fleix de les bales: acer  
La integritat de les bales ha de mantindre's al llarg de la càrrega, transport, descàrrega i emmagatzematge.  
Enviament: camió complet (mínim 10,00 tones)  
  
  
Valors de percentatges en pes  
«Cautxús, silicones, espumes de poliestiré i poliuretà» es refereix a envasos de cautxús, silicones, espumes de poliestiré i poliuretà o a envasos que hagen contingut alguna d'aquestes substàncies.  
  
  
ESPECIFICACIONS TÈCNIQUES PER A MATERIALS RECUPERATS (ETMR) DE RESIDUS D'ENVASOS DE PLÀSTIC PEAD NATURAL EN PLANTES DE SELECCIÓ DE RESIDUS D'ENVASOS LLEUGERS  
  
Material sol·licitat Botelles i bidons de PEAD natural, procedents de recollida selectiva 90,00 % (inclosos etiquetes adherides i taps que encara formen part de l'envàs després del premsatge).  
Aquest percentatge inclou la humitat.  
Impropis Impropis <10,00 % amb límit màxim per a les fraccions següents:  
- envasos de PEAD color (inclòs blanc) i amb multicapa negra <1,00 %  
- cautxús, silicones, espumes de poliestiré i poliuretà <0,05 %  
- envasos d'altres poliolefines i altres materials plàstics (excepte PEAD color, PEAD blanc, cautxús, silicones, espumes de poliestiré i poliuretà) <7,00 %  
- metalls <0,50 %  
- paper-cartó, cartó begudes/aliments (bric) i altres impureses <1,50 %  
Condicions de lliurament En bales de longitud: 1,00 L 1,50 m i densitat 210,00 kg/m³  
Fleix de les bales: acer  
La integritat de les bales ha de mantindre's al llarg de la càrrega, transport, descàrrega i emmagatzematge.  
Enviament: camió complet (mínim 10,00 tones)  
  
  
Valors de percentatges en pes  
«Cautxús, silicones, espumes de poliestiré i poliuretà» es refereix a envasos de cautxús, silicones, espumes de poliestiré i poliuretà o a envasos que hagen contingut alguna d'aquestes substàncies.  
  
  
ESPECIFICACIONS TÈCNIQUES PER A MATERIALS RECUPERATS (ETMR) DE RESIDUS D'ENVASOS DE PLÀSTIC FILM EN PLANTES DE SELECCIÓ DE RESIDUS D'ENVASOS LLEUGERS  
  
Material sol·licitat Envasos flexibles de film (bosses i films d'embalatge, inclòs el film extensible i el film retràctil) procedents de recollida selectiva 82,00 % (incloses les etiquetes adherides que formen part de l'envàs després del premsatge).  
Impropis Impropis <18,00 % amb límit màxim per a les fraccions següents:  
- PET <1,00 %  
- cautxús, silicones, espumes de poliestiré i poliuretà <0,05 %  
- metalls <1,50 %  
- paper-cartó, cartó begudes/aliments (bric) <2,50 %  
- altres impureses <9,00 %  
- humitat <5,00 %  
Condicions de lliurament En bales de longitud: 1,00 L 1,50 m i densitat 250,00 kg/m³  
Fleix de les bales: acer  
La integritat de les bales ha de mantindre's al llarg de la càrrega, transport, descàrrega i emmagatzematge.  
Enviament: camió complet (mínim 15,00 tones)  
  
  
Valors de percentatges en pes  
«Cautxús, silicones, espumes de poliestiré i poliuretà» es refereix a envasos de cautxús, silicones, espumes de poliestiré i poliuretà o a envasos que hagen contingut alguna d'aquestes substàncies.  
  
  
ESPECIFICACIONS TÈCNIQUES PER A MATERIALS RECUPERATS (ETMR) DE RESIDUS D'ENVASOS DE PLÀSTIC MESCLA EN PLANTES DE SELECCIÓ DE RESIDUS D'ENVASOS LLEUGERS  
  
Material sol·licitat Envasos de plàstic procedents de recollida selectiva, no reclamats en altres fraccions 80,00 % (inclosos etiquetes adherides i taps que encara formen part de l'envàs després del premsatge).  
Aquesta fracció inclou, per tant:  
- envasos de PEAD no inclosos en la seua fracció d'acord amb les ETMR del PEAD  
- envasos de PET no inclosos en la seua fracció d'acord amb les ETMR del PET  
- envasos de film no inclosos en la seua fracció d'acord amb les ETMR del film  
- resta d'envasos plàstics sense fracció específica (PVC, polipropilé, poliestiré, etc.)  
Aquest percentatge inclou la humitat.  
Impropis Impropis <20,00 % amb límit màxim per a les fraccions següents:  
- envasos plàstics que han d'incloure's en les seues fraccions respectives (PET, PEAD i film) <10,00 %  
- altres materials plàstics no envasos <10,00 %  
- metalls, paper-cartó, cartó begudes/aliments (bric) i altres impureses <4,00 %  
Condicions de lliurament En bales de longitud: 1,00 L 1,50 m i densitat 210,00 kg/m³  
Fleix de les bales: acer  
La integritat de les bales ha de mantindre's al llarg de la càrrega, transport, descàrrega i emmagatzematge.  
Enviament: camió complet (mínim 10,00 tones)  
  
  
Valors de percentatges en pes  
  
  
ESPECIFICACIONS TÈCNIQUES PER A MATERIALS RECUPERATS (ETMR) DE RESIDUS D'ENVASOS DE CARTÓ PER A BEGUDES/ALIMENTS EN PLANTES DE SELECCIÓ DE RESIDUS D'ENVASOS LLEUGERS  
  
Material sol·licitat Cartons per a begudes/aliments líquids procedents de recollida selectiva 95,00 % (inclosos els taps que formen part de l'envàs després del premsatge).  
  
Aquest percentatge inclou la humitat.  
Impropis Impropis <5,00 % amb límit màxim per a les fraccions següents:  
- altres envasos <3,00 %  
- altres impropis <2,00 %  
Humitat Humitat <10,00 %  
Condicions de lliurament En bales de longitud: 1,00 L 1,50 m i densitat 400,00 kg/m³  
Fleix de les bales: acer  
La integritat de les bales ha de mantindre's al llarg de la càrrega, transport, descàrrega i emmagatzematge.  
Enviament: camió complet (mínim 20,00 tones)  
  
  
Valors de percentatges en pes  
  
  
ESPECIFICACIONS TÈCNIQUES PER A MATERIALS RECUPERATS (ETMR) PER A EIXIDA DE RESIDUS D'ENVASOS DE PAPER I CARTÓ DE PLANTES DE SELECCIÓ, PROCEDENTS DE RECOLLIDA MULTIMATERIAL  
  
Característiques del material Material en bales de diverses qualitats de papers i cartons. Qualitat mínima 5.01 de la norma UNE-EN 643: llista europea de qualitats estàndard de paper i cartó per a reciclar.  
Procedència Recollida multimaterial d'envasos lleugers  
Dimensions de les bales i condicions de lliurament Presentació en bales amb unes dimensions que van en funció de la premsa de cada planta.  
Enviament: camió complet  
Identificació de les bales Les bales hauran de portar una identificació, amb, almenys, les dades següents: material, data d'embalament, planta d'origen, i pes aproximat.  
Humitat màxima 10,00 %  
Materials impropis: fleixos, arena, metalls, plàstics i, en general, tot material que no siga paper-cartó. Màxim el 3,00 % sobre el pes total (aquest percentatge no considera aquelles substàncies inutilitzables que formen part de l'envàs)  
  
  
Valors de percentatges en pes  
  
  
  
ESPECIFICACIONS TÈCNIQUES PER A MATERIALS RECUPERATS (ETMR) DE RESIDUS D'ENVASOS METÀL·LICS D'ACER EN PLANTES DE SELECCIÓ DE RESIDUS D'ENVASOS LLEUGERS  
  
Material sol·licitat Contingut fèrric magnètic 90,00 % (inclou humitat i tot allò que forme part de l'envàs mateix).  
Impropis Impropis <10,00 %  
Condicions de lliurament Compactat en forma de paquets o bales. Recomanable en paquets/bales de 50,00 kg mínim i 500,00 kg màxim.  
Els paquets/bales han de resistir la manipulació industrial.  
Densitat aparent 800,00 kg/m³.  
Lliurament mínim: camió complet.  
  
  
Valors de percentatges en pes  
  
  
ESPECIFICACIONS TÈCNIQUES PER A MATERIALS RECUPERATS (ETMR) DE RESIDUS D'ENVASOS METÀL·LICS D'ALUMINI EN PLANTES DE SELECCIÓ DE RESIDUS D'ENVASOS LLEUGERS  
  
Material sol·licitat Envasos d'alumini procedents de recollida selectiva 90,00 % (inclou humitat i tot allò que forme part de l'envàs mateix).  
Contingut d'envasos alumini laminar monomaterial 5,00 %.  
Impropis Total d'impropis <10,00 % amb límit màxim per a les fraccions següents:  
- metalls fèrrics lliures = 0,00 %  
- metalls no fèrrics <3,00 %  
- plàstics, paper-cartó, cartó begudes/aliments (bric) i laminatges complexos <4,00 % (en cap cas aquestes fraccions podran superar per separat el 2,00 %)  
- fins i altres <3,00 %  
(percentatges referits al material humit)  
Condicions de lliurament Compactat en forma de paquets o bales.  
Densitat aparent 500,00 kg/m³.  
Els paquets/bales han de resistir la manipulació industrial.  
Lliurament mínim:  
- 5,00 tones en plantes amb entrades anuals <3.000,00 tones  
- 10,00 tones en plantes amb entrades anuals 3.000,00 tones  
  
  
Valors de percentatges en pes  
  
2. Modificació de les ETMR  
Les ETMR poden evolucionar amb el temps a causa de les exigències industrials, tecnològiques, comercials, reglamentàries o altres. Correspon a Ecoembes acordar les modificacions de les ETMR, sempre que hi haja la justificació corresponent davant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
La modificació de les ETMR podrà acordar-se en la comissió mixta de seguiment, vigilància i control del conveni. Una vegada aprovada la modificació i notificada degudament, aquesta serà de compliment obligat per a les entitats gestores, les quals disposaran d'un període de 3 mesos d'adaptació a les noves ETMR.  
  
  
3. Excepcions al compliment de les ETMR  
Qualsevol excepció al compliment de les ETMR de l'annex IV haurà de comptar amb el consentiment previ i exprés d'Ecoembes, consentiment que únicament tindrà lloc si hi ha prou justificació. Per a aconseguir-lo, l'entitat gestora haurà d'acordar per escrit amb el recuperador/reciclador designat per aquesta entitat qualsevol modificació, i haurà de sol·licitar a Ecoembes l'acceptació d'aquesta modificació. Si la garantia de represa ha sigut assignada a Ecoembes, aquesta podrà acordar amb l'entitat gestora i amb el recuperador/reciclador designat una excepció justificada al compliment de les ETMR.  
  
4. Compliment de les ETMR  
El compliment de les ETMR es verificarà a través dels controls de qualitat fets per Ecoembes, sense avís previ a la planta de quan es duran a terme.  
Si després d'un control de qualitat es constata que el material no compleix les ETMR, s'aplicarà el procediment indicat en l'apartat 6 d'aquest annex.  
  
5. Control de les ETMR  
5.1. Determinació del nombre de controls de qualitat que s'han de fer en una planta de selecció  
De cara a garantir la representativitat estadística del control, s'estableix el següent procediment de càlcul del nombre d'assajos que s'han de fer.  
El paràmetre estudiat és la proporció de propis detectats a l'hora de fer els controls de cada material; seria la proporció que representen els materials admesos en les ETMR respecte al total de material recuperat en una planta de selecció, expressada en tant per u. Aquesta és la variable triada per a controlar com s'ajusta a especificacions el material recuperat en una planta de selecció.  
Aquest procediment dona com a resultat la informació del nombre d'anàlisis que s'han de dur a terme al llarg d'un any per a conéixer la qualitat de la selecció dels materials en cada planta.  
La metodologia de control de qualitat anual segueix un procediment per variables, que es basa directament en la variable de la proporció de propis observada en cada control. Per a estimar la proporció de propis presents en la recuperació de cada material al llarg de l'any, cal conéixer primer a quin model de distribució s'adapten els resultats.  
  
  
Ajust a la distribució que segueixen els resultats. Distribució beta  
La variable de proporció de propis presenta certes peculiaritats que l'allunyen del model normal de distribució.  
En concret, és una variable que pren valors entre zero i u, però cal esperar que, si la variable es mou en valors pròxims a algun dels extrems, zero o u, la variabilitat siga menor, perquè les desviacions respecte de la mitjana estan delimitades per aquest límit natural. A més, aquesta fitació sol produir un efecte d'asimetria en la distribució, asimetria absent per complet en el model normal.  
  
Quan la proporció objecte d'estudi està allunyada dels extrems, zero i u, els fenòmens poden no ser molt greus, però en aquest cas la proporció de residus propis està, i de fet ha d'estar, molt pròxima a u, per la qual cosa resulta previsible una desviació gran respecte del model normal.   
A conseqüència del mal ajust del model de distribució normal, s'ha buscat un model que s'adaptara millor a aquesta situació, i s'ha optat pel model de distribució beta, perquè està especialment concebut per a dades entre zero i u, i en concret per a proporcions.  
Aquest model de distribució s'ha parametritzat amb la mitjana, que seria el paràmetre p (proporció de propis), i un paràmetre lambda, que actua en el lloc de la variabilitat (en sentit invers, com més gran és lambda, més baixa és la variabilitat).  
  
Determinació del nombre de mostres  
La metodologia permet calcular el nombre mínim de controls per planta i material, en funció de les eixides del procés d'aquest material, de l'error establit, del paràmetre lambda propi del material i, sobretot, en funció de la proporció mitjana de material propi que s'ha observat en els controls històrics, i el nombre de controls històrics.  
Per a les plantes que no tenen control de qualitat en el registre històric, s'usa com a referència el primer quartil de les proporcions mitjanes obtingudes en les altres plantes per al material en qüestió.  
El primer quartil és el valor que deixa el 25 % de les plantes amb proporcions inferiors, i el 75 % amb valors superiors. Cal notar que, com més baixa siga la proporció, més caracteritzacions es necessitaran. En conseqüència, el primer quartil és un valor desfavorable, dins dels que se solen presentar en les plantes ja analitzades i, per tant, és una manera d'assegurar-se a l'hora d'analitzar una planta per primera vegada.  
L'interval de confiança utilitzat en tots els casos és del 90 %, per a garantir que els resultats estiguen equilibrats entre plantes noves i plantes ja analitzades.  
  
Distribució del nombre de visites de control al llarg de l'any  
Una vegada obtingut el nombre d'anàlisis (bales o material a granel), es presenta a continuació la distribució d'aquestes anàlisis al llarg de l'any per mitjà de visites de control:  
- Entre 1 i 3 bales i/o anàlisis de material a granel. En aquest cas, com que el nombre total de mostres a l'any és molt baix, es poden fer en una sola visita.  
- Entre 3 i 6 bales i/o anàlisis de material a granel. Es duran a terme mínim en dues visites, una per semestre, separades com a mínim quatre mesos.  
- Entre 7 i 9 bales i/o anàlisis de material a granel. Es duran a terme mínim en tres visites, separades almenys dos mesos.  
- Per damunt de 9 bales i/o anàlisis de material a granel. Es durà a terme el control mínim en quatre visites, una per trimestre.  
  
Avaluació de la qualitat dels materials recuperats al llarg d'un any  
  
La mitjana aritmètica de tots els valors de proporció de propis de cada anàlisi feta al llarg d'un any en una planta i per a cada material serà el valor que expresse la proporció de propis estimada amb les garanties de representativitat comentades anteriorment.  
  
5.2. Procediment per a la realització d'una visita de control  
Aquest procediment determina el nombre de bales/anàlisis de material a granel que s'ha d'estudiar durant cada visita feta a les plantes de selecció per a realitzar anàlisis de control de qualitat.  
El procediment de control de les ETMR serà aplicable als controls derivats de la programació anual (controls de seguiment), els controls en el cas de primera designació de recuperador/reciclador en una planta de selecció i els controls derivats d'una disconformitat de les ETMR, fets per Ecoembes.  
S'aplicaran els criteris següents per a cada tipus de control:  
- Controls de primera designació de recuperador/reciclador en una planta de selecció i controls derivats de disconformitat: determinen el compliment estricte de tots els criteris de qualitat inclosos en les ETMR.  
  
- Controls derivats de programació anual (controls de seguiment): determinen el compliment de les ETMR segons el percentatge total d'impropis admés, exclusivament. Aquests controls constitueixen una eina fonamental per a fer una valoració de la qualitat dels materials recuperats en les plantes de selecció, analitzar com evolucionen en el temps i determinar possibles mesures encaminades a millorar el procés.  
  
En cap cas es podran considerar per als controls les condicions de lliurament indicades en les ETMR. Per al cas del film, el contingut d'humitat no es considerarà a l'hora de determinar el percentatge total d'impropis, llevat que Ecoembes ho considere necessari o en els controls derivats de disconformitat si fora el motiu pel qual el reciclador adjudicatari la interposa.  
El control de qualitat es podrà fer en el material a granel o premsat en bales. En el cas del paper-cartó, cartó per a begudes/aliments (bric), acer i alumini, es durà a terme, en la mesura del possible, en el material a granel, i només es procedirà al control de bales en cas de considerar-se necessari.  
  
Control de qualitat normal  
Es durà a terme un control de qualitat del material en bales o a granel. En cas d'estimar-se necessari, podran fer-se els dos.  
A. Material premsat en bales  
A.1. Controls de primera designació de recuperador/reciclador en una planta de selecció i controls derivats de disconformitat:  
Elecció de la mostra:  
El control de qualitat de les bales es basa en un sistema de mostreig per atributs AQL. Així, s'emprarà el mètode de les taules de mostreig de MIL-STD-105D del Manual de control de calidad de J. M. Juran i Frank M. Gryna. Aquesta metodologia de control es basa en els següents punts bàsics:  
- Obtenció de la grandària de la mostra segons el nombre de bales del lot o en estoc, per a cada material, per a un mostreig simple i un nivell d'inspecció normal (nivell II).  
- Obtenció del nombre de bales d'acceptació o de rebuig per al nivell de qualitat acceptable triat segons la taula que s'adjunta.  
- Acceptació o rebuig del lot o estoc inicial segons el nombre de bales rebutjades, referenciades amb les ETMR corresponents. En cas que s'arribe al nombre de bales de rebuig estipulat per a la mostra, el lot o estoc es considerarà no conforme i s'identificarà com a tal.  
  
- Determinació de la grandària de la mostra en funció de la grandària del lot o estoc:  
  
Grandària del lot Grandària de la mostra Nivell de qualitat acceptable (1)  
2 a 8  
9 a 15  
16 a 25 2  
3  
5 2  
2  
2  
26 a 50  
51 a 90  
91 a 150 8  
13  
20 3  
4  
6  
  
  
(1) Nombre de bales que no compleixen les ETMR per a rebutjar el lot o estoc.  
  
Per a grandàries de mostra superiors a les indicades en la taula anterior, Ecoembes haurà d'estudiar el nivell d'inspecció i de qualitat acceptable.  
  
Operativa del control:  
- Recompte del nombre de bales de cada material.  
- Determinació de la grandària de la mostra (nombre de bales a controlar).  
- Elecció de la primera bala a l'atzar.  
- Control de les dimensions de la bala.  
- Obertura de les bales i control. La separació dels materials s'haurà d'efectuar manualment sobre una taula de triatge instal·lada amb aquesta finalitat. El pes total de la bala s'obtindrà per la suma de pesos dels materials separats. Per a fer la pesada dels materials, s'haurà de disposar d'una bàscula de precisió adequadament calibrada i/o verificada.  
- Anotació dels resultats en la fitxa de control de qualitat del material seleccionat.  
- Aquest procés es farà successivament fins que s'arribe al nombre de bales de rebuig obtingut pel mètode de MIL-STD-105D per a cada material o s'accepte el lot o estoc.  
  
A.2. Controls derivats de programació anual (controls de seguiment):  
Elecció de la mostra:  
Obtenció de la grandària de la mostra segons el nombre de bales del lot o en estoc per a cada material, seguint la taula següent.  
  
Grandària del lot (bales) Grandària de la mostra (bales)  
2 a 8  
9 a 15  
16 a 25 2  
2  
2  
26 a 50  
51 a 90  
91 a 150 3  
4  
6  
  
  
Per a grandàries de mostra superiors a les indicades en la taula anterior, Ecoembes haurà d'estudiar el nivell d'inspecció i de qualitat acceptable.  
Operativa del control:  
- Recompte del nombre de bales de cada material.  
- Determinació de la grandària de la mostra (nombre de bales a controlar).  
- Elecció de la primera bala a l'atzar.  
- Control de les dimensions de la bala.  
- Obertura de les bales i control. La separació dels materials s'haurà d'efectuar manualment sobre una taula de triatge instal·lada amb aquesta finalitat. El pes total de la bala s'obtindrà per la suma de pesos dels materials separats. Per a fer la pesada dels materials, s'haurà de disposar d'una bàscula de precisió adequadament calibrada i/o verificada.  
- Anotació dels resultats en la fitxa de control de qualitat de material seleccionat.  
- Aquest procés es farà successivament fins que s'arribe al nombre de bales de la mostra de la taula anterior.  
  
B. Material a granel  
Es descriuen els passos a seguir per a la realització del control en el cas de material a granel (paper-cartó, cartó per a begudes/aliments, acer i alumini).  
Elecció de la mostra:  
  
- S'ha de prendre una mostra d'uns 250 kg. Per a fer-ho, s'hauran de prendre submostres, en diverses fases, de la mateixa línia de producció o de l'alimentació a la premsa (si aquests corrents no són el mateix) d'una quantitat de material d'uns 50 kg.  
- Es repeteix aquesta operació fins a arribar als 250 kg sobre els quals fer el control.  
  
Operativa del control  
- S'haurà de caracteritzar el material a mesura que es vagen prenent les submostres.  
- S'haurà de repetir aquesta operació un màxim de 5 vegades, fins a obtindre per suma la mostra total. La separació dels materials s'haurà d'efectuar manualment sobre una taula de triatge instal·lada amb aquesta finalitat. El pes total de la mostra s'obtindrà per la suma de pesos dels materials separats. Per a fer la pesada dels materials, s'haurà de disposar d'una bàscula de precisió adequadament calibrada i/o verificada.  
- Anotació dels resultats en la fitxa de control de qualitat de material seleccionat.  
  
Determinació d'humitat  
Es farà sempre que s'estime necessari.  
La determinació d'humitat s'haurà de dur a terme en el laboratori.  
1. Plàstics, acer i alumini  
La determinació del contingut d'humitat per a plàstics, acer i alumini s'haurà de fer sobre una mostra d'uns 7 kg presa a l'atzar. L'operativa a seguir serà la següent:  
- Pesar la mostra i anotar la massa inicial com a Mh.  
- Col·locar el recipient amb la mostra humida en l'estufa i mantindre-la a una temperatura entre 105 °C i 115 °C perquè s'asseque durant 2 hores o fins que tinga una massa constant.  
- Periòdicament, regirar la mostra per a facilitar un assecatge uniforme.  
- Refredar la mostra fins a la temperatura ambient en una atmosfera seca. Pesar la mostra seca i anotar-ne la massa com a Ms.  
La precisió en Mh i Ms haurà de ser la mateixa que l'exigida a les balances.  
La diferència en la massa és la quantitat d'humitat present en la mostra (H).  
El resultat de l'assaig s'expressa en tant per cent, amb dues xifres decimals, i es determina amb l'expressió:  
  
Hm = (Mh - Ms) × 100 / Mh  
  
en què:  
Hm: humitat del material en tant per cent.  
Mh: massa de la mostra abans d'assecar-la.  
Ms: massa de la mostra després d'assecar-la.  
  
  
2. Paper-cartó  
La determinació del contingut d'humitat per al paper-cartó es durà a terme emprant qualsevol dels dos mètodes següents:  
a) Determinació de la humitat sobre una mostra global: La determinació del contingut d'humitat de paper i cartó s'haurà de dur a terme sobre una mostra d'uns 7 kg, que estarà constituïda per les fraccions següents:  
- Paper imprés: 2 kg.  
- Envasos de cartó domèstic: 2 kg.  
- Envasos de cartó comercial: 3 kg.  
b) Determinació de la humitat en cadascuna de les tres fraccions per separat: En aquest cas no cal prendre uns pesos concrets de cada fracció.  
  
En els dos casos, per a la determinació en el laboratori s'haurà d'emprar el procediment que s'indica en la norma UNE EN 20287. Per a obtindre el contingut en humitat s'haurà d'aplicar la fórmula següent:  
  
Hm = (Mh - Ms) × 100 / Mh  
  
en què:  
Hm: humitat del paper i cartó en tant per cent.  
Mh: massa de la mostra abans d'assecar-la.  
Ms: massa de la mostra després d'assecar-la.  
  
3. Cartó per a begudes/aliments (bric)  
La determinació de la humitat del cartó per a begudes/aliments s'haurà de dur a terme sobre una mostra d'uns 7 kg presa a l'atzar. Per a la determinació en el laboratori s'haurà d'emprar el procediment que s'indica en la norma UNE EN 20287. Per a obtindre el contingut en humitat s'haurà d'aplicar la fórmula següent:  
  
Hm = (Mh - Ms) × 100 / Mh  
  
en què:  
Hm: humitat del cartó per a begudes/aliments en tant per cent.  
Mh: massa de la mostra abans d'assecar-la.  
Ms: massa de la mostra després d'assecar-la.  
  
Paràmetres que cal controlar i emissió de l'informe  
- Els paràmetres que cal controlar depenen de la classe de material i seran els que apareixen en les fitxes de control de qualitat del material seleccionat.  
- En el control de qualitat del paper-cartó, quan la identificació dels envasos de paper-cartó entre domèstic amb punt verd o sense i comercial amb punt verd o sense105 resulte difícil, s'hauran de separar i formar dues fraccions d'envàs domèstic dubtós i envàs comercial dubtós, respectivament. La fracció de dubtosos domèstic es repartirà proporcionalment entre les que hagen resultat de domèstic amb punt verd105 i domèstic sense punt verd.105 Es farà igual amb la fracció de dubtosos comercial.  
Les modificacions que puguen fer-se en el procediment de control s'hauran de comunicar a l'entitat gestora, enteses aquestes modificacions com a aprovades tàcitament, llevat que hi haja una comunicació expressa en sentit contrari abans que hagen transcorregut 10 dies hàbils, i en aquest cas serà en el si de la comissió mixta de seguiment, vigilància i control on s'analitzen i, si és el cas, s'acorden.  
5.3. Comunicació a l'entitat gestora i remissió de l'informe  
- Ecoembes s'haurà de posar en contacte amb la planta de selecció per a coordinar les dates i la realització del control. El cost d'aquests controls serà per compte d'Ecoembes excepte en les circumstàncies que s'indiquen més endavant.  
- En acabar el control, les fitxes de control de qualitat, degudament signades, seran lliurades als assistents, i els resultats es consideraran vàlids als efectes oportuns.  
5.4. Accés a la informació  
L'entitat propietària de la planta de selecció tindrà accés als resultats del control de qualitat per a poder consultar-los a través del sistema web de gestió d'Ecoembes.  
  
  
6. Procediment en cas d'incompliment de les ETMR  
Es podran donar les situacions que ara s'indiquen en les plantes de selecció en funció del següent:  
- Plantes de nou funcionament: a les plantes de primera posada en marxa se'ls concedirà un període d'adaptació al compliment de les ETMR de tres mesos. Durant aquest període, Ecoembes podrà fer tots els controls de qualitat que s'estimen necessaris. Com que l'objectiu d'aquests controls és estudiar l'evolució de la qualitat dels materials, els resultats obtinguts no tindran cap implicació sobre els procediments de disconformitat ni els de pagament. Una vegada complit el termini de tres mesos, es duran a terme controls de seguiment, els quals podran tindre les implicacions abans esmentades.  
- Resta de plantes: a partir de l'entrada en vigor del conveni, Ecoembes podrà fer tots els controls derivats de programació anual (controls de seguiment) que siguen necessaris sobre la base de la metodologia estadística referida en l'anterior apartat 5.1.  
- En totes les plantes: a més dels controls derivats de programació anual, Ecoembes podrà fer controls addicionals per a garantir el compliment de les ETMR.  
Els controls de seguiment de la qualitat als quals fa referència aquest apartat determinen el compliment de les ETMR segons el percentatge total d'impropis admés, exclusivament.  
El procediment a seguir per al control del seguiment serà el següent:  
  
1. Primer control derivat de la programació anual (control de seguiment):  
Podran donar-se dues situacions. El primer lot (nombre de bales del material seleccionat emmagatzemades en la planta de selecció):  
  
A. Compleix les ETMR: es continuarà amb la retirada normal del material.  
B. No compleix les ETMR: primer incompliment del control de seguiment de la qualitat.  
Encara que la situació desitjable serà la de reprocessar el lot de material, es podran donar dues situacions:  
B.1. Reprocessament del material  
Ecoembes concedirà a la planta el termini màxim d'un mes des de la finalització del control de qualitat, o el que s'acorde entre les parts, per a procedir al reprocessament del material. Després d'aquest processament, es farà un segon control de seguiment.  
B.2. Pagament del sobrecost de recondicionar el material per a reciclar-lo  
La planta podrà sol·licitar a Ecoembes la retirada del material pel reciclador adjudicatari, fet que comporta fer-se càrrec del sobrecost de reciclatge descomptant-lo en la seua facturació mensual.  
Ecoembes haurà d'informar el gestor del material de l'incompliment del material. En cas que el reciclador designat puga fer-se càrrec del material per a reciclar-lo, informarà de l'import del recondicionament. Ecoembes no tramitarà amb la planta l'incompliment d'aquest material.  
En cas que el reciclador no puga fer-se càrrec del reciclatge del lot, s'haurà de retornar a la planta per a reprocessar-lo, segons s'indica en el punt següent.  
Per al cas de designació del recuperador per part de l'entitat, no s'admetrà l'opció del recondicionament per part del recuperador/reciclador i, per tant, si el material és retirat de la planta, no podrà considerar-se per a la facturació per selecció.  
  
2. Segon control de seguiment:  
Podran donar-se dues situacions. El lot reprocessat:  
A. Compleix les ETMR: es procedirà a la retirada del lot de material reprocessat per part del reciclador adjudicatari.  
B. No compleix les ETMR: segon incompliment del control de seguiment.  
Encara que la situació desitjable serà la de reprocessar el lot de material, es podran donar dues situacions:  
B.1. Reprocessament del material  
Ecoembes concedirà a la planta el termini màxim d'un mes des de la finalització del control de qualitat, o el que s'acorde entre les parts, per a procedir al reprocessament del material, tantes vegades com estime oportú, fins que complisca les ETMR. Després d'aquest processament, es farà un nou control.  
B.2. Pagament del sobrecost de recondicionar el material per a reciclar-lo  
La planta podrà sol·licitar a Ecoembes la retirada del material pel reciclador adjudicatari, fet que comporta fer-se càrrec del sobrecost de reciclatge, igual com s'indica en el punt anterior.  
En cas que el reciclador adjudicatari puga fer-se càrrec del material per a reciclar-lo, Ecoembes no tramitarà amb la planta l'incompliment d'aquest material. En cas que el reciclador no puga fer-se càrrec del reciclatge del lot, s'haurà de retornar a la planta per a reprocessar-lo, segons s'indica en el punt següent.  
Per al cas de designació del recuperador per part de l'entitat, no s'admetrà l'opció del recondicionament del material per part del recuperador/reciclador i, per tant, si el material és retirat de la planta, no podrà considerar-se per a la facturació per selecció.  
  
3. Tercer control de seguiment:  
Podran donar-se dues situacions. El lot (compost pel material reprocessat i les noves bales generades immediatament després del primer lot controlat, en el cas que aquest lot no haja complit les ETMR):  
  
A. Compleix les ETMR: es procedirà a la retirada del lot controlat per part del reciclador adjudicatari.  
B. No compleix les ETMR: tercer incompliment del control de seguiment.  
Encara que la situació desitjable serà la de reprocessar el lot de material, es podran donar dues situacions:  
B.1. Reprocessament del material  
Ecoembes concedirà a la planta el termini màxim d'un mes des de la finalització del control de qualitat, o el que s'acorde entre les parts, per a procedir al reprocessament del material, tantes vegades com estime oportú, fins que complisca les ETMR. Tant el reprocessament del material com el nou control de seguiment, així com els possibles controls successius, seran a càrrec de la planta de selecció.  
B.2. Pagament del sobrecost de recondicionar el material per a reciclar-lo  
La planta podrà sol·licitar a Ecoembes la retirada del material pel reciclador adjudicatari, fet que comporta fer-se càrrec del sobrecost de reciclatge, igual com s'indica en el punt anterior.  
En cas que el reciclador adjudicatari puga fer-se càrrec del material per a reciclar-lo, Ecoembes no tramitarà amb la planta l'incompliment d'aquest material. En cas que el reciclador no puga fer-se càrrec del reciclatge del lot, s'haurà de retornar a la planta per a reprocessar-lo, segons s'indica en el punt següent.  
Per al cas de designació del recuperador per part de l'entitat, no s'admetrà l'opció del recondicionament del material per part del recuperador/reciclador i, per tant, si el material és retirat de la planta, no podrà considerar-se per a la facturació per selecció.  
  
4. Quart control de seguiment:  
Podran donar-se dues situacions. El lot (compost pel material reprocessat i les noves bales generades immediatament després de l'anterior lot controlat, en el cas que aquest lot no haja complit les ETMR):  
  
A. Compleix les ETMR: es procedirà a la retirada del lot controlat per part del reciclador adjudicatari.  
B. No compleix les ETMR: quart incompliment del control de seguiment.  
Encara que la situació desitjable serà la de reprocessar el lot de material, es podran donar dues situacions:  
B.1. Reprocessament del material  
Ecoembes concedirà a la planta el termini màxim d'un mes des de la finalització del control de qualitat, o el que s'acorde entre les parts, per a procedir al reprocessament del material, tantes vegades com estime oportú, fins que complisca les ETMR. Després d'aquest processament, es farà un nou control.  
B.2. Pagament del sobrecost de recondicionar el material per a reciclar-lo  
La planta podrà sol·licitar a Ecoembes la retirada del material pel reciclador adjudicatari, fet que comporta fer-se càrrec del sobrecost de reciclatge, igual com s'indica en el punt anterior.  
En cas que el reciclador adjudicatari puga fer-se càrrec del material per a reciclar-lo, Ecoembes no tramitarà amb la planta l'incompliment d'aquest material. En cas que el reciclador no puga fer-se càrrec del reciclatge del lot, s'haurà de retornar a la planta per a reprocessar-lo, segons s'indica en el punt següent.  
Per al cas de designació del recuperador per part de l'entitat, no s'admetrà l'opció del recondicionament del material per part del recuperador/reciclador i, per tant, si el material és retirat de la planta, no podrà considerar-se per a la facturació per selecció.  
  
5. Cinqué control de seguiment:  
Podran donar-se dues situacions. El lot (compost pel material reprocessat i les noves bales generades immediatament després de l'anterior lot controlat, en el cas que aquest lot no haja complit les ETMR):  
  
A. Compleix les ETMR: es procedirà a la retirada del lot controlat per part del reciclador adjudicatari.  
B. No compleix les ETMR: cinqué incompliment del control de seguiment.  
Si es produeix un cinqué incompliment, Ecoembes haurà de paralitzar la retirada de la nova producció i de tot el material afectat. Totes les bales dels lots que no hagen complit les ETMR hauran de ser identificades per la planta com a material que no compleix les ETMR. En el cas de designació del recuperador per part de l'entitat, encara que el material siga retirat de la planta no podrà considerar-se per a la facturació per selecció.  
En la comissió mixta de seguiment, vigilància i control s'analitzarà la situació plantejada. Ecoembes no assumirà el cost dels controls posteriors fins que el material complisca les ETMR.  
En els controls de seguiment, els incompliments seran acumulatius durant la vigència del conveni. Per tant, a partir del cinqué incompliment per material, els controls successius que incomplisquen les ETMR seran a càrrec de la planta de selecció.  
  
  
ANNEX IV.II.2  
Procediment de disconformitat  
  
La planta de selecció ha de posar a la disposició del recuperador o reciclador els lots de materials recuperats conformes amb les ETMR de l'annex IV.  
1. Declaració de la disconformitat  
Quan el recuperador, reciclador o persona en qui aquest delegue per a la retirada, entenga que els materials que se li lliuren no compleixen les ETMR, tindrà dret a no acceptar aquest material en la planta o posteriorment en les seues instal·lacions.  
Per tant, les disconformitats es poden donar en algun dels dos moments o en els dos.  
1.1. Declaració de disconformitat en el moment de la retirada del material en la planta de selecció  
Aquesta declaració de disconformitat es podrà plantejar a través d'un control visual del material posat a la disposició del recuperador, reciclador o persona en què aquest delegue, en la mateixa planta de selecció. En aquest cas, si el recuperador, reciclador o persona en què aquest delegue, considera que la totalitat o part del lot posat a la seua disposició incompleix les ETMR, podrà negar-se a retirar aquest material.  
El recuperador o reciclador comunicarà a Ecoembes la disconformitat i indicarà el problema detectat i les bales o la quantitat de material que rebutja. En aquest cas no és obligatori que el recuperador o reciclador remeta el formulari de disconformitat corresponent.  
Així mateix, les bales no retirades s'han d'identificar en la planta com a bales rebutjades i emmagatzemades de manera diferenciada per a posteriorment procedir a la resolució de la disconformitat.  
1.2. Declaració de la disconformitat en les instal·lacions del recuperador/reciclador  
En el cas que els lots de materials seleccionats hagen sigut retirats pel recuperador o reciclador i, després d'efectuar els controls corresponents en la seua instal·lació, aquest considere que la qualitat d'aquests no compleix les ETMR, ha de formalitzar aquesta disconformitat i omplir el formulari de disconformitat corresponent, i l'ha de remetre a Ecoembes en un termini màxim de 10 dies hàbils des de la formalització de la retirada del material de la planta. Aquest formulari ha d'anar acompanyat de la còpia del document acreditatiu d'eixida del material de planta i/o de l'albarà d'eixida de planta, en què s'indique el problema detectat.  
2. Tramitació de la disconformitat  
Una vegada que Ecoembes haja rebut la comunicació de la disconformitat per part del recuperador o reciclador, la transmetrà a l'entitat gestora, si s'ha rebut en el termini establit anteriorment amb tota la documentació sol·licitada i si el material no ha sigut reprocessat.  
  
Ecoembes determinarà si dona curs o no a la disconformitat.  
3. Resolució de la disconformitat  
La resolució del procés de disconformitat transcorrerà de manera idèntica per als dos supòsits descrits en l'apartat 1.  
L'entitat gestora, Ecoembes i el recuperador o reciclador buscaran conjuntament l'origen de la disconformitat i definiran els mitjans adequats per a solucionar-la en el termini màxim de dos mesos des de la data de recepció en Ecoembes de la disconformitat.  
Ecoembes podrà determinar la necessitat d'efectuar un control de les ETMR en la planta de selecció o en les instal·lacions del recuperador o reciclador, i aplicarà el que s'estableix en el procediment de control de les ETMR que es recull en l'annex IV.  
Les despeses ocasionades pel conflicte (compresos, entre altres, el transport, magatzematge, control i peritatge) seran a càrrec de:  
El recuperador o reciclador, si es conclou que el material compleix les ETMR. L'entitat gestora, en cas contrari.  
3.1. En el cas d'arribar a un acord amistós sobre la disconformitat dins del termini màxim estipulat (dos mesos des de la data de recepció en Ecoembes de la disconformitat), entre el recuperador o reciclador i l'entitat gestora, de manera general, llevat que Ecoembes decidisca alguna altra solució en consens amb els implicats, es procedirà de la manera següent:  
3.1.1. Si la decisió de rebutjar el material fora injustificada, segons la determinació efectuada, el recuperador o reciclador haurà de reprendre els lots rebutjats en les condicions contractuals establides.  
  
A més:  
- Si el material es troba en la planta de selecció, haurà de retirar el material en un termini màxim de 10 dies hàbils des de la notificació per Ecoembes de la resolució de la disconformitat.  
  
  
- Si el material objecte de la disconformitat es troba en les instal·lacions del recuperador o reciclador, el formulari de disconformitat de material es valida com a material acceptat.  
- Si la decisió adoptada té un cost addicional, serà assumit pel recuperador/reciclador.  
3.1.2. Si la decisió de rebuig es comprova fonamentada, és a dir, el material no compleix les ETMR, es podran donar tres situacions:  
3.1.2.1. Els lots rebutjats seran reprocessats de nou en la planta.  
  
En aquest cas, si el material objecte de la disconformitat va ser retirat de la planta pel recuperador o reciclador i hi ha de ser retornat per a tornar-lo a processar:  
- El material retornat a la planta no computarà com a entrada a la mateixa a l'efecte de la recollida selectiva.  
- L'entitat gestora, en el termini màxim de tres mesos des de la notificació per Ecoembes de la resolució de la disconformitat, emetrà una nota d'abonament a Ecoembes en concepte de devolució del pagament per selecció que va rebre per aquest material. Per al descompte de l'aportació per selecció s'aplicarà el mateix cost unitari al qual es va abonar el material.  
3.1.2.2. El recuperador o reciclador ho processa en les seues instal·lacions.  
En aquest cas, si el material objecte de la disconformitat no va ser retirat pel recuperador o reciclador de la planta de selecció, aquest haurà de retirar el material i subscriure el document acreditatiu d'eixides del material de planta de selecció en un termini màxim de 10 dies hàbils des de la notificació per Ecoembes de la resolució de la disconformitat.  
  
3.1.2.3. Es gestiona el material per altres vies.  
En aquest últim cas, si el material objecte de la disconformitat va ser retirat de la planta de selecció pel recuperador o reciclador designat, l'entitat gestora, en el termini màxim de tres mesos des de la notificació per Ecoembes de la resolució de la disconformitat, emetrà una nota d'abonament a Ecoembes en concepte de devolució del pagament per selecció que va rebre per aquest material. Per al descompte de l'aportació per selecció s'aplicarà el mateix cost unitari al qual es va abonar.  
  
El tractament al qual finalment se sotmeta el material objecte de la disconformitat haurà d'estar suportat pels albarans corresponents, dels quals s'enviarà còpia a Ecoembes.  
L'opció triada serà per acord entre l'entitat gestora, el recuperador o reciclador designat i Ecoembes. En cas de no arribar a un acord, Ecoembes decidirà l'opció de gestió del material.  
En qualsevol dels casos, si la decisió presa té un cost addicional, serà assumit per l'entitat gestora i s'aplicarà el que es preveu anteriorment pel que fa a l'assumpció dels costos ocasionats pel conflicte.  
  
Si Ecoembes haguera efectuat el pagament per algun dels costos derivats del conflicte, l'entitat gestora emetrà una nota d'abonament en concepte de devolució d'aquest en un termini màxim de tres mesos des que Ecoembes notifique la resolució de la disconformitat.  
Si l'entitat gestora no emet les notes d'abonament en el termini requerit, Ecoembes retindrà des d'aquest moment els pagaments corresponents al concepte de selecció a l'entitat gestora.   
Tot el que s'ha descrit serà aplicable llevat que l'entitat gestora, Ecoembes, i el recuperador o reciclador designat acorden una altra solució.  
3.2. En cas de no arribar a cap acord sobre la disconformitat del material en el termini màxim estipulat (dos mesos des de la data de recepció en Ecoembes de la disconformitat) sobre si els materials són concordes o no amb el definit en les ETMR, es procedirà de la manera següent:  
Es recorrerà a l'arbitratge d'una institució o organització independent de reconegut prestigi (denominat expert independent). L'acceptació d'aquesta mediació s'ha de dur a terme en el termini màxim de tres dies hàbils des de la finalització del termini màxim estipulat per a solucionar la disconformitat (dos mesos des de la data de recepció en Ecoembes de la disconformitat). La designació de l'expert independent serà per acord comú entre l'entitat gestora, el recuperador o reciclador i Ecoembes (en el cas de no arribar a un acord, serà Ecoembes qui efectue aquesta elecció).  
En tots els casos, la disconformitat ha d'estar resolta en un període inferior a 15 dies naturals a comptar des de l'acceptació de l'arbitratge de l'expert independent.  
La decisió de l'expert independent haurà de ser acatada per totes les parts i obliga de manera general al fet que tots els costos ocasionats pel conflicte de la disconformitat, compresos, entre altres, el de transport, control, magatzematge i peritatge, seran a càrrec de:  
- El recuperador o reciclador si es conclou que el material compleix les ETMR.  
- L'entitat gestora, en cas contrari.  
De manera general, tots els costos ocasionats pel conflicte de la disconformitat, compresos entre altres el de transport, magatzematge, control i peritatge seran a càrrec de:  
- El recuperador o reciclador, si es conclou que el material compleix les ETMR.  
- L'entitat gestora en cas contrari.  
3.2.1. Si la decisió de rebutjar el material fora injustificada, segons la determinació efectuada, el recuperador o reciclador haurà de reprendre els lots rebutjats en les condicions contractuals establides.  
  
A més:  
- Si el material es troba en la planta de selecció, haurà de retirar el material i subscriure el document acreditatiu d'eixides del material de planta de selecció en un termini màxim de 10 dies hàbils des que Ecoembes notifique la resolució de la disconformitat.  
- Si el material objecte de la disconformitat es troba en les instal·lacions del recuperador o reciclador, el formulari de disconformitat de material es valida com a material acceptat.  
  
Si la decisió adoptada té un cost addicional, serà assumit pel recuperador/reciclador.  
3.2.2. Si la decisió de rebuig es comprova fonamentada, és a dir, el material no compleix les ETMR, es podran donar tres situacions:  
3.2.2.1. Els lots rebutjats seran reprocessats de nou en la planta.  
  
En aquest cas, si el material objecte de la disconformitat va ser retirat de la planta pel recuperador o reciclador i hi ha de ser retornat perquè siga reprocessat:  
- El material retornat a la planta no computarà com a entrada a la planta a l'efecte de la recollida selectiva.  
- L'entitat gestora, en el termini màxim de tres mesos des de la notificació per Ecoembes de la resolució de la disconformitat, emetrà nota d'abonament a Ecoembes en concepte de devolució del pagament per selecció que va rebre pel material. Per al descompte de l'aportació per selecció s'aplicarà el mateix cost unitari al qual es va abonar.  
3.2.2.2. El recuperador o reciclador els processa en les seues instal·lacions  
En aquest cas, si el material objecte de la disconformitat no va ser retirat de la planta de selecció pel recuperador o reciclador, aquest haurà de retirar el material i subscriure el document acreditatiu d'eixides del material de planta de selecció en un termini màxim de 10 dies hàbils des que Ecoembes notifique la resolució de la disconformitat.  
3.2.2.3. Es gestiona el material per altres vies  
- Si el material objecte de la disconformitat va ser retirat de la planta de selecció pel recuperador o reciclador, l'entitat gestora, en el termini màxim de tres mesos des que Ecoembes notifique la resolució de la disconformitat, emetrà una nota d'abonament a Ecoembes en concepte de devolució del pagament per selecció que va rebre per aquest material. Per al descompte de l'aportació per selecció s'aplicarà el mateix cost unitari al qual es va abonar el material.  
El tractament al qual finalment se sotmeta el material objecte de la disconformitat haurà d'estar suportat pels albarans corresponents, dels quals s'enviarà còpia a Ecoembes.  
L'opció triada serà per acord entre l'entitat gestora, el recuperador o reciclador i Ecoembes. En cas de no arribar a un acord, Ecoembes decidirà l'opció de gestió del material rebutjat.  
En qualsevol dels casos, si la decisió presa té un cost addicional, l'assumirà l'entitat gestora i aplicarà el que s'ha previst anteriorment pel que fa a l'assumpció dels costos ocasionats pel conflicte.  
  
Si Ecoembes haguera efectuat el pagament per algun dels costos derivats del conflicte, l'entitat gestora emetrà una nota d'abonament en concepte de devolució d'aquest en un termini màxim de tres mesos des que Ecoembes notifique la resolució de la disconformitat.  
Si l'entitat gestora no emet les notes d'abonament en el termini requerit, Ecoembes retindrà a partir d'aquest moment els pagaments corresponents al concepte de selecció d'envasos.  
Si una de les parts implicades no s'até als punts comentats anteriorment, s'entendrà que la raó està de l'altra part, i la primera haurà de fer-se càrrec de la disconformitat i dels costos que aquesta comporte. En cas de no fer-ho, Ecoembes podrà resoldre el contracte o conveni o, si és el cas, descomptar el cost d'aquesta del pagament per selecció.  
  
En cas d'incident particularment greu o en cas d'incidents repetitius relatius al compliment de les ETMR, l'entitat gestora i Ecoembes procediran conjuntament a una verificació en profunditat del sistema de recollida selectiva i del sistema de selecció, així com a una verificació dels sistemes de control desenvolupats pel recuperador o reciclador. Qualsevol de les parts implicades podrà utilitzar assessorament d'especialistes.  
Si els resultats d'aquesta verificació revelen que el recuperador o reciclador no ha complit les seues obligacions, es podrà sol·licitar a Ecoembes la designació d'un altre recuperador o reciclador, la qual cosa provocarà la resolució del seu contracte amb Ecoembes.  
Si, per contra, és la planta de selecció la que no ha satisfet les obligacions assumides en el conveni, Ecoembes exposarà la situació a la comissió de seguiment perquè decidisca en el seu si les accions que cal dur a terme.  
  
ANNEX IV.II.3  
Procediment de seguiment operatiu   
en plantes de selecció de residus d'envasos lleugers  
  
1. Procediment d'actuació en cas de baix rendiment de les plantes de selecció d'envasos lleugers.  
Aquest procediment té per objecte aconseguir bons rendiments en les plantes de selecció, evitant l'enviament de residus d'envasos a abocador, establint per a això mesures quan es detecten baixos rendiments. Per a determinar els rendiments exigibles, es tindrà en compte la qualitat del material d'entrada a cada planta.  
FASE A. Anàlisi, estudi i desenvolupament del pla de millora del rendiment  
Les plantes de selecció d'envasos hauran d'aconseguir un rendiment de selecció mínim que, segons el contingut d'impropis del material d'entrada, resulta de la següent equació:  
  
Rendiment mínim 0,7 × (100 € % impropis)  
  
  
  
En el cas que durant un mes el rendiment de selecció fora inferior al rendiment mínim, es podrà enviar a l'entitat titular de la planta i a l'operador d'aquesta, una comunicació en la qual s'informe d'aquesta incidència i es done la possibilitat de presentar els comentaris i al·legacions que consideren convenients. Des del moment de la comunicació es considera el procediment obert.  
Amb la finalitat de possibilitar el seguiment del rendiment, una vegada obert el procediment de baix rendiment, l'entitat titular o l'operador (en el cas que aquest tinga delegada la facturació) tindrà l'obligació d'actualitzar la càrrega de dades en un termini màxim de 15 dies naturals una vegada finalitzat el mes en curs. En cas de no facilitar-se aquesta informació, Ecoembes podrà corregir amb efecte retroactiu el pagament per selecció, sense necessitat d'iniciar la fase B, una vegada s'actualitzen les dades requerides (inclòs l'estoc). La correcció s'efectuaria per als mesos en què el rendiment haja sigut inferior al rendiment mínim, segons la fórmula establida en la fase B. Igualment, Ecoembes podrà retindre de manera automàtica les eixides del material fins a comptar amb aquesta informació.  
En el cas de les plantes en les quals l'entitat gestora designe el recuperador o reciclador dels materials recuperats, Ecoembes comunicarà a l'entitat titular o a l'operador (en el cas que aquest tinga delegada la facturació) l'obligació d'actualitzar la càrrega de dades en un termini màxim de 15 dies naturals una vegada finalitzat el mes en curs. En cas que no es facilite aquesta informació, Ecoembes podrà aplicar, amb caràcter retroactiu, una correcció del pagament de selecció d'aquest mes segons s'estableix en la fase B d'aquest procediment.  
S'estableix un període de dos mesos, a comptar des de la data d'enviament de la comunicació, per a analitzar conjuntament les causes del baix rendiment. Sempre que es considere necessari per a analitzar aquestes causes, es podrà dur a terme un estudi de millora del rendiment i/o una valoració de la qualitat de les entrades en planta i de l'estoc de material seleccionat emmagatzemat. Posteriorment, Ecoembes presentarà una proposta de millores a l'entitat titular i a l'operador de la planta. Aquesta proposta consistirà en un conjunt de mesures correctores orientades a l'augment del rendiment de la instal·lació per damunt del valor de rendiment mínim.  
A la vista de la proposta d'Ecoembes per a la correcció del rendiment de la planta, s'acordarà el pla de millores i un període per a la seua implantació, durant el qual no s'aplicarà cap correcció del pagament per selecció. El període serà acordat per les parts, tenint en compte cadascuna de les accions que cal desenvolupar. Durant el període d'execució del pla de millores, Ecoembes podrà col·laborar amb l'entitat titular i l'operador de la planta, així com visitar la instal·lació amb la finalitat d'assegurar la correcta implantació del pla.  
L'entitat titular o l'operador, si aquesta ha delegat l'acceptació del pla de millores en l'operador, té un termini de 15 dies per a comunicar l'acceptació del pla de millores presentat per Ecoembes. Transcorregut aquest termini, si l'entitat titular o l'operador no han manifestat la seua conformitat per escrit, es passarà directament a la fase B.  
  
FASE B. Seguiment del rendiment i correcció del pagament  
En la fase B es procedeix a un exhaustiu seguiment de la producció de la planta de selecció. S'inicia una vegada finalitzat el període d'implantació del pla de millores o si l'entitat titular o l'operador de la planta (en el cas que l'entitat titular haja delegat la resposta en aquest últim) no hagueren comunicat i acceptat aquest pla, i s'aplicarà el següent:  
  
- Si en un mes el rendiment de la planta és igual o superior al rendiment mínim establit, no s'aplicarà cap correcció del pagament per selecció.  
- Si en un mes el rendiment és inferior al rendiment mínim, s'aplicarà una correcció del pagament de selecció d'aquest mes. Aquesta correcció serà equivalent al pagament per recollida selectiva assumit per Ecoembes, corresponent als residus d'envasos lleugers que no han sigut recuperats en la planta de selecció. La correcció es calcularà aplicant la següent fórmula:  
  
Correcció pagament selecció mesi (?) = pagament unitari mitjà per recollida mesi (?/kg) × [(rendiment mínim - rendiment real mesi) × entrades en la planta mesi (kg)]  
  
La correcció del pagament s'aplicarà en la facturació mensual de selecció i es mantindrà fins que es tanque l'aplicació del procediment  
  
- Si una planta manté durant més de sis mesos un rendiment per davall del rendiment mínim, Ecoembes podrà donar trasllat a la comunitat autònoma, per l'efecte que aquesta situació poguera tindre en el compliment dels objectius de reciclatge. Entre la comunitat autònoma i Ecoembes s'acordaran les mesures que es consideren necessàries per a solucionar aquesta situació, entre les quals es podrà preveure el desviament del material d'entrada a una altra planta de selecció que garantisca millors rendiments. Els costos addicionals d'aquest desviament de material o de qualsevol altra mesura acordada seran assumits per l'entitat titular de la instal·lació  
En cas que no s'aconseguisca cap acord amb l'entitat titular de la planta i mentre que la comunitat autònoma i Ecoembes no establisquen mesures, es mantindrà la correcció mensual del pagament de selecció segons el que s'ha indicat anteriorment.  
Si transcorren més de 6 mesos consecutius amb un rendiment superior al mínim exigit, es considerarà finalitzada la fase B i, per tant, l'aplicació del procediment.  
Una vegada superat aquest termini, si es produïra de nou una situació de baix rendiment, sempre que Ecoembes verifique que les causes que ho originen difereixen de les que van provocar l'anterior o les anteriors incidències, s'iniciarà un nou procediment des de la fase A. En el cas que es repetisquen les mateixes causes, el procediment s'aplica des de la fase B.  
  
2. Procediment de correcció de la superefectivitat en les plantes de selecció d'envasos lleugers.  
Aquest procediment té l'objectiu de detectar, analitzar i, en cas de confirmar-se, corregir desviacions en els valors normals d'efectivitat de selecció dels materials, determinar-ne les causes i establir mesures correctores, en el cas que es verifiquen les incidències esmentades.  
  
  
FASE A. Detecció i anàlisi  
En el cas que durant un mes l'efectivitat d'un material seleccionat siga igual o superior al 100 %, Ecoembes podrà enviar a l'entitat titular i a l'operador de la planta una comunicació en la qual s'informarà d'aquesta incidència i es donarà la possibilitat de presentar els comentaris i al·legacions que consideren convenients. Amb l'enviament d'aquesta comunicació es considerarà iniciat el procediment.  
  
Amb la finalitat de possibilitar el seguiment de l'efectivitat del material en qüestió, una vegada obert el procediment de superefectivitat, l'entitat titular o l'operador (en el cas que tinga delegada la facturació) tindrà l'obligació d'actualitzar la càrrega de dades en un termini màxim de 15 dies naturals una vegada finalitzat el mes en curs. En cas de no facilitar-se aquesta informació, Ecoembes podrà retindre de manera automàtica les eixides del material, fins a comptar amb les dades requerides per a la facturació mensual, inclòs l'estoc. Addicionalment, una vegada Ecoembes tinga la informació, si es constatara la superefectivitat, podrà limitar amb caràcter retroactiu el pagament per selecció del material de referència.  
En el cas de les plantes en les quals l'entitat gestora designe el recuperador o reciclador dels materials recuperats, Ecoembes comunicarà a l'entitat titular o a l'operador (en el cas que tinga delegada la facturació) l'obligació d'actualitzar la càrrega de dades en un termini màxim de 15 dies naturals una vegada finalitzat el mes en curs. En cas que no es facilite aquesta informació, Ecoembes podrà aplicar una correcció del pagament de selecció d'aquest mes, amb caràcter retroactiu, segons s'estableix en la fase B d'aquest procediment.  
S'estableix un període de dos mesos, a comptar des de la data d'enviament per part d'aquesta comunicació, per a analitzar conjuntament, l'entitat titular, l'operador de la planta i Ecoembes, les causes de la superefectivitat detectada i així permetre corregir-la. Aquesta anàlisi podrà consistir, en funció de les possibles causes i sempre que es considere necessari, en la repetició del control de qualitat del material, en la valoració de l'estoc de material recuperat emmagatzemat, en la realització d'un estudi de rendiment per a la determinació de l'efectivitat per material recuperat o en l'actualització de la caracterització representativa de procediments de les entrades.  
Ecoembes presentarà a l'entitat titular i a l'operador de la planta un informe amb els resultats i conclusions de les anàlisis dutes a terme.  
En cas que l'anàlisi de la incidència explique la superefectivitat detectada i aquesta siga corregida o, en cas que aquesta es dega a causes alienes al procés productiu de la planta, es considerarà finalitzat el procediment, mitjançant la comunicació corresponent per part d'Ecoembes. Si la superefectivitat no es corregeix i es deu al procés productiu de la planta, es procedirà a aplicar la fase B.  
En el cas particular que la superefectivitat siga deguda a l'incompliment de les ETMR (per major contingut d'impropis) s'aplicarà el procediment d'incompliment d'impropis d'aquest annex.  
  
FASE B. Correcció de la superefectivitat  
Des del mes següent al mes d'enviament de l'informe, es procedirà a limitar el pagament per la selecció d'aquest material i la quantitat màxima que es facturarà serà la resultant d'aplicar la fórmula següent:  
  
Quantitat màxima mensualMATERIAL i a facturar = [% MATERIAL i en l'entrada × (1 +  % impropis ETMRMATERIAL i)] × entrades mensuals totals en planta  
  
Aquesta quantitat màxima mensual, si és el cas, serà la considerada per al càlcul del IAR corresponent.  
Una vegada superat un període de tres mesos, des de l'inici de la fase B, i en cas de mantindre's superefectivitat per al mateix material, Ecoembes mantindrà la limitació del pagament per la selecció, tant en plantes en les quals l'entitat gestora designe el recuperador o reciclador dels materials recuperats com en plantes en les quals aquesta opte perquè siga Ecoembes qui el designe. A més, en les plantes en les quals Ecoembes designe el recuperador o reciclador dels materials, es comunicarà al recuperador o reciclador que no pot retirar mensualment una quantitat superior a la màxima que es pot facturar. Quan l'entitat designe el recuperador o reciclador, haurà de tindre en compte que Ecoembes només assumirà el cost/ingrés del reciclatge per la quantitat límit que es pot facturar, i podrà decidir, per tant, si comunica al reciclador el límit en les retirades de material o si assumeix el cost/ingrés pel material que supere aquest límit.  
Si transcorren més de 12 mesos consecutius sense superefectivitat del material objecte de la incidència, des de l'inici del procediment, es considerarà finalitzada la fase B i, per tant, l'aplicació del procediment. Una vegada superat aquest termini, si es produïra una altra situació de superefectivitat per al mateix material, s'iniciarà un nou procediment des de la fase A, en el cas que es justifique que les causes que l'originen difereixen de les que van provocar la primera incidència. En cas contrari, s'aplicarà el procediment des de la fase B.  
  
3. Metodologia de càlcul de la caracterització representativa per a aplicar els procediments de baix rendiment i superefectivitat.  
  
En aquest apartat es descriu la metodologia de càlcul de la caracterització representativa que serà aplicable en els procediments de baix rendiment i superefectivitat, denominada caracterització representativa de procediments.  
Aquesta metodologia empra les dades obtingudes a partir del programa de caracterització d'envasos lleugers descrit en l'annex IV.I.1. Es basa en la metodologia per a la determinació de la mostra representativa d'una caracterització de residus d'envasos lleugers, considerant el nombre de mostres preses en el quadrimestre de referència, definides d'acord amb els criteris de distribució de les mostres i a l'ajust del nombre de mostres efectuades segons el procediment per a dur a terme un mostreig en plantes de selecció i estacions de transferència.  
  
Atés que el sistema de recollida és una variable que influeix directament en la composició dels residus, la metodologia s'aplicarà en cada planta de selecció, per a cada entitat i sistema de recollida.  
La caracterització representativa de procediments es calcularà de la manera següent:  
1. Es parteix de la mitjana quadrimestral, per a cada entitat i sistema de recollida que lliure material en la planta de selecció. Per a això, es fan una mitjana dels resultats de les caracteritzacions efectuades sistemàticament de recollida durant cada quadrimestre.  
2. Es calcula una mitjana anual, com a mitjana aritmètica de les mitjanes quadrimestrals dels tres quadrimestres de càlcul.  
3. La caracterització representativa de procediments per a la planta de selecció s'obté a partir de la mitjana anual de cada entitat i sistema de recollida, ponderada amb les quantitats de material lliurat en planta en el quadrimestre de referència.  
Aquests valors s'empraran per al càlcul del rendiment mínim de selecció i de l'efectivitat per material, amb l'objectiu de verificar el compliment dels paràmetres operatius de referència i detectar possibles desviacions.  
  
  
  
annex V  
Designació del recuperador/reciclador  
 per als materials recuperats  
  
1. Paper-cartó procedent de la recollida monomaterial en contenidor i/o de la recollida porta a porta en comerços  
L'entitat gestora comunicarà per escrit a Ecoembes, en un termini màxim de 30 dies des de la signatura del conveni, des de l'adhesió o, si és el cas, des de la posada en marxa de la recollida, si opta per designar el recuperador/reciclador o si sol·licita que siga Ecoembes qui el designe.  
En cas que aquest conveni en substituïsca un anterior o siga prorrogat per renovació de l'autorització, es consideraran prorrogades tant l'opció triada per l'entitat gestora pel que fa a la designació, com les designacions que es trobaren vigents, excepte en el cas de rebre comunicació expressa en contra de l'entitat gestora.  
1.1. Designació del recuperador/reciclador per part de l'entitat gestora  
L'entitat gestora enviarà a Ecoembes les dades (imprescindible el CIF) del recuperador/reciclador que ha designat, designació que serà per un període mínim d'un any, havent de comunicar igualment per escrit qualsevol modificació que es produïsca al llarg de la vigència del conveni.  
Es considerarà recuperador/reciclador l'empresa destinatària del paper-cartó, siga recuperador o fàbrica de paper, però no l'empresa que efectua el servei de recollida, excepte si aquesta empresa de recollida fora també recuperadora de paper-cartó.  
L'entitat gestora serà la responsable de la traçabilitat del material fins a la destinació final de reciclatge  
Els recuperadors/recicladors designats per l'entitat gestora, i les entitats intervinents en la cadena de valorització fins a la destinació final de reciclatge hauran de reunir els requisits legals establits en la seua comunitat autònoma, així com el que es disposa en l'article 12 de la Llei 11/1997. A aquest efecte, Ecoembes sol·licitarà al recuperador/reciclador proposat una sèrie d'informació bàsica justificativa. Si en el termini d'un mes des de la sol·licitud, el recuperador/reciclador no ha enviat la informació a Ecoembes, aquesta el posarà en coneixement de l'entitat perquè procedisca a designar a un altre recuperador/reciclador.  
Ecoembes incorporarà en el Sistema Web de Gestió de Residus la informació sobre els recuperadors/recicladors designats, a l'efecte de la facturació.  
L'entitat gestora assumirà les possibles incidències que puguen sorgir en la seua relació amb els recuperadors/recicladors designats.  
1.2. Designació del recuperador/reciclador per part d'Ecoembes  
Si l'entitat gestora ha triat aquesta opció, Ecoembes li comunicarà les dades del recuperador/reciclador designat en un termini màxim de 20 dies hàbils des de la recepció de la sol·licitud de la designació, i durà a terme, en el mateix termini, la incorporació d'informació en el sistema web de gestió de residus a l'efecte de la facturació.  
  
La designació es durà a terme mitjançant un procediment obert de valoració d'ofertes de recuperadors/recicladors. Es referirà als residus d'envasos de paper-cartó lliurats en les instal·lacions del recuperador/reciclador, que tinguen com a referència les ETMR de l'annex IV, i serà vàlida durant el període de vigència del conveni.  
Des del moment de la designació, totes les relacions amb el recuperador/reciclador designat s'establiran entre ell i l'entitat gestora. Qualsevol incidència en la recepció del material per part del recuperador/reciclador designat serà posada en coneixement d'Ecoembes.  
  
En el cas que el paper-cartó es lliure a un recuperador/reciclador diferent del designat en aplicació de qualsevol de les dues opcions anteriors, l'entitat assumirà les possibles reclamacions del recuperador/reciclador. Així mateix, Ecoembes podrà retindre les factures presentades fins que es formalitze la nova designació.  
  
2. Materials recuperats procedents de la recollida multimaterial d'envasos lleugers  
En un termini màxim de 30 dies des de la posada en marxa de la planta de selecció, l'entitat gestora de les plantes de selecció d'envasos lleugers comunicarà a Ecoembes si opta per designar els recicladors/valoritzadors dels materials seleccionats, o si es delega en Ecoembes i sol·licita que aquesta última designe els recicladors/valoritzadors.  
  
En cas que aquest conveni en substituïsca un anterior o siga prorrogat per renovació de l'autorització, es consideraran prorrogades tant l'opció triada per l'entitat gestora pel que fa a la designació del reciclador/valorizador, com les designacions que es trobaren vigents, excepte en el cas de rebre comunicació expressa en contra de l'entitat gestora.  
  
En els dos casos l'opció es referirà a la totalitat dels materials d'envasos lleugers (i opcionalment el paper-cartó) seleccionats en la planta de selecció. Tots els materials hauran de complir les ETMR de l'annex IV d'aquest conveni.  
2.1. Designació del recuperador, reciclador o valoritzador per part de l'entitat gestora, per al seu reciclatge i/o valorització  
L'execució per part de l'entitat gestora del compromís de retirada dels materials d'envasos lleugers s'efectuarà sobre la base de les determinacions següents:  
- Els recicladors/valoritzadors designats hauran de complir els requisits legals establits en la comunitat autònoma i el que es disposa en l'article 12 de la Llei 11/1997; així mateix, hauran de ser recicladors/valoritzadors homologats per Ecoembes. L'entitat gestora recaptarà la traçabilitat dels materials fins a la seua destinació final de reciclatge, i facilitaran aquesta informació a Ecoembes, d'acord amb el que s'estableix en l'annex III. Així mateix, l'entitat gestora serà la responsable de la traçabilitat del material fins a la seua destinació final de reciclatge. L'entitat gestora assumirà les possibles incidències que puguen sorgir en la seua relació amb els recicladors/valoritzadors.  
- L'entitat gestora haurà de comunicar a Ecoembes la informació referent a la designació de cada reciclador/valoritzador, per a cada material i planta de selecció, i incloure-hi una còpia dels contractes de subministrament i venda dels materials (o, en defecte d'això, de l'oferta rebuda), justificants de les transaccions comercials i les dades del reciclador/valoritzador (imprescindible el CIF), en els 10 dies hàbils següents a l'adjudicació definitiva dels contractes. Així mateix, comunicarà qualsevol modificació que es produïsca en aquestes dades.  
- Ecoembes incorporarà en el sistema web de gestió de residus la informació sobre els recicladors/valoritzadors designats, a l'efecte de la facturació.  
- En el cas que es produïsca un incompliment manifest i provat de les obligacions d'un reciclador/valoritzador designat per l'entitat gestora, aquesta podrà recórrer a Ecoembes perquè designe els recicladors/valoritzadors de tots els materials d'envasos lleugers seleccionats (i opcionalment el paper-cartó), durant la resta de vigència del conveni, sempre que s'ajusten a les ETMR de l'annex IV. En aquest cas, Ecoembes aplicarà el que s'estableix en l'apartat 2.2.  
- En els primers set dies del mes anterior a cada trimestre natural, Ecoembes informarà l'entitat gestora dels seus preus mitjans d'adjudicació per material en plantes de selecció de la Península, per a aquest trimestre.  
- Si durant un trimestre natural, el preu de col·locació d'algun material d'envasos lleugers de la planta és inferior en més d'un 10 % al preu mitjà de venda/prestació de servei de materials d'Ecoembes a la Península i, a més, els ingressos de col·locació de tots els materials per l'entitat gestora són inferiors en més d'un 10 % als ingressos de col·locació que obtindria Ecoembes (aplicant els preus mitjans de venda/prestació de servei de materials de la Península), l'entitat gestora haurà d'assumir la diferència del cost global de comercialització d'aquest material per a aquest període. En cas contrari, Ecoembes designarà els recicladors/valoritzadors per a tots els materials d'envasos lleugers seleccionats. Ecoembes aportarà la documentació justificativa necessària en aquest sentit. L'entitat gestora assumirà les possibles insolvències o incidències que puguen sorgir en la relació amb els recicladors/valoritzadors.  
  
2.2. Designació de reciclador/valoritzador dels materials d'envasos lleugers per part d'Ecoembes  
La designació de reciclador/valoritzador per part d'Ecoembes es durà a terme sobre la base de les determinacions següents:  
- Es designarà un reciclador/valorizador homologat per Ecoembes per a cada material seleccionat, segons les ETMR de l'annex IV, en cadascuna de les plantes de selecció, de conformitat amb les previsions pel que fa a la quantitat que s'ha de recuperar. A aquest efecte, l'entitat gestora haurà de subministrar a Ecoembes tota la informació i documentació necessària de les plantes de selecció per a poder dur a terme la designació. Ecoembes recaptarà la traçabilitat dels materials fins a la seua destinació final de reciclatge, d'acord amb el que s'estableix en l'annex III d'aquest conveni.  
- Ecoembes incorporarà en el sistema web de gestió de residus la informació sobre els recicladors/valoritzadors designats, a l'efecte de la facturació.  
- En el termini màxim de 20 dies hàbils des de la recepció per escrit de la sol·licitud de l'entitat gestora per a la designació dels recicladors/valoritzadors, es durà a terme un control de qualitat dels materials recuperats per a la verificació del compliment de les ETMR, sempre que les parts hagen acordat que la planta està en funcionament i disposa d'un estoc mínim de material. Ecoembes informarà l'entitat gestora dels resultats del control de qualitat efectuat i, en el termini que els dos acorden, Ecoembes comunicarà les dades dels recicladors/valoritzadors designats. En cas que l'entitat gestora ho considere necessari, aquest termini serà d'un màxim de 10 dies hàbils des que es comuniquen els resultats del control de qualitat.  
- Les designacions es duran a terme mitjançant un procés obert de valoració d'ofertes, les bases de les quals es troben disponibles en la pàgina web d'Ecoembes, entre els recicladors/valoritzadors prèviament homologats, i d'acord amb el que es disposa en l'article 12 de la Llei d'envasos i el principi de lliure concurrència.  
- Les designacions es referiran al conjunt de tots els materials d'envasos lleugers seleccionats (i opcionalment el paper-cartó), d'acord amb les ETMR de l'annex IV, i tindran el mateix termini de vigència que el conveni.  
- La responsabilitat d'Ecoembes en la designació del reciclador/valorizador per a cada material s'ajustarà en funció del que es preveu en l'apartat de pagament per selecció, sobre la base de les quantitats adherides al SIG. L'entitat es farà càrrec de la gestió del material seleccionat que supere la quantitat ajustada. De manera alternativa, l'entitat podrà sol·licitar a Ecoembes que el mateix reciclador/valorizador designat retire el total de material seleccionat, i es procedirà en aquest cas a la regularització, en la factura de pagament per selecció, dels imports corresponents a la gestió del material.  
- Quan la planta haja produït un lot de material seleccionat d'acord amb les ETMR de l'annex IV, l'entitat gestora haurà de notificar, per escrit i abans que transcórreguen 4 dies naturals a comptar des del següent a la generació del lot, al reciclador/valoritzador designat, la posada a la disposició del lot de material en la planta. Si sorgira qualsevol incidència en la retirada del material per l'absència de notificació de la generació dels lots per part de la planta en els terminis abans indicats, Ecoembes podrà repercutir a la planta els costos addicionals en què poguera incórrer Ecoembes i/o el reciclador/valoritzador, derivats d'aquesta situació.  
El reciclador/valoritzador assignat haurà de retirar el lot, en un termini no superior a 5 dies hàbils a comptar des del següent a la notificació escrita de l'entitat gestora. Si sorgira qualsevol incidència en la retirada del material pels recicladors/valoritzadors designats, l'entitat gestora remetrà a Ecoembes una còpia de la sol·licitud escrita de retirada de cada lot. Ecoembes remetrà aquesta notificació al reciclador/valoritzador designat i habilitarà els mitjans necessaris perquè la incidència siga resolta.  
Si existeix un cost addicional, adequadament justificat, per a l'entitat gestora, derivat de l'incompliment del termini de retirada per part del reciclador/valoritzador designat i, si no hi ha justificació de força major, el reciclador/valoritzador designat haurà d'assumir aquest cost addicional, amb l'autorització prèvia d'Ecoembes.  
- Si l'entitat gestora lliurara algun dels materials d'envasos lleugers seleccionats a un reciclador/valoritzador diferent del reciclador/valoritzador designat per Ecoembes, l'entitat gestora assumirà les possibles reclamacions del reciclador/valoritzador designat. Així mateix, en el cas de materials amb preu de venda positiu, l'entitat reintegrarà a Ecoembes l'import més elevat del pagament del reciclador/valoritzador al qual s'ha lliurat el material o el preu acordat amb el reciclador/valoritzador designat. En el cas de materials amb preu de venda negatiu, Ecoembes no assumirà en cap cas el cost de la col·locació.  
  
En els dos casos (apartats 2.1 i 2.2), el valor/cost de col·locació dels materials, correspondrà a Ecoembes.  
  
3. Recicladors/valoritzadors homologats per Ecoembes  
Per a poder ser adjudicatari dels materials recuperats procedents de la recollida multimaterial d'envasos lleugers, independentment de l'opció triada per l'entitat gestora per a designació dels recicladors/valoritzadors, és requisit obligatori haver superat el procés d'auditoria externa d'homologació segons els procediments establits per Ecoembes, certificats sota ISO 9001, i els criteris de la qual estan publicats en la pàgina web d'Ecoembes.  
La llista dels recicladors/valoritzadors homologats per Ecoembes apareixen publicats, per materials, en aquesta pàgina web.  
  
  
  
  
ANNEX VI  
Característiques i criteris per a la realització   
de campanyes de comunicació  
  
La col·laboració d'Ecoembes amb els consorcis i entitats locals, en matèria de campanyes de comunicació, es regirà pels criteris següents:  
  
  
1. Programa de comunicació proporcionat per Ecoembes  
La implantació social i consolidació de la recollida selectiva, com qualsevol altra activitat que supose un canvi d'hàbits i actituds de la població, requereix un tractament determinant des del punt de vista de la comunicació. És fonamental la didàctica i claredat dels missatges i, per descomptat, la seua homogeneïtat i coherència, per a evitar al màxim el rebuig i la confusió. A més, aquesta comunicació ha de transmetre senzillesa i credibilitat amb la finalitat de desdramatitzar, motivant, l'acció de separar els envasos en origen.  
En aquest conveni marc es preveu el finançament, fraccionat anualment, de campanyes de comunicació i conscienciació social en l'àmbit de la recollida selectiva i el reciclatge dels envasos lleugers, de cartó i paper. A fi de facilitar als consorcis i entitats locals tot el treball de desenvolupament de nous dissenys de campanyes i estalviar els costos derivats en aquest sentit, Ecoembes posa a la seua disposició una sèrie de campanyes i materials informatius totalment desenvolupats, que podran ser adaptats per l'entitat a les seues necessitats específiques. Aquests materials inclouen un ampli catàleg d'elements publicitaris entre els quals els consorcis i entitats locals podran triar tots o aquells que millor s'adapten a les seues necessitats (falques de ràdio, recursos en línia, espots de televisió, així com els arts finals d'una relació completa d'elements gràfics: fullets informatius, anuncis per a premsa, publicitat exterior en tanques, marquesines, cabines telefòniques, autobusos, pòsters, etc.).  
Amb la cessió de les campanyes i elements informatius que integra el programa de comunicació d'Ecoembes es pretén que els consorcis i les entitats locals estalvien els costos de creació de noves campanyes, i dotar-lo alhora d'elements comunicatius vàlids, variats i adaptables a qualsevol circumstància. Amb això, els consorcis i les entitats locals podran destinar els fons d'Ecoembes per al finançament de campanyes, exclusivament a la difusió en mitjans de la campanya, de manera que els missatges arriben al ciutadà en cobertura i pressió suficients.  
  
Per a mantindre la unitat i uniformitat de les campanyes, qualsevol canvi que els consorcis i entitats locals vulguen dur a terme sobre els elements oferits, i que excedisca de la inclusió dels logotips i/o escuts institucionals de l'entitat i/o Generalitat, haurà de ser prèviament consensuat amb Ecoembes.  
Ecoembes ofereix als consorcis i entitats locals de manera permanent els serveis d'assessoria i suport del seu Departament de Màrqueting i Comunicació per a totes les qüestions referents als plans de comunicació i campanyes.  
  
2. Característiques i criteris per a la realització de campanyes  
Qualsevol campanya o acció de comunicació per al foment de la participació ciutadana en la recollida selectiva d'envasos que desenvolupen els consorcis i entitats locals, haurà de quedar prou justificada en el moment de la seua facturació, de manera que permeta verificar que els fons aportats per Ecoembes han sigut aplicats al desenvolupament d'aquestes campanyes, que hauran de consensuar-se amb Ecoembes i ajustar-se a les característiques que s'exposen a continuació.  
- L'objecte de les campanyes serà el foment de la recollida selectiva d'envasos lleugers, de cartó i paper, i el seu objectiu serà informar i conscienciar sobre la importància de la separació dels envasos en origen i el seu depòsit en el contenidor que corresponga per al tractament i reciclatge posteriors, amb la finalitat de millorar quantitativament i qualitativament els resultats obtinguts.  
- Les llegendes que cal utilitzar per a descriure la fracció de residus d'envasos que s'han de depositar en cada contenidor han de mantindre una total uniformitat en les diferents campanyes efectuades per les entitats, per a no generar confusió entre els ciutadans. Per tant, la claredat, senzillesa i precisió que han de tindre aquests missatges és fonamental. Així:  
  
a) Contenidor groc: «Només envasos de plàstic, llandes i brics»  
Es recomana incloure-hi, a més, alguna referència o missatge aclaridor per a evitar que es deposite en aquest contenidor material no sol·licitat (ex.: PAPER NO, CARTÓ NO, VIDRE NO). A més, es recomana incloure missatges sobre la manera correcta de separar-los i depositar-los: «Plegueu els envasos, no introduïu residus d'envasos dins d'altres envasos, no depositeu els envasos amb restes d'altres residus ni líquids, etc.» Cal destacar que el contenidor groc no ha de ser definit únicament com el contenidor d'envasos, ja que és una informació que pot induir a confusió en la ciutadania, ja que hi ha altres contenidors, com el blau i l'iglú verd, que també assumeixen la recollida selectiva d'envasos, en el seu cas de cartó, paper i vidre, respectivament.  
  
b) Contenidor blau: «Només envasos de cartó i paper, periòdics i revistes»  
Es recomana incloure-hi, a més, missatges sobre la manera correcta de separar-los i depositar-los: «Plegueu adequadament els envasos de cartó, depositeu a l'interior del contenidor els residus de paper i cartó per a assegurar el seu reciclatge, etc.»  
- A fi de simplificar el llenguatge i de fer-lo més accessible a tot el públic, es recomana utilitzar il·lustracions dels diferents tipus d'envasos i relacionar-los amb el seu corresponent contenidor i color. És important mostrar els codis de color amb les il·lustracions dels envasos corresponents. Per exemple:  
a) Contenidor groc: il·lustració d'una botella d'aigua/refresc, bossa de plàstic, llanda de conserva, pot de refresc, bric de llet o suc, etc.  
  
b) Contenidor blau: il·lustració de caixa de galletes, de sabates, de cereals, de menjar precuinat, periòdics, etc.  
- Tots els materials gràfics de la campanya hauran d'incorporar de manera ben visible el logotip d'Ecoembes, tal com figura a continuació. Ecoembes farà arribar aquest logotip, en format electrònic, a totes les entitats que el sol·liciten.  
  
  
  
- També és necessari que qualsevol classe d'actuació més «oberta» pel que fa al seu disseny i implementació (sessions informatives, tallers, exposicions - ) complisquen igualment els missatges i principis que s'hi han exposat.  
- En cas que els continguts sobre recollida selectiva d'envasos lleugers, de cartó i paper en qualsevol activitat desenvolupada per l'entitat ocupen només una part d'aquestes, els fons de comunicació d'aquest conveni hauran d'utilitzar-se per a finançar la part proporcional corresponent, que es determinarà per acord de les parts.  
- Les campanyes finançades per Ecoembes hauran de dedicar-se únicament a informar i promoure entre els ciutadans la recollida selectiva d'envasos lleugers i de paper cartó, i està exclosa qualsevol altra activitat que no es definisca exactament com a actuació de comunicació, per exemple: estudis o investigacions de qualsevol classe, accions encaminades a la dotació o millora d'infraestructures de recollida selectiva, etc. No podran imputar-se contra aquesta partida de comunicació les despeses incorregudes en la gestió i coordinació d'aquestes campanyes per part del personal adscrit a les mateixes administracions o a Ecoembes.  
- En termes generals, Ecoembes no pot finançar campanyes que fomenten, basant-se en la potenciació o exclusió de determinats materials d'uns envasos enfront d'uns altres, el consum d'uns determinats productes, ni promoure el consum de productes de cap classe, ni participar en accions que difonguen missatges confusos a la ciutadania que puguen restar eficiència al SIG gestionat per Ecoembes. Per tant, és important que qualsevol contingut o missatge que vulnere aquests principis siga exclòs de les accions de comunicació.  
- Finalment, cal destacar que els envasos inclosos en un sistema integrat de gestió, d'acord amb la Llei 11/1997 d'envasos i residus d'envasos, han d'identificar-se per un símbol acreditatiu, idèntic en tot l'àmbit territorial d'aquest sistema, que actualment, en el cas d'Ecoembes, és el denominat punt verd. En el cas que aquest símbol es modificara o es canviara per un altre, els envasos inclosos en el sistema integrat de gestió haurien d'adaptar-lo en un termini determinat per a continuar complint l'objectiu identificatiu d'aquest. L'actual símbol gràfic conegut com a punt verd és una marca registrada de la qual Ecoembes té la llicència a Espanya; la seua finalitat és la identificació dels envasos inclosos en el SIG que administra Ecoembes i, per tant, no es pot utilitzar per a altres finalitats. Per això, no es podrà utilitzar com a recurs gràfic ni de qualsevol tipus en el material de campanya que puga desenvolupar l'entitat. A més, en el cas d'incloure en els materials informatius de les campanyes informació sobre el significat del símbol esmentat, aquesta informació haurà de reproduir fidelment els textos aclaridors següents:  
  
- El punt verd és el símbol que actualment acredita la pertinença al SIG gestionat per Ecoembes. Des de l'entrada en vigor de la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos, totes les empreses envasadores tenen l'obligació de recuperar els residus d'envasos dels productes que posen en el mercat perquè siguen reciclats i valorats. I per a complir amb la seua responsabilitat, poden acollir-se al SIG, gestionat per Ecoembes, l'actual símbol identificatiu del qual és el punt verd.  
  
  
  
  
- Què és el símbol identificatiu- El símbol identificatiu o logotip (actualment el punt verd) és el símbol mitjançant el qual, totes les empreses envasadores adherides al SIG gestionat per Ecoembes, identifiquen els envasos dels seus productes. Aquest símbol té, per tant, caràcter identificatiu.  
- Què significa aquest símbol- Aquest símbol garanteix que les empreses els envasos de les quals el tenen, compleixen les obligacions establides en la Llei 11/1997, de 24 d'abril, d'envasos i residus d'envasos. I ho estan fent a través del SIG, gestionat per Ecoembes. El símbol identificatiu indica, per tant, que aquest producte està complint la llei.  
  
- On es pot trobar aquest símbol- El símbol identificatiu dels envasos pertanyents al sistema integrat de gestió, gestionat per Ecoembes, es pot trobar en els envasos de multitud de productes de consum domèstic.  
  
  
  
annex VII  
Informació sobre el desenvolupament del conveni marc  
  
1. Accés a la informació subministrada pels consorcis i entitats locals.  
Ecoembes facilitarà l'accés a la Generalitat, mitjançant el sistema web de gestió de residus, a tota la informació presentada pels consorcis i entitats locals de la Comunitat Valenciana.  
Aquesta informació inclourà, entre altres dades, les quantitats recollides mitjançant la recollida selectiva de paper-cartó i la recollida selectiva d'envasos lleugers, les quantitats recuperades dels diferents materials amb indicació dels orígens i destinacions (recuperador/reciclador) i la via de recuperació, així com els pagaments efectuats per les diferents activitats incloses en el conveni.  
La informació estarà disponible per a la Generalitat des del moment de la seua recepció i càrrega en Ecoembes.  
Amb la finalitat de facilitar el maneig d'informació, Ecoembes proporciona una sèrie d'informes de control, amb informació agregada dels consorcis i entitats locals de la Comunitat Valenciana, ràtios operatives i evolució de resultats.  
  
2. Informació anual.  
Amb caràcter anual, Ecoembes posarà a la disposició de la Generalitat, abans del 31 de març, la següent informació agregada referida al desenvolupament del conveni marc:  
- Quantitat total, en pes, dels envasos recollits selectivament, gestionats a través del sistema integrat, per a cadascuna de les unitats de gestió.  
- Nombre i tipus de contenidors instal·lats per a la recollida selectiva de paper-cartó i d'envasos lleugers en cadascun dels municipis.  
- Aportacions econòmiques efectuades per Ecoembes als consorcis i entitats locals, desglossades per unitat de gestió, per a les diferents activitats incloses en el conveni.  
- Quantitat total, en pes, de cadascun dels materials seleccionats en les plantes de selecció de la Comunitat Valenciana, amb detall d'eixida de materials de cada planta de selecció.  
- Quantitat total, en pes, efectivament reciclada o valorada del material procedent de la Comunitat Valenciana.  
- Rendiments de les plantes de selecció d'envasos lleugers situades a la Comunitat Valenciana, amb les dades disponibles en data de l'elaboració de l'informe i segons la definició de rendiment inclosa en l'annex II.  
- Informació sobre els acords aconseguits amb els gestors de residus per a assegurar la recuperació/reciclatge dels materials posats a la disposició d'Ecoembes pels consorcis i entitats locals de la Comunitat Valenciana. S'hi inclouran dades d'identificació i direcció dels centres i s'hi indicaran les autoritzacions/registres que, si és el cas, siguen preceptius per a exercir l'activitat.  
- Informe d'auditor extern en el qual es verifique que s'ha procedit a la traçabilitat dels materials posats a la disposició d'Ecoembes pels consorcis i entitats locals, per a la seua recuperació, reciclatge o valorització.  
- Llista d'actuacions de control dutes a terme sobre gestors de residus situats a la Comunitat Valenciana.  
- Balanç d'ingressos i despeses per la col·locació de materials d'envasos procedents de les plantes de selecció situades a la Comunitat Valenciana.  
  
  
  
ANNEX VIII  
Pla d'acció Comunitat Valenciana fase II - contenidorització  
  
D'acord amb la decisió adoptada per la comissió mixta de seguiment, vigilància i control en la reunió de 18 de desembre de 2020, es renova el Pla d'acció del període 2016-2020 per a promoure la recollida selectiva d'envasos a la Comunitat Valenciana per al període 2021-2023 (d'ara en avant, Pla d'acció) acordat entre la direcció general competent en residus i Ecoembalajes España, SA.  
El nou Pla d'acció donarà continuïtat a les iniciatives creades en l'anterior pla i n'introduirà de noves:  
- Continuïtat de la comissió de coordinació i dinamització del Pla d'acció, presidida per la persona titular de la direcció general competent en residus de la conselleria competent en medi ambient, i formada per representants de la conselleria competent en matèria de medi ambient, representants d'Ecoembes i representants de les entitats locals.  
  
- Continuar amb la contractació d'una assistència tècnica per al desenvolupament de les accions de millora de la prestació del servei de recollida mitjançant la realització de diagnòstics, definició dels fulls de ruta de millores i seguiment i coordinació general de les accions del pla. El finançament per al període 2021-2023 es durà a terme amb fons de promoció del conveni marc, però anualment se sotmetrà a aprovació en la comissió mixta de seguiment, vigilància i control la continuïtat i finançament dels treballs.  
- Continuar amb la contractació d'una assistència jurídica per al desenvolupament de les accions de bones pràctiques, polítiques incentivadores de la recollida selectiva per als anys 2021 a 2023. El finançament per al període 2021-2023 es durà a terme amb fons de promoció del conveni marc, però anualment se sotmetrà a l'aprovació en la comissió mixta de seguiment, vigilància i control del conveni marc la continuïtat i finançament dels treballs.  
- Finançar, amb la resta dels fons de promoció del conveni marc, la millora d'infraestructures, concretament la millora de contenidorització de municipis de més de 15.000 habitants de la Comunitat Valenciana (vegeu la taula de preus de referència).  
- Complementar la partida de finançament d'infraestructures per part d'Ecoembes mitjançant aportacions pròpies recollides en la taula «Estimació del cost d'aplicació de les accions del Pla d'acció». S'avaluarà, com a mínim amb caràcter anual, per part d'Ecoembes, la renovació d'aquesta partida en funció de les necessitats de la recollida selectiva d'envasos lleugers en contenidor i de l'abast del SIG a la Comunitat Valenciana. Aquesta renovació es comunicarà a la comissió mixta de seguiment, vigilància i control del conveni marc i a la comissió de coordinació i dinamització del pla.  
  
  
Taula de preus de referència de contenidors  
  
Tipus de contenidor PVP, aprox. (sense IVA)  
Càrrega posterior polietilé 1.000 litres 180 € 260 -  
Càrrega posterior polietilé 1.100 litres 130 € 190 -  
Càrrega superior polietilé 2.000 litres 420 € 620 -  
Càrrega superior polietilé 2.500 litres 410 € 600 -  
Càrrega superior polietilé 2.700 litres 1.300 € 1.900 -  
Càrrega superior polietilé 3.000 litres 510 € 750 -  
Càrrega superior metall 3.000 litres 680 € 1.000 -  
Càrrega superior fibra de vidre 2.500 litres 620 € 920 -  
Càrrega superior fibra de vidre 3.000 litres 680 € 1.000 -  
Càrrega lateral polietilé 2.200 litres 690 € 1.000 -  
Càrrega lateral polietilé 3.000 litres 730 € 1.080 -  
Càrrega lateral polietilé 3.200 litres 830 € 1.200 -  
Càrrega lateral metall 2.400 litres 1.050 € 1.500 -  
Càrrega lateral metall 3.200 litres 1.50 € 1.500 -  
Càrrega bilateral polietilé 2.000 litres 500 € 700 -  
Càrrega bilateral polietilé 3.000 litres 500 € 700 -  
Càrrega bilateral metall 2.400 litres 1.400 € 2.000 -  
Càrrega bilateral metall 3.000 litres 1.300 € 1.850 -  
  
  
ANNEX IX  
Acords sobre noves estacions   
de transferència a la Comunitat Valenciana  
  
Tal com indica l'annex II de condicions econòmiques, el punt 6, per a estacions de transferència no considerades, l'entitat titular de la instal·lació haurà de sol·licitar el pagament per transferència a la comissió mixta de seguiment, vigilància i control del conveni marc, amb la finalitat que es puga valorar la idoneïtat d'aquesta. Per a això, l'entitat haurà de facilitar la informació que li siga requerida, tal com la ubicació, el pressupost de l'obra civil, la inversió en maquinària, les especificacions tècniques dels equips (fixos i de transport), la previsió de tones que es gestionaran, el conveni de personal, l'horari, els dies d'obertura i l'operativa prevista.  
En el cas que la comissió mixta considere adequada la sol·licitud de gestió a través de l'estació de transferència, s'acordarà entre l'entitat titular de la instal·lació i Ecoembes un pagament per quilogram per a la transferència del material (gestió i transport), el qual serà comunicat a la comissió mixta. El càlcul del pagament per transferència s'efectuarà atenent criteris de màxima eficiència, i no podrà resultar en cap cas superior a la suma dels pagaments per transport directe a la planta de selecció de les entitats implicades.  
Segons aquestes condicions, els preus unitaris amb les noves estacions de transferència considerades en la Comissió mixta de seguiment, vigilància i control del conveni marc:  
1. Estació de Transferència de Dénia i Villena (VAERSA)  
VAERSA facturarà a ECOEMBES en concepte de «gestió a través d'estació de transferència» des de l'1 juny de 2020 i amb periodicitat mensual.  
La col·laboració econòmica per aquest concepte, quan el material tractat anualment a l'estació de transferència de Dénia no aconseguisca les huit mil tones (< 8.000 t/any), es calcularà aplicant un import unitari de 0,05002 ?/kg sobre la quantitat que, procedent de l'estació de transferència, es lliure a la planta de selecció. A partir de gener de l'any següent al qual se superen les huit mil tones (> 8.000 t/any), l'import unitari passarà a ser de 0,04739 ?/kg. En aquest concepte es considera la gestió dels envasos lleugers lliurats per les entitats locals i el transport del material fins a la planta de selecció.  
  
2. Estació de transferència de Caudete de las Fuentes i Loriguilla (Consorci València Interior)  
El Consorci València Interior facturarà a ECOEMBES en concepte de «gestió a través d'estació de transferència» des de l'1 abril de 2020 i amb periodicitat mensual.  
La col·laboració econòmica per aquest concepte, quan el material tractat anualment a l'estació de transferència de Caudete i Loriguilla no aconseguisca les dues mil tones (< 2.000 t/any), es calcularà aplicant un import unitari de 0,05002 ?/kg sobre la quantitat que, procedent de l'estació de transferència, es lliure a la planta de selecció. A partir de gener de l'any següent al qual se superen les dues mil tones (> 2.000 t/any), l'import unitari passarà a ser de 0,04739 ?/kg. En aquest concepte es considera la gestió dels envasos lleugers lliurats per les entitats locals i el transport del material fins a la planta de selecció.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9275, del 10-02-2022 (2022/970)

RESOLUCIÓN de 7 de febrero de 2022, del director general de Relaciones con Les Corts, de la Presidencia de la Generalitat, por la que se publica el Convenio marco entre la Generalitat, a través de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, y la entidad Ecoembalajes España, SA. (ECOEMBES).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9275

Fecha DOGV
:   10-02-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/970

CVE


Fecha del documento
:   07-02-2022

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Resolución

Análisis jurídico

RESOLUCIÓN de 7 de febrero de 2022, del director general de Relaciones con Les Corts, de la Presidencia de la Generalitat, por la que se publica el Convenio marco entre la Generalitat, a través de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, y la entidad Ecoembalajes España, SA. (ECOEMBES). [2022/970]  
La Generalitat, a través de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, y la entidad Ecoembalajes España, SA, han suscrito, previa tramitación reglamentaria, los días 2 de julio de 2021 y 1 de julio de 2021, respectivamente, un convenio marco de colaboración, por lo que conforme con lo previsto en el artículo 20 del Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el que se regulan los convenios que suscriba la Generalitat y su registro, una vez inscrito en el Registro de Convenios de la Generalitat con fecha 7 de febrero de 2022 y número 99/2022, procede la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de dicho convenio, que figura anexo a esta resolución.  
  
València, 7 de febrero de 2022 de 2022.- El director general de Relaciones con Les Corts: Antonio Torres Salvador.  
  
  
CONVENIO MARCO ENTRE LA GENERALITAT, A TRAVÉS DE LA CONSELLERIA DE AGRICULTURA, DESARROLLO RURAL, EMERGENCIA CLIMÁTICA Y TRANSICIÓN ECOLÓGICA, Y LA ENTIDAD ECOEMBALAJES ESPAÑA, SA.  
  
REUNIDOS  
En Valencia, a la fecha de la firma  
De una parte, Mireia Mollá Herrera, Honorable consellera de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, nombrada por Decreto 6/2019, de 17 de junio, del president de la Generalitat, por el que nombra a las personas titulares de las vicepresidencias y de las consellerias, en nombre y representación de la Generalitat, conforme a lo dispuesto en los artículos 17.f y 28.g) de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell, en el artículo 6.3 del Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el que regula los convenios que suscriba la Generalitat y su registro, y expresamente facultada para la firma del presente Convenio por Acuerdo del Consell de fecha 28 de mayo de 2021.  
De otra parte, Oscar Martín Riva, en nombre y representación de Ecoembalajes España SA, -en adelante Ecoembes-, domiciliada en Madrid, C/ del Cardenal Marcelo Spinola, 14, 2ª planta, sociedad constituida ante el notario de Madrid, Francisco Javier Cedrón López-Guerrero, con fecha 22 de noviembre de 1996 y número 2355 de su Protocolo, e inscrita en el Registro Mercantil de Madrid al Tomo 12.100, Sección 8ª del Libro de Sociedades, Folio 17, Hoja M-190844. Hace uso de apoderamiento conferido en su favor mediante escritura otorgada ante el notario de Madrid, Ignacio Gil Antuñano Vizcaíno, con fecha 10 de septiembre de 2012, núm. 3.865 de su protocolo e inscrita en el Registro Mercantil de Madrid.  
Ambos se reconocen mutuamente capacidad legal necesaria para suscribir el presente convenio y a tal efecto  
  
EXPONEN  
Primero. Que la Ley 11/1997, de 24 de abril, de Envases y Residuos de Envases, incorpora al ordenamiento interno la Directiva 94/62/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 20 de diciembre, relativa a los envases y residuos de envases, estableciendo las normas para la gestión de estos. Esta Ley ha sido desarrollada por el Real decreto 782/1998, de 30 de abril, por el que se aprueba el Reglamento de desarrollo y ejecución de la citada ley. Asimismo, en el Real decreto 252/2006, de 3 de marzo, se incorporan al ordenamiento interno los nuevos objetivos de reciclado y valorización establecidos en la Directiva 2004/12/CE.  
  
Segundo. Que la referida Ley tiene por objeto prevenir y reducir el impacto sobre el medio ambiente de los envases y la gestión de los residuos de envases a lo largo de todo su ciclo de vida, considerándose envases los así definidos en el artículo 2 de la mencionada Ley 11/1997 y su Reglamento de desarrollo.  
  
Tercero. Que de acuerdo con la Ley 11/1997, los envasadores y comerciantes de productos envasados, o cuando no sea posible identificar a los anteriores, los responsables de la primera puesta en el mercado de los productos envasados deberán hacer frente a la gestión de los residuos generados como consecuencia de dicha puesta en el mercado. Para ello deberán acogerse necesariamente, con carácter general, a un sistema de depósito, devolución y retorno, o bien eximirse de las obligaciones derivadas de dicho procedimiento cuando participen voluntariamente en un sistema integrado de gestión (en lo sucesivo SIG) que garantice el cumplimiento de los objetivos de reducción, reciclado y valorización fijados en la Ley.  
  
Cuarto. Que la Ley 11/1997 establece que los SIG se financiarán mediante la aportación por los envasadores de una cantidad por cada producto envasado puesto por primera vez en el mercado y prevé que dichos sistemas financien la diferencia de coste entre el sistema ordinario de recogida, transporte y tratamiento de los residuos urbanos en vertedero y el sistema integrado de gestión de residuos de envases. A estos efectos, los SIG deberán compensar a las entidades locales que voluntariamente participen en ellos por los costes adicionales que, en cada caso, tengan efectivamente que soportar en los términos que se establezcan en el correspondiente convenio. Las aportaciones económicas provocadas por la puesta en el mercado de productos envasados deberán ser suficientes para cubrir como mínimo los mencionados costes adicionales, y, por tanto, evitar riesgos improcedentes a dichas entidades.  
  
Quinto. Que los sistemas integrados de gestión tienen como finalidad la recogida periódica de residuos de envases en el domicilio del consumidor o en sus proximidades y deberán ser autorizados por el órgano competente de la Comunidad Autónoma.  
  
Sexto. Que la entidad Ecoembes, constituida sin ánimo de lucro y con la finalidad de ostentar la condición de entidad gestora de un sistema integrado de gestión de residuos de envases ligeros y de papel-cartón, previa solicitud, fue autorizada para implantar y gestionar un SIG en el ámbito de la Comunitat Valenciana, por resolución de la Dirección General de Calidad Ambiental de fecha 24 de junio de 1998, siendo renovada, una vez finalizada su vigencia, mediante resoluciones sucesivas de 20 de junio de 2003, 3 de septiembre de 2008, 3 de julio de 2013 y 22 de marzo de 2019, esta última actualmente vigente y, por tanto, a la que se ajusta el presente convenio.  
  
Séptimo. Que conforme a lo dispuesto en el artículo 9 y concordantes de la Ley 11/1997 y de su Reglamento de desarrollo, la participación de las entidades locales en los SIG de envases se llevará a cabo a través de las Comunidades Autónomas a las que pertenezcan, cuando estas tengan aprobados planes de gestión de residuos urbanos, acordando con la entidad autorizada un convenio marco en el que se incluirán las condiciones generales a aplicar a todos los municipios de la Comunidad Autónoma.  
De acuerdo con lo que se establezca en estos convenios, las entidades locales se comprometerán a realizar la recogida selectiva de los residuos de envases incluidos en el sistema integrado de gestión y a su transporte hasta las instalaciones de clasificación, centros de recuperación o, en su caso, directamente a los de reciclado o valorización. El SIG estará obligado a aceptar todos los residuos de envases de cuya gestión son responsables, separados por materiales, que le sean entregados por las entidades locales o, en su caso, por la Comunidad Autónoma.  
  
Octavo. Que la Comunitat Valenciana dispone de un Plan Integral de Residuos aprobado por Decreto 81/2013, de 21 de junio, del Consell, de aprobación definitiva del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana (PIRCVA), dictado de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 27 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana, y revisado por medio del Decreto 55/2019, de 5 de abril, que contiene la regulación actualmente vigente del PIR-CVA, cuyo objeto es establecer las disposiciones de carácter general y vinculantes necesarias para la ordenación material y territorial de las actividades de gestión de residuos en la Comunitat Valenciana, con el fin de hacer efectivas las previsiones de planificación en él contenidas, y posibilitar el cumplimiento de los objetivos previstos en el mismo, en la Ley 10/2000, y en la normativa comunitaria y estatal en materia de residuos.  
Tras la revisión señalada en el párrafo anterior, el PIRCVA, entre otras determinaciones, puede considerarse adaptado a la vigente planificación estatal sobre residuos, contenida en el Plan Estatal Marco de Gestión de Residuos (PEMAR) 2016-2022, aprobado mediante Acuerdo del Consejo de Ministros de 6 de noviembre de 2015.  
Según el PIRCVA, corresponde a la Generalitat, a través de la conselleria competente en materia de medio ambiente, acordar con las entidades gestoras de los sistemas integrados de gestión de residuos de envases y envases usados, los convenios o acuerdos necesarios para el cumplimiento de los objetivos del mencionado plan.  
Los instrumentos de desarrollo y mejora del PIRCVA son los planes zonales de residuos, que englobando a todos los municipios de la Comunitat Valenciana, detallan y adaptan las previsiones de este a cada zona, si bien en todo caso, el PIRCVA, prevalece sobre los planes zonales, en la medida en que el PIRCVA es el documento de planificación en materia de ordenación territorial y gestión de residuos de rango superior en la Comunitat Valenciana.  
Entre las competencias que asumen estas entidades locales y consorcios se encuentran las de desarrollar cualquier línea de actuación en relación con las operaciones de gestión de residuos de competencia municipal, así como aquellas otras que les sean delegadas por las administraciones públicas, entre las que se incluye la gestión de los residuos de envases ligeros y de papel-cartón.  
  
Noveno. Que en virtud del Decreto ley 13/2020, de 7 de agosto, del Consell, ha sido declarado servicio público de titularidad de la Generalitat la prestación de las operaciones de selección y clasificación de envases ligeros y residuos de envases recogidos selectivamente en la vía pública, así como en las redes globales de ecoparques de la Comunitat Valenciana.  
La prestación de tales actividades se realizará por gestión directa, a través de las entidades que integran el sector público instrumental de la Generalitat definido en el artículo 2.3 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones. Todo ello, sin menoscabo de la posibilidad de colaboración público-privada para el desarrollo del servicio, de conformidad con las previsiones establecidas en la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de Contratos del Sector Público, así como sin perjuicio de lo dispuesto en el resto del articulado de la presente norma.  
No obstante, en el supuesto de que alguna entidad de las que configuran la Administración local de la Comunitat Valenciana, consorcio de residuos o entidad local competente de los servicios de valorización de residuos domésticos, adoptara la iniciativa de participar en la prestación del servicio público de selección y clasificación de envases ligeros y residuos de envases recogidos en la vía pública y en la red de ecoparques de su ámbito de actuación, previa justificación del cumplimiento de los requisitos de eficacia y eficiencia establecidos en la normativa sectorial, se formalizarán, entre la Administración de la Generalitat y la entidad local interesada, los mecanismos de colaboración oportunos en los términos señalados en la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público donde quedarán reguladas las condiciones de la prestación del servicio.  
  
Décimo. Que la Generalitat, a través de la correspondiente conselleria competente en medio ambiente, y la entidad Ecoembalajes España, SA, han suscrito sucesivos convenios marco de colaboración en fecha 6 de abril de 2000, 1 de julio de 2004, 30 de diciembre de 2008 y 10 de diciembre de 2013, de manera que es a este último al que sustituye el presente convenio.  
La cláusula decimoséptima del convenio suscrito el 10 de diciembre de 2013 establecía un período de duración cinco años, coincidente con el de la vigencia de la renovación de la autorización concedida por resolución de la Dirección General de Calidad Ambiental de fecha 3 de julio de 2013 a la entidad Ecoembes, pudiendo entenderse prorrogado por periodos de seis meses, en caso de renovación de la antedicha autorización.  
No obstante, el mencionado sistema de prórrogas sucesivas resulta contrario a lo establecido en la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público, por lo que resulta necesario suscribir un nuevo convenio, sin perjuicio de la pervivencia del anterior, hasta la suscripción del presente, en aplicación de la garantía en la continuidad de un servicio que tiene la consideración de esencial.  
  
Decimoprimero. Que, con posterioridad a la suscripción del convenio de colaboración señalado en el expositivo anterior, la legislación estatal básica sobre residuos ha sufrido también una importante modificación, mediante la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados, por la que se incorpora al Derecho español la Directiva 2008/98/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 19 de noviembre de 2008, sobre los residuos y por la que se derogan determinadas Directivas. La Ley 22/2011 contempla una regulación pormenorizada de la responsabilidad ampliada del productor (si bien establece un régimen transitorio para los sistemas integrados de gestión de residuos existentes con anterioridad a su entrada en vigor) por lo que el presente convenio se ajusta a las previsiones de la citada ley.  
  
Decimosegundo. Que en la tramitación del presente convenio se ha tenido en cuenta lo dispuesto en la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público y en el Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el que regula los convenios que suscriba la Generalitat y su registro.  
  
Decimotercero. De conformidad con lo expuesto, siendo este el único cauce para instrumentar la participación voluntaria de las entidades locales de la Comunitat Valenciana en el SIG autorizado a Ecoembes y con vistas a cumplir con los objetivos de reciclado y/o valorización, establecidos en la Ley 11/1997 y en la normativa posterior que la desarrolla o modifica, ambas partes desean fijar en el presente convenio marco sus derechos y obligaciones respectivos en cuanto al desarrollo de un programa integral de recogida selectiva de residuos de envases, selección, reciclado y/o valorización, según proceda, por materiales en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, con arreglo a lo previsto al respecto en la autorización concedida a la citada sociedad (de acuerdo con el anterior expositivo sexto) y a las siguientes  
  
CLÁUSULAS  
  
Primera. Objeto y ámbito.  
El presente convenio marco tiene por objeto regular los compromisos de la Generalitat, a través de la conselleria competente en materia de medio ambiente, de las entidades locales que voluntariamente se adhieran al mismo, así como de la entidad Ecoembes, en lo que respecta al funcionamiento del SIG gestionado por Ecoembes en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, con la finalidad de garantizar el cumplimiento de la Ley 11/1997, de 24 de abril, de Envases y Residuos de Envases y demás normativa que la desarrolle, complemente, modifique o sustituya, así como establecer las condiciones generales a aplicar a todas las entidades locales que participen en dicha gestión y regular las condiciones económicas que regirán las relaciones entre las partes.  
En este sentido, en lo no previsto en el presente convenio marco, se estará a lo dispuesto en Ley 11/1997 y demás normativa que la desarrolla, así como a los términos de la autorización concedida a Ecoembes para operar en la Comunitat Valenciana como sistema integrado de gestión.  
El ámbito de aplicación del presente convenio son los envases usados y residuos de envases adheridos al SIG. Este ámbito determina la responsabilidad de Ecoembes en la financiación del coste adicional de la recogida selectiva y selección y en la garantía de reciclado y valorización de los residuos de envases, en particular cuando los sistemas de gestión implantados no vayan destinados exclusivamente a la recogida selectiva de los envases y residuos de envases adheridos al SIG.  
  
Segundo. Actuaciones.  
Las actuaciones que se llevarán a cabo en el ámbito del presente convenio marco serán las que se relacionan a continuación:  
2.1. Establecer los compromisos necesarios para garantizar el cumplimiento de los objetivos previstos en el artículo 5 de la Ley 11/1997 así como en la normativa posterior que los modifica.  
2.2. Regular las obligaciones financieras del sistema integrado de gestión de residuos de envases ligeros y de papel-cartón que deberá ser costeado por Ecoembes.  
2.3. Establecer las cantidades económicas que Ecoembes deberá abonar a las entidades locales de acuerdo con lo previsto en el artículo 10.2 de la Ley 11/1997, las cuales vienen desarrolladas por conceptos en el anexo II del presente convenio marco.  
Asimismo, establecer el compromiso de Ecoembes de abonar el coste real del servicio de separación y clasificación de los residuos de envases ligeros recogidos selectivamente que es prestado por la Generalitat en virtud del Decreto ley 13/2020, de 7 de agosto, del Consell, de declaración de servicio público de titularidad de la Generalitat la prestación de las operaciones de selección y clasificación de envases ligeros y residuos de envases recogidos selectivamente.  
2.4. Regular la participación voluntaria de las entidades locales en el sistema integrado de gestión de residuos de envases ligeros y de papel-cartón autorizado a Ecoembes, así como establecer los mecanismos para su adhesión al presente convenio marco que vienen detallados en el anexo I.  
2.5. Promover el desarrollo de sistemas de recogida selectiva monomaterial de envases de papel-cartón y de sistemas de recogida selectiva multimaterial de envases de plástico, de cartón para bebidas/alimentos, de madera y de envases metálicos con criterios de aceptación social, eficiencia técnica, y viabilidad económica y ambiental.  
2.6. Promover la realización de campañas de información y sensibilización ambiental para aumentar el grado de eficacia en la recogida selectiva, en cantidad recogida y en presencia de impropios, en la recogida selectiva, así como articular la colaboración de las partes en su desarrollo, financiación y ejecución.  
2.7. Promover el mantenimiento y mejora de las infraestructuras necesarias para la recogida selectiva de residuos de envases ligeros y de papel-cartón en el ámbito de la Comunitat Valenciana.  
2.8. Establecer los flujos de información entre la conselleria competente en materia de medio ambiente, Ecoembes y las entidades locales adheridas al convenio.  
2.9. Promover la prevención en la generación de los residuos de envases ligeros y de papel-cartón, así como la reducción del impacto ambiental generado, a través de actuaciones concretas con los agentes económicos de la Comunitat Valenciana.  
2.10. Establecer los mecanismos para garantizar el reciclado y/o valorización de los residuos de envases ligeros y de papel-cartón, según proceda y por materiales, de acuerdo con lo previsto en el artículo 12 de la Ley 11/1997 y en la posterior normativa que la desarrolla o modifica.  
2.11. Promover las actuaciones necesarias, de acuerdo con el régimen competencial vigente, para facilitar la correcta participación en el SIG de los agentes responsables de la primera puesta en el mercado de productos envasados, de cara a la definición de los envases puestos en el mercado y la consecución de los objetivos, el adecuado soporte económico del sistema y el mantenimiento de las condiciones de competencia de mercado.   
2.12. Establecer los mecanismos necesarios de colaboración para garantizar el cumplimiento de lo previsto en el presente convenio, implantando medidas de intercambio de información, así como medidas de inspección y control.  
  
Tercera. Compromisos de la Generalitat, a través de la conselleria competente en medio ambiente.  
La Generalitat, a través de la conselleria competente en medio ambiente, dentro del ámbito de sus competencias y en los términos fijados en el presente convenio marco, se compromete a promover y, en su caso, participar en la planificación, coordinación, gestión y seguimiento de un programa integral de recogida selectiva y recuperación de residuos de envases, con criterios de aceptación social, eficiencia técnica y viabilidad económica y ambiental, en colaboración con las entidades locales valencianas y Ecoembes, todo ello de acuerdo al régimen competencial aplicable a la gestión de los residuos de envases en el marco de las obligaciones establecidas por la Ley 11/1997 y demás normativa aplicable, y en concreto a:  
3.1. Establecer los mecanismos necesarios para facilitar que las entidades locales puedan adherirse al presente convenio marco, incluida tanto la información y difusión de su contenido como la necesaria cooperación y asesoría técnica y jurídica. Estas adhesiones deberán ser debidamente notificadas a la conselleria competente en medio ambiente, que a su vez las comunicará a Ecoembes a los efectos oportunos.  
3.2. Garantizar que las entidades locales reciban las compensaciones económicas que establece la Ley 11/1997, una vez se hayan adherido al presente convenio marco en la forma que se detalla en el anexo II de este. A estos efectos, las entidades locales podrán requerir la intervención de la conselleria competente en medio ambiente, a través de la Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control regulada en la cláusula decimoquinta, ante los problemas que puedan surgir en la recepción de dichos pagos por parte de Ecoembes, de conformidad con lo establecido en el presente convenio marco.  
3.3. Diseñar y coordinar, en colaboración con Ecoembes, con las entidades locales adheridas, a través de la Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control, las campañas de información y sensibilización ambiental para aumentar el grado de eficacia en la recogida selectiva y dar cumplimiento a los objetivos de la Ley 11/1997 y demás normativa que la desarrolla o modifica.  
3.4. Colaborar con las entidades locales para facilitar el cumplimiento de las obligaciones asumidas por estas con motivo de su adhesión al presente convenio.  
3.5. Autorizar, de acuerdo con lo establecido en la Ley 22/2011, de 28 de julio, de residuos y suelos contaminados y en la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana, a las empresas públicas o privadas que pretendan realizar operaciones de gestión de residuos de envases ligeros o de papel-cartón en el ámbito de la Ley 11/1997.  
3.6. Garantizar el suministro de información a Ecoembes para que dicha entidad pueda acreditar el cumplimiento de sus obligaciones, incluida la información relativa a las actuaciones de control sobre las actividades desarrolladas por las plantas de selección o clasificación de envases ligeros, así como sobre las actividades de recogida selectiva realizadas por las entidades locales. Asimismo, intercambiar con las entidades locales y Ecoembes cualquier otra información que sea de interés para el desarrollo y seguimiento de las actuaciones previstas en el presente convenio marco.  
3.7. Colaborar con las entidades locales en la puesta en marcha de dispositivos de inspección, control y policía ambiental para el seguimiento de las obligaciones y actuaciones previstas en este convenio y dentro del ámbito de las competencias de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
3.8. Intercambiar con Ecoembes y con las entidades locales cualquier otra información de interés para el correcto cumplimiento de las medidas previstas, en particular de las relativas a los resultados que se vayan obteniendo en la recogida selectiva y gestión de los residuos de envases ligeros y de papel-cartón en la Comunitat Valenciana.  
3.9. Poner en marcha los dispositivos de inspección, control y sanción necesarios para el seguimiento de todas las actuaciones previstas en el presente convenio y, en concreto, para asegurar la validez de los elementos que servirán para calcular los pagos de Ecoembes. Tomar las medidas necesarias en caso de detectar desviaciones o incumplimientos en el ámbito de las citadas operaciones y garantizar que, en el marco del presente convenio, Ecoembes pueda realizar un control sobre las operaciones desarrolladas, por sí misma o a través de empresas externas. Asimismo, intercambiar con las entidades locales y Ecoembes, cualquier otra información que sea de interés para el desarrollo y seguimiento de las actuaciones previstas en el presente convenio. En su caso, y con el objetivo de incentivar la recuperación de residuos de envases, difundir información relativa a los resultados de la recogida selectiva en el ámbito de la Comunidad Autónoma.  
3.10. Promover las actuaciones necesarias, de acuerdo con el régimen competencial vigente, para promover la correcta participación en el SIG de los agentes responsables de la primera puesta en el mercado de productos envasados, de cara a la definición de los envases puestos en el mercado y la consecución de los objetivos, el adecuado soporte económico del sistema y el mantenimiento de las condiciones de competencia de mercado.  
3.11. Prestar las actividades de selección y clasificación de residuos de envases ligeros recogidos selectivamente en la vía pública y en las redes globales de ecoparques de la Comunitat Valenciana por medio de sus instalaciones autorizadas para tal fin, como servicio público de titularidad autonómica en virtud de la competencia que le atribuye el Decreto ley 13/2020, y designar las instalaciones de selección y clasificación a las que deberán trasladarse tales residuos.  
  
Cuarta. Compromisos de la entidad Ecoembalajes España, SA.  
En cumplimiento de la legislación aplicable, teniendo en cuenta los términos de la autorización concedida a Ecoembes para implantar un sistema integrado de gestión de residuos de envases ligeros y de papel cartón en la Comunitat Valenciana, dicha entidad, en los términos del presente convenio marco se compromete a:  
4.1. Abonar a las entidades locales las cantidades económicas que se establecen en el anexo II del presente convenio, con los plazos indicados en el anexo III. Estas cantidades serán las que correspondan por la realización de las operaciones de recogida selectiva conforme a los sistemas enumerados en el apartado 10.1 de la cláusula décima y en el apartado 11.1 de la cláusula undécima, incluidos los nuevos sistemas de recogida selectiva de envases ligeros señalados en este último precepto y en el anexo II.  
4.2. Responsabilizarse de la gestión de los residuos de envases ligeros y de papel cartón derivados de los productos envasados comerciales e industriales puestos en el mercado por los agentes económicos adheridos a Ecoembes a través del SIG.  
4.3. Garantizar el reciclado y/o valorización de los residuos de envases de papel-cartón procedentes de la recogida monomaterial, así como de los residuos de envases ligeros procedentes de la recogida multimaterial adheridos al SIG que, una vez seleccionados y clasificados por materiales en las plantas de selección y clasificación, cumplan las «Especificaciones técnicas de los materiales recuperados» (en adelante ETMR) que figuran en el anexo IV y que sean puestos a disposición de Ecoembes conforme al procedimiento establecido en el anexo V.  
4.4. Colaborar con las entidades locales o, en su caso, con la conselleria competente en medio ambiente en la mejora de la eficiencia de la recogida monomaterial de residuos de papel-cartón y de la recogida multimaterial de residuos de envases ligeros.  
4.5. Financiar el SIG según lo establecido en el artículo 10.2 de la Ley 11/1997 y en la resolución de la Dirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental de fecha 22 de marzo de 2019. A tal efecto, las aportaciones económicas realizadas por los agentes económicos adheridos al SIG por la puesta en el mercado de los envases habrán de ser suficientes para cubrir, como mínimo, los costes adicionales que tengan que soportar las entidades locales, en los términos establecidos en el presente convenio marco, y los costes reales que soporte la Generalitat por la prestación del servicio público de separación y clasificación de los residuos de envases ligeros  
4.6. Ecoembes financiará la diferencia de coste entre el sistema ordinario de recogida, transporte y tratamiento de los residuos urbanos en vertedero autorizado y el sistema integrado de gestión, abonando a las entidades locales las cantidades económicas correspondientes, todo ello de conformidad con lo previsto en el artículo 10.2 de la citada Ley 11/1997 y de acuerdo con las condiciones establecidas en el anexo II del presente convenio marco.  
4.7. Efectuar el pago de los importes previstos en cada caso, en la forma establecida en el anexo III, a las entidades titulares de las estaciones de transferencia o ecoparques habilitados como puntos intermedios de entrega, y a la sociedad mercantil Valenciana de Aprovechamiento Energético de Residuos, SA. (VAERSA) como titular de las instalaciones de selección y clasificación de residuos de envases ligeros. A estos efectos, la Administración titular del servicio podrá decidir que, previa comunicación por escrito a Ecoembes, sea una entidad pública o un tercero privado que materialmente preste los correspondientes servicios quien perciba las correspondientes compensaciones económicas establecidas en el anexo II, derivadas de la adhesión al presente convenio marco.  
4.8. Cumplir los objetivos de reducción, reciclado y valorización fijados en la Ley 11/1997 y demás normativa que la desarrolle, modifique o sustituya.  
4.9. En los términos establecidos en el apartado 2 del anexo V, designar las instalaciones de reciclado, recuperación y valorización final de los residuos y envases ligeros clasificados en las plantas de separación y clasificación, que en todo caso estarán autorizadas para realizar dichas operaciones, de acuerdo con la normativa sectorial en la materia, tanto sean de la Comunitat Valenciana como que estén ubicadas en otras Comunidades Autónomas.  
En el caso de la recogida selectiva monomaterial de residuos de envases de papel-cartón, dar la conformidad al recuperador o reciclador que designe la entidad local en el supuesto de optar por efectuar dicha designación.  
4.10. Observar los principios de equilibrio territorial, de proximidad y autosuficiencia recogidos en los planes zonales de residuos de las instalaciones de tratamiento ubicadas en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, siempre y cuando estas dispongan de la capacidad suficiente y dentro del marco previsto en la normativa sobre competencia.  
4.11. Promover la realización de campañas de información, concienciación ciudadana y sensibilización ambiental, para aumentar el grado de eficacia en la recogida selectiva de los residuos de envases ligeros y de papel-cartón, con vistas a facilitar el logro de los objetivos pretendidos. Para ello, deberán participar en la financiación de campañas de sensibilización en la forma y cantidades establecidas en el anexo II del presente convenio marco. Estas campañas de sensibilización se realizarán en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, debiendo realizarse en castellano y valenciano.  
Dichas campañas de sensibilización serán aprobadas por la Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control y se podrán coordinar con las campañas de comunicación de otros SIG de residuos de envases y de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos (RAEE).  
4.12. Facilitar a la conselleria competente en medio ambiente la información indicada en el anexo VII, relativa al desarrollo y seguimiento del presente convenio. Asimismo, intercambiar con la conselleria competente en medio ambiente y las entidades locales adheridas cualquier información que sea de interés para el desarrollo de este. En su caso, y con el objetivo de incentivar la recuperación de residuos de envases, difundir información relativa a los resultados de la recogida selectiva en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana.  
4.13. Aceptar, desde la firma del presente convenio marco, la adhesión de todas y cada una de las entidades locales según lo previsto en el anexo I, de conformidad con lo establecido en la cláusula sexta del presente convenio marco.  
4.14. Poner en marcha los dispositivos de control necesarios para el seguimiento de todas las actuaciones previstas en el presente convenio y, en concreto, para asegurar la validez de los elementos que servirán para calcular los pagos, según lo previsto en el anexo II, así como tomar las medidas necesarias en caso de detectar desviaciones o incumplimientos en el ámbito de las citadas operaciones.  
  
Quinta. Compromisos de las entidades locales.  
Dentro del ámbito de sus competencias, las entidades locales asumirán, mediante la adhesión al presente convenio marco, los siguientes compromisos:  
5.1. Aceptar formalmente las condiciones establecidas en el presente convenio marco por el que se regulan las condiciones de su participación y comunicar mediante la firma del protocolo de adhesión previsto en el anexo I, en la forma y plazos pertinentes, su adhesión a dicho convenio.  
5.2. Realizar la recogida selectiva y transporte de los residuos de envases ligeros de cuya gestión es responsable el sistema integrado de gestión autorizado a Ecoembes, hasta los puntos intermedios de entrega y/o hasta los centros de separación y clasificación, que se designen de acuerdo con lo establecido en el apartado 5.5, así como otras actividades relacionadas con estas en las condiciones definidas en el presente convenio. Todo ello con objeto de que, en los centros indicados, Ecoembes pueda hacerse cargo de todos los residuos de envases ligeros que, separados por materiales, les sean entregados por la conselleria competente en medio ambiente.  
Asimismo, realizar la recogida selectiva y transporte de los residuos de envases de papel-cartón y su entrega a los recuperadores recicladores seleccionados por la entidad local, salvo que haya optado porque dicha entrega sea realizada por Ecoembes, de acuerdo con lo previsto en el apartado 1 del anexo V del presente convenio.  
5.3. Prestar, o velar por que se preste adecuadamente, un servicio de recogida selectiva de los residuos de envases ligeros y de papel-cartón con criterios de aceptación social, eficiencia técnica y viabilidad económica y ambiental, en las condiciones definidas en el presente convenio, especialmente en lo concerniente a la frecuencia de vaciado de los contenedores y a la resolución de incidencias. A tal fin, los contenedores deberán estar emplazados, en la vía pública, en aquellos lugares más idóneos para cumplir con su función.  
En caso de entrega de contenedores por alguna acción desarrollada por Ecoembes y la conselleria, las entidades locales se comprometen a aceptar los contenedores, destinados a la recogida selectiva que les sean entregados, así como la propiedad de estos y ubicarlos en vía pública a disposición de los ciudadanos. Con esta aceptación asumen el mantenimiento integral, incluso las reparaciones y reposiciones cuando sean necesarias, así como la limpieza de los contenedores entregados.  
5.4. Poner en marcha las medidas necesarias para lograr una mejora continua de los resultados y eficiencia del sistema, permitiendo para ello la participación y colaboración de la conselleria competente en medio ambiente y de Ecoembes. En particular, garantizar la correcta integración de la recogida selectiva de envases en el ámbito de la gestión de los residuos municipales.  
5.5. Aceptar la designación, por parte de la Generalitat, de las instalaciones de selección y clasificación a las que se deberán trasladar los residuos de envases ligeros recogidos selectivamente tanto en la vía pública como en las redes globales de ecoparques de la Comunitat Valenciana, según lo establecido en el apartado 3.11 de la cláusula tercera y de acuerdo con la planificación autonómica sobre residuos.  
5.6. Dictar, o en su caso adecuar, las ordenanzas y los contratos relativos a la gestión de los residuos domésticos o municipales, en los supuestos en que la prestación de los servicios correspondientes sea realice por gestión indirecta, así como otras disposiciones aplicables, con el fin de posibilitar el cumplimiento de las obligaciones asumidas mediante la adhesión al presente convenio marco.  
5.7. Suministrar a la conselleria competente en medio ambiente, antes del 31 de marzo del año siguiente al período anual al que estén referidos los datos, la información sobre la cantidad de residuos de envases ligeros y de papel-cartón recogidos y entregados a la Generalitat, en las plantas de selección y clasificación, y al sistema integrado de gestión, así como la de aquellos que, en su caso, hayan destinado directamente a reciclaje o valorización, todo ello de conformidad con las determinaciones establecidas en la Orden de 5 de diciembre de 2002, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se regula el modelo de la Declaración Anual de Envases y Residuos de Envases (DOGV 4401, 18.12.2002).  
5.8. Posibilitar la realización de campañas de información y sensibilización ambiental para aumentar el grado de efectividad en la recogida selectiva en su ámbito territorial que se enmarquen en las directrices fijadas por la conselleria competente en medio ambiente con objeto de conseguir la activa y correcta participación ciudadana en la recogida selectiva de residuos de envases ligeros y de papel-cartón.  
5.9. Las entidades locales a través del correspondiente acuerdo con Ecoembes podrán hacerse cargo voluntariamente de la gestión de residuos de papel-cartón de origen comercial cuya gestión sea responsabilidad de Ecoembes -como consecuencia de la adhesión al SIG de los agentes económicos responsables de su puesta en el mercado-, mediante el sistema complementario de recogida puerta a puerta de envases de cartón generados en el comercio urbano. Los términos de este acuerdo se recogen en el anexo II.  
5.10. Presentar las facturas correspondientes, en aplicación del anexo II, en la forma y con la documentación justificativa indicada en el anexo III.  
5.11. Poner en marcha los dispositivos de control necesarios para el seguimiento de todas las actuaciones previstas en el presente convenio y, en concreto, para asegurar la validez de los elementos que servirán para calcular los pagos de Ecoembes. Tomar las medidas necesarias en caso de detectar desviaciones o incumplimientos en el ámbito de las citadas operaciones y facilitar, en el marco del presente convenio, que Ecoembes pueda efectuar un trabajo de control y seguimiento sobre las actividades desarrolladas por ellos o por sus operadores.  
5.12. Desarrollar lo previsto en la cláusula decimoprimera en relación con la recuperación y reciclado de los residuos de envases de papel cartón.  
  
Sexta. Participación de las entidades locales valencianas en el sistema integrado de gestión.  
La adhesión de las entidades locales que voluntariamente deseen adherirse al presente convenio marco quedará sujeta a la realización de los siguientes trámites:  
6.1. Primera adhesión  
1. Adopción por parte del pleno de la corporación municipal de un acuerdo expreso que contemple los siguientes aspectos:  
a) Aprobación de la implantación, mantenimiento y mejora de la recogida selectiva de residuos de envases ligeros y de papel-cartón en el correspondiente ámbito territorial.  
b) Aceptación de la totalidad de las condiciones reflejadas en el presente convenio marco.  
c) Autorización al presidente de la corporación municipal al objeto de la firma del protocolo de adhesión que figura en el anexo I ?modelo A o B-, así como de la totalidad de los documentos que se deriven de la adhesión.  
2. En el caso de que las entidades locales decidan que sea una entidad pública o un tercero privado quien perciba las correspondientes compensaciones económicas establecidas en el anexo II, derivadas de la adhesión al presente convenio marco, deberá adjuntar un acuerdo de delegación de los derechos de facturación y/o cobro en la entidad designada, de la que se facilitará su nombre, domicilio social y número de identificación fiscal, según modelo incluido en el anexo III.  
3. En el caso de que los acuerdos anteriores hayan sido adoptados por la Junta de Gobierno deberá remitirse un documento expedido por la Secretaría de la corporación municipal, acreditando la delegación de competencias en dicho órgano.  
4. Firma del protocolo de adhesión, que deberá ajustarse al modelo que figura en el anexo I ?modelo A o B-.  
Todos los acuerdos adoptados, así como el protocolo de adhesión firmado, deberán enviarse a la conselleria competente en medio ambiente por duplicado ejemplar.  
La conselleria competente en medio ambiente notificará a Ecoembes la adhesión de cada nueva entidad local participante remitiéndole un ejemplar del protocolo de adhesión debidamente cumplimentado y suscrito, quedando otro ejemplar en poder de la dirección general competente.  
6.2. Adhesión de las entidades locales y consorcios ya adheridas al convenio anterior.  
Aquellas entidades locales que hubiesen formalizado su adhesión al convenio marco suscrito en fecha 10 de diciembre de 2013 entre la Generalitat, a través de la conselleria competente en materia de medio ambiente, y Ecoembes, deberán adoptar, por parte del pleno de la corporación municipal, o, en su caso, por la Junta de Gobierno local si tuviera las competencias delegadas, un acuerdo expreso que contemple la aceptación de la totalidad de las condiciones reflejadas en el presente convenio marco. Dicho acuerdo deberá ser remitido a la conselleria competente en medio ambiente en el plazo máximo de seis meses a partir del día siguiente al de la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. En dicho acuerdo se incluirán, en su caso, las determinaciones fijadas en el epígrafe 2 del anterior apartado 6.1, si la entidad local decidiera que sea una entidad pública o un tercero privado quien perciba las correspondientes compensaciones económicas establecidas en el anexo II, derivadas de la adhesión al presente convenio marco.  
Las condiciones económicas serán de aplicación con efectos desde el día 1 del mes de la firma del convenio marco.  
Las entidades locales no podrán presentar facturas por los servicios prestados de acuerdo con las condiciones económicas del presente convenio marco hasta la formalización del correspondiente acuerdo de adhesión. No obstante, mientras tramitan el acuerdo de adhesión señalado en el párrafo anterior, durante un periodo máximo de seis meses desde la fecha de firma del presente convenio, las entidades locales podrán presentar facturas por los servicios prestados, de acuerdo con los criterios, conceptos e importes contemplados en el convenio de 10 de diciembre de 2013, para garantizar la continuidad en la prestación de un servicio que tiene a la consideración de esencial. La Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control regulada en la cláusula decimoquinta podrá ampliar dicho plazo, de manera absolutamente excepcional y tras un análisis caso por caso.  
En el caso de superar los plazos señalados en el párrafo anterior, los efectos económicos serán de aplicación desde el día 1 del mes de la firma del convenio de adhesión sin efectos retroactivos, siendo de aplicación hasta entonces lo previsto en el artículo 9.2 de la Ley 11/1997.  
6.3. Entrada en vigor y duración  
Los protocolos de adhesión entrarán en vigor a su firma y tendrán una duración inicial coincidente con la vigencia del presente convenio marco, quedando automáticamente renovados en todos sus términos en el caso de prórroga del mismo, de conformidad con lo establecido en la cláusula decimoséptima, salvo en el caso de que la entidad local adherida adopte acuerdo expreso en sentido contrario a través del pleno de la corporación municipal, en el plazo máximo de tres meses a partir del día siguiente al de la fecha de entrada en vigor de la prórroga del presente convenio marco. En este caso, deberá ser remitido el certificado del acuerdo plenario adoptado a la conselleria competente en medio ambiente en el plazo máximo de quince días naturales contados a partir del siguiente al de su adopción.  
  
Séptima. Facturación a Ecoembes.  
7.1. Las entidades locales que formalicen su adhesión al presente convenio marco, percibirán las compensaciones económicas que la Ley 11/1997 establece para aquellas que participen en el sistema integrado de gestión autorizado a Ecoembes.  
La Generalitat y las entidades locales facturarán a Ecoembes por los conceptos recogidos en el anexo II, en la forma y con la documentación justificativa establecidos en el anexo III. No se considerarán facturas completas aquellas que no incluyan la documentación señalada en dicho anexo. Las facturas se emitirán según lo dispuesto en el apartado 4 de esta cláusula.  
7.2. A estos efectos, la Generalitat y las entidades locales o en quien estas deleguen, deberán emitir, dentro del mes siguiente al período mensual anterior, una factura a Ecoembes, en la forma y por las cantidades establecidas en los anexos II y III del presente convenio marco, a las cuales se añadirá el IVA. correspondiente, de conformidad con lo previsto en la normativa relativa a la aplicación del Impuesto sobre el Valor Añadido a determinadas operaciones efectuadas en el marco de los SIG de envases usados y residuos de envases, regulados en la Ley 11/1997 por las entidades de gestión de los referidos sistemas y por otros agentes económicos.  
A los efectos de verificación de las cantidades facturadas, las entidades locales adheridas, la Generalitat, así como las empresas explotadoras de las instalaciones de selección o transferencia de residuos de envases ligeros, pondrán a disposición de Ecoembes la documentación indicada en el anexo III, así como cualquier otro documento justificativo relacionado con el conjunto de operaciones objeto de la facturación, siempre que medie la correspondiente justificación y notificación previa.   
7.3. De forma alternativa a lo previsto anteriormente, y en el supuesto de que la prestación de los servicios de recogida selectiva de residuos de envases o de cualquier otro de los servicios previstos en el anexo II se realizara por una entidad pública o privada distinta a la propia entidad local o Generalitat, estos últimos podrán, manteniendo la responsabilidad que sobre la gestión de residuos de envases les atribuye el artículo 9.1 de la Ley 11/1997 y el resto de legislación vigente, designar y comunicar a Ecoembes, según modelo de escrito recogido en el anexo III, la entidad o entidades que realizan los servicios relativos a las operaciones consideradas en el anexo II.  
A partir de dicho momento la emisión de facturas y presentación de la documentación justificativa necesaria se realizará directamente por la entidad o entidades designadas a tal efecto. Cualquier modificación en las designaciones será comunicada por la entidad local, consorcio o Generalitat a Ecoembes con antelación suficiente. A estos efectos, la entidad local comunicará a Ecoembes, en su caso, el inicio del proceso de licitación para la selección de la empresa de gestión, en el plazo máximo de quince días desde la fecha de comienzo de dicho proceso; posteriormente, comunicarán a Ecoembes el resultado del procedimiento de contratación, en el plazo máximo de 15 días desde la adjudicación. Las designaciones comunicadas entrarán en vigor obligatoriamente por meses completos. Ecoembes se reserva la facultad de aceptar la delegación de facturación en el supuesto de que existiera alguna deuda pendiente de saldar con Ecoembes por parte de la entidad de facturación anterior.  
Las designaciones que ya hubieran sido comunicadas a Ecoembes, en ejecución del convenio marco suscrito en fecha 10 de diciembre de 2013, entre la Generalitat, a través de la conselleria competente en medio ambiente y Ecoembes se considerarán prorrogadas a los efectos anteriores, salvo comunicación en contra realizada a Ecoembes.  
7.4. La facturación por parte de las entidades locales y de la Generalitat deberá ajustarse a la normativa aplicable en cada caso en materia de hacienda y haciendas locales, así como a lo dispuesto el Real decreto 1619/2012, de 30 de noviembre, por el que se aprueba el Reglamento por el que se regulan las obligaciones de facturación, cuando proceda.  
7.5. Las obligaciones de pago a las entidades locales adheridas al presente convenio marco que corresponda abonar por Ecoembes por los costes derivados de la participación de aquellas en el SIG, en aplicación de las previsiones establecidas en el artículo 8.bis de la Directiva 2018/851/UE, se aplicarán a partir del momento en que tales obligaciones resulten exigibles para los sistemas integrados de gestión existentes, de acuerdo con lo establecido en la norma interna de incorporación de la citada directiva, sin perjuicio de la novación del presente convenio conforme a lo previsto en la cláusula decimonovena.   
  
Octava. Pago a las entidades locales.  
8.1. Las entidades locales percibirán los citados pagos siempre y cuando esté debidamente cumplimentado y suscrito el protocolo de adhesión establecido en el anexo I.  
8.2. El pago de las facturas que debe abonar Ecoembes por la realización de las operaciones de gestión contempladas en el presente convenio se efectuará en los términos establecidos en el anexo II, y conforme a lo previsto en el anexo III.  
8.3. Ecoembes pondrá a disposición de la conselleria competente en medio ambiente, si así lo requiere, la información que obre en su poder proveniente de las entidades locales o, en su caso, de los operadores designados por ellas para la realización de las operaciones de recogida selectiva de residuos de envases, en relación con las actuaciones que lleven a cabo en desarrollo del presente convenio.  
  
Novena. Pago por las operaciones de selección y clasificación de envases y residuos de envases.  
9.1. Ecoembes abonará a VAERSA, como sociedad mercantil de la Generalitat que integran el sector público instrumental de la Generalitat definido en el artículo 2.3 de la Ley 1/2015, de 6 de febrero, de la Generalitat, de hacienda pública, del sector público instrumental y de subvenciones, los pagos de las facturas que correspondan por la prestación de las actividades de selección y clasificación de envases ligeros y residuos de envases recogidos selectivamente en la vía pública así como en las redes globales de ecoparques de la Comunitat Valenciana, en virtud de lo dispuesto en el Decreto ley 13/2020, de 7 de agosto, del Consell, por el que se declara servicio público de titularidad de la Generalitat la prestación de tales operaciones de valorización de residuos. Todo ello, sin menoscabo de la posibilidad de colaboración público-privada para el desarrollo del servicio, de conformidad con las previsiones establecidas en la Ley 9/2017, de 8 de noviembre, de Contratos del Sector Público.  
9.2. Asimismo, Ecoembes abonará tales pagos a aquellas entidades locales que configuran la Administración local de la Comunitat Valenciana, consorcio de residuos o entidad local competente de los servicios de valorización de residuos domésticos que adopten la iniciativa de participar en la prestación del servicio público de selección y clasificación de residuos de envases ligeros recogidos en la vía pública y en la red de ecoparques de su ámbito de actuación, siempre y cuando aquellos acrediten haber formalizado con la Administración de la Generalitat los mecanismos de colaboración oportunos en los términos señalados en la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público, donde queden reguladas las condiciones de la prestación del servicio, de conformidad con lo dispuesto en el Decreto ley 13/2020.  
9.3. El pago de las facturas que debe abonar Ecoembes por la realización de tales operaciones de gestión se efectuará en los términos establecidos en el anexo II, y conforme a lo previsto en el anexo III.  
  
Décima. Requisitos básicos para la recogida monomaterial de residuos de envases de papel cartón.  
10.1. Los sistemas de recogida selectiva monomaterial de envases de papel cartón son los siguientes, de acuerdo con lo previsto en el anexo II:  
- Iglú  
- Carga trasera  
- Carga lateral  
- Soterrado  
- Bolseo (puerta a puerta)  
10.2. Las partes firmantes del presente convenio marco, incluidos las entidades locales adheridas al mismo, se comprometen a impulsar la recogida selectiva monomaterial de los residuos de envases de papel-cartón, para los envases puestos en el mercado a través del SIG gestionado por Ecoembes. Para el resto de los envases de papel-cartón se estará a lo dispuesto en la Ley 11/1997 y en la normativa posterior que la desarrolle, modifique o sustituya.  
10.3. Los residuos de envases de papel y cartón se recogerán en un contenedor específico identificado con el color azul y serán entregados en una plana de recuperación o directamente en una fábrica de papel para su reciclaje.  
10.4. El ámbito de implantación de la recogida, la dotación y ubicación de contenedores y demás parámetros de prestación del servicio de recogida se definirán de forma que se puedan obtener cantidades suficientes de papel-cartón con la calidad necesaria para garantizar el cumplimiento de las ETMR, aplicando para ello criterios de aceptación social, eficiencia técnica y viabilidad ambiental y económica que garanticen la sostenibilidad del sistema. Para la determinación de la viabilidad ambiental, las partes acordarán la aplicación de metodologías con enfoque de ciclo de vida o similares sobre los impactos de la gestión de los residuos.  
En el caso de que se produzcan desviaciones en el cumplimiento de las ETMR por presencia de otros materiales diferentes al papel-cartón en el sistema de recogida implantado que dificulten su posterior recuperación, la entidad competente deberá poner en marcha las medidas correctoras necesarias, facilitando, si se considera necesario, la colaboración de Ecoembes.  
  
Decimoprimera. Requisitos básicos para la recogida multimaterial de residuos de envases ligeros.  
11.1. Los sistemas de recogida selectiva multimaterial de residuos de envases ligeros son los siguientes, de acuerdo con lo previsto en el anexo II:  
- Iglú  
- Carga trasera  
- Carga lateral  
- Soterrado  
- Neumática  
- Bolseo (puerta a puerta)  
11.2. Las partes firmantes del presente convenio marco, incluidos las entidades locales adheridas al mismo, se comprometen a impulsar la recogida selectiva multimaterial de los residuos de envases ligeros de los envases puestos en el mercado a través del sistema integrado gestionado por Ecoembes  
11.3. Los residuos de envases ligeros -entendiendo por tales los residuos de envases plásticos, metálicos, de madera y de cartón para bebidas y alimentos- se recogerán conjuntamente en un contenedor específico identificado con el color amarillo y serán entregados en las plantas de selección y clasificación o, en su caso, en estaciones de transferencia para su transporte posterior a tales plantas.  
11.4. El ámbito de implantación de la recogida, dotación, ubicación y tipo de contenedores y demás parámetros de prestación del servicio serán adecuados al tipo de recogida y material solicitado, y se definirán de forma que se pueda obtener un material con la calidad necesaria para garantizar que los envases recuperados cumplan las ETMR, aplicando criterios de aceptación social, eficiencia técnica y viabilidad económica y ambiental, que garanticen la sostenibilidad del sistema. Para la determinación de la viabilidad ambiental, las partes acordarán la aplicación de metodologías con enfoque de ciclo de vida o similares sobre los impactos de la gestión de los residuos.  
En el caso de que aparezcan cantidades significativas de otros materiales no solicitados en el contenedor de envases ligeros, los consorcios, las entidades locales o la entidad en la que estas hayan delegado deberán poner en marcha las medidas correctoras necesarias, facilitando si se considera necesario, la colaboración de Ecoembes.  
11.5. En particular la entidad local competente tendrá en cuenta la suficiencia y adecuada colocación de los medios para la recogida de las demás fracciones con el fin de impedir el desvío de estos materiales al contenedor de residuos de envases ligeros.  
  
Decimosegunda. Garantía de recuperación y reciclado de los residuos de envases.  
12.1. Con carácter general, en cumplimiento de lo previsto en los artículos 9 y 12 de la Ley 11/1997, así como en la resolución de 22 de marzo de 2019 por la que se renueva la autorización otorgada a Ecoembes como sistema integrado de gestión para operar en la Comunitat Valenciana, dicho sistema -a través de su entidad gestora y de las entidades de materiales previstas en el artículo 12.2.b del Real decreto 782/1998, de 30 de abril- garantiza el reciclado y/o valorización de los residuos de envases adheridos al SIG que las entidades locales y la Generalitat pongan a su disposición, y que cumplan las ETMR recogidas en el anexo IV, de acuerdo con el contenido del anexo V,  
12.2. La designación del recuperador, reciclador o valorizador que se hará cargo de los residuos de envases de papel cartón podrá realizarla la entidad local o bien Ecoembes, en función de la opción elegida por aquellas en aplicación del procedimiento de designación de recuperadores del apartado 1 del anexo V. La opción elegida tendrá aplicación durante la totalidad de la vigencia del presente convenio.  
12.3 La designación del recuperador, reciclador o valorizador que se hará cargo de los residuos de envases ligeros, una vez separados y clasificados por materiales en las plantas de separación y clasificación designadas por la Generalitat, será realizada por Ecoembes, de acuerdo con lo previsto en el apartado 2 del anexo V.  
12.4. La entidad que realice la correspondiente designación, en función de la opción elegida, recabará la trazabilidad de los materiales recuperados y seleccionados hasta su destino final de reciclaje o valorización, según lo previsto en el anexo V.  
12.5. Las designaciones o delegaciones de la designación que hubieran sido comunicadas a Ecoembes en ejecución del convenio anterior se considerarán prorrogadas, salvo comunicación en contra a Ecoembes.  
  
Decimotercera. Especificaciones técnicas de los materiales recuperados (ETMR).  
13.1. Los residuos de envases de papel-cartón procedentes de la recogida selectiva monomaterial de papel, que entregue una entidad local o un consorcio en los centros de clasificación o reciclado de papel, deberán cumplir las ETMR del anexo IV del convenio. De igual manera, las diferentes fracciones materiales de residuos de envases que sean recuperadas en las plantas de selección y clasificación de los residuos de envases ligeros procedentes de la recogida selectiva multimaterial deberán cumplir las ETMR del anexo IV del convenio.  
13.2. Con el fin de comprobar el cumplimiento de las ETMR, Ecoembes podrá llevar a cabo medidas de control de la calidad de los materiales según el procedimiento descrito en el anexo IV. Estos mecanismos de comprobación de la calidad se podrán desarrollar en todas las plantas de selección, independientemente de la opción elegida por la entidad para la designación de los recuperadores o recicladores.  
  
Decimocuarta. Control y seguimiento.  
14.1. La conselleria competente en medio ambiente y las entidades locales adheridas, en el marco de sus respectivas competencias, pondrán en marcha los dispositivos de control necesarios para asegurar que, tanto las operaciones de recogida selectiva y transporte de los residuos de envases adscritos al SIG, como las operaciones de selección y clasificación de los residuos de envases ligeros, se llevan a cabo de forma adecuada y, en concreto, para asegurar la validez de los elementos que sirven de base para el cálculo de los pagos de Ecoembes según anexo II.  
Asimismo, tomarán todas las medidas correctoras necesarias en caso de detectarse desviaciones o incumplimientos en el ámbito de dichas operaciones, notificando a Ecoembes cualquier circunstancia que tenga incidencia sobre la ejecución del presente convenio.  
14.2. Las entidades locales adheridas se comprometen a cumplimentar o, en su caso, a hacer cumplimentar a sus operadores y a los recicladores, recuperadores o valorizadores, unos albaranes o, en su caso registros informáticos con salida directa de báscula, para cada transacción de material que se lleve a cabo. En el anexo III se define el contenido mínimo de dichos albaranes.  
14.3. Las entidades locales adheridas se comprometen a poner en marcha los dispositivos de control y protección de los sistemas de recogida selectiva de envases que garanticen la no interferencia de operadores no designados para la prestación de dichos servicios.  
14.4. Asimismo, las entidades locales adheridas se comprometen a poner todos los medios necesarios para la aplicación de los procedimientos operativos de seguimiento descritos en el anexo IV, así como a facilitar a Ecoembes, o a la empresa contratada por esta, el desarrollo de las operaciones necesarias para ello.  
14.5. Ecoembes pondrá a disposición de la conselleria competente en medio ambiente, a su solicitud, la información que obre en su poder proveniente de las entidades locales de su ámbito territorial, en relación con las actuaciones que lleven a cabo en desarrollo del presente capítulo.  
14.6. Ecoembes pondrá en marcha los mecanismos necesarios para asegurar que las operaciones de recogida selectiva y transporte se llevan a cabo de forma adecuada. A estos efectos, la conselleria competente en medio ambiente y las entidades locales adheridas al convenio facilitarán que Ecoembes pueda llevar a cabo las actuaciones previstas en este apartado, trasladando dicho compromiso, en su caso, a las empresas que desarrollen cada actividad.  
El seguimiento podrá ser tanto de verificación documental como de comprobación del desarrollo de las distintas actividades, incluyendo el desarrollo de los procedimientos de seguimiento del anexo IV. Estas actuaciones podrán ser llevadas a cabo directamente por Ecoembes o a través de empresas contratadas por esta, realizándose de forma que cause el mínimo de interferencias en el desarrollo de las actividades.  
  
14.7. La conselleria competente en medio ambiente establecerá medidas para verificar que los flujos de salida de las plantas de selección y clasificación de residuos de envase ligeros, en cuanto a las fracciones materiales seleccionadas, son coherentes con los flujos de entrada a las mismas, en función de la composición de los flujos de entrada, de la tecnología de las plantas y de los rendimientos de recuperación previsibles para cada tipo de material.  
Para ello, Ecoembes podrá realizar estudios in situ en las plantas de selección y clasificación; particularmente para verificar que aquellas plantas que dispongan de doble línea de tratamiento (para residuos de envases ligeros y para fracción resto) tengan los flujos de materiales totalmente diferenciados -tanto en la recepción, como el proceso y en el almacenamiento final- hasta su puesta a disposición de Ecoembes para que estos sean entregados a los agentes económicos para su recuperación, reutilización, reciclado o valorización, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 12 de la Ley 11/1997 y concordante del su reglamento de desarrollo. Asimismo, podrá establecer medidas específicas para comprobar la coherencia de flujos de entrada y salida en las estaciones de transferencia.   
14.8. En el caso de que, por impedimento o falta de colaboración de la entidad titular y/o el operador de la actividad, no se pudieran llevar a cabo los procedimientos de seguimiento sin que existan motivos justificados para ello, Ecoembes procederá a la retención de los pagos asociados a las operaciones desarrolladas transcurridos tres meses desde la comunicación de los hechos, elevándose tal circunstancia a la Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control. En caso de reiteración del impedimento, se considerará incumplimiento grave a los efectos de la rescisión del convenio en relación con dicha entidad.  
  
Decimoquinta. Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control.  
15.1. De acuerdo con el artículo 49.f de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público y el artículo 9 del Decreto 176/2014, de 10 de octubre, del Consell, por el que regula los convenios que suscriba la Generalitat y su registro, se crea una Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control de la ejecución del presente convenio y de los compromisos asumidos por los firmantes.  
Conforme al citado artículo 9 del Decreto 176/2014, la dirección general competente en residuos será el órgano de la Generalitat al que tendrá que remitirse copia de las actas, acuerdos o informes que dicha comisión mixta emita, en su caso, en el desarrollo y ejecución de las funciones que tiene asignadas.  
15.2. La comisión mixta estará formada por los siguientes miembros, con voz y voto, procurando la presencia equilibrada de mujeres y hombres, en aplicación de lo previsto en el II Plan de Igualdad de Mujeres y Hombres de la Administración de la Generalitat, aprobado por Acuerdo de 10 de marzo de 2017:  
- Presidencia: La persona titular de la dirección general competente en residuos de la conselleria competente en medio ambiente, o la persona a quien designe.  
- Vocales:  
- 1 representante de la conselleria competente en materia de medio ambiente, el cual ostentará la secretaría de la comisión mixta.  
- 2 representantes de las entidades locales y consorcios adheridas al convenio marco.  
- 2 representantes de Ecoembes.  
En caso de empate entre los miembros de la comisión mixta, este se dirimirá con el voto de calidad del presidente.  
En todo caso, las personas miembros de la comisión mixta podrán estar eventualmente asistidos por consejeros técnicos, económicos o jurídicos. Asimismo, deberán nombrarse suplentes de los miembros de la comisión mixta.  
15.3. El funcionamiento de la comisión mixta se adecuará a lo previsto en el artículo 15 y siguientes de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
La comisión mixta se reunirá, cuantas veces se considere necesario, sin perjuicio de las reuniones extraordinarias que se puedan celebrar a petición de cualquiera de las partes firmantes del convenio, previa aprobación del presidente de la comisión mixta.  
15.4. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 9 del Decreto 176/2014, a la comisión mixta se le atribuyen las siguientes funciones:  
- Constituirse como cauce de participación para todas aquellas entidades locales y consorcios que formalicen su adhesión al presente convenio marco.  
- Plantear todas las cuestiones y problemas no resueltos o no previstos específicamente en el presente convenio.  
- Alcanzar soluciones de consenso a las cuestiones que puedan surgir y, en su caso, consensuar posibles adaptaciones y modificaciones del presente convenio.  
- Resolver cuantas cuestiones técnicas, interpretativas o prácticas, planteadas por las partes, se susciten en el curso del cumplimiento del presente convenio marco, con la finalidad de alcanzar soluciones de consenso a los problemas que pudieran surgir.  
- Estudiar, valorar y proponer nuevos criterios o modificar los existentes, relativos a la prestación del servicio de recogida selectiva de residuos de envases ligeros y papel-cartón.  
- Velar por la unificación de criterios en el sistema de recogida selectiva, así como en el almacenamiento de aquellas instalaciones dependientes de las entidades locales y consorcios.  
- Supervisar las actuaciones que se deriven de la aplicación de este convenio marco, de su interpretación o de las propuestas de modificación, si procede. En este último caso, cualquier modificación de este convenio que implique alguna alteración sustancial de su funcionamiento o de las condiciones tanto logísticas como económicas en él contenidas, se incorporará como adenda una vez aprobada.  
- Estudiar, valorar y proponer la modificación, con carácter puntual o general, temporal o definitivo, de las ETMR establecidas en el anexo IV, como consecuencia de cambios en los procesos tecnológicos de selección de residuos de envases y de cambios en el mercado de envasado de productos.  
- Estudiar, valorar y proponer nuevos criterios o modificar los existentes, relativos tanto a la prestación del servicio de recogida selectiva en cualquiera de las modalidades descritas en el anexo II, así como a las operaciones de selección de residuos de envases en plantas de envases recogidos selectivamente.  
- Aprobar el contenido de las campañas de concienciación ciudadana y sensibilización social -respecto de los cuales la dirección general competente en materia de residuos podrá solicitar informe al Centro de Educación Ambiental de la Comunitat Valenciana- y los presupuestos para su ejecución, acordando para ello el montante económico que se destinará a cada una en función del objetivo que se pretende y el ámbito de aplicación en el que se desarrollará.  
- Acordar las medidas necesarias para determinar y acotar la responsabilidad de Ecoembes, según el ámbito definido en la cláusula primera, si se identificara un grado significativo de no adhesión al SIG para alguna fracción de envases domésticos, dentro de los sistemas de gestión recogidos en el ámbito del presente convenio.  
- Estudiar cualquier solicitud presentada por las entidades locales y consorcios.  
15.5. La comisión mixta se constituirá en el plazo máximo de un mes tras la publicación del presente convenio marco en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, debiendo comunicar cada una de las partes sus representantes antes de dicho plazo.  
15.6. En el caso de que de que alguna de las partes considere que se ha producido una incidencia grave que pueda afectar el adecuado desarrollo del convenio marco, podrá convocar una reunión extraordinaria y urgente de la comisión mixta, debiendo responder la parte convocada en un plazo máximo de 15 días. La reunión deberá celebrarse en el plazo máximo de un mes desde la fecha de recepción de la convocatoria. Si la parte convocada no responde en dicho plazo o si, celebrada la reunión extraordinaria las partes no llegan a un acuerdo sobre la cuestión planteada, se podrá pactar la intervención dirimente de un tercero, cuya resolución será aceptada por las partes después de emitida y tendrá los efectos señalados en la Ley 60/2003, de 23 de diciembre, de Arbitraje.  
  
Decimosexta. Transmisión de titularidad.  
16.1. Las entidades locales que se adhieran al presente convenio marco son las titulares de los residuos de papel-cartón y de los residuos de envases ligeros desde el momento en que estas comiencen a ejercer, directa o indirectamente, las operaciones de recogida, transporte y almacenamiento de aquellos desde su entrega por parte de los ciudadanos. Ello implica que a partir de ese momento las entidades locales asumen las responsabilidades de toda índole respecto a los mismos.  
16.2. La Generalitat, como titular de las plantas de selección y clasificación de los residuos de envases ligeros, asumirá las responsabilidades de toda índole respecto a tales residuos desde el momento en que se haga cargo de ellos en tales instalaciones tras su entrega por las entidades locales que hayan realizado la recogida selectiva, y hasta que Ecoembes se haga cargo de aquellos, una vez separados por materiales, para su posterior entrega a los recuperadores, recicladores o valorizadores conforme a lo dispuesto en el artículo 9.1 de la Ley 11/1997 y concordante del Real decreto 782/1998  
16.3. Los recuperadores, recicladores o valorizadores adquieren la titularidad de los residuos de papel cartón desde el momento en que estos les sean entregados por la entidad local.  
Los recuperadores, recicladores o valorizadores adquieren la titularidad de los residuos envases ligeros separados por materiales desde el momento en que los mismos les sean entregados por Ecoembes según lo indicado en el apartado 12.2 de la cláusula decimosegunda.  
16.4. En el caso de que los responsables de la puesta en el mercado de productos envasados en envases industriales o comerciales los pusieran en el mercado a través del sistema integrado de gestión autorizado a Ecoembes, esta es el titular responsable de gestionar los correspondientes residuos de envases de acuerdo con lo estipulado en la Ley 11/1997 y en el Reglamento para su desarrollo y ejecución.  
  
Decimoséptima. Penalizaciones.  
Las partes acuerdan que, en el supuesto de incumplimiento por parte de Ecoembes de las obligaciones derivadas del presente convenio marco y que no sea determinante de su resolución, la Generalitat podrá exigir una penalización del 2 % sobre las cantidades que, en concepto de aportación, deba abonar Ecoembes durante el mes natural en que se hubiese producido el incumplimiento.  
Ello sin perjuicio de lo dispuesto en la cláusula vigesimoprimera respecto a las causas de resolución anticipada y rescisión del convenio marco, y de las consecuencias derivadas de las mismas.  
  
Decimoctava. Entrada en vigor y duración del convenio.  
El presente convenio marco entra en vigor a la firma de este y tiene una duración inicial de dos años, prorrogable año a año hasta un máximo de cuatro años, incluyendo las prórrogas. En cualquier caso, la vigencia del convenio queda vinculada a la vigencia de la autorización concedida a Ecoembes por resolución de la Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental de fecha 22 de marzo de 2019, la cual tiene vigencia hasta el 22 de marzo de 2024. Todo ello sin perjuicio de lo establecido en el artículo 49.h de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público y de la posibilidad de resolución anticipada por cualquiera de las causas enumeradas en la cláusula vigésima.  
No obstante lo establecido en el párrafo anterior, excepcionalmente, para el caso de entidades locales que ya hubieran desarrollado el sistema de recogida por bolseo (puerta a puerta) contemplado en el presente convenio, la entrada en vigor de las medidas inherentes a dichos sistemas, incluido en lo que se refiere a los efectos económicos, será desde la fecha en que se acredite que los han desarrollado y comunicado a Ecoembes, previa comprobación por la Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control.  
  
Decimonovena. Novación.  
En el caso de producirse alguna modificación de las condiciones de la autorización al SIG otorgada mediante resolución de 22 de marzo de 2019 y que tuviesen efecto sobre las disposiciones del presente convenio, las partes deberán incorporarlas a este por medio de un acta adicional.  
En el supuesto de que entrara en vigor alguna disposición legal o decisión judicial que pudiera afectar a la ejecución del presente convenio marco y a los derechos y obligaciones de las partes en él establecidos, quedará tácitamente modificado sin necesidad de nuevo pacto entre las partes, debiendo interpretarse y cumplirse en adelante de modo que la norma en cuestión resulte correctamente aplicada. No obstante, en el caso de que la norma implicara la necesidad de modificar alguna cláusula del convenio marco a efectos de ajustarlo a la misma, ambas partes se comprometen, en el plazo máximo de treinta días naturales desde la entrada en vigor de la disposición legal o decisión judicial, a informar a la otra parte y tomar las medidas necesarias a los efectos de modificar los aspectos que requieran dicho ajuste. En el caso de que no sea posible alcanzar un acuerdo sobre los términos en los que deba quedar modificado el convenio marco, se suspenderá la eficacia de este en tanto se obtiene aquel.  
  
Vigésima. Naturaleza y jurisdicción.  
El presente convenio posee naturaleza administrativa y, estando excluida la aplicación directa de la legislación general de la contratación administrativa, se regirá por sus propias normas, y en lo no previsto, supletoriamente, por los principios de dicha legislación y los generales del ordenamiento jurídico-administrativo.  
Las cuestiones litigiosas que puedan surgir en la interpretación, cumplimiento y eficacia del presente convenio marco serán del conocimiento y competencia del orden jurisdiccional contencioso-administrativo.  
  
Vigesimoprimera. Causas de resolución.  
1. Este convenio se extinguirá por el cumplimiento de las actuaciones que constituyen su objeto o por incurrir en causa de resolución.  
2. Son causas de resolución, además de las previstas en el artículo 51 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, del Régimen Jurídico del Sector Público, las siguientes:  
- La imposibilidad de conseguir el objeto o la finalidad prevista en este convenio.  
- Por falta de viabilidad económica o técnica de Ecoembes.  
- Por suspensión, caducidad o revocación de la autorización del SIG por parte del órgano competente para su otorgamiento.  
La producción de cualquier supuesto de los anteriormente previstos dará lugar a la correspondiente indemnización de daños y perjuicios a favor de la parte que no hubiere incumplido y a cargo de la parte cuya acción u omisión lo hubiera motivado.  
  
Vigesimosegunda. Efectos de la rescisión o resolución anticipada.  
Sin perjuicio de lo establecido en el artículo 52 de la Ley 40/2015, en el supuesto de que en el momento de instarse la rescisión del presente convenio marco, en alguna de las formas previstas en la cláusula anterior, las entidades locales y consorcios hayan prestado servicios de recogida y gestión de residuos de envases de papel-cartón o de envases ligeros, respectivamente, que se encuentren pendientes de pago, Ecoembes deberá abonar la correspondiente compensación económica devengada a favor de los citados consorcios y entidades locales.  
  
Vigesimotercera. Causas de resolución de las adhesiones de las entidades locales.  
Serán causa de resolución de la adhesión de las entidades locales y consorcios:  
- El incumplimiento de las obligaciones que corresponden a las entidades locales adheridas al presente convenio marco.  
- El desistimiento voluntario de las entidades locales y consorcios a la adhesión del presente convenio marco.  
- Cualquiera de las causas previstas en el marco normativo vigente.  
  
Vigesimocuarta. Régimen transitorio para compromisos económicos pendientes.  
El plazo de presentación de facturas de los consorcios, las entidades locales, las entidades titulares/explotadoras de las plantas de selección y clasificación de envases ligeros o, en su caso, la conselleria competente en materia de medio ambiente devengadas hasta la fecha de fin de vigencia del convenio anterior, no podrá exceder de 9 meses a contar desde la finalización del periodo al que se refieran las mismas, salvo que resulte de aplicación lo establecido en el primer párrafo del apartado 6.2 de la cláusula sexta.  
Una vez transcurrido el plazo indicado en el apartado anterior, los compromisos económicos de Ecoembes, que no hubieran sido debidamente reclamados, quedarán sin efecto.  
  
Vigesimoquinta. Procedimiento de notificación y comunicación a la Comisión Europea.  
Las aportaciones establecidas en el presente convenio quedan excluidas del ámbito del artículo 107 del Tratado de Funcionamiento de la Unión Europea (TFUE) a los efectos previstos en el Decreto 128/2017, de 29 de septiembre, del Consell, por el cual se regula el procedimiento de notificación y comunicación a la Comisión Europea de los proyectos de la Generalitat dirigidos a establecer, conceder o modificar las ayudas públicas.  
La causa de no sujeción a la prohibición del artículo 107 del TFUE es que las actividades subvencionadas no tienen la condición de actividad económica ni repercuten en las actividades económicas que puedan realizarse si es el caso por los beneficiarios de las ayudas.  
En atención a aquello que se ha expuesto se considera que en el presente convenio se aplica la dispensa de la obligación de notificación prevista en el artículo 108 del TFUE.  
  
Vigesimosexta. Protección y seguridad de la información  
Sin perjuicio de las obligaciones en materia de publicidad activa y derecho de acceso a la información pública previstas en la Ley 19/2013, de 9 de diciembre, de transparencia, acceso a la información pública y buen gobierno, y en la Ley 2/2015, de 2 de abril, de la Generalitat, de transparencia, buen gobierno y participación ciudadana de la Comunitat Valenciana, las partes se comprometen a respetar la confidencialidad de la información que se suministran en la ejecución de este convenio.  
Así mismo, las partes se obligan a cumplir las previsiones del Reglamento (UE) 2016/679 del Parlamento Europeo y del Consejo, de 27 de abril de 2016, relativo a la protección de las personas físicas en cuanto al tratamiento de datos personales y a la libre circulación de estos datos y por el cual se deroga la Directiva 95/46/CE (de ahora en adelante RGPD) y las específicas de la Ley orgánica 3/2018, de 5 de diciembre, de protección de datos personales y garantía de los derechos digitales, en cuanto a los datos personales que, como consecuencia de la ejecución, gestión u operaciones de control de este convenio, se tratan por cada una de estas o se comunican entre estas.  
  
Vigesimoséptima. Obligaciones económicas para la Generalitat.  
La aplicación y ejecución de este convenio, incluyéndose al efecto todos los actos jurídicos que pudieran dictarse en su ejecución y desarrollo, no podrán suponer obligaciones económicas para la Generalitat y, en todo caso, deberá ser atendida con sus medios personales y materiales  
  
  
Vigesimoctava. Publicación  
Se publicará el texto íntegro, una vez suscrito, en el portal de transparencia de la Generalitat GVA Abierta y en la página web de Ecoembes, en el plazo de 10 días hábiles desde la inscripción del convenio en el Registro de Convenios de la Generalitat, de acuerdo con los artículos 9.1.c y 10.1 y 3 de la Ley 2/2015, de 2 de abril de la Generalitat, de Transparencia, Buen Gobierno y Participación Ciudadana de la Comunitat Valenciana y los artículos 3.4 y 12.2 del Decreto 105/2017, de 28 de julio, del Consell, el cual desarrolla la Ley 2/2015 mencionada.  
  
  
Y prueba de conformidad con cuanto antecede, ambas partes suscriben el presente convenio marco por cuadruplicado ejemplar en el lugar y fecha en el encabezado expresados.  
  
LA CONSELLERA DE AGRICULTURA, DESARROLLO RURAL, EMERGENCIA CLIMÁTICA Y TRANSICIÓN ECOLÓGICA  
Mireia Mollà Herrera  
Firmado: 02.07.2021  
  
ECOEMBALAJES ESPAÑA, SA  
Oscar Martín Riva  
Firmado: 01.07.2021  
  
LISTA DE ANEXOS  
  
ANEXO I. Modelo de Protocolo de Adhesión de una entidad local.  
ANEXO II. Condiciones económicas de aplicación.  
ANEXO III. Facturación y documentación.  
ANEXO IV. Procedimientos de seguimiento y control de actividades.  
ANEXO IV. I. Procedimientos de seguimiento de la recogida selectiva.  
IV.I.1. Programa de caracterización de residuos de envases ligeros.  
IV.I.1. bis. Caracterización del papel-cartón de la recogida monomaterial.  
IV.I.2. Procedimiento de rechazo de vehículos de recogida de envases ligeros en instalaciones.  
IV.I.3. Procedimiento de seguimiento de la calidad del servicio de recogida selectiva.   
IV.I.4. Procedimiento de verificación de la contenerización.  
ANEXO IV. II. Procedimientos de seguimiento de la selección.  
IV.II.1. Especificaciones Técnicas de los Materiales Recuperados (ETMR); modificación, cumplimiento y control.  
IV.II.2. Procedimiento de disconformidad.  
IV.II.3. Procedimientos de seguimiento operativo en plantas de selección de residuos de envases ligeros.  
ANEXO V. Designación del recuperador/ reciclador de los materiales recuperados.  
ANEXO VI. Características y criterios para la realización de campañas de comunicación.  
ANEXO VII. Información sobre el desarrollo del convenio marco.  
ANEXO VIII. Plan de acción Comunidad Valenciana Fase II - Contenerización.  
ANEXO IX. Acuerdos sobre nuevas estaciones de transferencia en la Comunitat Valenciana.  
  
  
  
anexo I:  
Protocolos de adhesion  
  
MODELO A:  
PROTOCOLO DE ADHESIÓN PARA ENTIDADES LOCALES DE ÁMBITO MUNICIPAL  
  
Por medio del presente protocolo, la entidad local - , se adhiere al convenio marco firmado, con fecha - de - de. - , entre la Generalitat, a través de la conselleria competente en materia de medio ambiente, y Ecoembalajes España, SA, conforme a lo dispuesto en el artículo 9 de la Ley 11/1997, de 24 de abril, de Envases y Residuos de Envases, asumiendo todos los compromisos y condiciones que se definen en el mismo.  
Previamente a la firma del presente protocolo, el pleno de la corporación, en sesión celebrada en fecha - ha adoptado el presente acuerdo por el que se aceptan las condiciones del citado convenio marco.  
Dado que la autorización a Ecoembalajes España, SA, prevé que las entidades locales puedan participar voluntariamente en el sistema integrado de gestión autorizado, esta se hace efectiva mediante la adhesión al convenio marco suscrito entre la Generalitat, a través de la conselleria competente en materia de medio ambiente, y Ecoembalajes España, SA.  
  
1. SOBRE LA RECOGIDA SELECTIVA MONOMATERIAL DE RESIDUOS DE ENVASES DE PAPEL-CARTÓN.  
Respecto a la recogida y transporte de los residuos de envases de papel-cartón procedentes de la recogida selectiva monomaterial, la entidad local opta por:  
(Transcribir únicamente la opción elegida)  
1. La entidad local firmante designa el recuperador o reciclador al que entregará el material recogido.  
- Nombre de la empresa:  
- Domicilio social:  
- CIF:  
(No transcribir: esta designación, una vez comunicada por el presente protocolo de adhesión a la conselleria competente en medio ambiente, está condicionada a la conformidad posterior de Ecoembalajes España, SA.)  
  
2. Ecoembalajes España, SA, designará mediante procedimiento abierto de selección, al recuperador o reciclador al que se entregará el material recogido.   
(No transcribir: esta designación, una vez comunicada por el presente protocolo de adhesión a la conselleria competente en medio ambiente, está condicionada a la conformidad posterior de la entidad local firmante)  
  
2. RECOGIDA SELECTIVA MULTIMATERIAL DE ENVASES LIGEROS.  
Respecto a la recogida y transporte de los residuos de envases ligeros procedentes de la recogida selectiva multimaterial, la entidad local firmante opta por:  
(Transcribir únicamente la opción elegida)  
1. Realizar, directamente o a través de sus operadores, la recogida selectiva de residuos de envases ligeros según el modelo definido en el Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana, así como en los planes zonales de residuos que lo desarrollan, y entregarlos en punto intermedio de entrega o en la planta de selección o clasificación que se designe. La conselleria competente en materia de medio ambiente de la Generalitat, por sí misma o a través de Ecoembalajes España, SA, o de la entidad titular de la planta de clasificación, llevará a cabo un control periódico de la calidad del material recogido para determinar la cantidad de impropios, al objeto de aplicar las condiciones de pago previstas en el anexo II.  
2. Delegar en - , como entidad local de ámbito supramunicipal, la realización de la recogida selectiva de envases ligeros conforme al modelo previsto en el Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana, y entregarlos en el punto intermedio de entrega o en la planta de selección o clasificación que se designe. La conselleria competente en materia de medio ambiente de la Generalitat llevará a cabo un control periódico de la calidad del material recogido para determinar la cantidad de impropios, al objeto de aplicar las condiciones de pago previstas en el anexo II.  
  
3. CONOCIMIENTO DEL CONVENIO MARCO.  
La entidad local firmante conoce el contenido del presente convenio marco entre la Generalitat, a través de la conselleria competente en materia de medio ambiente y la entidad Ecoembalajes España, SA, incluidos todos sus anexos, quedando obligado por su contenido.  
  
4. VIGENCIA DEL PROTOCOLO DE ADHESIÓN.  
Este protocolo de adhesión entrará en vigor a su firma y tendrán una duración inicial hasta el fin de la vigencia del presente convenio marco, quedando automáticamente renovado en todos sus términos en el caso de prórroga del mismo, de conformidad con lo establecido en la cláusula sexta, salvo en el caso de que la entidad local firmante adherida adopte acuerdo expreso en sentido contrario a través del Pleno, en el plazo máximo de tres meses a partir del día siguiente al de la fecha de entrada en vigor del convenio marco. En este caso, deberá ser remitido el certificado del acuerdo plenario adoptado a la conselleria competente en materia de medio ambiente en el plazo máximo de quince días naturales contados a partir del siguiente al de su adopción.  
  
5. RESOLUCIÓN DEL PROTOCOLO DE ADHESIÓN.  
Serán causas de resolución del presente protocolo de adhesión aquellas que se detallan en la cláusula vigesimosegunda del presente convenio marco.  
  
Y en prueba de conformidad con cuanto antecede, D./Dª - , Alcalde-presidente de - , facultado por acuerdo del pleno de la corporación de fecha - , suscribe el presente protocolo de adhesión por duplicado ejemplar.  
  
En - , el - de - de -   
  
Fdo.: El Alcalde-presidente de -   
  
  
MODELO B  
PROTOCOLO DE ADHESIÓN  
PARA ENTIDADES LOCALES DE ÁMBITO SUPRAMUNICIPAL  
  
Por medio del presente protocolo, la entidad local - , se adhiere al convenio marco firmado, con fecha - de - de - , entre la Generalitat, a través de la conselleria competente en materia de medio ambiente y Ecoembalajes España, SA, conforme a lo dispuesto en el artículo 9 de la Ley 11/1997, de 24 de abril, de Envases y Residuos de Envases, asumiendo todos los compromisos y condiciones que se definen en el mismo.  
Previamente a la firma del presente protocolo, el pleno de la corporación, en sesión celebrada en fecha - , ha adoptado el presente acuerdo por el que se aceptan las condiciones del citado convenio marco, que se aplicarán a todas las entidades locales que, previa delegación expresa, se detallan a continuación:  
(Transcribir la lista de ayuntamientos a los que representa para esta opción)  
  
- -   
  
Dado que la autorización a Ecoembalajes España, SA, prevé que las entidades locales puedan participar voluntariamente en el sistema integrado de gestión autorizado, esta se hace efectiva mediante la adhesión al convenio marco suscrito entre la Generalitat, a través de la conselleria competente en materia de medio ambiente, y Ecoembalajes España, SA.  
  
1. SOBRE LA RECOGIDA SELECTIVA MONOMATERIAL DE RESIDUOS DE ENVASES DE PAPEL-CARTÓN.  
Respecto a la recogida y transporte de los residuos de envases de papel-cartón procedentes de la recogida selectiva monomaterial, la entidad local opta por:  
(Transcribir únicamente la opción elegida)  
1. La entidad local firmante designa uno o varios recuperadores o recicladores a los que hará entregará del material recogido.  
- Nombre de la empresa:  
- Domicilio social:  
- CIF:  
(No transcribir: esta designación, una vez comunicada por el presente protocolo de adhesión a la conselleria competente en medio ambiente, está condicionada a la conformidad posterior de Ecoembalajes España, SA.)  
  
2. Ecoembalajes España, SA, designará mediante procedimiento abierto de selección, al recuperador o reciclador al que se entregará el material recogido.   
(No transcribir: esta designación, una vez comunicada por el presente protocolo de adhesión a la conselleria competente en medio ambiente, está condicionada a la conformidad posterior de la entidad local firmante)  
  
2. RECOGIDA SELECTIVA MULTIMATERIAL DE RESIDUOS DE ENVASES LIGEROS.  
Respecto a la recogida y transporte de los residuos de envases ligeros procedentes de la recogida selectiva multimaterial, la entidad local realizará, directamente o a través de sus operadores, la recogida selectiva de residuos de envases ligeros según el modelo definido en el Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana, así como en los planes zonales de residuos que lo desarrollan, y los entregará en el punto intermedio en la planta de selección o clasificación que se designe. La conselleria competente en materia de medio ambiente de la Generalitat llevará a cabo un control periódico de la calidad del material recogido para determinar la cantidad de impropios, al objeto de aplicar las condiciones de pago previstas en el anexo II.  
  
3. CONOCIMIENTO DEL CONVENIO MARCO.  
La entidad local conoce el contenido del convenio marco entre la Generalitat, a través de la conselleria competente en materia de medio ambiente y la entidad Ecoembalajes España, SA, incluidos todos sus anexos, quedando obligado por su contenido.  
  
4. VIGENCIA DEL PROTOCOLO DE ADHESIÓN.  
Este protocolo de adhesión entrará en vigor a su firma y tendrán una duración inicial hasta el fin de la vigencia del presente convenio marco, quedando automáticamente renovado en todos sus términos en el caso de prórroga del mismo, de conformidad con lo establecido en la cláusula sexta, salvo en el caso de que la entidad local firmante adherida adopte acuerdo expreso en sentido contrario a través del Pleno, en el plazo máximo de tres meses a partir del día siguiente al de la fecha de entrada en vigor del convenio marco. En este caso, deberá ser remitido el certificado del acuerdo plenario adoptado a la conselleria competente en materia de medio ambiente de la Generalitat en el plazo máximo de quince días naturales contados a partir del siguiente al de su adopción.  
  
5. RESOLUCIÓN DEL PROTOCOLO DE ADHESIÓN.  
Serán causas de resolución del presente protocolo de adhesión aquellas que se detallan en la cláusula vigesimosegunda del presente convenio marco.  
Y en prueba de conformidad con cuanto antecede, D./Dª - , presidente de la entidad local - , facultado por acuerdo del pleno de la corporación de fecha - , suscribe el presente protocolo de adhesión por duplicado ejemplar.  
  
En - , el - de - de 20 €   
  
Fdo.: presidente de -   
  
  
ANEXO II  
Condiciones económicas  
  
En el presente anexo se define la aportación económica de Ecoembes para las diferentes actividades incluidas en el presente convenio marco.  
Los conceptos, importes y requisitos de este anexo entran en vigor el día 1 del mes en el que se firme el presente convenio marco, salvo que se especifique otro plazo en el apartado correspondiente. Dichos conceptos, importes y requisitos, están actualizados para el año 2020 y se actualizarán según los criterios establecidos en el presente convenio.  
Para todas aquellas cantidades económicas o datos/parámetros que estén referenciados a años naturales, y en el caso de que la fecha de entrada en vigor o finalización del convenio no coincida con el inicio o fin del año natural, la cantidad económica o el dato/parámetro considerado para ese año, será el correspondiente a la parte proporcional del año en el que el convenio esté en vigor.  
  
Índice del anexo  
  
1. Conceptos y definiciones básicas.  
2. Recogida monomaterial de residuos de envases de papel-cartón en contenedor específico.  
3. Recogida puerta a puerta de residuos de envases de cartón generados en el comercio urbano.  
4. Recogida de residuos de envases ligeros en contenedor específico.  
5. Transporte de residuos de envases ligeros.  
6. Selección de residuos de envases ligeros.  
7. Gestión de residuos de envases a través de puntos limpios.  
8. Colaboración en la realización de campañas de comunicación.  
9. Colaboración en el desarrollo de acciones de promoción.  
10. Criterios de revisión de las condiciones económicas.  
  
1. CONCEPTOS Y DEFINICIONES BÁSICAS  
En este apartado se definen una serie de conceptos asociados con los municipios y la distribución de su población, y que definen el tipo de servicio-actividad que debe ser desarrollado para cubrir las necesidades de los usuarios y garantizar una correcta participación de estos en la recogida selectiva. Los aspectos incluidos son el tamaño de la población, la actividad turística, la distribución territorial y la densidad urbana.  
1.1. Tipología de municipios  
Los municipios se tipificarán atendiendo a la siguiente clasificación, tomando como referencia la última población de derecho publicada por el I.N.E. a primeros de enero del año de aplicación:  
- Tipología urbana: municipios con población igual o superior a los 50.000 habitantes.  
- Tipología semiurbana: municipios con población entre 5.000 y 50.000 habitantes.  
- Tipología rural: municipios con población igual o inferior a 5.000 habitantes.  
1.2. Población generadora y población generadora incorporada  
Se define población generadora de un municipio a la suma de la población de derecho, más la parte de la población adicional que habría que considerar para dimensionar un servicio ajustado a la generación real de residuos de envases, teniendo en cuenta la influencia de esa población. Aplica a municipios con un impacto elevado de la actividad turística, si bien se considera a efectos del servicio de recogida, pudiendo no afectar a los mismos dicha población en función del dimensionamiento establecido por las entidades locales en cada caso  
Cuando se implanta el servicio de recogida selectiva pasa a considerarse la población generadora incorporada (para la recogida monomaterial de residuos de envases de papel-cartón y/o para la recogida de residuos de envases ligeros).  
Para el cálculo de la población generadora, en primer lugar se estima la población adicional bien a través de las plazas de alojamientos turísticos y su porcentaje de ocupación a lo largo del año, o bien a través de la evolución mensual de la generación de residuos domésticos; en función del valor obtenido se determina si el municipio se considera turístico o no a efectos de recogida selectiva (el municipio puede ser turístico en cuanto a sector terciario, si bien no a efectos de servicios de recogida establecidos en el presente convenio por las infraestructuras y diseño del servicio prestado por la entidad); si se considera turístico en cuanto a necesidades de servicio de recogida, se establece si la población adicional afecta a la recogida de forma estacional o no estacional; finalmente se aplica la fórmula para calcular la población generadora, en función de esta condición.  
El proceso completo es el siguiente:  
- Estimación de la población adicional.  
Se aplica una de las siguientes metodologías:  
Si se dispone de estadísticas completas y actualizadas en el ámbito municipal, se estima la población adicional en función de las plazas de alojamientos turísticos y el porcentaje de ocupación a lo largo del año. Como alojamientos turísticos se consideran: hoteles, campings, turismo rural, apartamentos y segundas residencias. En el caso de segundas residencias se consideran 3,5 personas por vivienda, y como porcentaje de ocupación, se toma la mitad de los fines de semana en el período de enero a mayo y de octubre a diciembre; y el mismo porcentaje de ocupación que en los establecimientos hoteleros para el período junio a septiembre. A partir de la población adicional de cada mes, se obtiene la población adicional anual como media aritmética de la población adicional mensual.  
Si se dispone de datos completos y actualizados sobre generación mensual de residuos domésticos por municipio, se estima la población adicional en función de la variación de la producción mensual de residuos respecto al mes de febrero, que se toma como mes base. La variación de la producción de cada mes se divide por la ratio de cantidad generada por habitante (según el dato del mes de febrero) para obtener el incremento de población (es decir, la población adicional) de cada mes. A partir de la población adicional de cada mes, se obtiene la población adicional anual como media aritmética de la población adicional mensual.  
  
- Determinación de si se trata de un municipio con población adicional a efectos de la recogida selectiva.  
Una vez estimada la población adicional anual se calcula la siguiente ratio:  
  
Ratio = (población de derecho + población adicional anual)/población de derecho  
  
Si este ratio es superior a 1,64 se trata de un municipio con población adicional que impacta en la recogida selectiva y aplica el concepto de población generadora.  
Si es inferior a 1,64 se trata de un municipio sin población adicional a efectos de recogida selectiva  
  
- Clasificación entre población adicional estacional o no estacional.  
Para clasificar la población adicional a efectos de recogida selectiva en estacional o no estacional, se analiza la evolución mensual de la generación de residuos sólidos urbanos y se calcula un índice igual a la desviación típica de los datos de los 12 meses dividido por la media anual de la generación.  
Si este índice es inferior a 0,2 se trata de un municipio con población adicional no estacional.  
Si el índice es superior a 0,2 se trata de un municipio con población estacional.  
  
- Cálculo de la población generadora  
La población generadora se obtiene sumando a la población de derecho, la parte de la población adicional que habría que considerar para dimensionar un servicio ajustado a la generación-aportación real de residuos de envases. Se calcula de forma diferente si se trata de un turismo estacional o no estacional.  
- Municipio con población adicional estacional  
Se considera que la ampliación del servicio de recogida selectiva debida a la población adicional se puede realizar, en parte, con un aumento de la frecuencia de recogida; por eso se hace una corrección a la población adicional a considerar.  
La población generadora se calcula aplicando la siguiente fórmula:  
  
Población generadora = población de derecho + (población adicional - 0,64 población de derecho)  
  
En el caso de municipio con población estacional, la población generadora no aplica en relación con la tipología del municipio definido en el apartado 1.1.  
  
- Municipio con población no estacional  
En este caso se tiene en cuenta que la población adicional produce residuos de envases (en cantidad y en agregación) de forma diferente a la población de derecho y que, por lo tanto, no precisa de los mismos medios de recogida; por eso se hace un ajuste a la población adicional estimada.  
La población generadora se calcula aplicando la siguiente fórmula:  
  
Población generadora = población de derecho + (0,6 x población adicional)  
  
En el caso de municipio con población no estacional, la tipología de municipio según la clasificación del apartado 1.1 se establecerá con el dato de la población generadora.  
En ambos casos, tanto si se trata de población estacional o no estacional, la población adicional calculada aplicará, como mínimo, para un año natural y podrá ser revisada con carácter anual por acuerdo de las partes, siempre y cuando las variaciones en los datos supongan una modificación de la población generadora de + 25 %.  
La población generadora incorporada a la recogida de envases ligeros o a la recogida de papel-cartón se determinará para cada municipio conforme a la población adicional a la que se preste cada servicio de recogida.  
1.3. Índice de dispersión poblacional (IDP)  
Ciertos municipios semiurbanos y urbanos están formados por varias entidades de población, algunas de ellas de población inferior a los 5.000 habitantes y que, de tratarse de municipios autónomos, serían considerados rurales.  
Para tener en cuenta esta realidad, se propone un indicador de dispersión poblacional (IDP), apoyado en factores poblaciones y territoriales, y que asigne a los municipios semiurbanos y urbanos un índice que refleje su parcial «ruralidad», y que considera los siguientes aspectos:  
1. La población de las distintas entidades, representada por las siguientes variables:  
- Ratio de población en entidades de pequeño tamaño (PEPT).  
- Ratio de población no incluida en las entidades principales (PNEP).  
2. Las entidades de población en las que se agrupan los habitantes:  
- Ratio de número de entidades de población de menos de 5.000 habitantes (EP5M).  
3. Las distancias existentes entre las distintas entidades representadas por la variable.  
- Distancia media real entre las entidades de población (D).  
  
Los valores de las variables anteriores se transforman a una escala 0-1, de tal forma que el valor 0 de la variable recodificada corresponda con el valor medio de la variable en el ámbito estatal y el valor 1 se corresponda con el valor máximo existente.  
El Indicador de Dispersión Poblacional (IDP), conjuga las cuatro variables una vez transformadas a escala 0-1, a través de un modelo matemático definido como la media de los valores de las distintas variables, recogido conforme a la siguiente fórmula:  
  
IDPX = PNEPX+ PEPTX + (EP 5MX + DX  
 4  
  
donde:  
  
PNEPX: Factor de población no incluida en las entidades principales del municipio ?x?. Este factor se obtendrá de acuerdo con los datos poblacionales del INE.  
PEPTX: Factor de población en entidades de pequeño tamaño en el municipio ?x?. Este factor se obtendrá de acuerdo con los datos poblacionales del INE.  
EP5MX: Factor de entidades de población inferior o igual a 5.000 hab. en el municipio ?x?. Este factor se obtendrá de acuerdo con los datos del INE.  
DX: Factor de distancia media entre entidades del municipio ?x?. Este factor se obtendrá de acuerdo con los datos reales de distancia  
  
  
Si la población no incluida en las tres entidades principales mayores de 5.000 habitantes es inferior al dato medio de todo el territorio nacional, no será de aplicación el IDP. Es decir, si PNEP=0, entonces IDP=0. En todo caso, el valor del IDP no puede ser superior al ratio entre la población de las entidades de menos de 5.000 habitantes y la población total.  
Por tanto, se define como índice de dispersión poblacional (IDP), el índice resultante de aplicar la metodología específica que determina el grado de ruralidad de aquellos municipios urbanos o semiurbanos que, no teniendo tipología rural en función de su población, poseen ciertas características asimilables a esta tipología. Este índice se tendrá en cuenta en el cálculo del pago por recogida selectiva de envases ligeros y de papel-cartón, de acuerdo con lo previsto en los respectivos apartados.  
  
El IDP calculado aplicará, como mínimo, para un año natural y podrá ser revisado con carácter anual por acuerdo de las partes, siempre y cuando las variaciones en los datos de origen supongan una modificación del índice del + 25 %.  
En el caso de entidades formadas por varios municipios, el IDP se calcula para cada uno de ellos y, si es necesario obtener el IPD agregado para la aplicación de las fórmulas de pago, se obtiene mediante ponderación por la población generadora.  
1.4. Factor de Horizontalidad (FH).  
Este factor es un indicador de la densidad «urbana» de los municipios con base en su horizontalidad urbanística. Al igual que el Índice de Dispersión Poblacional, lo que hace es asignar un «grado de ruralidad» a ciertos municipios urbanos o semiurbanos.  
Este factor tiene en cuenta la estructura urbanística de los municipios, basándose en la distribución de las alturas de sus edificios según datos oficiales publicados por el INE. Se considera que los municipios más horizontales (mayor porcentaje de edificios de baja altura) tienen una menor densidad de población y que necesitan más contenedores para conseguir una distancia promedio de los usuarios a los contenedores.  
Para estimarlo se hacen dos grupos de alturas de edificios, sumando los porcentajes de cada altura: porcentaje de 1 a 2 alturas (HOR) y porcentaje de 5 o más alturas (VER). Se obtienen los porcentajes promedios en España de cada grupo (HORPROMEDIO y VERPROMEDIO) para los municipios urbanos, y se obtiene el siguiente valor para cada municipio urbano:  
  
Porcentaje de horizontalidad = (HOR - HORPROMEDIO) + (VERPROMEDIO - VER)  
  
Este porcentaje de horizontalidad se convierte a un factor de horizontalidad (FH) que tenga un valor entre 0 - 1. Asociamos el valor 1 al municipio con mayor valor y el valor 0 para un porcentaje establecido como promedio. Se calcula el factor linealmente entre 0 y 1 para todos los municipios urbanos. Se repite el mismo proceso descrito anteriormente para los municipios semiurbanos.  
Un factor de horizontalidad de valor 1 significa que el municipio, aunque por población tenga tipología urbana, por estructura urbanística es rural y, por lo tanto, la dotación de contenedores necesaria sería la de un municipio rural.  
Por tanto, se define como Factor de Horizontalidad (FH), el valor resultante de aplicar la metodología específica que determina el grado de ruralidad de aquellos municipios urbanos o semis que, no teniendo tipología rural, poseen ciertas características asimilables a esta tipología. Este índice se tendrá en cuenta en el cálculo del pago por recogida selectiva de envases ligeros y de papel-cartón, de acuerdo con lo previsto en los respectivos apartados.  
El FH calculado aplicará, como mínimo, para un año natural y podrá ser revisado con carácter anual por acuerdo de las partes, siempre y cuando las variaciones en los datos de origen supongan una modificación del factor del + 25 %.  
En el caso de entidades formadas por varios municipios, el FH se calcula para cada uno de ellos y, si es necesario obtener el FH agregado para la aplicación de las fórmulas de pago, se obtiene mediante ponderación por la población generadora.  
1.5. Tratamiento conjunto del IDP y del FH  
En los municipios que tienen un valor distinto de 0 tanto para el IDP como para el FH, se aplica lo siguiente:  
- Se calcula el IDP para el total de la población del municipio.  
- El FH calculado se multiplica por el porcentaje de población que reside en los núcleos principales del municipio, obteniendo un nuevo valor de FH.  
- Se suman ambos índices; si la suma es superior al valor 1, se asigna valor 1.  
  
En tabla adjunta se incorpora el listado con el valor de los distintos indicadores para los municipios de la Comunidad:  
  
Municipio IDP FH Idp+fh  
Alcalà de Xivert 0,65691 0,65691  
Alfàs del Pi (l?) 0,02190 0,02190  
Alginet 0,34690 0,34690  
Almenara 0,57653 0,57653  
Benejúzar 0,74081 0,74081  
Benissa 0,08406 0,16285 0,24691  
Benitachell 0,42794 0,42794  
Bétera 0,26827 0,26827  
Bigastro 0,12574 0,12574  
Canet d'En Berenguer 0,57653 0,57653  
Catral 0,58699 0,58699  
Chiva 0,19539 0,19539  
Cox 0,85472 0,85472  
Dolores 0,40361 0,40361  
Eliana (l?) 0,52795 0,52795  
Moncofa 0,63794 0,63794  
Monforte del Cid 0,58350 0,58350  
Montserrat 0,80256 0,80256  
Montesinos (Los) 0,52512 0,52512  
Nàquera 0,62167 0,62167  
Nucia (La) 0,49442 0,49442  
Orihuela 0,29484 0,47782 0,77266  
Oropesa del Mar/Orpesa 0,58060 0,58060  
Pedreguer 0,70600 0,70600  
Pilar de la Horadada 0,11638 0,11638  
Pinoso 0,42333 0,42333  
Pobla de Farnals (La) 0,57653 0,57653  
Pobla de Vallbona (La) 0,26904 0,21763 0,48667  
Redován 0,57653 0,57653  
Riba-roja del Túria 0,57653 0,57653  
Rojales 0,57653 0,57653  
San Antonio de Benagéber 0,57653 0,57653  
San Fulgencio 0,94230 0,94230  
San Miguel de Salinas 0,79102 0,79102  
Sollana 0,57653 0,57653  
Teulada 0,51927 0,51927  
Torrevieja 0,48780 0,48780  
Turís 0,59902 0,59902  
Vilamarxant 0,58410 0,58410  
Xeraco 0,57653 0,57653  
  
  
  
2. RECOGIDA MONOMATERIAL DE PAPEL-CARTÓN EN CONTENEDOR ESPECÍFICO  
Determinación del porcentaje del papel-cartón recogido responsabilidad del SIG  
Dado que en este servicio se recogen, además de envases domésticos de papel-cartón, envases de cartón de origen comercial y residuos de papel no envase, la responsabilidad del SIG en esta actividad de recogida debe ajustarse al porcentaje correspondiente a los envases adheridos al mismo.  
Durante el período de vigencia del presente convenio aplicarán a la facturación por esta actividad los siguientes porcentajes de envases sobre el material recogido (aplicará el más elevado de ambos):  
- 40 % o el porcentaje resultante de la aplicación de la recta del punto siguiente (caso más favorable), siempre que las cantidades totales recogidas en el ámbito de la Comunidad Autónoma sean iguales o inferiores a las del año 2011.  
- El porcentaje resultante de la aplicación de la siguiente recta si las cantidades recogidas en el ámbito de la Comunidad Autónoma son superiores a las del año 2011, en función de la aportación:  
  
Aportación Porcentaje de envases:  
< 28 kilos/habitante año [46,15500 € (aportación x 0,53260)] /100  
 28 kilos/habitante año 31,24 %  
  
  
  
  
- Se podrá llevar a cabo la modificación de la recta que define el porcentaje de material adherido, el año posterior al que se detecte una variación acumulada superior al 25 % en la cantidad de envase comercial adherida voluntariamente al SIG, en relación con el año 2011. Para ello, Ecoembes deberá justificar a las entidades y/o Comunidad Autónoma esta circunstancia a lo largo del segundo trimestre del año posterior al que se haya producido la variación acumulada, calculando y comunicando el nuevo valor durante el último trimestre de este año, para su aplicación a partir del año siguiente. La modificación de la recta para el añoX+1 se hará aplicando la siguiente fórmula:  
  
Aportación Porcentaje de envases10 año(x+1):  
< 28 kilos/habitante año [46,15500 € (aportación año(x) x 0,53260)]/100 + Actualización por adhesión comercial año(x)  
 28 kilos/habitante año 31,24 % + Actualización por adhesión comercial año(x)  
  
  
donde la actualización por adhesión comercial (Actualización) es un porcentaje que se calcula de la siguiente forma11:  
  
Actualización año(x) (%) = 4,25 % x [(Cantidad adherida comercial año(x-1) / Cantidad adherida año 201111) - 1]  
  
El mismo proceso de ajuste se llevará a cabo en posteriores años cuando se produzcan variaciones acumuladas del 25 % sobre el último valor de adhesiones voluntarias considerado, utilizándose la misma fórmula aplicándola a los años de referencia.  
Para entidades de nueva incorporación el porcentaje de envases de aplicación para el primer año será del 40 %.  
Si una entidad no está de acuerdo con el porcentaje considerado en este apartado, podrá solicitar el desarrollo de un plan de caracterización del material siguiendo lo establecido en el anexo IV.I.1 bis, tras cuya conclusión el valor obtenido se aplicará en la facturación. Ecoembes también podrá acogerse a lo previsto en el citado anexo para una determinada entidad, si existen pruebas razonables de que el porcentaje señalado en este apartado no representa el porcentaje real de envases de papel-cartón adheridos al SIG.  
  
Fórmula de pago por la recogida monomaterial  
El pago de Ecoembes por la recogida monomaterial de papel-cartón en contenedores específicos se compone de una parte asociada a los contenedores instalados, que denominaremos parte fija, y otra parte asociada al material recogido, que denominaremos parte variable.  
Este sistema de pago aplica a los sistemas de recogida mediante iglú, contenedor de carga trasera con tapa cerrada, contenedor de carga lateral con tapa cerrada, contenedor soterrado con tapa cerrada y bolseo (puerta a puerta). Para cualquier sistema de recogida monomaterial de papel-cartón diferente de los mencionados se deberá definir en un acuerdo particularizado previo con Ecoembes.  
Si en una entidad coexisten varios sistemas, la facturación se realizará para cada sistema por separado, teniendo en cuenta la población generadora incorporada a la que se presta servicio con cada uno de ellos y las cantidades recogidas por cada sistema.  
  
PARTE FIJA:  
Pago asociado al despliegue del servicio  
  
El despliegue del servicio se refiere a los contenedores efectivamente instalados en las proximidades del domicilio del consumidor. Este pago incluye la amortización y carga financiera de adquisición de los contenedores, el lavado, mantenimiento y reposición de estos, el coste de movimientos improductivos y un porcentaje correspondiente a gastos de estructura, gastos generales y beneficio industrial.  
El importe del pago mensual se calcula en función de la población generadora incorporada a la recogida monomaterial de papel-cartón cuando la dotación de contenedores alcance o supere las siguientes ratios de referencia:  
  
 Dotación de Referencia: litros/habitante  
 Iglú Carga  
trasera Carga   
lateral Soterrados  
Urbana 6,00 7,50 7,50 6,00  
Semiurbana 7,50 9,38 9,38 7,50  
Rural 10,90 13,63 10,90 10,90  
  
  
En este caso aplicarán los siguientes importes unitarios (?/hab y año):  
  
 Dotación de Referencia: ?/(habitante y año)  
 Iglú Carga   
trasera Carga   
lateral Soterrados  
Urbana 0,33408 0,44595 0,72886 0,93743  
Semiurbana 0,40544 0,55226 0,90139 1,16308  
Rural 0,56388 0,73391 1,01825 1,66838  
  
  
Si la dotación, es inferior a la considerada de referencia, el pago se hace en función de los litros efectivamente instalados, aplicando los siguientes importes (?/litro y año):  
  
 Importe unitario: ?/(litro y año)  
 Iglú Carga   
trasera Carga   
lateral Soterrados  
Urbana 0,05569 0,05947 0,09718 0,15624  
Semiurbana 0,05405 0,05889 0,09610 0,15507  
Rural 0,05171 0,05385 0,09343 0,15308  
  
  
Todos los importes unitarios señalados se incrementarán en unos porcentajes, por la consideración del pago por gestión administrativa, con la siguiente cuantía:  
- Tipología urbana: 6,5 %  
- Tipología semiurbana y rural: 8,0 %  
El cálculo de la dotación se realizará por municipio y sistema de recogida.  
El importe del pago fijo se obtendrá, inicialmente, aplicando una de las fórmulas siguientes en función de si se ha alcanzado, o no, la dotación de referencia, y en base al porcentaje de envases calculado al principio del apartado:  
Si se ha alcanzado la dotación de referencia:  
Parte fija (A) = (importe unitario por habitante y año/12) x (1 + pago por gestión administrativa) x población generadora incorporada mes de referencia x porcentaje de envases  
  
Si no se ha alcanzado la dotación de referencia:  
Parte fija (A) = (importe unitario por litro instalado y año/12) x (1 + pago por gestión administrativa) x litros instalados mes de referencia x porcentaje de envases  
  
Al importe A obtenido se aplicarán, en su caso, los siguientes ajustes:  
AJUSTE 1: Incremento del pago fijo por características poblacionales y urbanísticas de la entidad: índice de dispersión población (IDP) y factor de horizontalidad (FH).  
Este ajuste se corresponde con un incremento de los contenedores instalados que se pueden facturar, en función del valor de los parámetros IDP y FH, definidos en el apartado 1 del presente anexo. Su finalidad es introducir el criterio de proximidad de los usuarios a los contenedores a la hora de determinar la dotación adecuada. Con la aplicación de estos factores, algunos municipios urbanos y semiurbanos pueden aproximar su dotación límite a la definida para los municipios rurales, considerando que tienen una cierta «ruralidad» en la distribución de su población.  
El máximo valor de la suma del IDP y del FH es 1; a este valor máximo le correspondería el «Incremento máximo de dotación» calculado como la diferencia entre la ratio de referencia (litros/hab) de un municipio rural y el ratio de referencia (litros/hab) de un municipio urbano o semiurbano, en su caso, para cada sistema de recogida selectiva.  
Para los municipios que tengan un valor IDP+FH diferente de cero, el aumento de la dotación de contenedores a facturar se calcula como:  
Incremento ratio contenerización (l/hab) = Incremento máximo dotación (l/hab) x (IDP + FH)  
  
Si la dotación realmente instalada, siendo superior a la de referencia, no alcanza la nueva ratio de contenerización (suma de el ratio de referencia más el incremento), el ajuste del pago fijo se calculará en función de los litros instalados:  
Incremento pago fijo = (litros instalados - litros según dotación de referencia por tipología) x importe unitario (?/lt/año) por tipología/12 x (1 + pago por gestión administrativa) x porcentaje de envases  
  
Si la dotación realmente instalada supera la nueva ratio de contenerización, el ajuste del pago fijo se calculará en función de la población generadora:  
Incremento pago fijo= población generadora x incremento ratio contenerización x importe unitario (?/lt/año) por tipología/12 x (1 + pago por gestión administrativa) x porcentaje de envases  
  
El nuevo importe del pago fijo (A\*) se obtendrá sumando al valor inicial el «Incremento pago fijo»:  
A\* = A + Incremento pago fijo por dispersión poblacional  
  
AJUSTE 2: Ajuste del pago fijo en función de pago variable  
Al importe A\* obtenido se le realiza un ajuste, para que el pago por la parte fija no supere un cierto porcentaje de la suma de la parte fija y la parte variable:  
  
 Iglú Carga   
trasera Carga   
lateral Soterrados  
Condición A\*   
61 % (A\*+C) A\*   
62 % (A\*+C) A\*   
84 % (A\*+C) A\*   
89 % (A\*+C)  
  
  
Aplicando esta condición se obtiene el importe final a facturar como parte fija, que será:  
  
Iglú Carga trasera Carga lateral Soterrados  
Mínimo  
(A\*; 1,56410 × C) Mínimo  
(A\*; 1,63158 × C) Mínimo  
(A\*; 5,2500 × C) Mínimo  
(A\*; 8,09091 × C)  
  
  
Para las entidades en las que haya transcurrido menos de tres años naturales desde que se implantó la recogida selectiva de papel-cartón, no se aplicará este ajuste, de forma que el posible incremento que ello suponga pueda ser destinado por la entidad a acciones de fomento, promoción y mejora de la recogida selectiva.  
A efectos de la aplicación del concepto de ajuste del pago fijo en función del pago variable se considera:  
C= Pago total de la parte variable = B\* + Incremento por dispersión poblacional  
  
Plus fijo anual por efectividad del sistema de recogida  
Aplica a municipios que hayan recogido durante el año transcurrido una cantidad K de papel-cartón por población generadora y sistema de recogida, superior a una aportación de referencia (Kref) y que tengan instalados un número de litros [Dot] por población generadora y sistema de recogida superior a la dotación de referencia una vez corregidos, en su caso, por los factores IDP y FH.  
El plus fijo anual consiste en un aumento del número de contenedores que pueden ser facturados.  
Se establece la siguiente aportación de referencia y efectividad (definida como kilos recogidos por litro instalado):  
  
Aportación referencia (Kref) 26,1  
Efectividad (Ef) 4  
  
  
El importe del plus fijo por efectividad se calcula se la siguiente forma:  
Plus por efectividad = Suma de la facturación fija a lo largo del año x Z  
donde Z es el valor mínimo de los siguientes:  
Min (Z1=((K-K ref)/Ef)/Dot facturada; Z2=(Dot-Dot facturada) / Dot facturada)  
  
La entidad remitirá la factura de este plus por efectividad de forma anual, una vez cerrada la facturación del año precedente  
  
PARTE VARIABLE:  
Pago asociado al material recogido  
  
Este concepto incluye los costes de personal, la amortización y carga financiera de adquisición de los vehículos y los costes de explotación y mantenimiento de estos, incluyendo un porcentaje correspondiente a gastos de estructura, gastos generales y beneficio industrial. Para determinar el pago diferencial de la parte variable se incluye un porcentaje como pago de gestión administrativa y se descuenta el ahorro por eliminación.  
Los kilos de envases a facturar serán calculados aplicando el porcentaje de envases al total de kilos entregados en instalación de recuperación o reciclado.  
Parte variable (B\*) = pago variable por recogida (B) + pago gestión administrativa (E) - ahorro eliminación (D)  
donde:   
B = b x kilos de envases  
E = b x porcentaje de gestión administrativa x kilos envases  
D = d x kilos envases  
  
El factor b [Importe unitario de pago variable] ?/kg toma los siguientes valores unitarios por tipología y por sistema:  
  
 Importe unitario: ?/Kg  
 Iglú Carga trasera Carga lateral Soterrados Bolseo (puerta a puerta)  
Urbana 0,05429 0,05953 0,03277 0,03599 0,10489  
Semiurbana 0,06595 0,09361 0,05240 0,06531 0,10579  
Rural 0,10343 0,12040 0,06678 0,06863 0,10542  
  
El porcentaje por gestión administrativa es el siguiente:  
- Tipología urbana: 6,5 %  
- Tipología semiurbana y rural: 8,0 %  
  
En el caso de unidades de gestión que agrupen varios municipios si no se pueden desagregar las cantidades recogidas en cada uno, se realizará un reparto de los kilos por habitante de manera proporcional a la población asignada y sistema de recogida por la entidad.  
El valor unitario (d) por eliminación toma el valor:  
  
d= 0,024 ?/kg  
  
Si hay indicios de que el cartón recogido mediante este sistema no cumple la ETMR del anexo IV para la calidad 1.01, se podrá llevar a cabo un control de calidad. De confirmarse el incumplimiento, la entidad y Ecoembes realizarán un análisis de la situación de las infraestructuras y la adecuación de estas. Ecoembes podrá aportar, para dicho análisis, un análisis de contenerización «in situ» detallado. Si como consecuencia del análisis realizado, se determina la necesidad de introducir mejoras, la entidad las implantará en un plazo máximo de 2 meses. Transcurrido dicho plazo sin que las medidas se hayan implantado, se aplicará un ajuste en el pago variable en función del porcentaje de impropios que supere los admitidos en la ETMR.  
  
Incremento por dispersión poblacional  
El ajuste por dispersión poblacional se corresponde con un incremento del importe unitario de pago variable en los municipios urbanos o semiurbanos que tengan un IDP (Índice de dispersión de población) superior al valor 0, para tener en cuenta su parcial «ruralidad».  
El valor máximo («Incremento máximo pago variable») del ajuste de la parte variable (que correspondería a un IDP=1), se calcula como diferencia entre el importe unitario de pago variable (?/kg) de un municipio rural y el de un municipio semiurbano o urbano, en su caso, para cada sistema de recogida.  
En los municipios que tengan un IDP superior a 0, el ajuste del importe unitario de pago variable sería:  
Incremento pago variable unitario(?/kg) = Incremento máximo pago variable x IDP x (1 + pago por gestión administrativa)  
  
El importe del ajuste se calcularía entonces:  
Incremento pago variable por dispersión poblacional (?) = incremento pago variable unitario x kilos envases  
  
Este incremento del pago variable se sumará al importe obtenido inicialmente en la parte variable, para obtener la cantidad final a facturar por este concepto.  
  
La entidad remitirá, con carácter mensual, la factura por la parte fija A\* considerando la población generadora incorporada a la recogida selectiva de papel-cartón o, en su caso, los litros efectivamente instalados en la entidad durante el mes de referencia, y por la parte variable por los kilos de envases de papel-cartón recogidos durante el mes de referencia  
  
Plus variable anual por eficiencia del sistema de recogida.   
Con el fin de fomentar la mejora de la eficiencia de la recogida selectiva, se establece un sistema de incentivación a los municipios que recojan cantidades por encima de unas aportaciones de referencia.  
Aquellas entidades que hayan recogido, en un determinado sistema de recogida, durante el año considerado una cantidad por habitante que supere la aportación de referencia [Q1] definida a continuación, recibirán un plus por eficiencia, consistente en un 20 % del importe unitario variable (b) para los kilos que superen dicha aportación de referencia.  
El plus de eficiencia a facturar se calculará de la siguiente forma:  
  
Plus variable = (Cantidad envases recogidos - Cantidad envases según aportación de referenciaQ1) × b × 0,2  
- Cantidad envases recogidos = kilos recogidos x porcentaje de envases  
- Cantidad de envases según aportación de referencia = Q1 x población generadora incorporada x porcentaje de envases  
  
Como aportación de referencia, se fija la siguiente:  
  
[Q1] (kg/hab y año)  
Aportación referencia 26,1 kg/hab.año  
  
  
La factura por este concepto se emitirá de forma anual, una vez cerrada la facturación del año precedente.  
  
3. RECOGIDA PUERTA A PUERTA DE ENVASES DE CARTÓN GENERADOS EN EL COMERCIO URBANO.  
Esta modalidad de recogida se podrá desarrollar en zonas del núcleo urbano con una densidad y una actividad comercial elevadas, donde puedan recogerse cantidades apreciables de cartón comercial.  
Las entidades que quieran acceder a la colaboración económica por este servicio deberán dar de alta la actividad aportando una serie de información básica sobre la misma, en particular la justificación de que las zonas donde se implanta el servicio cumplen lo establecido en el párrafo anterior. Una vez validada la información por parte de Ecoembes se podrán emitir las correspondientes facturas.  
Será requisito imprescindible para poder acceder a este concepto que en la entidad esté implantada la recogida selectiva monomaterial de papel-cartón.  
  
Cantidad que facturar.  
Teniendo en cuenta que el porcentaje mayoritario de los envases de cartón generados en los establecimientos comerciales no está adherido al SIG y, por tanto, no ha contribuido a su financiación, se establece un límite a la cantidad a facturar a Ecoembes respecto al total recogido. Las cantidades que considerar para la facturación serán las siguientes (aplicará la cantidad más elevada de ambas):  
- Aplicará un máximo de 3 kg/hab y año para municipios de tipología urbana y 2 kg/hab y año para municipios de tipología semiurbana.  
- Aplicará la siguiente fórmula de pago en función de la cantidad recogida y el porcentaje considerado responsabilidad del SIG, si se alcanza una cantidad recogida superior a la recogida en 2011:  
  
Pago recogida puerta a puerta = pago unitario x cantidad recogida x porcentaje adherido  
  
donde:  
  
Porcentaje adherido = 25 %  
  
Si una entidad no está de acuerdo con este porcentaje, podrá solicitar el desarrollo de un plan de caracterización del material siguiendo lo establecido en el anexo IV.I.1 BIS, tras cuya conclusión el valor obtenido será aplicable en la facturación. Ecoembes también podrá acogerse a lo previsto en el citado anexo para una determinada entidad, si existen pruebas razonables de que el porcentaje señalado en este apartado no representa el porcentaje real de envases de papel-cartón adheridos al SIG.  
El pago unitario toma el valor 0,12715 ?/kg.  
Si hay indicios de que el cartón recogido mediante este sistema no cumple la ETMR del anexo IV para la calidad 1.04, se podrá llevar a cabo un control de calidad. De confirmarse el incumplimiento, la entidad y Ecoembes realizarán un análisis del servicio prestado, incluyendo la realización de control de la participación de los comercios. Si como consecuencia del análisis realizado, se determina la necesidad de introducir mejoras, la entidad las implantará en un plazo máximo de 2 meses. Transcurrido dicho plazo sin que las medidas se hayan implantado, se aplicará un ajuste en el pago en función del porcentaje de impropios que supere los admitidos en la ETMR.  
Igualmente, si en las rutas realizadas se producen entregas de papel no envase, podrá acordarse entre las partes la aplicación de un porcentaje corrector sobre la cantidad máxima a facturar.  
  
La entidad remitirá las facturas con carácter mensual considerando el material recogido durante el mes de referencia.  
  
4. RECOGIDA DE ENVASES LIGEROS EN CONTENEDOR ESPECÍFICO.  
La colaboración económica por la recogida selectiva de envases ligeros en contenedor específico se compone de una parte asociada a los contenedores, que denominaremos parte fija y otra parte asociada al material recogido, que denominaremos parte variable.  
Este sistema de pago aplica a los sistemas de recogida mediante iglú, contenedor de carga trasera con tapa cerrada, contenedor de carga lateral13 con tapa cerrada, contenedor soterrado tapa cerrada, recogida neumática y bolseo (puerta a puerta).  
Si en una entidad coexisten varios sistemas de recogida, la facturación se realizará para cada sistema por separado, teniendo en cuenta la población generadora incorporada a la que se presta servicio con cada uno de ellos y las cantidades recogidas por cada sistema.  
Los conceptos, importes y requisitos de este epígrafe entrarán en vigor el día de firma del presente convenio. Hasta el momento se mantendrán vigentes las condiciones recogidas en el convenio anteriormente suscrito.  
  
  
PARTE FIJA:  
Pago asociado al despliegue del servicio  
  
El despliegue del servicio se refiere a los contenedores efectivamente instalados en las proximidades del domicilio del consumidor. El pago por este concepto incluye la amortización y carga financiera de la inversión de adquisición de los contenedores, el lavado, mantenimiento y reposición de estos, el coste de movimientos improductivos, y un porcentaje correspondiente a gastos de estructura, gastos generales y beneficio industrial.  
El importe del pago mensual se calcula en función de la población generadora incorporada a la recogida selectiva de envases ligeros, cuando la dotación de contenedores alcance o supere las siguientes ratios de referencia:  
 Dotación de referencia: litros/habitante  
 Iglú Carga  
trasera Carga lateral Neumática Soterrados  
Urbana 5,00 7,69 6,86 2,50 6,67  
Semiurbana 6,25 8,33 8,00 € 8,00  
Rural 9,09 10,00 9,60 € 10,00  
  
  
En este caso aplicarán los siguientes importes unitarios:  
  
 Importe unitario: ?/(habitante y año)  
 Iglú Carga  
trasera Carga lateral Neumática Soterrados  
Urbana 0,56223 0,92203 0,97678 3,37134 1,25038  
Semiurbana 0,69373 0,96464 1,13910 € 1,50120  
Rural 0,84037 0,99783 1,22389 € 1,77024  
  
  
Si la dotación de contenedores [Dot] es inferior a la considerada de referencia, el pago se hace en función de los litros efectivamente instalados aplicando los siguientes importes:  
  
 Importe unitario: ?/(litro y año)  
 Iglú Carga  
trasera Carga lateral Neumática Soterrados  
Urbana 0,11245 0,11989 0,14240 1,34852 0,18746  
Semiurbana 0,11099 0,11581 0,14240 € 0,18766  
Rural 0,09246 0,09981 0,12749 € 0,17704  
  
  
Los importes unitarios señalados anteriormente se incrementarán en un porcentaje, por la consideración del pago de gestión administrativa [pago por gestión administrativa], con la siguiente cuantía:  
- Tipología urbana: 6,5 %  
- Tipología semiurbana y rural: 8,0 %  
  
El cálculo de la dotación se realizará por municipio y sistema de recogida.  
El importe del pago fijo se obtendrá, inicialmente, aplicando una de las fórmulas siguientes en función de si se ha alcanzado, o no, la dotación de referencia:  
Si se ha alcanzado la dotación de referencia:  
Parte fija (A) = (importe unitario por habitante y año/12) x población generadora incorporada mes de referencia x (1 + pago por gestión administrativa)  
  
Si no se ha alcanzado la dotación de referencia:  
  
Parte fija (A) = (importe unitario por litro instalado y año/12) x litros instalados mes de referencia x (1 + pago por gestión administrativa)  
  
Al importe A obtenido se aplicarán, en su caso, los siguientes ajustes:  
AJUSTE 1: Incremento del pago fijo por características poblacionales y urbanísticas de la entidad: índice de dispersión población (IDP) y factor de horizontalidad (FH)  
Este ajuste se corresponde con un incremento de los contenedores instalados que se pueden facturar, en función del valor de los parámetros IDP y FH, definidos en el apartado 1 del presente anexo. Su finalidad es introducir el criterio de proximidad de los usuarios a los contenedores a la hora de determinar la dotación adecuada. Con la aplicación de estos factores, algunos municipios urbanos y semiurbanos pueden aproximar su dotación límite a la definida para los municipios rurales, considerando que tienen una cierta «ruralidad» en la distribución de su población.  
El máximo valor de la suma del IDP y del FH es 1; a este valor máximo le correspondería el «Incremento máximo de dotación» calculado como la diferencia entre la ratio de referencia (litros/hab) de un municipio rural y la ratio de referencia (litros/hab) de un municipio semiurbano o urbano, en su caso, para cada sistema de recogida selectiva.  
Para los municipios que tengan un valor IDP+FH diferente de cero, el aumento de la dotación de contenedores a facturar se calcula como:  
  
Incremento ratio contenerización (l/hab) = Incremento máximo dotación (l/hab) x (IDP + FH)  
  
Si la dotación realmente instalada, siendo superior a la de referencia, no alcanza la nueva ratio de contenerización (suma de el ratio de referencia más el incremento), el ajuste del pago fijo se calculará en función de los litros instalados:  
  
Incremento pago fijo = (litros instalados - litros según dotación de referencia por tipología) x importe unitario (?/lt año) por tipología/12 x (1 + pago por gestión administrativa)  
  
Si la dotación realmente instalada supera la nueva ratio de contenerización, el ajuste del pago fijo se calculará en función de la población generadora:  
  
Incremento pago fijo= población generadora x incremento ratio contenerización x importe unitario(?/lt/año) por tipología/12 x (1 + pago por gestión administrativa)  
  
El nuevo importe del pago fijo (A\*) se obtendrá sumando, al valor inicial, el «Incremento pago fijo: A\* = A + Incremento pago fijo por dispersión poblacional». Este ajuste será aplicable a los sistemas: iglú, carga trasera, carga lateral y soterrados.  
  
AJUSTE 2: Ajuste del pago fijo en función de pago variable  
Al importe A\* obtenido se le realiza un ajuste, para que el pago por la parte fija no supere un cierto porcentaje de la suma de la parte fija y la parte variable:  
  
 Iglú Carga trasera Carga lateral Neumática Soterrados  
Condición A\*  
43 % (A\*+ C) A\*  
47 % (A\*+ C) A\*  
60 % (A\*+ C) A\*  
75 % (A\*+ C) A\*  
60 % (A\*+ C)  
  
  
Donde C es el pago total en concepto de parte variable tal y como se recoge más adelante incluido el ajuste por calidad sin contar pluses  
  
Aplicando esta condición se obtiene el importe final a facturar como parte fija, que será:  
  
Iglú Carga   
trasera Carga   
lateral Neumática Soterrados  
Mínimo  
(A\*; 0,75439 x C) Mínimo  
(A\*; 0,88679 x C) Mínimo  
(A\*; 1,5 x C) Mínimo  
(A\*; 3 x C) Mínimo  
(A\*; 1,5 x C)  
  
  
Para las entidades en las que hayan transcurrido menos de tres años naturales desde que se implantó la recogida selectiva de envases ligeros, no se aplicará este ajuste, de forma que el posible incremento que ello suponga pueda ser destinado por la entidad a acciones de fomento, promoción y mejora de la recogida selectiva.  
A efectos de la aplicación del concepto de ajuste del pago fijo en función del pago variable se considera:  
C= Pago total de la parte variable sin pluses = B\* x Porcentaje del pago (ajuste por calidad del material) + Incremento pago variable por dispersión poblacional  
  
Plus fijo anual por efectividad del sistema de recogida  
Aplica a municipios que hayan recogido durante el año transcurrido una cantidad (K) de Envases ligeros por población generadora y sistema de recogida superior a una aportación de referencia (Kref), que el porcentaje de impropios no haya superado el 25 % y que tengan instalados un número de litros (Dot) por población generadora y sistema de recogida, superior a la dotación de referencia una vez corregida, en su caso, por los factores IDP y FH.  
El plus fijo anual consiste en un aumento del número de contenedores que pueden ser facturados.  
Se establece la siguiente aportación de referencia y efectividad (definida como kilos recogidos por litro instalado) igual para todos los sistemas de recogida y tipologías:  
  
 Iglú Carga trasera Carga lateral Soterrados  
Aportación referencia (Kref)  
Kg/(hab y año) 8,98 10,91 10,26 11,03  
Efectividad (Ef) 1,1 kg/litro  
  
  
El importe del plus fijo por efectividad se calcula de la siguiente forma:  
  
Plus por efectividad = Suma de la facturación fija a lo largo del año x Z  
  
donde Z es el valor mínimo de los siguientes:  
  
Min (Z1 = (K-Kref)/Ef)/Dot facturada;Z2=(Dot-Dot facturada)/Dot facturada)  
  
La entidad remitirá la factura de este plus por efectividad de forma anual, una vez cerrada la facturación del año precedente  
  
PARTE VARIABLE:  
Pago asociado al material recogido  
  
Este concepto incluye los costes de personal, la amortización y carga financiera de adquisición de los vehículos y los costes de explotación y mantenimiento de estos, incluyendo un porcentaje correspondiente a gastos de estructura, gastos generales y beneficio industrial. Para determinar el pago diferencial de la parte variable se incluye un porcentaje como pago de gestión administrativa y se descuenta el ahorro por eliminación.  
La cuantía de este pago se calcula en función del peso de material entregado en planta de selección o estación de transferencia, aplicando la siguiente fórmula:  
  
Parte variable (B\*) = pago variable de recogida (B) + pago de gestión administrativa (E) - ahorro eliminación (D)  
  
donde:  
B = b × kilos de envases recogidos  
E = b × porcentaje de gestión administrativa x kilos recogidos  
D = d × kilos recogidos  
El factor b [Importe unitario de pago variable] (?/kg) toma los siguientes valores unitarios por tipología y por sistema:  
  
 Importe unitario: ?/Kg  
 Iglú Carga trasera Carga lateral Neumática Soterrados Bolseo (puerta a puerta)  
Urbana 0,15879 0,15855 0,12397 0,06781 0,12972 0,2637  
Semiurbana 0,18522 0,19918 0,15251 € 0,17827 0,27065  
Rural 0,23067 0,23507 0,15696 € 0,18583 0,2981  
  
  
El porcentaje de gestión administrativa es el siguiente:  
- Tipología urbana: 6,5 %  
- Tipología semiurbana y rural: 8 %  
  
En el caso de unidades de gestión que agrupen varios municipios si no se pueden desagregar las cantidades recogidas en cada uno, se realizará un reparto de los kilos por habitante de manera proporcional a la población asignada y sistema de recogida por la entidad.  
El valor unitario (d) por eliminación toma el valor:  
d = 0,02424 ?/kg  
  
Al valor B\* obtenido le aplicarán, en su caso, los siguientes ajustes:  
  
AJUSTE 1: Ajuste del pago variable por calidad del material  
El pago variable se ajustará en función del contenido de impropios, cuando el valor de la «media móvil» a aplicar en el período, sea inferior al 20 % o superior al 30 %.  
El ajuste consistirá en un incremento del pago cuando el porcentaje de impropios sea inferior al 20 % y en un ajuste del pago cuando el valor de la media móvil sea superior al 30 %, aplicando las siguientes fórmulas:  
  
Pago variable = B\* x Porcentaje del pago  
  
Si % impropios < 20 %: Porcentaje del pago (%) = 120 € % impropios  
Si % impropios entre 20 % y 30 %: Porcentaje del pago (%) = 100 %  
Si % impropios > 30 %: Porcentaje del pago (%) = 180 € 2,667 x % impropios  
Si % impropios > 60 %: Porcentaje del pago (%) = 20 %  
  
AJUSTE 2: Incremento por dispersión poblacional  
El ajuste por dispersión poblacional se corresponde con un incremento del importe unitario de pago variable en los municipios urbanos o semiurbanos que tengan un «Índice de dispersión de población» (IDP) superior al valor 0, para tener en cuenta su parcial «ruralidad».  
El valor máximo («Incremento máximo pago variable») del ajuste de la parte variable (que correspondería a un IDP=1), se calcula como diferencia entre el importe unitario de pago variable (?/kg) de un municipio rural y el de un municipio semiurbano o urbano, en su caso, para cada sistema de recogida.  
En los municipios que tengan un IDP superior a 0, el ajuste del importe unitario de pago variable sería:  
Incremento pago variable unitario (?/kg) = Incremento máximo pago variable x IDP x (1 + pago por gestión administrativa)  
  
El importe del ajuste se calcularía entonces:  
Incremento pago variable por dispersión poblacional (?)= incremento pago variable unitario x kilos recogidos x Porcentaje del pago  
  
(Ajuste del pago variable por calidad del material)  
  
Este incremento del pago variable se sumará al importe obtenido inicialmente en la parte variable, para obtener la cantidad final a facturar por este concepto. Este ajuste será aplicará a los sistemas: iglú, carga trasera, carga lateral y soterrados.  
La entidad remitirá las facturas por la parte fija con carácter mensual considerando la población generadora incorporada a la recogida selectiva de envases ligeros o, en su caso, los litros efectivamente instalados en la entidad durante el mes de referencia y por la parte variable por los kilos de envases ligeros recogidos durante el mes de referencia.  
  
Plus variable anual por eficiencia del sistema de recogida  
Con el fin de fomentar la mejora de la eficiencia de la recogida selectiva, tanto en cantidad como en calidad, se establece un sistema de incentivación en dos tramos, a los municipios que recojan cantidades por encima de unas aportaciones de referencia y que consigan unos mínimos niveles de calidad.  
El plus de eficiencia será suma de dos pluses, cada uno de los cuales se calcula sobre los kilos recogidos durante el año que excedan las respectivas aportaciones de referencia, aplicándose un porcentaje del importe unitario (b) de la parte variable, y siempre que el porcentaje de impropios no haya superado unos valores de calidad mínima. Es decir:  
  
Plus1 = (Cantidad recogida total - Cantidad según aportación de referencia Q1e) × (b) ×0,20  
  
Plus2 = (Cantidad recogida total - Cantidad según aportación de referencia Q2e) × (b) × 0,15  
  
Donde las aportaciones de referencia y calidad mínima requerida son las siguientes:  
  
PLUS 1  
Calidad mínima  
(% impropios) Aportación de referencia 1 [Q1] (kg/(hab y año))  
 Iglú Carga trasera/ bolseo (puerta a puerta) Carga lateral Soterrados y neumática  
25 % 8,98 10,91 10,26 11,03  
  
  
PLUS 2  
Calidad mínima  
(% impropios) Aportación de referencia 2 [Q2] (kg/(hab y año))  
 Iglú Carga trasera/  
bolseo (puerta a puerta) Carga lateral Soterrados y neumática  
20 % 9,88 12,00 11,29 12,14  
  
  
La entidad remitirá la factura de este plus de forma anual, una vez cerrada la facturación del año precedente  
  
5. TRANSPORTE DE ENVASES LIGEROS  
Aquellas entidades que se encuentren situadas a más de 40 minutos de transporte hasta la planta de selección o, en su caso estación de transferencia, recibirán una colaboración económica en concepto de transporte, con los siguientes importes unitarios por minuto adicional:  
  
 Iglú Carga trasera/  
bolseo (puerta a puerta) Carga lateral Soterrado  
Importe unitario (?/kg.minuto) 0,00065 0,00079 0,00062 0,00065  
  
  
Con base en la distancia hasta la planta de selección o estación de transferencia, Ecoembes comunicará a la entidad que solicite el pago por transporte el importe unitario por kilo recogido que se aplicará en la facturación, considerando que la velocidad promedio de transporte para el cálculo del tiempo de desplazamiento es de 60 km/h.  
En los precios unitarios está considerado el tiempo de ida y vuelta, por lo que para cuantificar el tiempo de transporte solo se tendrá en cuenta la distancia entre la entidad y la planta de selección o estación de transferencia. En el caso de que la entidad esté compuesta por más un municipio, se considerará la distancia media a la instalación de descarga de todos los municipios, ponderada por población.   
Estos importes podrán ser revisados anualmente durante el mes de enero a solicitud por escrito de cualquiera de las partes, si la variación en el importe ponderado, debido a modificaciones en la distribución de población, excede del + 5 %.  
  
La entidad remitirá las facturas con carácter mensual considerando el material transportado durante el mes de referencia  
  
6. GESTIÓN DE ENVASES LIGEROS A TRAVÉS DE ESTACIONES DE TRANSFERENCIA  
El material recogido en el contenedor amarillo, en algunos casos y debido a las distancias existentes entre el lugar de recogida y la planta de selección, se hace necesario que pase a través de estaciones de transferencia para su posterior transporte a una planta de selección.  
En la estación de transferencia no se podrán mezclar los flujos procedentes de la recogida selectiva de envases ligeros con otros que se pudieran gestionar en la instalación. En caso de que se detectara este hecho, y en función de la gravedad y repetición de este, la Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control establecería las medidas oportunas que la unidad de gestión de la estación de transferencia debería aplicar.  
La colaboración económica aplicada durante el convenio anterior por este concepto para las instalaciones en servicio se seguirá aplicando sobre la cantidad que, procedente de la estación de transferencia, se entregue en planta de selección. En este concepto se considera la gestión de los envases ligeros entregados por las entidades locales y el transporte del material hasta la planta de selección.  
  
Pago = Tarifa × Cantidad mensual de salida de la estación de transferencia  
  
En todo caso, si la cantidad que entra en la planta de selección es superior a la cantidad que ha entrado en la estación de transferencia procedente de la recogida selectiva, se tomará el dato de entrada a la estación de transferencia para calcular el pago por transferencia, salvo que esta diferencia sea debida a residuos no transferidos en el mes considerado.  
Mensualmente se llevará a cabo un contraste entre los flujos de entrada y salida de la/s estación/es de transferencia y los flujos de entrada a planta/s de selección, procedentes de dicha/s estación/es de transferencia.  
Si se detectan diferencias superiores al 2 % entre las entradas a una estación de transferencia (envases ligeros recogidos y entregados en la estación de transferencia) y las entradas a la planta de selección procedentes de dicha estación de transferencia, que no pueda ser justificada por diferencias en los períodos de entrada-salida de material, la entidad titular de la estación de transferencia y Ecoembes, podrán estudiar el origen de la variación de flujos, acordando el establecimiento de las medidas oportunas para que se corrija la situación, una vez detectada la causa de la misma.  
Si transcurridos 3 meses desde que se comunicó a la entidad la incidencia sobre la variación de flujos, se sigue produciendo una disminución superior al 2 % entre las entradas a la estación de transferencia y las entradas a la planta de selección, que no pueda ser justificada, Ecoembes podrá llevar a cabo una corrección en el pago por transferencia, equivalente al coste de la recogida selectiva de la cantidad de material correspondiente a la disminución por encima del 2 %.  
Para estaciones de transferencia no consideradas, la entidad titular de la instalación deberá solicitar el pago por transferencia a la Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control, con el fin de que se pueda valorar la idoneidad de esta. Para ello, la entidad deberá facilitar la información que le sea requerida, tal como ubicación, presupuesto de la obra civil, inversión en maquinaria, especificaciones técnicas de los equipos (fijos y de transporte), previsión de toneladas a gestionar, convenio de personal, horario, días de apertura y operativa prevista.  
En el caso de que la Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control considere adecuada la solicitud de gestión a través de estación de transferencia, se acordará entre la entidad titular de la instalación y Ecoembes un pago por kilo para la transferencia del material (gestión y transporte), el cual será comunicado a la comisión mixta. El cálculo del pago por transferencia se realizará atendiendo a criterios de máxima eficiencia, no pudiendo resultar en ningún caso superior a la suma de los pagos por transporte directo a planta de selección de las entidades implicadas.  
Para el caso de las estaciones de transferencia de Dénia y Villena (Alicante), VAERSA facturará a ECOEMBES, en concepto de «gestión a través de estación de transferencia», con periodicidad mensual desde el 1 junio de 2020.  
Cuando el material tratado anualmente en la estación de transferencia de Denia no alcance las ocho mil toneladas (<8.000t/año), la colaboración económica por este concepto se calculará aplicando una tarifa de 0,05002 ?/kg sobre la cantidad que, procedente de la estación de transferencia, se entregue en la planta de selección. A partir de enero del año siguiente al que se superen las ocho mil toneladas (>8.000t/año), la tarifa pasará a ser de 0,04739 ?/kg. En este concepto se considera la gestión de los envases ligeros entregados por las Entidades Locales y el transporte del material hasta la planta de selección.  
  
Por lo que respecta a la estación de transferencia de Caudete de las Fuentes y de Loriguilla, el Consorcio Valencia Interior facturará a ECOEMBES, en concepto de «gestión a través de estación de transferencia», con periodicidad mensual desde el 1 abril de 2020,  
Cuando el material tratado anualmente en la estación de transferencia de Caudete de las Fuentes y de Loriguilla no alcance las dos mil toneladas (<2.000t/año), la colaboración económica por este concepto se calculará aplicando una tarifa de 0,05002 ?/kg sobre la cantidad que, procedente de la estación de transferencia, se entregue en la planta de selección. A partir de enero del año siguiente al que se superen las dos mil toneladas (>2.000t/año), la tarifa pasará a ser de 0,04739 ?/kg. La relación de tratamiento aproximadamente en Caudete de las Fuentes será de un 20 % del total y un 65 % en Loriguilla. En este concepto se considera la gestión de los envases ligeros entregados por las Entidades Locales y el transporte del material hasta la planta de selección.  
  
La entidad remitirá las facturas con carácter mensual considerando el material transferido durante el mes de referencia  
  
7. OBLIGACIONES ECONÓMICAS POR LA SELECCIÓN Y CLASIFICACIÓN DE RESIDUOS DE ENVASES LIGEROS  
El cálculo del pago por este concepto se realizará sobre el peso de los residuos de envases procedentes de la recogida selectiva multimaterial, seleccionados en las plantas de acuerdo con las ETMR del anexo IV y entregados a un recuperador/reciclador.  
El pago se compone de dos partidas:  
Partida 1. Pago mensual por la selección y clasificación, calculado como la suma de una tarifa según el estándar técnico las instalaciones de selección y clasificación (establecido en función de la capacidad de tratamiento de cada una de ellas) y una tarifa en función de la fracción material recuperada en el proceso de selección y clasificación. Estas partidas se diferencian según la planta sea de selección manual o selección automática. Las plantas de selección automática se clasificarán según su capacidad de tratamiento (t/h).  
Ecoembes propondrá a las plantas de selección automática su clasificación con base en la capacidad de tratamiento definida en el proyecto adjudicado y/o la capacidad determinada por el equipo limitante de la instalación. Ecoembes podrá realizar pruebas para determinar la capacidad de tratamiento de la planta y su clasificación a efectos del pago a aplicar.  
Las plantas de selección manual que en un año superen las 3.000 toneladas de material de entrada serán consideradas plantas de selección automática a efectos del pago a partir del año siguiente. Ecoembes propondrá a estas plantas su clasificación con base en la capacidad de tratamiento (t/h) que corresponda a la recogida considerando la población generadora del territorio al que de servicio dicha planta.  
Las plantas de selección manual que en un año no superen las 3.000 toneladas de material de entrada y que en su ámbito provincial o insular exista otra planta de selección con capacidad suficiente para gestionar este material, serán consideradas plantas de selección automática a efectos del pago. En este caso a todas las plantas se les aplicará el pago que correspondería a la planta de selección automática que trataría todo el material.  
De acuerdo con lo anterior y en las condiciones actuales de diseño y operativa de las instalaciones, las plantas de selección de envases actualmente existentes de la Comunitat Valenciana se consideran a efectos de su clasificación para el pago como:  
- Castellón: planta automática de 4 toneladas/hora.  
- Alzira: planta automática de 3 t/h  
- Picassent: planta automática de 6 t/h  
- Elche: planta automática de 3 t/h.  
- Benidorm: planta automática de 7 t/h  
Si en el futuro se llevaran a cabo reformas en las plantas, ya sea por automatización de la instalación o por ampliación de su capacidad de tratamiento (t/h) en el caso de plantas automáticas, se aplicarán las tarifas que correspondan a su nueva capacidad a partir del mes siguiente al que la planta comience a funcionar en las nuevas condiciones de proceso. En acta de Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control las partes acordarán la nueva capacidad de la planta automática que aplicará a efectos de la facturación.  
Partida 2. Pago anual por incentivo de rendimento. Con el fin de fomentar el rendimiento de recuperación de las plantas, se considera un pago anual adicional en concepto de incentivo por rendimiento.  
  
1. Pago mensual por selección. Incluye dos conceptos:  
- Pago por tarifa según el estándar técnico las instalaciones de selección y clasificación: se obtiene multiplicando la tarifa por los kilos entregados a recuperador/reciclador. La tarifa es común para todos las fracciones materiales de residuos de envases ligeros recuperadas. El papel-cartón no aplica para el cálculo del pago por precio base.  
  
  
Capacidad tratamiento planta (t/h) Tarifa (?/kg)  
3 0,28563  
4 0,24220  
5 0,23016  
6 0,20713  
7 0,19773  
8 0,18049  
  
  
- Pago por tarifa según el tipo de fracción material recuperada en el proceso de selección y clasificación: se obtiene multiplicando la tarifa de cada uno de los materiales, por los kilos seleccionados y entregados a recuperador/reciclador de cada uno de ellos. Las tarifas son los siguientes:  
  
Capacidad planta automática Precio (?/kg)  
 PET PEAD color y PEAD mezcla PEAD natural Film Plástico mezcla Cartón bebidas Acero Aluminio Papel-cartón  
3 t/h 0,10288 0,11206 0,14246 0,12842 0,15353 0,06329 0,02611 0,79912 0,0300  
4 t/h 0,07897 0,08558 0,11594 0,09840 0,11720 0,04931 0,02119 0,84385   
5 t/h 0,08044 0,07791 0,10829 0,08751 0,10417 0,07177 0,02139 0,85649   
6 t/h 0,07815 0,07296 0,10334 0,07436 0,08823 0,06108 0,01894 0,88028   
7 t/h 0,06813 0,07315 0,10354 0,06555 0,09977 0,05394 0,01764 0,88972   
8 t/h 0,06813 0,06448 0,09487 0,05790 0,08785 0,04770 0,01588 0,90754   
  
  
Cuando una planta manual se automatice, o se lleven a cabo reformas en una planta automática para modificar su capacidad de tratamiento (t/h), se aplicarán las tarifas que corresponden a partir del mes siguiente al que la planta comience a funcionar en las nuevas condiciones de proceso.  
Con motivo del cambio de convenio, cuando en un mismo año se hayan aplicado dos criterios de pago diferentes, una vez cerrada la facturación de todo el año, se realizará la regularización del pago, si procede. Para ello, se determinará un pago unitario promedio teniendo en cuenta el total del material seleccionado en el año transcurrido y simulando el pago anual que se hubiera realizado por este concepto en función de los diferentes intervalos de salidas de material definidos en el anterior convenio. La regularización se aplicará, según el pago unitario promedio calculado, al material seleccionado facturado para el periodo de aplicación del anterior convenio.  
Con respecto a los envases de papel-cartón y al tratarse de un material no solicitado en el contenedor de envases ligeros, la cantidad máxima que podrá ser facturada a Ecoembes, será un 2,5 % de la suma de las salidas mensuales de envases ligeros. Una vez finalizada la facturación correspondiente al año transcurrido se procederá a regularizar, en su caso, la facturación por este concepto, así como por la recuperación/reciclado en el caso de que Ecoembes haya designado al recuperador, teniendo en cuenta la cantidad total de papel-cartón de salida y considerando el 2,5 % de la cantidad total de envases ligeros.  
Si en aplicación de lo previsto en el artículo 2 del convenio y en el anexo IV.I.I (programa de caracterización) se demuestra que, para una fracción concreta de material solicitado, el grado de adhesión al SIG es inferior al 80 %, en Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control se acordará la metodología a aplicar para ajustar la cantidad de material seleccionado de dicha fracción en la facturación por selección en función del grado de adhesión al SIG.  
Asimismo, si para algún material de residuo de envase, la recuperación equivalente por habitante (calculada dividiendo el total de material seleccionado en la planta, anualizado, por la población generadora a la que da servicio la planta) es superior a la cantidad adherida al SIG por habitante (calculada dividiendo el total adherido de dichos envases al SIG en el ámbito nacional por la población de derecho en España), se elevará el tema a la Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control para buscar la explicación y acordar el ajuste a realizar en la facturación por selección y en la responsabilidad del SIG en la designación del recuperador/reciclador. Transcurridos 6 meses desde la detección del problema, si en comisión mixta no se ha alcanzado un acuerdo sobre el sistema de ajuste, Ecoembes comunicará a la entidad titular de la planta que a partir del siguiente mes la cantidad de material que podrá ser facturada a Ecoembes se ajustará al 100 % de la cantidad equivalente de envases de dicho material adheridos al SIG correspondientes a la población generadora a la que dé servicio la planta.  
En el caso de que se identificara una tecnología alternativa a la gestión del rechazo de las plantas de selección a través de vertido controlado, con un mejor balance ambiental y económico, y en línea con las prioridades de gestión establecidas en la legislación vigente, las partes acuerdan su desarrollo y el traslado del ahorro económico derivado al pago por selección. Si la entidad gestora no acepta la opción de gestión del rechazo identificada, Ecoembes solo asumirá el coste equivalente al de la nueva opción, procediéndose al correspondiente ajuste del pago por selección por el diferencial con la opción de gestión a través de vertido controlado.  
  
La entidad emitirá las facturas de selección con carácter mensual, por el pago base y por el pago unitario, correspondientes a los materiales recuperados en la planta y entregados a recuperador/reciclador durante el mes de referencia.  
  
2. Pago anual por incentivo de rendimiento.  
Con el fin de fomentar la eficiencia de las plantas de selección y clasificación, se establece un pago anual en concepto de incentivo por rendimiento del proceso. Se calcula aplicando un «Incentivo Anual de Rendimiento» (IAR) sobre la totalidad de residuos de envases ligeros recuperados en la planta y entregados a recuperador/reciclador a lo largo del año considerado (el papel-cartón no se incluye para el cálculo del IAR). Es decir, se calculará de la siguiente manera:  
  
Pago anual por incentivo = IAR x kilos de residuos de envases ligeros entregados a recuperador/reciclador  
  
donde el IAR se calculará en función de la efectividad anual de selección del siguiente modo:  
  
Efectividad  
anual IAR  
(euro/kg) Efectividad anual IAR (euro/kg) Efectividad anual IAR  
(euro/kg)  
E < 82 % 0 E 82 % 0,05\*E-0,033 E 90 % 0,01200  
  
  
siendo E la efectividad anual de selección que se obtiene como:  
  
E (%) = kg de residuos de envases ligeros entregados a recuperador-reciclador / (kg totales entrada \*caracterización representativa de la planta) × 100  
  
En el caso de disconformidades cuya resolución suponga el rechazo del material por parte de los recuperadores/recicladores, este material no computará para el cálculo del rendimiento anual y del pago anual por incentivo.  
Con motivo del cambio de convenio, cuando en un mismo año se hayan aplicado dos criterios de pago diferentes se procederá a determinar el rendimiento y la efectividad anual de selección una vez cerrada la facturación de todo el año. El rendimiento y la efectividad anual serán la referencia para el cálculo del incentivo unitario según los dos criterios de pago vigentes en el año para cada convenio. Cada incentivo unitario se aplicará al material seleccionado en el período de aplicación de cada criterio de pago.  
  
La entidad emitirá la factura por este concepto, en su caso, una vez cerrada la facturación del año precedente, considerando los materiales procedentes de los residuos de envases ligeros entregados y aceptados por recuperador/reciclador en dicho año, y siempre que se hayan resuelto los procedimientos de disconformidad.  
  
  
8. GESTIÓN DE RESIDUOS DE ENVASES A TRAVÉS DE PUNTOS LIMPIOS  
El pago de Ecoembes por la gestión de residuos de envases en puntos limpios, incluye las siguientes partidas:  
- Si el punto limpio dispone de contenedores de recogida selectiva de papel-cartón o de envases ligeros para su uso por particulares, similares a los utilizados en vía pública, y con rutas de recogida independientes de la recogida de contenedores en vía pública, se aplicarán las condiciones establecidas en los apartados correspondientes del presente anexo, relativas a la recogida selectiva en contenedor, aplicándose el pago fijo en función de los litros instalados.  
  
La entidad remitirá las facturas con carácter mensual, considerando los kilos de envases ligeros o de envases de papel-cartón, según cantidad de entrada a las respectivas instalaciones de destino, durante el mes de referencia.  
  
- Si el punto limpio dispone de cajas grandes abiertas, para recogida selectiva de papel-cartón o de envases ligeros, para su uso exclusivo por particulares, se aplicará la siguiente fórmula:  
  
Pago por recogida = pago unitario x cantidad recogida envases  
  
donde:  
- Pago unitario envases ligeros: 0,12 ?/kg  
- Pago unitario envases papel-cartón: 0,03 ?/kg  
  
La entidad remitirá las facturas por la parte fija con carácter mensual, considerando los kilos de envases ligeros o de envases de papel-cartón, según cantidad de entrada a las respectivas instalaciones de destino, durante el mes de referencia  
  
- Si bien los envases ligeros de origen doméstico que han contenido productos especiales pueden depositarse, tras su total vaciado, en los contenedores amarillos de recogida selectiva, en ocasiones, los puntos limpios están habilitados para la recepción de esos envases para su gestión diferenciada a través de gestor autorizado. En estos casos, el pago de Ecoembes, con las condiciones recogidas posteriormente, será el siguiente:  
  
Pago anual = Cantidad anual gestionada x Porcentaje envases x Coste unitario  
  
donde:  
Cantidad gestionada: corresponde a la cantidad anual de residuos gestionada en el punto limpio correspondiente a través de gestor/es autorizado/s.  
Porcentaje de envases: representa el porcentaje de envases adheridos a Ecoembes, sobre el peso total de residuo gestionado a través de gestor autorizado, que incluye envases y producto desechado. Se fija en un 18 %.  
Coste unitario: es el coste diferencial unitario, y corresponde a un promedio de las diferentes vías de gestión de los distintos materiales. Se fija en 0,8 ?/kg.   
  
Se establece un límite para la cantidad a facturar (es decir para el valor de «Cantidad anual gestionada x Porcentaje envases») de 0,02 kilos al año por población generadora del municipio donde estén los puntos limpios (o en el caso de entidad que agrupe a varios municipios, por la suma de población de todos ellos).  
Podrán acceder a este pago los municipios (o entidades que agrupen a varios municipios) con población superior a 5.000 habitantes.  
  
La entidad remitirá un máximo de dos facturas anuales, con el límite de kilos establecido anteriormente  
  
La entidad entregará los residuos de envases a un agente autorizado, de acuerdo con lo previsto en el artículo 12 del Real decreto 782/1998, de 30 de abril. Ecoembes no se hará cargo del pago de la gestión de aquellos residuos de envases adheridos cuyo uso no haya coincidido con el asignado por el envasador, así como del contenido de estos.  
Cuando una entidad disponga de varios puntos limpios, podrá emitir facturas únicas para la cantidad gestionada en la totalidad de estos.  
  
  
9. COLABORACIÓN EN LA REALIZACIÓN DE CAMPAÑAS DE COMUNICACIÓN  
Con la finalidad de servir de colaboración y apoyo a la implantación y desarrollo del servicio de recogida selectiva de envases ligeros y envases de cartón y papel, Ecoembes financiará mediante una cantidad anual, la realización de campañas de comunicación y concienciación social, calculada en función de la población generadora incorporada a la recogida selectiva de envases ligeros.  
La cuantía de esta financiación se fija en 0,1902 - por habitante y año (IVA. no incluido). En el año de puesta en marcha de la recogida selectiva de envases ligeros, se considerará la cuantía anual completa por habitante incorporado, independientemente del mes de la puesta en marcha del servicio.  
La facturación correspondiente al año en curso deberá recibirse en Ecoembes antes del 30 de septiembre del año siguiente. Las partes podrán acordar una ampliación del plazo.  
Ecoembes ofrece a las entidades sus servicios de asesoría y apoyo para todas las cuestiones referentes a sus planes de comunicación y campañas, así como un programa de comunicación. Asimismo, Ecoembes podrá gestionar algunas acciones de comunicación previo acuerdo de las partes.  
Las campañas de comunicación y concienciación social se deberán regir por lo estipulado en el anexo VI del convenio: «Características y criterios para la realización de campañas de comunicación».  
  
Condiciones particulares para la financiación de campañas de entidades adheridas al convenio marco.  
La Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control podrá acordar que la totalidad de los fondos o parte de estos sean utilizados por las entidades adheridas al convenio marco.  
En este caso, las entidades adheridas al convenio marco deberán desarrollar las acciones de comunicación a lo largo de cada año natural y las facturas correspondientes deberán ser recibidas en Ecoembes antes del 31 de marzo del año siguiente.  
  
Finalizado este plazo, los fondos correspondientes no utilizados por las entidades adheridas, pasarán a ser gestionados por la Comunidad Autónoma que, a su vez, dispondrá hasta el 30 de septiembre del año siguiente para que las facturas sean recibidas en Ecoembes.  
Las partes podrán acordar una ampliación de los plazos mencionados.  
  
  
10. COLABORACIÓN EN EL DESARROLLO DE ACCIONES DE PROMOCIÓN.  
La Generalitat y Ecoembes promocionarán y fomentarán la recogida selectiva y selección de residuos de envases, mediante el desarrollo de actuaciones como la colaboración y apoyo a entidades locales, estudios de optimización de la gestión, proyectos de I+D, acciones divulgativas, informativas y de promoción, actuaciones de comunicación (considerando en este caso los principios establecidos en el anexo VI), etc.  
Ecoembes financiará a la Comunidad Autónoma estas actuaciones, con una cantidad anual equivalente a 0,054 - por habitante de derecho de la Comunidad Autónoma.  
El destino de estos fondos será acordado por la Comunidad Autónoma y Ecoembes, pudiéndose acordar también que, en algunos casos, la gestión de los fondos sea asumida por Ecoembes.  
La facturación correspondiente al año en curso deberá recibirse en Ecoembes antes del 30 de septiembre del año siguiente. Las partes podrán acordar una ampliación del plazo.  
  
  
11. CRITERIOS DE REVISIÓN DE LAS CONDICIONES ECONÓMICAS  
La actualización de las condiciones de pago se realizará con carácter anual, en enero de cada año, de acuerdo con los siguientes criterios:  
  
A. Recogida monomaterial de papel-cartón en contenedor específico  
  
Parte fija asociada al despliegue del servicio.  
Para calcular los nuevos importes unitarios a aplicar durante el año, tanto por habitante de derecho como por litro instalado, se actualizarán, para cada tipología de población y sistema de recogida, el 40 % de los importes unitarios indicados en el anexo para el nuevo año, según el IPC nacional del año transcurrido.  
  
Importe anual unitario año i = importe anual unitario año i-1 × [0,600 + 0,400 × (1 + IPC año i-1)]  
  
Parte variable por el material recogido.  
Para calcular los nuevos importes unitarios por kilogramo a aplicar durante el año, para cada tipología de población y sistema de recogida, se aplicará la siguiente fórmula de actualización, que tiene en cuenta la variación del IPC del año transcurrido y la variación del índice de coste del combustible:  
  
Importe anual unitarioañoi = importe anual unitario año i-1 × [0,201 + 0,684 × (1 + IPCañoi-1)+0,115 × (1 + Icombustible)]  
  
Importe unitario de vertedero  
Para calcular el nuevo importe unitario de vertedero a aplicar durante el año, se actualizará, el importe unitario según el IPC nacional del año transcurrido.  
  
Importe anual unitarioaño i = importe anual unitario año i-1 × (1 + IPCaño i-1)  
  
No obstante, en el caso de que exista una variación del coste promedio real de vertedero en la Comunidad Autónoma respectiva, 5 puntos porcentuales por encima del IPC, se tomará como importe unitario el nuevo coste promedio.  
B. Recogida puerta a puerta de cartón de origen comercial  
Para calcular los nuevos importes unitarios por kilogramo a aplicar durante el año, se actualizarán los importes unitarios aplicables durante el año transcurrido, según el IPC nacional del año transcurrido.  
  
Importe anual unitarioaño i = importe anual unitarioaño i-1 × (1 + IPCaño i-1)  
  
C. Recogida selectiva de envases ligeros en contenedor específico.  
Parte fija asociada al despliegue del servicio  
Para calcular los nuevos importes unitarios a aplicar durante el año, tanto por habitante de derecho como por litro instalado, se actualizarán, para cada tipología de población, el 65 % de los importes unitarios indicados en el anexo para el nuevo año, según el IPC nacional del año transcurrido.  
  
Importe anual unitarioaño i = importe anual unitarioaño i-1 × [0,350 + 0,650 × (1 + IPCaño i-1)]  
  
Parte variable por el material recogido  
Para calcular los nuevos importes unitarios por kilogramo a aplicar durante el año, para cada tipología de población y sistema de recogida, se aplicará la siguiente fórmula de actualización, que tiene en cuenta la variación del IPC del año transcurrido y la variación del índice de coste del combustible:  
  
Importe anual unitario añoi = Importe anual unitarioaño i-1 × [0,184+ 0,654 × (1 + IPCaño i-1) + 0,162 × (1 + Icombustible)]  
  
Importe unitario de vertedero  
Para calcular el nuevo importe unitario de vertedero a aplicar durante el año, se actualizará, el importe unitario según el IPC nacional del año transcurrido.  
  
Importe anual unitarioaño i = Importe anual unitarioaño i-1 × (1 + IPCaño i-1)  
  
No obstante, en el caso de que exista una variación del coste promedio real de vertedero en la Comunidad Autónoma respectiva, 5 puntos porcentuales por encima del IPC, se tomará como importe unitario el nuevo coste promedio.  
  
D. Transporte, transporte marítimo y transferencia de residuos de envases ligeros  
Para calcular los nuevos importes unitarios por kilogramo a aplicar durante el año, se aplicará la siguiente fórmula de actualización, que tiene en cuenta la variación del IPC del año transcurrido y la variación del índice de coste del combustible.  
  
Importe anual unitario año i = importe anual unitario año i-1 × (0,184 + 0,654 × (1 + IPC año i-1) + 0,162 × (1 + Icombustible))  
  
E. Selección de envases ligeros  
Precio base de selección:  
Para calcular los nuevos precios unitarios a aplicar durante el año, se actualizará:  
Plantas de selección manual: se actualizará el 67,71 % de los importes unitarios indicados en el anexo para el año que corresponda, según el IPC nacional del año transcurrido  
  
Precio base anual año i = precio base anual año i-1 × [0,3229 + 0,6771 × (1 + IPC año i-1)]  
  
Plantas de selección automática: para cada tipo de planta se actualizarán los importes unitarios indicados en el anexo para el año que corresponda, según el IPC nacional del año transcurrido  
  
3 t /h: precio base anual año i = precio base anual año i-1 × [0,3652 + 0,6348 × (1 + IPC año i-1)]  
  
4 t /h: precio base anual año i = precio base anual año i-1 × [0,3662 + 0,6338 × (1 + IPC año i-1)]  
  
5 t /h: precio base anual año i = precio base anual año i-1 × [0,3578 + 0,6422 × (1 + IPC año i-1)]  
6 t /h: precio base anual año i = precio base anual año i-1 × [0,3532 + 0,6468 × (1 + IPC año i-1)]  
  
7 t /h: precio base anual año i = precio base anual año i-1 × [0,3651 + 0,6349 × (1 + IPC año i-1)]  
  
8 t /h: precio base anual año i = precio base anual año i-1 × [0,3619 + 0,6381 × (1 + IPC año i-1)]  
  
Precio unitario  
Para calcular los nuevos importes unitarios se actualizarán los importes unitarios de los envases ligeros, según el IPC nacional del año transcurrido.  
  
Precio unitario anual año i = precio unitario anual año i-1 × (1 + IPC año i-1)  
  
Al precio unitario del papel/cartón multimaterial no se le aplicará ninguna revisión anual.  
  
  
ANEXO III  
Facturación y documentación  
  
En el presente anexo se detalla la información necesaria para llevar a cabo la facturación, la documentación que la Generalitat (en virtud de los dispuesto en el Decreto ley 13/2020) los consorcios y entidades locales adheridas pondrán a disposición de Ecoembes para la verificación de los importes facturados, así como los plazos para la realización de los pagos.  
  
FACTURACIÓN  
En esta parte del anexo, se recoge la información que la Generalitat, los consorcios y entidades locales han de aportar a través de internet a Ecoembes, mediante una aplicación desarrollada a estos efectos y denominada Sistema Web de Gestión de Residuos, con objeto de llevar a cabo la facturación. Se incluye también la información documental que ha de presentarse junto con las facturas.  
La plataforma informática que Ecoembes pone a disposición de los consorcios y entidades locales es exclusivamente a efectos de facilitar a estas últimas, la tarea de realizar la facturación correspondiente a los servicios relacionados con la recogida selectiva que prestan a Ecoembes. La validación formal y las responsabilidades derivadas de la emisión de la facturación corresponden y deberán ser garantizadas por parte de la entidad.  
1. Recogida monomaterial de papel-cartón en contenedor  
Los consorcios y entidades locales generarán y confirmarán las facturas a través del Sistema Web de Gestión de Residuos, con la periodicidad indicada en el anexo II. Posteriormente las enviarán en papel a Ecoembes. Si los consorcios y entidades locales decidieran facturar mediante firma electrónica a través de la aplicación, no será necesario el envío en papel de estas.  
Los consorcios y entidades locales proporcionarán la siguiente información para el cálculo y generación de las facturas a través del Sistema Web de Gestión de Residuos:  
- Contenedores instalados en vía pública en el mes de referencia, detallando por municipio y por sistema de recogida, el número de contenedores de cada volumen.  
- Relación de municipios asociados al consorcio o entidad local, con la población de derecho incorporada a cada sistema de recogida en cada uno de los municipios y, en su caso, con indicación de la agrupación a la que pertenece cada uno de ellos.  
- Cantidad total recogida durante el mes de referencia por municipio o, en su caso, por agrupación, y por sistema de recogida, indicando el recuperador/reciclador destino del material y tipo de transporte.  
Una vez recibida en Ecoembes la última factura completa del año correspondiente, en el plazo máximo de dos meses se propondrá, si procediera, la factura del/de los plus/es anual/les. En el caso de que la facturación haya sido emitida por entidades diferentes durante el ejercicio, de acuerdo con lo previsto en este convenio, la/s factura/s se comunicará a la entidad que ostente la designación en diciembre, salvo comunicación expresa de la entidad.  
2. Recogida puerta a puerta de cartón de origen comercial  
Los consorcios y entidades locales generarán y confirmarán las facturas a través del Sistema Web de Gestión de Residuos, con la periodicidad indicada en el anexo II. Posteriormente las enviará en papel a Ecoembes. Si la entidad decidiera facturar mediante firma electrónica a través de la aplicación, no será necesario el envío en papel de estas.  
Con el fin de acceder a la facturación por este concepto, los consorcios y entidades locales deberán rellenar una ficha informativa sobre el servicio de recogida puerta a puerta que se presta, a través del Sistema Web de Gestión de Residuos.  
Para el cálculo y generación de las facturas, los consorcios y entidades locales proporcionarán la siguiente información a través del Sistema Web de Gestión de Residuos:  
- Cantidades totales recogidas durante el mes correspondiente por municipio o, en su caso, por agrupaciones, indicando el recuperador/reciclador destino del material.  
  
3. Recogida selectiva de envases ligeros  
Los consorcios y entidades locales generarán y confirmarán las facturas a través del Sistema Web de Gestión de Residuos, con la periodicidad indicada en el anexo II. Posteriormente las enviará en papel a Ecoembes. Si la entidad decidiera facturar mediante firma electrónica a través de la Aplicación, no será necesario el envío en papel de estas.  
Los consorcios y entidades locales proporcionarán la siguiente información para el cálculo y generación de las facturas a través del Sistema Web de Gestión de Residuos:  
- Contenedores instalados en vía pública en el mes de referencia, detallando por municipio y sistema de recogida, el número de contenedores de cada volumen.  
- Relación de municipios asociados al consorcio o entidad local, con la población de derecho incorporada a cada sistema de recogida en cada uno de los municipios y, en su caso, con indicación de la agrupación a la que pertenece cada uno de ellos.  
- Cantidad total recogida durante el mes de referencia por municipio o, en su caso, por agrupación, y por sistema de recogida, indicando el destino del material (estación de transferencia o planta de selección) y tipo de transporte.  
Una vez recibida en Ecoembes la última factura completa del año correspondiente, en el plazo máximo de dos meses se propondrá, si procediera, la factura del/de los plus/es anual/les. En el caso de que la facturación haya sido emitida por entidades diferentes durante el ejercicio, de acuerdo con lo previsto en este convenio, la/s factura/s se comunicará a la entidad que ostente la designación en diciembre, salvo comunicación expresa de la entidad.  
  
4. Transporte de envases ligeros  
Una vez aportada la información necesaria para la facturación de la recogida de envases ligeros detallada en el apartado anterior, los consorcios y entidades locales generarán y confirmarán a través del Sistema Web de Gestión de Residuos la factura correspondiente a este servicio, si procede, con la periodicidad indicada en el anexo II. Posteriormente la enviará en papel a Ecoembes. Si los consorcios y entidades locales decidieran facturar mediante firma electrónica a través de la Aplicación, no será necesario el envío en papel de esta.  
  
5. Gestión a través de estación de transferencia  
Los consorcios y entidades locales generarán y confirmarán la factura a través del Sistema Web de Gestión de Residuos, con la periodicidad indicada en el anexo II. Posteriormente la enviará en papel a Ecoembes. Si los consorcios y entidades locales decidieran facturar mediante firma electrónica a través de la aplicación, no será necesario el envío en papel de esta.  
Los consorcios y entidades locales proporcionarán la siguiente información para el cálculo y generación de la factura a través del Sistema Web de Gestión de Residuos:  
- Cantidad de entrada por municipio o, en su caso, por agrupación, para cada estación de transferencia, por sistema de recogida.  
- Cantidad de salida por destino (plantas de selección) para cada una de las estaciones de transferencia.  
  
  
  
  
6. Selección de envases ligeros  
La Generalitat, como prestataria de las operaciones de selección y clasificación de envases ligeros y residuos de envases recogidos selectivamente en la vía pública y en las redes globales de ecoparques de la Comunitat Valenciana, en virtud del Decreto ley 13/2020, generará y confirmará las facturas por los costes reales de tales operaciones a través del Sistema Web de Gestión de Residuos, con la periodicidad indicada en el anexo II.  
La Generalitat proporcionará la siguiente información para la generación de las facturas a través del Sistema Web de Gestión de Residuos:  
- Cantidad de entrada en cada planta de selección indicando su origen:  
- Cada estación de transferencia.  
- Cada uno de los municipios o, en su caso, agrupaciones y por sistema de recogida.  
- Otras entradas (previo acuerdo con Ecoembes).  
- Salidas de material de cada planta de selección, retirado en el mes de referencia por parte de un recuperador/reciclador para cada uno de los materiales, detallando el recuperador/reciclador que las ha retirado.  
- Stock existente en cada planta de selección al final del mes de referencia para cada uno de los materiales, con independencia del mes en que se haya seleccionado.  
Adicionalmente, la Generalitat tendrá que enviar a Ecoembes junto con las facturas, la siguiente documentación:  
- Copia de todos los albaranes o documentos de retirada de los materiales entregados a los recuperadores/recicladores durante el mes considerado.  
- Copia de los certificados de verificación vigentes de las básculas de pesaje de cada planta de selección. Dicha documentación será enviada a Ecoembes a la puesta en servicio de las básculas, y posteriormente con carácter bienal y después de cada reparación o modificación que requiera una nueva verificación, según establezca la normativa vigente en cada momento.  
Esta documentación podrá ser escaneada y adjuntada al Sistema Web de Gestión de Residuos, eliminando, de esta manera, el papel.  
  
7. Gestión de residuos de envases a través de puntos limpios  
Los consorcios y entidades locales generarán y confirmarán las facturas a través del Sistema Web de Gestión de Residuos, con la periodicidad indicada en el anexo II. Posteriormente las enviará en papel a Ecoembes. Si la entidad decidiera facturar mediante firma electrónica a través de la aplicación, no será necesario el envío en papel de estas.  
Con el fin de acceder a la facturación por este concepto, los consorcios y entidades locales deberán rellenar una ficha informativa sobre el servicio de puntos limpios a través del Sistema Web de Gestión de Residuos.  
Para llevar a cabo la facturación, los consorcios y entidades locales deberán facilitar a través del Sistema Web de Gestión de Residuos la siguiente información:  
- Si existe recogida selectiva de envases ligeros o papel-cartón en rutas específicas para contenedores instalados en puntos limpios, indicar: tipo de actividad (recogida de residuos de envases ligeros y/o de papel-cartón), sistema de recogida, número de contenedores, tipo de contenedor por volumen, cantidad recogida y recuperador/reciclador al que se entrega el papel y cartón.  
- Si existe gestión diferenciada de residuos especiales, indicar: cantidad retirada.  
  
8. Campañas de comunicación  
Los consorcios y entidades locales podrán generar y confirmar las facturas por este concepto a través del Sistema Web de Gestión de Residuos. Dichas facturas deben incluir el código de unidad de gestión facilitado por Ecoembes, para que puedan ser tramitadas adecuadamente. Si los consorcios y entidades locales decidieran facturar mediante firma electrónica a través de la aplicación, no será necesario el envío en papel de estas.  
Se presentarán a Ecoembes los comprobantes de los diversos materiales editados (folletos, carteles, etc.).  
Las facturas que se envíen deberán adjuntar copias de las facturas emitidas por las agencias, ya sea de publicidad, comunicación, marketing o similar, por las centrales de medios y/o soportes que hayan intervenido en la campaña. Además, a solicitud de Ecoembes, se deberá presentar cualquier otro justificante de los gastos realizados, del cual sean objeto las acciones de la factura en cuestión. El envío de esta documentación podrá ser vía web en caso de facturación a través del Sistema Web de Gestión de Residuos.  
En caso de que los consorcios y entidades locales no puedan justificar que el importe de las facturas corresponde a campañas de comunicación por la recogida selectiva de envases, o que no se hayan llevado a cabo de acuerdo con los criterios del anexo VI de características y criterios para la realización de estas, Ecoembes podrá rechazar el pago de estas.  
Si los consorcios y entidades locales delegaran la facturación en la empresa que realmente ha realizado el servicio, será necesario que envíen un escrito comunicándolo y autorizando a esta empresa a facturar o que haya sido aprobado en Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control.  
  
9. Actuaciones de promoción  
Los consorcios y entidades locales podrán generar y confirmar las facturas por este concepto a través del Sistema Web de Gestión de Residuos. Posteriormente, las enviará en papel a Ecoembes. Si los consorcios y entidades locales decidieran facturar mediante firma electrónica a través de la Aplicación, no será necesario el envío en papel de estas.  
Las facturas de promoción que se envíen deberán adjuntar copias de los gastos realizados. El envío de esta documentación podrá ser vía web en caso de facturación a través del Sistema Web de Gestión de Residuos.  
En caso de que los consorcios y entidades locales no puedan justificar que el importe de las facturas corresponde a la promoción de la recogida selectiva de envases, Ecoembes podrá rechazar el pago de estas.  
Si los consorcios y entidades locales delegaran la facturación en la empresa que realmente ha realizado el servicio, será necesario que envíe un escrito comunicándolo y autorizando a esta empresa a facturar o que haya sido aprobado en Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control.  
  
DOCUMENTACIÓN JUSTIFICATIVA   
De acuerdo con lo indicado en el convenio, los consorcios, entidades locales y entidades titulares o explotadoras de instalaciones de selección de residuos de envases ligeros tendrán a disposición de Ecoembes la siguiente documentación justificativa de las operaciones realizadas y la conservará el periodo establecido en la legislación vigente:  
1. Albaranes o formularios de retirada/entrega de materiales.  
Los albaranes o formularios justificativos de retirada/entrega de materiales, deberán contener al menos la siguiente información:  
- Instalación donde se ha realizado la pesada.  
- Fecha en la que se ha realizado la pesada.  
- Matrícula del vehículo pesado  
- Actividad, detallando:  
- Recogida de envases ligeros.  
- Selección de envases ligeros: indicando el tipo material.  
- Transferencia de envases ligeros.  
- Recogida de papel-cartón monomaterial en contenedor.  
- Recogida de papel-cartón puerta a puerta en pequeño comercio.  
- Recogida en puntos limpios: indicando si el material es papel-cartón, envase ligero o se trata de una gestión especial.  
- Etc.  
- Cantidad neta retirada (en el caso de entradas en planta de transferencia y plantas de selección, peso a la entrada, a la salida de la instalación y neto depositado).  
- Material en el caso de salidas.  
- Origen: Estación de transferencia y/o consorcio o entidad local.  
- Destino: Estación de transferencia, entidad y/o empresa si se trata de retirada de materiales (si es salida).  
  
2. Certificados de verificación de básculas  
En el caso de plantas de selección de envases, se presentará la documentación indicada en el punto 5 del presente anexo.  
En el caso de las básculas de pesaje de instalaciones de recepción de papel-cartón, estaciones de transferencia o puntos limpios, la entidad deberá presentar copia de los certificados de verificación actualizados a petición de Ecoembes, independientemente de que las instalaciones sean o no de su titularidad.  
3. Inventario de contenedores  
Los consorcios y entidades locales adheridos deberán poseer un inventario de los contenedores instalados en vía pública en cada municipio, que deberá contener al menos la siguiente información:  
- Fecha del inventario.  
- Actividad (recogida de envases ligeros o de papel-cartón)  
- Código INE del municipio.  
- Nombre del municipio.  
- Ubicación del contenedor:  
- Calle.  
- Número o situación (esto último para el caso de pequeños municipios donde no se conozca el número de la calle).  
- En caso de contar con ellas, coordenadas de georreferencia, preferentemente con ubicación en plano.  
- Fecha de alta del contenedor en la ubicación.  
- Sistema de recogida del contenedor (carga superior, carga trasera, carga lateral o asimilable, soterrada, neumática, etc.).  
- Volumen del contenedor.  
Los consorcios y entidades locales deberán enviar dicho inventario a Ecoembes, a solicitud de esta última, en soporte electrónico (Excel o Access).  
El inventario se actualizará mensualmente con las altas y bajas, debiendo conservar la entidad el perteneciente a diciembre de cada año, durante un mínimo de dos años.   
4. Inventario de establecimientos con recogida puerta a puerta de cartón comercial  
Los consorcios y entidades locales deberán poseer un inventario, preferentemente mediante ubicación en plano, con la información de las zonas donde se presta el servicio de recogida puerta a puerta y previa petición listado o relación de los establecimientos comerciales incluidos en dichas zonas.  
Los consorcios y entidades locales deberán enviar dicho inventario a Ecoembes, a solicitud de esta última, en soporte electrónico.  
El inventario se actualizará mensualmente si hay modificaciones, debiendo conservar la entidad el inventario de diciembre de cada año, durante un mínimo de dos años.  
5. Documentación adicional  
A los efectos de verificación de las actividades recogidas en este convenio, Los consorcios y entidades locales pondrán a disposición de Ecoembes, todo documento justificativo relacionado con el conjunto de las operaciones objeto de facturación no incluido en los anteriores epígrafes, siempre que medie la correspondiente notificación y justificación previa.  
  
PAGO DE LAS FACTURAS POR PARTE DE ECOEMBES  
El pago de las facturas, en el caso de la Administración, se llevará a cabo a los 30 días siguientes a la fecha de recepción en Ecoembes de las facturas completas, considerándose como tal, la factura con toda la documentación requerida en este anexo. A estos efectos, se tendrá en cuenta el calendario de pagos establecido por Ecoembes y publicado en el sistema web de facturación. Para entidades distintas de la Administración, se estará también a lo dispuesto en la normativa vigente aplicable.  
Con carácter general, la forma de pago será a través de transferencia bancaria, existiendo la posibilidad de pago a través de confirming, de acuerdo con las entidades financieras establecidas por Ecoembes.  
Excepcionalmente, en el caso de facturas de regularización que tuvieran efectos retroactivos, y siempre que no se trate exclusivamente de un incremento de precios, se abonarán a los 60 días siguientes a la fecha de recepción en Ecoembes para hacer posible su adecuada verificación. El importe de estas facturas, si resultara a favor de Ecoembes, se descontará del importe de sucesivas facturas, salvo que existiera otro acuerdo.  
  
PLAZOS DE PRESCRIPCIÓN PARA LA PRESENTACIÓN DE FACTURAS  
El plazo de presentación de las facturas a Ecoembes no podrá exceder de nueve meses, a contar desde la finalización del periodo al que se refieran las mismas, o en su caso, desde la fecha previamente acordada entre las partes, salvo que la causa sea imputable a Ecoembes. En caso de superarse dicho plazo, se entenderá prescrito el compromiso de pago por parte de Ecoembes.  
A este respecto, si los consorcios y entidades locales han emitido facturas a Ecoembes una vez superado el plazo de prescripción señalado en el párrafo anterior, procederá a la emisión de facturas de abono de estas.  
En caso de que los consorcios y entidades locales no remita a Ecoembes la documentación justificativa adicional relativa a la facturación, no se tramitarán las facturas presentadas hasta que no se reciba la misma, teniendo un plazo de subsanación del error cometido de seis meses a contar desde la reclamación de la documentación pendiente.  
En el caso de que, una vez facturado un concepto, se detecte por parte de la entidad o de Ecoembes que los elementos que definen la facturación de este son incorrectos, podrá procederse a la rectificación de estos siempre que se refieran a un periodo comprendido dentro de los cuatro años siguientes al devengo de dicho concepto.  
  
ECOEMBES  
C/ Marcelo Spínola, núm. 14, 3ª planta  
28016 Madrid  
Att: Dirección Económico - Financiera  
  
DESIGNACIÓN DE LA EMPRESA QUE REALIZARÁ EL SERVICIO/CAMPAÑA/PROYECTO DE -   
Muy Sres. Míos:  
A los efectos de lo previsto en el convenio marco de colaboración con Ecoembes, esta entidad, como titular de la competencia que para la gestión de residuos de envases le atribuye la normativa vigente, les comunica que la empresa designada para realizar el servicio/campaña/proyecto de - incluido en el anexo II del citado convenio y llevar a cabo la emisión de las facturas correspondientes a Ecoembes desde el día 1 de - (solo aplicarán las designaciones por meses completos), será la empresa - (razón social de la misma, dirección, núm. de teléfono, núm. fax y nombre del responsable).  
La adjudicación de estos servicios/campaña/proyecto se ha llevado por parte de la entidad/Comunidad Autónoma según el pertinente proceso de licitación. Cualquier modificación en la designación será comunicada a Ecoembes con antelación suficiente.  
Sin otro particular, reciban un cordial saludo,  
Fdo.:  
Entidad que delega   
Generalitat/consorcio/entidad local  
  
  
  
ANEXO IV  
Procedimientos de seguimiento y control de actividades.  
  
ANEXO IV. I  
Procedimientos de seguimiento de la recogida selectiva.  
  
ANEXO IV.I.1  
Programa de caracterización de residuos de envases ligeros  
  
1. Metodología para la determinación de la muestra representativa en una caracterización de residuos de envases ligeros.  
La metodología responde a la necesidad de definir el número de muestras necesarias para estimar la proporción de envases ligeros presentes en el material procedente de la recogida selectiva en cada entidad, y como han de repartirse a lo largo del año (reparto muestral), de modo que la estimación de la proporción de impropios del material caracterizado no exceda un cierto margen de error asumible desde el punto de vista estadístico, con cierta probabilidad conocida como nivel de confianza.  
Para plantear esta metodología estadística se procedió a estudiar qué variables son influyentes sobre la proporción de impropios que se obtienen en una caracterización, habiéndose comprobado que el sistema de recogida es una variable que influye directamente en la composición de los residuos; por ello la metodología se aplicará, para cada entidad, por sistema de recogida.  
El objetivo fundamental es garantizar la representatividad del dato de calidad de los envases ligeros expresado como porcentaje de impropios contenidos en el residuo. La metodología se ha diseñado con objeto de controlar el error en la estimación del porcentaje de impropios con un margen de error del 5 %.  
La metodología estadística parte de los datos históricos de caracterización disponibles.   
Se denota n el número de caracterizaciones disponibles y por P\_1, - , P\_n a la proporción de impropios obtenida en cada caracterización. Asimismo, se denota mediante tp la proporción teórica de impropios que pretendemos estimar.  
Para dar respuesta al objetivo de obtener estimaciones precisas de la proporción teórica de impropios se recurre al método pivotal, para construir el intervalo de confianza para la proporción de impropios (tp), tomando como pivote la media estandarizada (mP), que se calcula a partir de los valores P\_1, - , P\_n  
Como resultado se obtiene un intervalo de confianza acotado superior e inferiormente:  
  
  
  
Una vez construido este intervalo, se fija el nivel de confianza y el radio de dicho intervalo (asociado con el margen de error) y se despeja n en la expresión de dicho radio. De este modo, se obtiene la siguiente fórmula que es la que debe aplicarse a cada entidad para cada sistema de recogida:  
  
  
donde:  
- n es el número de caracterizaciones a realizar.  
- es la variabilidad o desviación típica, de cada entidad. En el caso de entidades de nueva incorporación, o que cambien de sistema de recogida o incorporen uno nuevo, al no disponer de un dato propio de desviación típica, se aplicará la correspondiente al sistema de recogida de que se trate en cada caso.  
- z es el factor que garantiza con una cierta probabilidad que el error de estimación no va a superar cierto valor (bajo la hipótesis de normalidad). En este caso trabajamos con intervalos de confianza fijados en el 95 %.  
- E es el margen de error fijado para la estimación de la proporción de impropios, que es del 5 %.  
- N es el número máximo de caracterizaciones que podrían hacerse en caso de que se caracterizase todo el residuo. La expresión (N-n/N) incluye una corrección en el número de caracterizaciones en el caso de que N no sea muy grande.  
Una vez construido el intervalo de confianza, al aplicar esta fórmula se obtiene n, que es el número de muestreos a realizar en un año para una determinada entidad y sistema de recogida, para conseguir un resultado representativo, es decir, garantizar con un nivel de confianza del 95 % que el error cometido en la estimación del porcentaje de impropios es inferior al definido.  
  
2. Distribución de las muestras a lo largo del año (reparto muestral) y ajuste del número de muestras.  
Una vez que la metodología propuesta arroja el número de muestras a realizar para un período anual, se hace necesario definir el criterio para su distribución a lo largo del año.  
El número total de muestras obtenido se repartirá proporcional y homogéneamente entre los tres cuatrimestres del año natural (previendo la posibilidad de ciertos ajustes por necesidades operativas o por la incorporación de variables que sean influyentes a la vista de los datos de caracterización obtenidos). Si el número de muestras aconsejado es inferior a tres, es decir, no hay posibilidad de reparto proporcional, se realizarán en los dos primeros cuatrimestres (si son dos muestras, una en cada cuatrimestre) o en el primer cuatrimestre (si se trata de una única muestra). Igualmente habrá que tener en cuenta los ajustes por necesidades operativas.  
Se considera oportuno prever adaptaciones en el número de caracterizaciones si el resultado obtenido invita a pensar en un cambio en la pauta de comportamiento de la calidad del material. Así, la metodología establecida sigue un proceso iterativo, que se alimenta de sí mismo, de modo que las caracterizaciones realizadas a lo largo de un cuatrimestre se incorporarán al histórico junto con el resto de los parámetros básicos y se aplicará de nuevo la metodología para el siguiente periodo, obteniendo un número de muestras para cada entidad y sistema de recogida. Este número de muestras volverá a repartirse por cuatrimestres y permitirá obtener los muestreos aconsejados para el siguiente período.  
En caso de que la calidad del residuo sea excelente (inferior al 15 % de contenido de impropios), se podrán hacer únicamente muestreos de confirmación de los resultados históricos, ampliándose el número según los resultados que arroje la metodología en el momento en que se produzca un aumento significativo del porcentaje de impropios.  
  
Ajuste del número de muestras por detección de datos situados en los extremos de la distribución poblacional  
El procedimiento de detección del cálculo de un intervalo de confianza para una nueva observación se basa en las caracterizaciones ya realizadas para una entidad. Si la nueva caracterización no se encuentra contenida en el intervalo de confianza definido, se puede considerar que se ha producido un cambio en la distribución, en el sentido de que ese nuevo dato proviene de una distribución con una media diferente a la que originó los datos anteriores.  
Si X\_1,. - , X\_n son los n datos anteriores procedentes de la misma entidad y sistema de recogida durante un año, y es la desviación típica de las caracterizaciones (desviación típica común o específica, aplicando los mismos criterios ya determinados en la metodología de caracterización), el intervalo de confianza adoptaría la forma:  
  
  
  
donde es la media muestral de los datos X\_1, - ,X\_n y z/2 es el cuantil de la distribución normal estándar que permite obtener un nivel de confianza 1?. Para la elección habitual de un nivel de confianza del 95 %, z/2 toma el valor 1,96.  
En el momento de disponer de una nueva caracterización, nos preguntamos si procede de una distribución con la misma media que las anteriores, o si se ha producido un desplazamiento de la distribución hacia valores más grandes o pequeños. Denotando la nueva observación mediante X\_0, la consideraremos discrepante con las anteriores en el sentido que acabamos de describir, si no se encuentra dentro del intervalo de confianza que hemos calculado con base a las caracterizaciones previas. En ese caso, se realizará una nueva caracterización y se considerará, a todos los efectos, tanto el primer dato obtenido como el de la nueva caracterización.  
  
3. Planificación de los trabajos de caracterización.  
Ecoembes planificará la realización de los muestreos, coordinando con las empresas de caracterización y los responsables de las plantas de selección o estaciones de transferencia todos los detalles necesarios para la organización de estos.  
En caso necesario, Ecoembes podrá solicitar a la entidad que, a través del Sistema Web de Gestión, ponga en conocimiento de Ecoembes los horarios y fechas de entrega del material con una antelación mínima de seis días.  
  
4. Procedimiento para la realización de un muestreo para la caracterización de residuos de envases ligeros en plantas de selección y estaciones de transferencia.  
Se deberá conseguir una muestra lo más homogénea posible sobre la que realizar la separación de materiales. La muestra se podrá tomar de los siguientes puntos, en función de las características de la planta y del objetivo de los trabajos:  
- Directamente de los vehículos de recogida a su llegada a la planta de selección o estación de transferencia.  
- De la playa de descarga de la planta de selección.  
- Del foso de recepción de la planta de selección.  
Dependiendo del punto del que se tome el material objeto de análisis, se procederá a la toma de muestra de la siguiente manera:  
- En los casos en que se tome el material de un vehículo recolector, todo el contenido de este se volcará en una superficie limpia y pavimentada. A continuación, se procederá a su homogeneización por medios mecánicos y se tomará una cantidad de, aproximadamente, unos 1.000 kg.  
- Si el material se obtiene de la playa de descarga o del foso de recepción, se tomará, previa homogeneización, una cantidad de unos 1.000 kg.  
Estos 1.000 kg de material (tanto si se han tomado de vehículo recolector como de foso de recepción o playa de descarga), serán depositados en una superficie limpia y pavimentada, para proceder a su extendido y homogeneización por medios mecánicos.  
Después de esta homogeneización, se realizará un primer cuarteo y se tomará el material de dos cuartos opuestos elegidos al azar. Este material se extenderá aparte y se realizará la apertura de las bolsas cerradas.  
Sobre esta fracción de material, de unos 500 kg, se efectuará una homogeneización y un segundo cuarteo. Posteriormente, se realizará la apertura de las bolsas que aún continúen cerradas y, finalmente, se tomarán 50 kg de cada cuarto y, además, 25 kg de dos cuartos opuestos elegidos al azar. De esta manera, se obtendrán 250 kg de muestra sobre la que se realizará la separación de materiales.  
La entidad facilitará los medios y acciones que sean necesarios para llevar a cabo la caracterización. En caso de imposibilidad de utilizar los equipos de una planta para la realización de los muestreos por causa debidamente justificada, como su utilización a tiempo completo para las operaciones básicas de gestión en la planta, Ecoembes facilitará los equipos necesarios, pudiendo acordar con cada planta alternativas para la realización de los muestreos, por ejemplo, su desarrollo en horario fuera de los turnos de trabajo.  
La separación de los materiales se efectuará manualmente sobre una mesa de triaje instalada para tal fin, diferenciando las siguientes fracciones:  
Material solicitado (residuos de envases ligeros):  
- PET.  
- PEAD natural.  
- PEAD color.  
- PVC.  
- Film (excepto bolsas de un solo uso)  
- Film bolsas de un solo uso.  
- Resto de plásticos.  
- Acero.  
- Aluminio.  
- Cartón para bebidas/alimentos (brik).  
- Madera.  
  
Material no solicitado:  
- Materia orgánica.  
- Restos de jardín y podas.  
- Celulosas.  
- Textiles.  
- Madera no envase.  
- Madera envase comercial/industrial  
- Vidrio (envases).  
- Plásticos no envase (excepto film bolsa basura)  
- Film bolsa basura  
- Plásticos Envase Comercial/Industrial (excepto film comercial/industrial)  
- Film comercial/industrial.  
- Restos de obras menores.  
- Acero no envase.  
- Acero envase comercial/industrial  
- Aluminio no envase.  
- Aluminio envase comercial/industrial  
- Otros (indicar significativos)  
- Papel/cartón:  
· Papel Impreso.  
· Envase doméstico con Punto Verde.  
· Envase doméstico sin Punto Verde73.  
· Envase comercial con Punto Verde73.  
· Envase comercial sin Punto Verde73.  
  
Los envases de papel-cartón cuya identificación entre doméstico con o sin Punto Verde73 y comercial con o sin Punto Verde73 resulte imposible, se apartarán y formarán dos fracciones de envase doméstico dudoso y envase comercial dudoso, respectivamente. La fracción de dudosos doméstico se repartirá proporcionalmente entre las que hayan resultado de doméstico con Punto Verde73 y doméstico sin Punto Verde73. Se procederá de la misma manera con la fracción de dudosos comercial.  
El peso total de la muestra caracterizada se obtendrá por la suma de pesos de los materiales separados. Para realizar la pesada de los materiales se dispondrá de una báscula de precisión adecuadamente verificada y calibrada.  
El resultado de cada muestreo se reflejará en una ficha de caracterización.  
  
5. Cálculo de la media móvil, de aplicación a la recogida selectiva de envases ligeros.  
Con las caracterizaciones realizadas a lo largo de un cuatrimestre se calcula la media cuatrimestral, para cada entidad y sistema de recogida, como media aritmética de las caracterizaciones realizadas a lo largo de ese cuatrimestre. Si en un cuatrimestre no se realiza ninguna caracterización, la media cuatrimestral de ese periodo será la del cuatrimestre inmediatamente anterior.  
De cara a su consideración en la facturación por la recogida selectiva de envases ligeros, se define la «media móvil» de aplicación en cada cuatrimestre, que se obtiene a partir de la media cuatrimestral del porcentaje de impropios de los tres cuatrimestres anteriores, ponderada con las cantidades recogidas en cada uno de ellos.  
De esta forma el porcentaje de impropios se va actualizando, aplicando un sistema de «medias móviles», esto es, en cada cuatrimestre se incorporan al cálculo del valor medio los resultados obtenidos en los tres cuatrimestres inmediatamente anteriores.  
Ejemplo: El valor del porcentaje de impropios de aplicación a la facturación del 2º cuatrimestre de 2007, será la media ponderada de las caracterizaciones realizadas en los tres cuatrimestres inmediatamente anteriores (2º y 3º de 2006 y 1º de 2007) con los kilos recogidos por entidad y sistema de recogida en cada uno de los cuatrimestres.  
Dado que existe un pequeño porcentaje de film comercial adherido al Sistema Integrado, a efectos del cálculo de la media móvil, se considerará como material solicitado, un máximo de hasta el 1,10 % de film comercial presente en cada media cuatrimestral, obtenida para cada entidad y sistema de recogida.  
Asimismo, si se demuestra que, para una fracción concreta de material solicitado, el grado de adhesión al SIG es inferior al 80 %, se aplicará un ajuste en el porcentaje de material solicitado a los efectos del cálculo de la media móvil. El ajuste se cuantificará de la siguiente forma:  
- Si es posible determinar el grado de adhesión mediante identificación por marcado o similar, se llevará cabo dicha cuantificación en los muestreos para cada entidad (para ello se adaptará la ficha de caracterización del apartado 4). El porcentaje de material no adherido obtenido se considerará como material no solicitado para el cálculo de la media móvil.  
- Si no es posible determinar el grado de adhesión a través de los muestreos se fijará un porcentaje general a nivel nacional relativo al grado de no adhesión y que se considerará como material no solicitado. Ecoembes presentará la justificación necesaria de dicho grado de no adhesión ante la Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control.  
En el caso de puesta en marcha de la recogida selectiva o cambio de sistema de recogida, no habrá histórico para realizar medias. En estos casos se actuará de la siguiente forma: el primer cuatrimestre se realizarán caracterizaciones a la entidad de acuerdo con lo definido en la metodología estadística, que serán las que apliquen, en su caso, al siguiente cuatrimestre. En el siguiente cuatrimestre se realizarán nuevas caracterizaciones y se podrá ya calcular la media ponderada con el cuatrimestre anterior, para su aplicación al siguiente. Y así hasta que exista un histórico de tres cuatrimestres (período anual), momento a partir del cual será de aplicación el procedimiento general. Mientas no se disponga de caracterizaciones de una entidad se considerará un 25 % a efectos de la facturación.  
En el caso de entidades que cambien de unidad de gestión o pasen a formar una nueva.  
Para municipios que cambian de unidad de gestión, les aplicará el porcentaje de la unidad de gestión a la que se incorporen.  
Municipio que procede de una unidad de gestión y pasen a formar una nueva, heredaran el último dato de la unidad de gestión de procedencia.  
En el caso de que varias entidades realicen la recogida selectiva de forma agrupada en una única ruta de recogida, formarán lo que se denomina una Unidad de caracterización. En este caso, todo el programa de caracterizaciones se realizará en el ámbito de la Unidad de caracterización y todas las entidades que la forman serán caracterizadas conjuntamente.  
  
6. Caracterización representativa del material de entrada a una planta de selección.  
La caracterización representativa del material de entrada de una planta de selección se calculará de la siguiente forma:  
1. Se parte de la media cuatrimestral de cada entidad que entregue material en la planta de selección. Para ello, se promedian los resultados de las caracterizaciones realizadas durante ese cuatrimestre.  
2. Se obtiene la caracterización cuatrimestral de la planta, como media ponderada en función de las cantidades de material entregado en la planta en el cuatrimestre correspondiente, de las entidades que han entregado material en dicha planta.  
3. La caracterización representativa se obtiene calculando la media ponderada de las caracterizaciones cuatrimestrales de los tres cuatrimestres anteriores. Es el equivalente a la «media móvil» para la recogida selectiva.  
Al igual que en el caso de la media móvil para la recogida, se considerará como material solicitado, un máximo de hasta el 1,10 % de film comercial presente en cada caracterización cuatrimestral obtenida.  
Esta caracterización representativa se considerará en relación con el cálculo del Incentivo por rendimiento de la selección. A estos efectos, la caracterización representativa obtenida anualmente, será puesta en conocimiento de la entidad a través del Sistema Web de Gestión, pudiendo esta manifestar su desacuerdo con el valor obtenido en el plazo máximo de 15 días desde su comunicación a través del Sistema Web de Gestión. En este caso, las partes revisarán los parámetros de partida y los cálculos realizados, para obtener el valor de la caracterización representativa que será de aplicación.  
  
7. Acceso a la información.  
El acceso a los resultados de las caracterizaciones, a través del Sistema Web de Gestión, estará disponible tanto para la entidad propietaria de la instalación destino, como para la entidad cuyo material haya sido analizado.  
  
ANEXO IV.I.1 BIS  
Caracterización del papel-cartón de la recogida monomaterial  
  
En el anexo II de colaboración económica se establece la función que determina el porcentaje de envases de papel-cartón adheridos al SIG y que, con carácter general, aplicará a todas las entidades para la facturación por la recogida selectiva de papel-cartón monomaterial,  
Tal como se indica en el mencionado anexo si una entidad no está de acuerdo con dicho porcentaje, lo comunicará a la Generalitat y a Ecoembes, aplicándose lo previsto en el presente anexo de cara a obtener otro valor. Ecoembes también podrá acogerse a lo previsto en este anexo para una determinada entidad, si existen pruebas razonables de que el valor establecido en el anexo II no representa el porcentaje real de envases de papel-cartón adheridos al SIG.  
  
Plan de caracterización del material recogido en el sistema de recogida de papel-cartón  
La entidad que solicite el desarrollo del plan de caracterización asumirá el coste de desarrollo de este, pudiendo realizarlo con las empresas que tenga contratadas Ecoembes (en cuyo caso se podrá descontar el coste de la facturación por la recogida de papel-cartón) o contratar directamente otras empresas, siempre que se utilice la metodología descrita en este anexo.  
El contenido del plan de caracterización se deberá acordar previamente a su desarrollo entre la entidad y Ecoembes, aplicando las siguientes consideraciones:  
  
1. Metodología para la determinación del número de muestras.  
El objeto de esta metodología es determinar el número de muestras a realizar para la entidad, para obtener el dato del porcentaje de envases de papel-cartón adheridos al SIG con un cierto nivel de precisión prefijado (margen de error). El objetivo del muestro consiste en controlar la precisión de la estimación, para lo que es necesario estimar la variabilidad.  
Para una entidad dada, y en base al dato de la variabilidad (o desviación típica) , el número n de caracterizaciones necesario para alcanzar una precisión (o margen de error) dada , debe verificar:  
  
  
  
donde z/2 es un factor que permite controlar el porcentaje de muestras para las cuales se supera el margen de error e.  
Para este cálculo, se ha escogido un nivel de confianza del 95 % y una precisión o margen de error (e) del 10 %. Si no se dispone del valor de variabilidad concreto para una entidad, se utilizará el valor de la variabilidad promedio de todas las muestras existentes para la recogida selectiva de papel-cartón.  
Una vez determinado el número n de caracterizaciones necesarias para alcanzar los niveles de confianza y precisión deseados, se puede construir un intervalo de confianza de la proporción global (o «real») p de envases de papel/cartón adheridos al SIG. Así, a partir de una muestra de n caracterizaciones en una entidad dada, se obtiene n observaciones p1, p2, - , pn de la proporción de envases de papel/cartón adheridos. Basándose en esta información muestral, se establece que, con probabilidad, el valor de p pertenece al siguiente intervalo:  
  
  
  
donde ?p es la media de los porcentajes observados en la muestra:  
  
  
  
y s es el valor de la variabilidad utilizado en la determinación del tamaño muestral n.  
  
En el caso de que n fuese mayor que 1, se podrá actualizar este valor de la variabilidad para futuros muestreos, utilizando la variabilidad observada en la muestra o raíz cuadrada de la varianza muestral:  
  
  
Una vez construido el intervalo de confianza, al aplicar esta fórmula se obtiene n, que es el número de muestreos a realizar en un año para una determinada entidad, para conseguir un resultado representativo, es decir, garantizar con un nivel de confianza del 95 % que el error cometido en la estimación del porcentaje de envases de papel-cartón adheridos al SIG es inferior al definido.  
Si la entidad tiene más de un sistema de recogida se determinará un valor único de aplicación para todos los sistemas, debiendo diseñarse la elección de las muestras de forma que se obtenga un valor representativo del total.  
  
2. Realización y elección de las muestras.  
Si bien sería preferible un reparto de los muestreos obtenidos según el punto anterior a lo largo de un año, para tener una imagen más ajustada a posibles variaciones estacionales, se admite la realización en un período más corto.  
Dada la posible variabilidad de la composición del material recogido en función de las rutas (zonas de alta densidad comercial, zonas residenciales, presencia de instituciones, etc.) y sistemas de recogida, se deberán elegir diferentes tipos de rutas y sistemas, haciendo un reparto de las muestras de la forma más similar posible a la realidad.   
  
3. Procedimiento para la realización de un muestreo para la caracterización de envases de papel-cartón.  
La muestra se tomará del material procedente de los vehículos de recogida una vez descargado.  
Para poder llevar a cabo la caracterización, se coordinará con la entidad local o su operador la disponibilidad de una cantidad mínima de papel-cartón sobre la que seleccionar la muestra a caracterizar y su procedencia. Dicha cantidad mínima será de 1.000 kg, salvo que por causa justificada deba realizarse sobre una cantidad inferior.  
Para realizar la caracterización, se procederá a la homogeneización del total de papel-cartón referido anteriormente. Posteriormente, se realizará su separación en cuatro partes iguales en peso, separando 50 kg de cada cuarto para así obtener los 200 kg necesarios sobre los que realizar la separación de materiales.  
El material que caracterizar se separará en estas seis categorías:  
  
- Papel impreso.  
- Envases de papel-cartón:  
- Envase doméstico con Punto Verde.  
- Envase doméstico sin Punto Verde76  
€ Envase comercial con Punto Verde76  
€ Envase comercial sin Punto Verde76  
€ Resto de materiales.  
Los envases de papel-cartón cuya identificación entre doméstico con o sin Punto Verde76 y comercial con o sin Punto Verde76 resulte imposible, se apartarán y formarán dos fracciones de envase doméstico dudoso y envase comercial dudoso, respectivamente. La fracción de dudosos doméstico se repartirá proporcionalmente entre las que hayan resultado de doméstico con Punto Verde76 y doméstico sin Punto Verde76. Se procederá de la misma manera con la fracción de dudosos comercial.  
El peso total de la muestra caracterizada se obtendrá por la suma de pesos de los materiales separados. Para realizar la pesada de los materiales se dispondrá de una báscula de precisión adecuadamente verificada y calibrada.  
El resultado de cada muestreo se reflejará en una ficha de caracterización.  
  
4. Obtención de la caracterización promedio.  
El plan de caracterización incluirá el criterio para obtener la caracterización promedio a partir de los muestreos realizados, con el siguiente desglose:  
- Papel impreso.  
- Envases de papel-cartón:  
- Envase doméstico con Punto Verde.  
- Envase doméstico sin Punto Verde77  
€ Envase comercial con Punto Verde77  
€ Envase comercial sin Punto Verde77  
€ Resto de materiales.  
En función de la variabilidad de las rutas elegidas para los muestreos, la caracterización promedio podrá calcularse como media aritmética de cada fracción o utilizando algún sistema de ponderación.  
  
5. Porcentaje de envases de papel-cartón adheridos al SIG y de utilización en la facturación por recogida selectiva de papel-cartón.  
Una vez desarrollado el plan de caracterización, se fijará el nuevo porcentaje que representan los envases adheridos al SIG. Para obtener dicho valor se sumarán los porcentajes de envase doméstico con Punto Verde77 y sin Punto Verde y de envase comercial con Punto Verde77, pudiendo asimismo llevarse a cabo los ajustes necesarios en relación con el marcado del Punto Verde77(tanto para los envases domésticos como para los envases comerciales adheridos voluntariamente), con el fin de reflejar de la forma más adecuada los envases adheridos al SIG.  
Dicho porcentaje será el que aplique en la facturación de la entidad desde el mes siguiente a su obtención y, al menos, durante un año.  
Transcurrido dicho año la entidad podrá solicitar la realización de un nuevo plan de caracterización o mantener el valor obtenido.  
  
  
ANEXO IV.I.2  
Procedimiento de rechazo de vehículos de recogida de residuos de envases ligeros en instalaciones  
  
Este procedimiento tiene por objeto evitar la entrada en las estaciones de transferencia o en las plantas de selección, de vehículos procedentes, en teoría, de una recogida selectiva de envases ligeros, pero que realmente contengan material mezclado de diferentes tipos de residuos (contenedor amarillo más contenedor resto; contenedor resto; voluminosos), así como evitar la entrada de camiones que aun siendo procedentes de la recogida selectiva presenten unas características tales (presencia de material hospitalario de riesgo, residuos peligrosos, materiales dañinos para equipos, excesiva compactación, - ) que haga imposible su procesado sin las suficientes garantías de seguridad.  
Para alcanzar el objetivo del procedimiento es necesario que las partes implicadas, y especialmente las plantas de selección, lo apliquen con racionalidad, objetividad y proporcionalidad, buscando el máximo consenso y siempre en base al fin último de mejorar la recuperación de residuos de envases.  
  
1. Alcance  
El procedimiento de control de entradas aplica en todas las instalaciones que reciban material procedente de la recogida selectiva de envases ligeros: plantas de selección y estaciones de transferencia. No se aplica en el caso de asignaciones provisionales (plazo no superior a 3 meses) de plantas de selección debidos, por ejemplo, a cierres temporales por obras.  
  
2. Planteamiento  
El procedimiento consiste en la aplicación de tres posibles niveles de control consecutivos: control por peso, control visual y caracterización.  
- Control por peso  
Se controla el peso de la carga de cada vehículo de recogida que acceda a la instalación. Este control se basa en la relación existente entre el porcentaje de impropios, que es conocido para cada entidad, y la densidad del material. A partir del dato de densidad y aplicando un factor de compactación en vehículo y el volumen de la caja, se obtiene el peso «esperado» de la carga. En el apartado 6 se define el mecanismo de cálculo. Se definen dos niveles: un peso máximo (que correspondería a un material con más del 60 % de impropios) que tiene como consecuencia el rechazo directo del vehículo, y un peso de referencia (para contemplar desviaciones sobre las hipótesis básicas de cálculo: densidad, factor de compactación) que, de superarse, daría paso al control visual.  
  
Para aplicar el control por peso se debe contar con un listado actualizado con información de todos los vehículos de recogida. Ecoembes habilitará a través del Sistema Web de Gestión en internet, la carga de esta información por parte de las entidades locales (para cada vehículo se indicará matrícula, volumen de la caja, tara, tipo de recogida -superior, trasera, lateral-, si compacta o no, si es bicompartimentado o no, y fecha de baja del vehículo). Con esta información y con los resultados de porcentajes de impropios obtenidos en las caracterizaciones, Ecoembes elaborará, cada cuatrimestre, una tabla con los límites de pesos (índice máximo e índice de referencia) de cada vehículo de cada entidad.  
Las plantas de selección y estaciones de transferencia tendrán acceso, a través del Sistema Web de Gestión, a la información de las entidades que entregan sus envases ligeros en las mismas, utilizándola para la aplicación del procedimiento. Si a una planta o estación llega un vehículo que no está incorporado en las tablas, el responsable de la planta lo comunicará a la entidad local (con copia a Ecoembes) para que lo dé de alta en el Sistema Web de Gestión; si transcurrido un mes desde el envío de la comunicación, la entidad no lo ha dado de alta, la planta podrá decidir no permitir la entrada de dicho vehículo.  
  
- Control visual  
Supone el control de la apariencia del material. Aplica cuando el peso de un vehículo está entre el peso de referencia y el peso máximo, y también en plantas de selección cuando, aun no llegando al peso de referencia, al descargar la carga se identifican materiales de riesgo para la seguridad de los operarios o dañinos para los equipos de la planta (sería de aplicación, por ejemplo, para el control de rutas problemáticas que la planta identifica en su labor diaria).  
Para realizar el control visual se separa el material del vehículo que ha superado el peso de referencia en una zona aislada y se procede a avisar, en el mismo día, a la entidad de origen del material. La instalación debe justificar adecuadamente la incidencia detectada y su origen, incluyendo registro fotográfico del material. Se concede un máximo de 24 horas (o 2 días hábiles en el caso de plantas con espacio suficiente) para que se persone en la instalación un representante de la entidad, el cual procederá, junto con el representante de la instalación, a realizar el control visual. Las entidades podrán delegar la realización del control visual en el operario de recogida del vehículo, como forma de agilizar el desarrollo del procedimiento.  
Los aspectos para tener en cuenta en el control visual serán: en primer lugar, la desviación de la calidad aparente del material respecto de la calidad obtenida en las caracterizaciones del cuatrimestre anterior (desviación global o desviación en ciertas fracciones significativas); en segundo lugar, presencia de elementos de riesgo (hospitalarios, peligrosos) o dañinos para equipos (voluminosos, piedras). La conclusión de este control puede ser: aceptación, rechazo parcial, rechazo total o paso al siguiente nivel de control (caracterización). En el caso de estaciones de transferencia que no dispongan de una zona para la descarga y control visual, se dará la opción de desviar el vehículo a otra instalación según disponibilidad, en la que sea posible la descarga para el control visual. En el supuesto de desviarse a otra instalación, desde el momento de su descarga en la misma, esta pasa a ser la responsable de la aplicación del resto del procedimiento.  
  
- Caracterización:  
Consiste en la realización de una caracterización para determinar el porcentaje de cada fracción en el material. Es el último nivel de control, que aplica en el caso de que previamente las partes no se hayan puesto de acuerdo en el control visual y decidan someterse a este control (el representante de la entidad y el de la instalación, deben formalizar un documento indicando que acuerdan realizar la caracterización). Se aplicará la metodología de caracterización del convenio. Si la caracterización la lleva a cabo la misma empresa que las está realizando dentro del programa de caracterizaciones, Ecoembes admitirá la intermediación financiera que se describe en el siguiente apartado. Sin embargo, si la planta y la entidad eligen de común acuerdo otra empresa de caracterización, Ecoembes no admitirá la intermediación financiera; en este último caso, además, se avisará a Ecoembes para que esta pueda comprobar la aplicación de la metodología correcta. El resultado de la caracterización se contrasta con el dato de calidad existente para la entidad (media aritmética del cuatrimestre natural inmediatamente anterior a la fecha del control). Si hay una cantidad de impropios superior a la desviación admitida, la conclusión es que el material ha de ser rechazado, si no supera la desviación, el material es admitido. En el apartado 7 se recogen los criterios de contraste.  
  
3. Flujos económicos derivados  
- Cantidad a facturar a Ecoembes como recogida selectiva  
Desde el momento en que un vehículo supere los límites de peso y la carga sea apartada para la realización de posteriores controles, el peso del material no computaría inicialmente como entrada procedente de recogida selectiva a efectos de la facturación a Ecoembes, quedando pendiente de resolución de la incidencia. En función de la conclusión del procedimiento, el peso del material computará o no, para establecer el total de material recogido mensualmente. Las plantas de selección o estaciones de transferencia son las responsables de la correcta aplicación de este control de pesos.  
  
- Costes derivados de la aplicación del procedimiento  
Los costes derivados de la aplicación del procedimiento, que son: coste de realización de la caracterización y coste de gestión como rechazo del material no aceptado (incluyendo el transporte hasta instalación de gestión si no está en el mismo recinto), serán asumidos:  
- Si en el control visual las partes llegan a un acuerdo en que el material debe ir a rechazo, la entidad asume los costes de gestión.  
- Si se pasa al siguiente nivel de control y en la caracterización el resultado es no conforme, todos los costes los asume la entidad; si el resultado es conforme, todos los costes los asume la planta de selección o la estación de transferencia.  
Con el fin de facilitar la gestión de los flujos económicos derivados de la aplicación del procedimiento, Ecoembes podrá realizar la intermediación entre la entidad y la planta de selección o la estación de transferencia, cuando sea la entidad la que deba asumir el coste, aplicándose lo siguiente:  
- Salvo que la entidad comunique por escrito a Ecoembes y a la planta de selección o estación de transferencia donde entregue los envases, que desea mantener los flujos económicos directamente con esta, se considerará que el coste de gestión del rechazo y el coste de realización de la caracterización se abonarán a través de Ecoembes. De esta forma, Ecoembes abonará a la planta de selección por los posibles costes que esta haya asumido (gestión del rechazo) y, en su caso, a la empresa caracterizadora (siempre que sea la misma empresa contratada para el desarrollo del programa de caracterización) por el muestreo realizado. La planta de selección y la empresa caracterizadora emitirán factura a Ecoembes por el coste soportado. A su vez Ecoembes notificará el importe de esta factura a la entidad correspondiente, con el objeto de que en la facturación correspondiente al sobrecoste recogida selectiva aparezca minorado dicho importe hasta la cancelación total de la cantidad abonada por Ecoembes.  
- Si, a pesar de optar por el pago directo, la entidad no procede al pago a la planta de selección o a la empresa caracterizadora en el plazo máximo de 6 meses desde la emisión de las facturas por partes de estas, se podrán dirigir a Ecoembes para que se aplique lo previsto en el punto anterior.  
En relación con la gestión del material rechazado caben dos opciones:  
- Que la propia entidad se haga cargo de la retirada del material y de su gestión como rechazo. En este caso no existirá ningún pago a realizar a la planta.  
- Que el material sea gestionado como rechazo por la planta de selección (en las propias instalaciones si tienen tratamiento de la fracción resto, o en otra instalación externa). En este caso, la planta deberá comunicar por escrito a Ecoembes el coste unitario (?/kg) de gestión como rechazo, procediendo Ecoembes a cargar este dato en el Sistema Web de Gestión de internet, para que tengan conocimiento todas las entidades. Dicho coste deberá estar justificado y podrá actualizarse durante el primer mes de cada año. Si una planta no proporciona esta información a Ecoembes, deberá negociar el cobro directamente con cada entidad, no pudiéndose acoger a la intermediación de cobros de Ecoembes.  
  
4. Comunicación de los rechazos mensuales de vehículos  
Las plantas de selección y estaciones de transferencia informarán mensualmente a Ecoembes del estado de aplicación del procedimiento, informando del estado de desarrollo de este (rechazo directo, rechazo total o parcial tras control visual o tras caracterización, material en espera de control visual o material en espera de caracterización).  
Al objeto de facilitar la puesta en marcha de la aplicación de este procedimiento, el aviso a Ecoembes será inmediato (mediante correo electrónico en el mismo día de la incidencia) para las cinco primeras veces que aplique en cada planta de selección o estación de transferencia.  
  
5. Esquema del procedimiento  
Control por peso  
A la entrada de la instalación se procede al peso del vehículo y se contrasta con los valores de referencia:  
I. Si la carga no supera el peso de referencia: se admite la entrada y se descarga. En todo caso, podrá aplicarse el resto del procedimiento, en el caso de que durante la descarga del material se identificaran materiales de riesgo para la seguridad de los operarios o dañinos para los equipos de la planta.  
II. Si la carga supera el peso máximo, el material se rechaza directamente. Sólo se emite albarán si se descarga en la planta o en la estación de transferencia para su tratamiento como rechazo, si bien en este caso el peso no contabilizará como recogida selectiva.  
III. Si la carga supera el peso de referencia, pero no el peso máximo la aceptación o no del material, quedará pendiente de la resolución del procedimiento; a continuación:  
  
Si se trata de una Estación de transferencia:  
- Si es posible descargar el material en una zona aislada para realizar el control visual y existen medios para posteriormente recoger el material y depositarlo en las tolvas: se descarga el material y se avisa a la entidad de origen del material de forma inmediata.  
- Si a las 24 horas (o 2 días hábiles en el caso de plantas con espacio suficiente) no se ha personado ningún representante de la entidad, se procede directamente al rechazo del material (parcial o total) y a su gestión como fracción resto. El peso de la carga no computará como recogida selectiva.  
- Si se persona el representante de la entidad, se lleva a cabo el control visual.  
- Si no existe una zona para descarga del material o no hay medios para la posterior recogida, se da la opción a la entidad de llevar el vehículo a una planta de selección o a otra instalación para su control visual:  
  
- Si la entidad no acepta el desvío de la carga: el vehículo se rechaza y se gestiona como fracción resto. El peso de la carga no computará como recogida selectiva.  
- Si la entidad acepta: el vehículo se lleva a una planta de selección, en la que se lleva a cabo el control visual.  
  
Si se trata de planta de selección:  
Se descarga el material en una zona aislada para realizar el control visual y se avisa a la entidad de origen del material de forma inmediata.  
- Si acude un representante de la entidad, se procede a realizar el control visual.  
- Si en el plazo de 24 horas (o 2 días hábiles en el caso de plantas con espacio suficiente) no acude ningún representante de la entidad, será el propio responsable de la planta el que decidirá si el material se acepta, o hay un rechazo parcial o total. La decisión se tendrá en cuenta en relación con su cómputo como recogida selectiva.  
  
Control visual  
Una vez personado en la instalación el representante de la entidad se procede a realizar el control visual, o control de la calidad aparente de la carga, conjuntamente entre el representante de la entidad y el representante de la planta. Se tendrá en cuenta: el aspecto general del material, la existencia de partes de la carga con calidad aparente muy diferente, la presencia de materiales específicos de riesgo (hospitalarios, peligrosos, - ). Una vez realizado el control visual:  
- Si hay acuerdo sobre la solución a adoptar, finaliza el procedimiento. La solución puede ser:  
- Aceptación del material en la instalación para su procesado como envases ligeros. El material computa como recogida selectiva.  
- Rechazo parcial de la carga. En esta situación, una parte de la carga sería procesada como envases ligeros y otra parte sería gestionada como rechazo. La parte rechazada no computaría como recogida selectiva.  
- Rechazo completo de la carga. El material se gestiona como rechazo y su peso no sería computado como recogida selectiva.  
- Si no hay acuerdo en el control visual entre el representante de la entidad y el representante de la instalación, este propone realizar una caracterización:  
- Si el representante de la entidad no acepta la caracterización: la carga del vehículo es rechazada y gestionada como rechazo. No computaría a efectos de la recogida selectiva.  
- Si el representante de la entidad acepta la caracterización (debe firmarse un documento que indique que se acepta por ambas partes la realización de la caracterización), se ponen de acuerdo en que empresa la llevará a cabo (la que desarrolla el Programa de Caracterizaciones u otra) y se programa (plazo máximo para la caracterización: 2 días hábiles tras el control visual). Se lleva a cabo la caracterización.  
  
Caracterización  
Si el representante de la entidad acepta que se lleve a cabo la caracterización del material retenido, ambas partes deben decidir si dicha caracterización la lleva a cabo la misma empresa que realiza los muestreos del Programa de caracterización o si acuerdan que sea una empresa diferente. Si deciden que sea la misma empresa el representante de la instalación lo comunica a Ecoembes, que hará las gestiones necesarias con dicha empresa para que proceda a la caracterización del material en el plazo máximo de 2 días hábiles. Si acuerdan que sea otra empresa, deberán hacerse cargo directamente de las gestiones con ella, para proceder a la caracterización.  
Una vez realizada la caracterización se realiza el contraste con el dato de la última media cuatrimestral de la entidad (facilitado en el Sistema Web de Gestión de Residuos) aplicando lo previsto en el apartado 7 y:  
- Si el resultado de la caracterización justifica el rechazo: se rechaza el material y se gestiona como rechazo. No computa como recogida selectiva.  
- Si el resultado de la caracterización no justifica el rechazo, se admite el material para su gestión (transferencia o selección) y computa como recogida selectiva.  
El resultado de esta caracterización no se tendrá en cuenta a efectos de cálculo de la media móvil considerada en el Programa de caracterización del convenio.  
  
6. Metodología para calcular las referencias de peso  
Peso esperado  
Se calcula el peso «esperado» de la carga de cada vehículo, con la siguiente fórmula:  
  
Carga Esperada (kg) = densidad del material (kg/m³) x factor compactación x volumen caja (m³)  
  
Peso esperado (kg) =Carga esperada (kg) + Tara del vehículo  
  
donde:  
- Densidad del material. El valor de la densidad, que es función de los impropios, toma los siguientes valores:  
  
Media cuatrimestral Densidad (kg/m³)  
<10 % 25,85  
> 10 % y < 20 % 28,06  
> 20 % y < 30 % 30,86  
> 30 % y < 40 % 34,05  
> 40 % 42,00  
  
  
- Densidad en vehículo. El factor de compactación es diferente en función del vehículo y forma de operación, por lo que únicamente se puede establecer un índice de referencia; inicialmente se aplicará el índice 1:6, salvo en vehículos de carga lateral que se aplicará el factor 1:8.  
  
Cálculo del peso «esperado» en función del histórico.  
Una vez que el control por peso esté implantado y exista un histórico de pesos por vehículos, se podría tomar como referencia el promedio de pesos históricos de cada vehículo, en lugar de obtenerlo con las hipótesis de densidad y compactación.  
  
Peso máximo  
Este indicador se calcula como el peso que tendría la carga del vehículo suponiendo un material con 60 % de impropios que tiene una densidad de 50 kg/m³.  
  
Carga Máxima (kg) = 50 x factor compactación x volumen caja (m³)  
  
Peso Máximo (kg) = Carga máxima (kg) + tara del vehículo(kg)  
  
Cuanto mejor sea la calidad del material mayor será el exceso admitido para que aplique el rechazo directo; por ejemplo, a un material con un 20 % de impropios, que tiene una densidad asociada de 28,06 kg/m³, se le permitiría un exceso del 78 % (50 kg/m³) sobre el peso esperado. En un material con el 30 % de impropios el exceso sería del 62 % sobre peso esperado y con un 40 % de impropios el exceso sería de un 47 %.  
  
Peso de referencia  
El peso de referencia se calcula considerando un peso admitido adicional al «esperado» de 5 kg/m³.  
  
Peso de referencia (kg) = carga esperada x (100 % + índice de referencia) + tara del vehículo (kg)  
  
donde:  
  
Calidad material  
(% impropios) Densidad  
(kg/m³) Peso adicional (kg/m³) Índice de referencia  
> 10 % 25,85 5 19 %  
10 € 20 % 25,85 € 28,06 5 18 %  
20 € 30 % 28,06 € 30,86 5 16 %  
30 € 40 % 30,86 € 34,05 5 15 %  
> 40 % 42,00 5 12,5 %  
  
  
7. Criterios para determinar la desviación sobre la caracterización  
El primer contraste que realizar es el relativo al porcentaje total de impropios. Si incumple este primer contraste, el material es rechazado.  
  
Porcentaje de impropios  
(Media cuatrimestral) Porcentaje adicional admitido como desviación Porcentaje de impropios totales admitido para no rechazo  
< 30 % > 15 % 45 %  
30 € 35 % 15 % - 10 % 45 %  
35 € 40 % 10 % - 5 % 45 %  
40 € 45 % 5 % - 0 45 %  
  
  
Si el material está dentro del rango admitido como desviación sobre el total de impropios, pero supera el porcentaje para las siguientes fracciones, el material es rechazado:  
  
Fracciones específicas Porcentaje límite  
Materia orgánica + restos de poda 25 %  
Papel - cartón (incluyendo envases) 25 %  
Vidrio 10 %  
  
  
Asimismo, las siguientes fracciones presentan una especial problemática en relación con la seguridad de los operarios. Su presencia en la carga del vehículo que está siendo sometido a caracterización, supondrá su rechazo inmediato:  
  
Fracciones no admitidas por su especial problemática Justificación de la limitación  
Material origen hospitalario de riesgo (jeringuillas,) Seguridad laboral  
Residuos peligrosos (envases con producto): irritantes, explosivos, tóxicos, - Seguridad laboral  
  
  
Finalmente, la presencia de las siguientes fracciones resulta problemática por la posibilidad de causar daños en los equipos, pudiendo justificar el rechazo del material salvo que pudieran separarse fácilmente del resto de la carga:  
  
Fracciones no admitidas por su especial problemática Justificación de la limitación  
Escombros y restos de obra Daños en equipos  
Elementos no envases susceptibles de enrollarse en los ejes de los equipos de proceso (cintas, redes, - ) Daños en equipos  
  
  
8. Protocolo de actuación para la mejora y seguimiento de la calidad del material de envases ligeros depositados en las estaciones de transferencia.  
Esta parte del procedimiento busca identificar la llegada de residuos con las características descritas en la introducción de este procedimiento de entidades a las que no habría aplicado el control por peso al haber depositado en la transferencia una cantidad por debajo del peso de referencia y que al ir mezclados con otras entidades no sea posible identificar inequívocamente su origen. El material recibido de este origen podrá ser objeto de revisión visual de su calidad en planta para identificar las descargas con materiales de deficiente calidad o con productos, materiales o sustancias que pudieran resultar peligrosos y/o nocivos para la instalación o sus trabajadores.  
Desde la planta se abrirá un expediente y se comunicará este hecho a la estación de transferencia, documentando esta solicitud con fotografías del material descargado y copia del albarán del vehículo origen.  
La estación de transferencia indicará a la planta de selección las procedencias que iban en el transporte objeto de la apertura del expediente. Entre la información a remitir estará al menos para cada entidad, (ayuntamiento o mancomunidad), el tanto por ciento estimado del peso transportado correspondiente a la entidad, la hora de descarga y la matrícula del vehículo origen del residuo.  
Una vez identificados los municipios o mancomunidades, horas de entrega y camiones, la instalación remitirá un escrito informando a cada uno de los municipios implicados en el expediente, sobre la apertura de este, con indicación de si se trata de la primera, segunda o tercera ocasión en la que se produce un incidente de este tipo en los tres meses últimos para ese vehículo/turno. El tercer incidente repetido de este tipo en los tres últimos meses para una entidad/vehículo/turno determinará que no se pueda depositar temporalmente el material recogido como envase o segunda bolsa en las instalaciones de transferencia.  
En cada expediente se identificará las entidades/vehículos/turnos que haya estado implicado en un incidente de una transferencia.  
Cuando en una ruta habitual se vea implicada en tres expedientes en un periodo inferior a tres meses, la instalación remitirá escrito a Ecoembes, a la entidad responsable, y a la entidad gestora de la planta de transferencia informándole de esta situación.  
Ecoembes informará a la entidad gestora de la estación de transferencia y a la entidad implicada de la fecha prevista a partir de la cual la ruta implicada deberá desviar el material directamente a la planta que se le indique o bien optar por su depósito en planta de transferencia como residuo resto.  
Ecoembes no abonará el material depositado por esa ruta habitual en estación de transferencia a partir de la fecha indicada y hasta nueva comunicación.   
La planta de selección donde debería desviarse el material informará a Ecoembes en el caso de no recibir el camión implicado en los incidentes, con el fin de poder contrastar si está gestionando la ruta habitual como rechazo o se ha cambiado el turno o el camión que prestaba servicio a la ruta habitual identificada.  
Si analizando el histórico de descargas en planta (horas/matriculas) se constata que la entidad ha optado por el cambio de vehículo para realizar la misma ruta habitual, implicada en un expediente, al nuevo camión/turno se le aplicará también el citado expediente, no computándose a efectos de recogida selectiva de envases el material depositado por dicho camión/turno durante dicho cambio.  
La entidad podrá volver a depositar los residuos procedentes de la ruta (entidad/matricula/turno) en su instalación habitual de destino de no producirse rechazos por parte de la planta de selección en dos meses a contar desde el primer día en que se reciba el material en planta.  
La planta comunicará la primera recepción en planta a Ecoembes y a la entidad con objeto de hacer un seguimiento de los plazos previstos en este protocolo.  
Así mismo Ecoembes informará a la planta de clasificación y entidad correspondiente, cuando un camión/turno pueda transferir de nuevo su material de envases, resultado de un periodo de descarga en planta de dos meses sin rechazo por parte de la planta.  
En el caso de repetirse en una misma ruta habitual por aplicación de este protocolo la no admisión como envases en la estación de transferencia, el plazo para transferir de nuevo este material se incrementará en dos meses adicionales, por cada vez que se repitan estos hechos.  
Se llevará por parte de la instalación un registro de expedientes, incidentes y plazos que estará a disposición de Ecoembes y de las entidades implicadas.  
La entidad gestora de las plantas de transferencia, las plantas de selección y Ecoembes aportarán al resto de interlocutores implicados relación de personal autorizado para recibir y remitir esta información.  
En el caso de desvío de vehículos a planta de selección se estará a lo dispuesto en el punto 3 de este procedimiento.  
  
Aplicación económica  
Si la entidad opta por el desvío a planta para su control visual le será de aplicación el pago en concepto de transferencia de residuos previsto en el anexo II, del convenio importe de aplicación al material aceptado por la instalación.  
  
  
ANEXO IV.I.3  
Procedimiento de seguimiento de la calidad   
del servicio de recogida selectiva  
  
Se refiere a la calidad entendida como imagen del servicio percibida por los usuarios, por el impacto directo que tiene en su participación en la recogida selectiva. Por ello su alcance vendrá determinado por los parámetros del servicio que tienen impacto en esta percepción. Todos estos parámetros están asociados a los contenedores. El procedimiento aplica a la recogida selectiva de papel-cartón y a la recogida selectiva de envases ligeros.   
El procedimiento incluye también unas recomendaciones básicas relativas a la ubicación y disposición de los contenedores.  
Parámetros de servicio a verificar:  
Los parámetros de servicio incluidos en la verificación serán:  
- Mantenimiento: el mantenimiento preventivo y correctivo de los contenedores va dirigido al cuidado de los elementos básicos del contenedor para:  
1. Su correcta utilización por los usuarios (serigrafía correcta y visible, cierres y bocas de los contenedores en correcto estado y cuerpos y tapas íntegros).   
2. Posibilitar su recogida (elementos de elevación, ruedas, integridad del contenedor); cuando el contenedor no pueda ser reparado o el coste sea elevado, procedería su reposición.  
El seguimiento de este parámetro se hará directamente sobre los contenedores mediante controles «in situ».  
- Limpieza de los contenedores: La frecuencia de lavado depende de la actividad y del sistema de recogida. Los valores de referencia para cada servicio son los siguientes:  
  
Núm. lavados/año Recogida de envases ligeros Recogida de papel-cartón  
Tipología de municipio Iglú Carga trasera Carga lateral Soterrado   
Urbano 7 8 8 7 3  
Semi 6,5 6,5 7 6,5 2  
Rural 4 4 4 4 1  
  
  
Para el control de este parámetro se hará una verificación formal, es decir, se validará que la entidad (o su operador) ha llevado a cabo las operaciones de lavado mediante justificación documental.  
Desbordamiento de los contenedores en el momento del vaciado: se considera como referencia de servicio un promedio de llenado de los contenedores de un 66 %. Se define contenedor desbordado aquel cuyo llenado es del 100 % y se observa presencia de residuos de dicha fracción en su entorno. La presencia de otros residuos u objetos alrededor de los contenedores no supone desbordamiento, si hay todavía capacidad en los mismos.  
  
Metodología  
Seguimientos «in situ» de contenedores y revisión documental  
- Se realizarán controles «in situ» de contenedores con un alcance de al menos el 25 % del total de los ubicados en vía pública. Los controles se realizarán momentos antes de la recogida (para evaluar los desbordamientos), sin aviso previo del día concreto. Se tomarán los datos, con apoyo fotográfico, relativos a los siguientes indicadores: mantenimiento y desbordamientos.  
- Ecoembes notificará a la entidad el inicio del procedimiento, siendo obligatorio por parte de la segunda el envío de la siguiente información:  
- Inventario actualizado de contenedores de la/s fracción/es objeto de análisis.  
- Información relativa a la/s ruta/s de recogida (frecuencia, horario, etc.).  
- Documentación justificativa de la limpieza de contenedores.  
La entidad deberá proporcionar el inventario de contenedores y la información relativa a la/s ruta/s de recogida en el plazo máximo de 1 mes desde la notificación de Ecoembes. Si transcurrido este plazo no se ha recibido dicha información, no se procederá a tramitar las facturas correspondientes al pago fijo de la actividad afectada hasta la recepción de esta. Transcurrido el plazo de 9 meses desde el periodo al que corresponda la factura, se entenderá eliminado el compromiso de pago por parte de Ecoembes, tal y como se indica en el anexo III.  
La entidad dispone del plazo máximo de 1 mes desde la notificación de Ecoembes para enviar la documentación justificativa de la limpieza de los contenedores. Si dicha documentación se recibe fuera de plazo, Ecoembes podrá tenerla en cuenta si la estima representativa en el momento de su valoración. En caso contrario, o si la entidad no enviara la documentación, se considerará que el indicador de limpieza es muy deficiente.  
- Con los resultados de los seguimientos y la documentación recibida, se aplicará la valoración recogida en la Tabla de Valoración de los Indicadores y se obtendrá como suma el valor de calidad del servicio. El valor de 1 corresponde a una calidad correcta. Un valor inferior a 0,75 se considerará calidad de servicio deficiente.  
- Ecoembes, o la empresa en la que esta delegue, elaborará un informe con las conclusiones de la verificación.  
  
Resultados  
La finalidad principal del procedimiento es proporcionar una herramienta a la entidad responsable del servicio para corregir una situación que, por su impacto en los usuarios, puede provocar un funcionamiento deficiente de la recogida selectiva.  
Tras la realización del trabajo de campo se elabora un informe que se entregará a la entidad. En función de los resultados, el procedimiento de calidad del servicio constará de uno o varios controles:  
1. Resultados del primer control:  
- Si el resultado del seguimiento es calidad de servicio correcta (valor 0,75): se da por finalizado el procedimiento.  
- Si el resultado del seguimiento es calidad de servicio deficiente (valor < 0,75), se realizará un segundo control pasados tres meses desde el envío de los resultados del primero por parte de Ecoembes, periodo en el cual la entidad podrá poner en marcha medidas correctoras.  
  
2. Resultados del segundo control:  
- Si el resultado del seguimiento es calidad de servicio correcta (valor 0,75): se da por finalizado el procedimiento.  
- Si el resultado es calidad de servicio deficiente (valor < 0,75), se realizará un tercer control pasados tres meses desde el envío de los resultados del segundo por parte de Ecoembes, periodo en el cual la entidad podrá poner en marcha medidas correctoras.  
  
3. Resultados del tercer control:  
- Si el resultado del seguimiento es calidad de servicio correcta (valor 0,75): se da por finalizado el procedimiento.  
- Si el resultado del seguimiento es calidad de servicio deficiente (valor < 0,75), desde el mes del envío del informe de resultados no se tramitará la facturación correspondiente al pago fijo de la actividad afectada.  
El pago de este se reanudará tras acuerdo en Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control (en reunión con la entidad) una vez analizada la situación de la entidad, y en su caso, de las medidas correctoras implantadas/a implantar.  
Ecoembes podrá plantear, en caso de extrema gravedad, la resolución del convenio (de adhesión) de la entidad.  
Una vez transcurrido el plazo de 9 meses desde el periodo al que corresponda el pago fijo no facturado, se entenderá eliminado el compromiso de pago por parte de Ecoembes, tal y como se indica en el anexo III.  
  
Aplicación informática de gestión de la contenerización  
Si la entidad dispone de dispositivos automáticos de ubicación de contenedores y una aplicación informática de gestión que incluya al menos la siguiente información: localización geográfica, número o código identificativo de cada contenedor, fecha de instalación en esa localización, fecha de baja, operaciones de mantenimiento y reparación (fecha y alcance), operaciones de limpieza (fecha y alcance), operaciones de vaciado (fecha de cada vaciado, peso si tiene dispositivo de pesaje individual), dicha información será puesta a disposición de Ecoembes a su solicitud y se podrá tener en cuenta en la elaboración del informe de seguimiento.  
  
Recomendaciones básicas relativas a la disposición de los contenedores  
En los sistemas de recogida selectiva «de proximidad», es decir, cuando el contenedor amarillo se sitúa al lado del contenedor de resto, se deben considerar los siguientes aspectos:  
- Los contenedores amarillos deben tener siempre al lado al menos un contenedor de fracción resto, para evitar que en los mismos se deposite basura sin clasificar. En función del volumen de residuos de cada fracción (resto o envases ligeros), se dimensionará el número de contenedores a instalar, para evitar que, por insuficiente capacidad, se depositen los flujos de residuos en los contenedores que no corresponde.  
- Se colocarán contenedores de papel-cartón y vidrio en las cercanías, para evitar que estos materiales se depositen en los contenedores amarillos.  
En los sistemas de recogida selectiva «en área de aportación» se debe colocar de forma agrupada un contenedor para cada fracción selectiva: envases ligeros, papel-cartón y vidrio.  
El criterio de cercanía de los contenedores a los usuarios deberá ser tenido en cuenta para decidir su ubicación en vía pública, garantizando una distribución lo más homogénea y solidaria posible, para que se facilite la participación de los usuarios en la recogida selectiva. Se tendrán en cuenta, no obstante, posibles condicionantes urbanísticos que dificulten la ubicación de contenedores.  
  
  
ANEXO IV.I.4  
Procedimiento de verificación de la contenerización  
  
Tanto en el caso de la recogida selectiva de envases ligeros como en la de papel y cartón monomaterial se contempla el pago de una cantidad fija asociada a los contenedores instalados en la vía pública.  
La incorporación del número de contenedores para la determinación de la aportación económica hace necesario establecer un procedimiento que permita a todas las partes garantizar, con un mínimo de seguridad, que hay una correcta asignación de los fondos del sistema integrado de gestión.  
Según se establece en el anexo III del presente convenio, los consorcios y entidades locales deben mantener un inventario actualizado de los contenedores instalados, tanto para la recogida de envases de papel- cartón como para la recogida de envases ligeros.  
Este inventario, que será la base para el desarrollo del procedimiento de verificación, deberá reunir las características descritas en el citado anexo.  
  
1. Procedimiento de verificación.  
Como herramienta para realizar la verificación, se ha desarrollado una metodología basada en la realización de muestreos estadísticos, que permite una estimación del valor «teórico» del número de contenedores instalados, de forma que se pueda contrastar con el dato aportado por los consorcios y entidades locales en su inventario de contenedores.  
A fin de evitar posibles errores del muestreo debidos a desplazamientos de los contenedores, el control se realiza sobre unas agrupaciones formadas por un número determinado y conocido a priori de contenedores denominadas «conglomerados». El control «in situ» de un determinado número de conglomerados, permite verificar, con una probabilidad de error acotada, la representatividad de la información presentada en el inventario con respecto a lo realmente puesto a disposición de los usuarios del servicio. Esta verificación va a permitir, en base al recuento parcial, hacer extensible el resultado a la totalidad de la contenerización instalada.  
1.1. Envío del inventario y participación de los consorcios y entidades locales en el procedimiento.  
Una vez solicitado por Ecoembes, los consorcios y entidades locales deberán proporcionar el inventario de contenedores en el plazo máximo de 1 mes. Si transcurrido este plazo no se ha recibido el inventario, no se procederá a tramitar las facturas correspondientes al pago fijo de la actividad afectada hasta la recepción del inventario. Transcurrido el plazo de 9 meses desde el periodo al que corresponda la factura, se entenderá eliminado el compromiso de pago por parte de Ecoembes, tal y como se indica en el anexo III.  
1.2. Preparación del seguimiento «in situ»  
La preparación del seguimiento «in situ» incluye las siguientes tareas:  
- Definición o diseño de los conglomerados de contenedores a partir del inventario entregado por los consorcios y entidades locales.  
- Aplicación de un procedimiento estadístico, que determinará el número de conglomerados a visitar, para un intervalo de confianza de un 95 % y con un margen de error de un ±10 % (en el punto 2 de este anexo se detalla la justificación de la fórmula utilizada en esta determinación).  
- Selección aleatoria de los conglomerados a visitar de entre todos los definidos.  
1.3. Desarrollo del seguimiento «in situ»  
Una vez elaborada la información necesaria para realizar el trabajo de campo, el personal de Ecoembes o empresa subcontratada por esta se desplazará a la ubicación donde se prevé, en base al inventario proporcionado por los consorcios y entidades locales, se encontrarán los conglomerados de contenedores seleccionados.  
Posteriormente se realizará la toma de datos, incluyendo información complementaria del servicio. Si los consorcios y entidades locales lo consideran necesario, podrá asistir al seguimiento «in situ» de los contenedores.  
1.4. Realización del contraste e informe final  
La información obtenida mediante el trabajo de campo es volcada a una aplicación informática que, con base en parámetros estadísticos, obtiene una estimación «teórica» del número de contenedores instalados. Los resultados obtenidos se contrastan con el dato del inventario enviado por los consorcios y entidades locales.  
Con las conclusiones de dicho contraste se elabora un informe final, que es remitido a los consorcios y entidades locales. Los resultados contemplados en dicho informe podrán ser los siguientes:  
- No existen diferencias significativas entre los contenedores muestreados y los contemplados en el inventario. En tal caso se dará por terminado el proceso de verificación sin incidencias.  
- Existen diferencias pequeñas pero significativas desde el punto de vista estadístico. Se recomienda la realización de un conteo estricto con un tamaño de muestra mayor con el fin de asegurar el resultado del control.  
- Se aprecian diferencias estadísticamente significativas entre la contenerización muestreada y la recogida en el inventario remitido por la entidad. En este caso, Ecoembes comunica a la entidad tal incidencia solicitando la actualización del inventario y de los datos cargados en el sistema de facturación de acuerdo con el número de contenedores obtenido en el control, desde la fecha de realización de este. Ecoembes no tramitará facturas por el pago fijo de la actividad afectada hasta que se proceda a la actualización del inventario y, en caso necesario, a la regularización de la facturación.  
Si los consorcios y entidades locales no están de acuerdo con el resultado del control, podrá pedir su repetición en un plazo máximo de 20 días desde el envío del informe, procediéndose en este caso a su repetición por la misma empresa que realizó el control inicial, en un plazo máximo de 20 días desde la comunicación de los consorcios y entidades locales. Si el resultado de este control confirma el rechazo inicial del inventario, los consorcios y entidades locales deberán asumir su coste además de actualizar el inventario y los datos cargados para la facturación por recogida en el Sistema Web de Gestión.  
1.5. Aplicación informática de gestión de la contenerización  
Si los consorcios y entidades locales disponen de dispositivos automáticos de ubicación de contenedores y una aplicación informática de gestión que incluya al menos la siguiente información: localización geográfica, número o código identificativo de cada contenedor, fecha de instalación en esa localización, fecha de baja, operaciones de mantenimiento y reparación (fecha y alcance), operaciones de limpieza (fecha y alcance), operaciones de vaciado (fecha de cada vaciado, peso si tiene dispositivo de pesaje individual), dicha información se tendrá en cuenta en la elaboración del informe de seguimiento.  
  
2. Justificación de la fórmula utilizada en el procedimiento estadístico  
2.1. Unidades que forman parte del muestreo  
La necesidad de contrastar de forma estadística la información referida a una población a partir de una muestra, requiere en primer lugar, definir las unidades que se utilizarán para contrastar dicha información.  
Por cuestiones de eficiencia y para evitar errores debidos a la posible movilidad de los contenedores individuales se parte de una división artificial de zonas con un número similar de contenedores, constituyendo las unidades primarias de muestreo denominadas conglomerados.  
2.2. Selección del tamaño de la muestra  
Una vez establecidos los conglomerados, se determina el número de ellos a visitar para estimar el número total de contenedores de la entidad con un intervalo de confianza del 95 % y un margen de error del ±10 %. La fórmula utilizada es la siguiente:  
  
  
  
donde el significado de los parámetros es el siguiente:  
- n: número de conglomerados a muestrear.  
- z2: el valor asociado a una distribución normal que deja una probabilidad de a su derecha. Siendo la probabilidad de que el verdadero valor en la población y la estimación obtenida difieran como máximo en el error máximo permitido (nivel de confianza).  
Error: el error máximo (en términos porcentuales) permitido en la estimación que estamos dispuestos a aceptar.  
- S/?D: coeficiente de variación, donde S representa el error asociado al cálculo del número total de contenedores y ?D el valor estimado para el total de la población.  
- N: número total de conglomerados construidos que conforman el universo del que se obtendrá la muestra.  
2.3. Estimador considerado para establecer la diferencia máxima admitida entre el número de contenedores teórico y el observado  
A partir de las diferencias entre el número de contenedores teórico que hubiéramos debido encontrar (inventario) y el observado (trabajo de campo) se obtiene el estimador lineal insesgado de Horwitz y Thompson, cuya forma en este caso es:  
  
  
  
donde d expresa la ponderación dada a cada una de las diferencias encontradas en los conglomerados muestreados.  
Con este indicador obtendremos la estimación de la diferencia de contenedores existente y por tanto el criterio a utilizar para determinar si esa diferencia puede ser considerada suficientemente grande, como para poder o no rechazar la hipótesis acerca de la veracidad de la información proporcionada.  
2.4. Contraste estadístico acerca de la significatividad de la diferencia encontrada  
El test de hipótesis que construiremos será:  
  
H0 Número de contenedores teórico = Número de contenedores estimado  
H1 Número de contenedores teórico Número de contenedores estimado  
  
De este modo, partiendo siempre de la hipótesis nula (H0), es decir, el número de contenedores reflejado en inventario va a coincidir con el observado a través del trabajo de campo, este contraste estadístico nos va a poder determinar, a través del valor para el estimador de la diferencia y la estimación de su varianza, si la diferencia entre el número de contenedores que hubiéramos debido encontrar y el observado en el trabajo de campo es suficientemente significativa, por lo que rechazaríamos la hipótesis nula (H0), o si por el contrario, podemos asumir esta diferencia en el número de contenedores, y por lo tanto no se rechazaría (aceptaríamos) la hipótesis nula (H0).  
Dicho contraste estará basado en el intervalo de confianza para esa diferencia cuya fórmula viene dada por:  
  
  
  
donde:  
  
- expresa la estimación de la variación real existente para las diferencias entre el número de contenedores real y teórico.  
  
- se corresponde con el valor que en una distribución t-Student con n-1 grados de libertad deja a su derecha una probabilidad de 2 (recordemos que el valor de guardaba relación con el nivel de confianza fijado).  
  
Aplicando la fórmula obtendríamos dos posibles resultados:  
- El número de contenedores del inventario se encuentra dentro del intervalo de confianza definido por la fórmula. En tal caso se acepta la hipótesis nula y, por tanto, el inventario sería correcto.  
- El número de contenedores del inventario se encuentra fuera del intervalo de confianza definido por la fórmula. En tal caso, el inventario de contenedores no sería correcto y habría que proceder a su modificación.  
Se incluye además una modificación para que el resultado derivado del test de hipótesis contemple la posibilidad de realizar un muestreo adicional en el caso que las diferencias encontradas sean significativas pero pequeñas, con el fin de asegurar las conclusiones que se reportan a los consorcios y entidades locales.  
Esta modificación consiste en ampliar el nivel de confianza desde el 95 % fijado previamente hasta el 90 % de tal manera que, si el número de contenedores del inventario se encuentra dentro del mismo, se procedería a realizar un conteo estricto ampliando el tamaño de la muestra inicial, considerando un nivel de error del 5 % frente al 10 % inicial. Una vez realizado el nuevo muestreo, si el resultado vuelve a ser que no se cumple la hipótesis nula, el inventario no sería correcto y habría que proceder a su modificación.  
Aplicación del procedimiento de seguimiento de la calidad del servicio de recogida selectiva para verificar la contenerización.  
Caso de que el número de contenedores verificados en aplicación del procedimiento de seguimiento de la calidad del servicio de recogida selectiva asegure una representatividad estadística superior a la descrita en este procedimiento, ese seguimiento podrá ser utilizado también para la verificación de la contenerización (con los resultados obtenidos, se aplicarían los puntos 2.3 y 2.4 de este procedimiento).  
  
  
ANEXO IV.II  
Procedimientos de seguimiento de la selección  
  
ANEXO IV.II.1  
Especificaciones técnicas de los materiales recuperados (ETMR); modificación, cumplimiento y control  
  
1. Especificaciones Técnicas de los Materiales Recuperados (ETMR)  
a) Recogida monomaterial de Papel y Cartón  
  
ESPECIFICACIONES TÉCNICAS PARA MATERIALES RECUPERADOS (ETMR) Para entrada de RESIDUOS DE ENVASES DE PAPEL Y CARTÓN EN INSTALACIONES DE RECUPERADORES/RECICLADORES, PROCEDENTES DE RECOGIDA MONOMATERIAL  
  
Características del material Material en balas o a granel de diversas calidades de papeles y cartones. Calidad mínima 1.01 de la Norma UNE-EN 643 «Lista Europea de Calidades Estándar de Papel y Cartón para Reciclar».  
Procedencia Contenedor específico para recogida monomaterial de papel/cartón.  
Humedad máxima 10,00 %  
  
  
Materiales Impropios Máximo el 3,00 % sobre el peso total  
  
  
RECOGIDA PUERTA A PUERTA DE RESIDUOS DE ENVASES DE CARTÓN COMERCIAL  
  
Características del material Calidad mínima 1.04 de la Norma UNE-EN 643 de la «Lista Europea de Calidades Estándar de Papel y Cartón para Reciclar».  
Procedencia Recogida específica de cartón del comercio  
Humedad máxima 10,00 %  
Materiales impropios87 Máximo el 3,00 % sobre el peso total  
  
  
b) Materiales recuperados en plantas de selección.  
- Todas las fracciones seleccionadas (excepto acero y aluminio) deberán ir etiquetadas. La ausencia de etiquetas será causa de la no retirada del material seleccionado de la planta. La etiqueta tendrá que ser cumplimentada durante el proceso de producción de la bala, con los datos del nombre de la planta y la fecha de producción de la bala. Tanto las etiquetas como los elementos de fijación serán facilitados por Ecoembes sin ningún coste para la entidad titular de la planta de selección. La entidad titular de la planta de selección podrá utilizar otras etiquetas siempre que contengan dicha información.  
- Con el fin de optimizar el transporte, la carga de las balas de material será a tres alturas siempre que sea posible.  
  
ESPECIFICACIONES TÉCNICAS PARA MATERIALES RECUPERADOS (ETMR) DE RESIDUOS DE ENVASES DE PLÁSTICO PET EN PLANTAS DE SELECCIÓN DE ENVASES LIGEROS  
  
Material solicitado Envases de PET (se admiten todos los colores) procedentes de recogida selectiva 95,50 % (incluidos etiquetas adheridas y tapones que aún formen parte del envase tras el prensado).  
Este porcentaje incluye la humedad.  
Impropios Impropios < 4,50 % con límite máximo para las siguientes fracciones de:  
- PVC (botellas completas y fragmentos) < 0,25 %  
- metales < 0,25 %  
- suma de otros materiales plásticos y otras impurezas < 4,00 %  
Condiciones de entrega Los envases deben haber sido pinchados  
En balas de longitud: 1,00 L 1,50 m y densidad 190,00 kg/m³  
Fleje de las balas: acero  
La integridad de las balas debe mantenerse a lo largo de la carga, transporte, descarga y almacenamiento.  
Envío: camión completo (mínimo 10,00 toneladas)  
  
  
Valores de porcentajes en peso  
  
  
ESPECIFICACIONES TÉCNICAS PARA MATERIALES RECUPERADOS (ETMR) DE RESIDUOS DE ENVASES DE PLÁSTICO PEAD EN PLANTAS DE SELECCIÓN DE RESIDUOS DE ENVASES LIGEROS  
  
Material solicitado Botellas y bidones de PEAD procedentes de recogida selectiva 90,00 % (incluidos etiquetas adheridas y tapones que aún formen parte del envase tras el prensado).  
Este porcentaje incluye la humedad.  
Impropios Impropios < 10,00 % con límite máximo para las siguientes fracciones de:  
- cauchos, siliconas, espumas poliestireno y poliuretano < 0,05 %  
- envases de otras poliolefinas y de otros materiales plásticos (excepto cauchos, siliconas, espumas poliestireno y poliuretano) < 7,00 %  
- metales < 0,50 %  
- papel/cartón, cartón bebidas/alimentos (brik) y otras impurezas < 2,00 %  
Condiciones de entrega En balas de longitud: 1,00 L 1,50 m y densidad 210,00 kg/m³  
Fleje de las balas: acero  
La integridad de las balas debe mantenerse a lo largo de la carga, transporte, descarga y almacenamiento.  
Envío: camión completo (mínimo 10,00 toneladas)  
  
  
Valores de porcentajes en peso  
«Cauchos, siliconas, espumas poliestireno y poliuretano» se refiere a envases de cauchos, siliconas, espumas de poliestireno y poliuretano o a envases cuyo contenido previo haya sido alguna de estas sustancias.  
  
  
ESPECIFICACIONES TÉCNICAS PARA MATERIALES RECUPERADOS (ETMR) DE RESIDUOS DE ENVASES DE PLÁSTICO PEAD NATURAL EN PLANTAS DE SELECCIÓN DE RESIDUOS DE ENVASES LIGEROS  
  
Material solicitado Botellas y bidones de PEAD NATURAL, procedentes de recogida selectiva 90,00 % (incluidos etiquetas adheridas y tapones que aún formen parte del envase tras el prensado).  
Este porcentaje incluye la humedad.  
Impropios Impropios < 10,00 % con límite máximo para las siguientes fracciones de:  
- envases de PEAD color (incluido blanco) y con multicapa negra < 1,00 %  
- cauchos, siliconas, espumas poliestireno y poliuretano < 0,05 %  
- envases de otras poliolefinas y otros materiales plásticos (excepto PEAD Color, PEAD Blanco, cauchos, siliconas, espumas poliestireno y poliuretano) < 7,00 %  
- metales < 0,50 %  
- papel/cartón, cartón bebidas/alimentos (brik) y otras impurezas < 1,50 %  
Condiciones de entrega En balas de longitud: 1,00 L 1,50 m y densidad 210,00 kg/m³  
Fleje de las balas: acero  
La integridad de las balas debe mantenerse a lo largo de la carga, transporte, descarga y almacenamiento.  
Envío: camión completo (mínimo 10,00 toneladas)  
  
  
Valores de porcentajes en peso  
«Cauchos, siliconas, espumas poliestireno y poliuretano» se refiere a envases de cauchos, siliconas, espumas de poliestireno y poliuretano o a envases cuyo contenido previo haya sido alguna de estas sustancias.  
  
  
ESPECIFICACIONES TÉCNICAS PARA MATERIALES RECUPERADOS (ETMR) DE RESIDUOS DE ENVASES DE PLÁSTICO FILM EN PLANTAS DE SELECCIÓN DE RESIDUOS DE ENVASES LIGEROS  
  
Material solicitado Envases flexibles de film (bolsas y films de embalaje, incluido el film extensible y el film retráctil) procedentes de recogida selectiva 82,00 % (incluidas las etiquetas adheridas que formen parte del envase tras el prensado).  
Impropios Impropios < 18,00 % con límite máximo para las siguientes fracciones de:  
- PET <1,00 %  
- cauchos siliconas, espumas de poliestireno y poliuretano < 0,05 %  
- metales < 1,50 %  
- papel/cartón, cartón bebidas/alimentos (brik) < 2,50 %  
- otras impurezas < 9,00 %  
- Humedad < 5,00 %  
Condiciones de entrega En balas de longitud: 1,00 L 1,50 m y densidad 250,00 kg/m³  
Fleje de las balas: acero  
La integridad de las balas debe mantenerse a lo largo de la carga, transporte, descarga y almacenamiento.  
Envío: camión completo (mínimo 15,00 toneladas)  
  
  
Valores de porcentajes en peso  
«Cauchos siliconas, espumas de poliestireno y poliuretano» se refiere a envases de cauchos, siliconas, espumas de poliestireno y poliuretano o a envases cuyo contenido previo haya sido alguna de estas sustancias.  
  
ESPECIFICACIONES TÉCNICAS PARA MATERIALES RECUPERADOS (ETMR) DE RESIDUOS DE ENVASES DE PLÁSTICO MEZCLA EN PLANTAS DE SELECCIÓN DE RESIDUOS DE ENVASES LIGEROS  
  
Material solicitado Envases de plástico procedentes de recogida selectiva, no reclamados en otras fracciones 80,00 % (incluidos etiquetas adheridas y tapones que aún formen parte del envase tras el prensado).  
Esta fracción incluye, por tanto:  
  
- envases de PEAD no incluidos en su fracción de acuerdo con la ETMR del PEAD  
- envases de PET no incluidos en su fracción de acuerdo con la ETMR del PET  
- envases de Film no incluidos en su fracción de acuerdo con la ETMR del Film  
- resto de envases plásticos sin fracción específica (PVC, polipropileno, poliestireno, etc.)  
Este porcentaje incluye la humedad.  
Impropios Impropios <20,00 % con límite máximo para las siguientes fracciones de:  
- envases plásticos que deben incluirse en sus fracciones respectivas (PET, PEAD y Film) < 10,00 %  
- otros materiales plásticos no envases < 10,00 %  
- metales, papel/cartón, cartón bebidas/alimentos (brik) y otras impurezas < 4,00 %  
Condiciones de entrega En balas de longitud: 1,00 L 1,50 m y densidad 210,00 kg/m³  
Fleje de las balas: acero  
La integridad de las balas debe mantenerse a lo largo de la carga, transporte, descarga y almacenamiento.  
Envío: camión completo (mínimo 10,00 toneladas)  
  
  
Valores de porcentajes en peso  
  
  
ESPECIFICACIONES TÉCNICAS PARA MATERIALES RECUPERADOS (ETMR) DE RESIDUOS DE ENVASES DE CARTÓN PARA BEBIDAS/ALIMENTOS EN PLANTAS DE SELECCIÓN DE RESIDUOS DE ENVASES LIGEROS  
  
Material solicitado Cartones para bebidas/alimentos líquidos procedentes de recogida selectiva 95,00 % (incluidos los tapones que formen parte del envase tras el prensado).  
Este porcentaje incluye la humedad.  
Impropios Impropios < 5,00 % con límite máximo para las siguientes fracciones de:  
- otros envases < 3,00 %  
- otros impropios < 2,00 %  
Humedad Humedad <10,00 %  
Condiciones de entrega En balas de longitud: 1,00 L 1,50 m y densidad 400,00 kg/m³  
Fleje de las balas: acero  
La integridad de las balas debe mantenerse a lo largo de la carga, transporte, descarga y almacenamiento.  
Envío: camión completo (mínimo 20,00 toneladas)  
  
  
Valores de porcentajes en peso  
  
  
ESPECIFICACIONES TÉCNICAS PARA MATERIALES RECUPERADOS (ETMR) PARA SALIDA DE RESIDUOS DE ENVASES DE PAPEL Y CARTÓN DE PLANTAS DE SELECCIÓN, PROCEDENTES DE RECOGIDA MULTIMATERIAL  
  
Características del material Material en balas de diversas calidades de papeles y cartones. Calidad mínima 5.01 de la Norma UNE-EN 643 «Lista Europea de Calidades Estándar de Papel y Cartón para Reciclar».  
Procedencia Recogida multimaterial de envases ligeros  
Dimensiones de las balas y condiciones de entrega Presentación en balas cuyas dimensiones estarán en función de la prensa de cada planta.  
Envío: camión completo  
Identificación de las balas Las balas llevarán una identificación, con, al menos, los siguientes datos: material, fecha de embalado, planta de origen, y peso aproximado.  
Humedad máxima 10,00 %  
Materiales impropios: flejes, arena, metales, plásticos y, en general, todo aquel material que no sea papel-cartón. Máximo el 3,00 % sobre el peso total (este porcentaje no considera aquellas sustancias inutilizables que formen parte del envase)  
  
  
Valores de porcentajes en peso  
  
  
  
ESPECIFICACIONES TÉCNICAS PARA MATERIALES RECUPERADOS (ETMR) DE RESIDUOS DE ENVASES METÁLICOS DE ACERO EN PLANTAS DE SELECCIÓN DE RESIDUOS DE ENVASES LIGEROS  
  
Material solicitado Contenido férrico magnético 90,00 % (incluye humedad y todo aquello que forme parte del propio envase).  
Impropios Impropios < 10,00 %  
Condiciones de entrega Compactado en forma de paquetes o balas. Recomendable en paquetes/balas de 50,00 kg mínimo y 500,00 kg máximo.  
Los paquetes/balas deben resistir la manipulación industrial.  
Densidad aparente 800,00 kg/m³.  
Entrega mínima: camión completo.  
  
  
Valores de porcentajes en peso  
  
  
ESPECIFICACIONES TÉCNICAS PARA MATERIALES RECUPERADOS (ETMR) DE RESIDUOS DE ENVASES METÁLICOS DE ALUMINIO EN PLANTAS DE SELECCIÓN DE RESIDUOS DE ENVASES LIGEROS  
  
Material solicitado Envases de aluminio procedentes de recogida selectiva 90,00 % (incluye humedad y todo aquello que forme parte del propio envase).  
Contenido de envases aluminio laminar monomaterial 5,00 %.  
Impropios Total, de impropios < 10,00 % con límite máximo para las siguientes fracciones de:  
- metales férricos libres = 0,00 %  
- metales no férricos < 3,00 %  
- plásticos, papel/cartón, cartón bebidas/alimentos (brik) y laminados complejos < 4,00 % (en ningún caso estas fracciones podrán superar por separado el 2,00 %)  
- finos y otros < 3,00 %  
(porcentajes referidos al material húmedo)  
Condiciones de entrega Compactado en forma de paquetes o balas.  
Densidad aparente 500,00 kg/m³.  
Los paquetes/balas deben resistir la manipulación industrial.  
Entrega mínima:  
- 5,00 toneladas en plantas con entradas anuales <3.000,00 toneladas  
- 10,00 toneladas en plantas con entradas anuales 3.000,00 toneladas  
  
  
Valores de porcentajes en peso  
  
2. Modificación de las ETMR  
Las ETMR pueden evolucionar con el tiempo a causa de las exigencias industriales, tecnológicas, comerciales, reglamentarias u otras. Corresponde a Ecoembes acordar las modificaciones de las ETMR, siempre y cuando medie la correspondiente justificación ante la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
La modificación de las ETMR podrá acordarse en la Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control del convenio. Una vez aprobada la modificación, y habiendo sido debidamente notificada, esta será de obligado cumplimiento para las entidades gestoras, disponiendo de un periodo de 3 meses de adaptación a las nuevas ETMR  
  
  
3. Excepciones al cumplimiento de las ETMR  
Cualquier excepción al cumplimiento de las ETMR del anexo IV deberá contar con el consentimiento previo y expreso de Ecoembes, consentimiento que únicamente tendrá lugar si hay justificación suficiente. Para ello la entidad gestora deberá acordar por escrito con el recuperador/reciclador designado por ella cualquier modificación y deberá solicitar a Ecoembes la aceptación de dicha modificación. Si la garantía de retoma ha sido asignada a Ecoembes, esta podrá acordar con la entidad gestora y con el recuperador/reciclador designado una excepción justificada al cumplimiento de las ETMR.  
  
4. Cumplimiento de las ETMR  
El cumplimiento de las ETMR se verificará a través de los controles de calidad realizados por Ecoembes, sin previo aviso a la planta de la fecha de realización de estos.  
Si tras un control de calidad se constata que el material no cumple ETMR, se aplicará el procedimiento recogido en el apartado 6 del presente anexo.  
  
5. Control de las ETMR  
5.1. Determinación del número de controles de calidad a realizar en una planta de selección  
De cara a garantizar la representatividad estadística del control, se establece el siguiente procedimiento de cálculo del número de ensayos a realizar.  
El parámetro estudiado es la proporción de propios detectados al realizar los controles de cada material; sería la proporción que representan los materiales admitidos en las ETMR con respecto al total de material recuperado en una planta de selección, expresada en tanto por uno. Esta es la variable elegida para controlar cómo se ajusta a especificaciones el material recuperado en una planta de selección.  
Este procedimiento da como resultado la información del número de análisis a llevar a cabo a lo largo de un año para conocer la calidad de la selección de los materiales en cada planta.  
La metodología de control de calidad anual sigue un procedimiento por variables, que se basa directamente en la variable proporción de propios observada en cada control. Para estimar la proporción de propios presentes en la recuperación de cada material a lo largo del año, es preciso conocer primero a qué modelo de distribución se adaptan los resultados.  
  
Ajuste a la distribución que siguen los resultados. Distribución beta  
La variable proporción de propios presenta ciertas peculiaridades que la alejan del modelo normal de distribución.  
En concreto, es una variable que toma valores entre cero y uno, pero cabe esperar que, si la variable se mueve en valores próximos a alguno de los extremos, cero o uno, su variabilidad sea menor, pues sus desviaciones respecto de la media están acotadas por ese límite natural. Además, esa acotación suele producir un efecto de asimetría en la distribución, asimetría ausente por completo bajo el modelo normal.  
  
Cuando la proporción objeto de estudio está alejada de los extremos, cero y uno, los fenómenos pueden no ser muy graves, pero en este caso la proporción de residuos propios está, y de hecho debe estar, muy próxima a uno, por lo que resulta previsible una desviación grande respecto del modelo normal.   
Como consecuencia del mal ajuste del modelo de distribución normal, se ha buscado un modelo que se adaptara mejor a esta situación, optando por el modelo de distribución beta, pues está especialmente concebido para datos entre cero y uno, y en concreto para proporciones.  
Este modelo de distribución se ha parametrizado mediante la media, que sería el parámetro p (proporción de propios), y un parámetro lambda, que hace las veces de variabilidad (en sentido inverso, cuanto mayor es lambda, menor es la variabilidad).  
  
Determinación del número de muestras  
La metodología permite calcular el número mínimo de controles por planta y material, en función de las salidas del proceso de dicho material, del error establecido, del parámetro lambda propio del material y, sobre todo, en función de la proporción media de material propio que se ha observado en los controles históricos, y el número de controles históricos.  
Para las plantas que no tienen control de calidad en el registro histórico se usa como referencia el primer cuartil de las proporciones medias obtenidas en las demás plantas para el material en cuestión.  
El primer cuartil es el valor que deja el 25 % de las plantas con proporciones inferiores, y el 75 % con valores superiores. Nótese que cuanto más baja sea la proporción, más caracterizaciones se van a necesitar. En consecuencia, el primer cuartil es un valor desfavorable, dentro de los que se suelen presentar en las plantas ya analizadas, y de este modo, es una forma de asegurarse al analizar una planta por primera vez.  
  
El intervalo de confianza utilizado en todos los casos es del 90 %, para garantizar que los resultados estén equilibrados entre plantas nuevas y plantas ya analizadas.  
  
Distribución del número de visitas de control a lo largo del año  
Una vez obtenido el número de análisis (balas o material a granel), se presenta a continuación su distribución a lo largo del año mediante visitas de control:  
- Entre 1 y 3 balas y/o análisis de material a granel. En este caso, dado que el número total de muestras al año es muy bajo, se pueden realizar en una sola visita.  
- Entre 3 y 6 balas y/o análisis de material a granel. Se llevarán a cabo mínimo en dos visitas, una por semestre, separadas como mínimo cuatro meses.  
- Entre 7 y 9 balas y/o análisis de material a granel, Se llevarán a cabo mínimo en tres visitas, separadas al menos dos meses.  
- Por encima de 9 balas y/o análisis de material a granel. Se llevará a cabo el control mínimo en cuatro visitas, una por trimestre.  
  
Evaluación de la calidad de los materiales recuperados a lo largo de un año  
La media aritmética de todos los valores de proporción de propios de cada análisis realizado a lo largo de un año en una planta y para cada material será el valor que exprese la proporción de propios estimada con las garantías de representatividad comentadas anteriormente.  
  
5.2. Procedimiento para realización de una visita de control  
Este procedimiento determina el número de balas/análisis de material a granel, que se debe estudiar durante cada visita realizada a las plantas de selección para realizar análisis de control de calidad.  
El procedimiento de control de las ETMR será aplicable a los controles derivados de programación anual (controles de seguimiento), los controles en el caso de primera designación de recuperador/reciclador en una planta de selección y los controles derivados de una disconformidad de las ETMR, realizados por Ecoembes.  
Se aplicarán los siguientes criterios para cada tipo de control:  
- Controles de primera designación de recuperador/reciclador en una planta de selección y controles derivados de disconformidad: determinan el cumplimiento estricto de todos los criterios de calidad recogidos en las ETMR.  
- Controles derivados de programación anual (controles de seguimiento): determinan el cumplimiento de las ETMR, atendiendo exclusivamente al porcentaje total de impropios admitido. Estos controles constituyen una herramienta fundamental para realizar una valoración de la calidad de los materiales recuperados en las plantas de selección, analizar su evolución en el tiempo y determinar posibles medidas encaminadas a su mejora.  
En ningún caso se considerará para los controles las condiciones de entrega recogidas en las ETMR. Para el caso del film, el contenido de humedad no se considerará a la hora de determinar el porcentaje total de impropios, a no ser que Ecoembes lo considere necesario o en los controles derivados de disconformidad si fuese el motivo por el que el reciclador adjudicatario la interpone.  
El control de calidad se podrá realizar en el material a granel o prensado en balas. En el caso del papel/cartón, cartón para bebidas/alimentos (brik), acero y aluminio se realizará, en lo posible, en el material a granel y solo se procederá al control de balas en caso de considerarse necesario.  
  
Control de Calidad Normal  
Se llevará a cabo un control de calidad del material en balas o a granel. En caso de estimarse necesario podrán realizarse ambos.  
A. Material prensado en balas  
A.1. Controles de primera designación de recuperador/reciclador en una planta de selección y controles derivados de disconformidad:  
Elección de la muestra:  
El control de calidad de las balas se basa en un sistema de muestreo por atributos AQL. Para ello, se empleará el método de las tablas de muestreo de MIL-STD-105D del «Manual de Control de Calidad» de J. M. Juran y Frank M. Gruyna. Esta metodología de control se basa en los siguientes puntos básicos:  
- Obtención del tamaño de la muestra según el número de balas del lote o en stock, para cada material, para un muestreo simple y un nivel de inspección normal (nivel II).  
- Obtención del número de balas de aceptación o de rechazo para el nivel de calidad aceptable elegido según la tabla que se adjunta.  
- Aceptación o rechazo del lote o stock inicial según el número de balas rechazadas, referenciadas con la ETMR correspondiente. En caso de que se alcance el número de balas de rechazo estipulado para la muestra, el lote o stock se considerará no conforme, identificándose como tal.  
- Determinación del tamaño de la muestra en función del tamaño del lote o stock:  
  
Tamaño del lote Tamaño de la muestra Nivel de calidad aceptable (1)  
2 a 8  
9 a 15  
16 a 25 2  
3  
5 2  
2  
2  
26 a 50  
51 a 90  
91 a 150 8  
13  
20 3  
4  
6  
  
  
(1) Número de balas que no cumplen ETMR para rechazar el lote o stock.  
  
Para tamaños de muestra superiores a los recogidos en la tabla anterior, Ecoembes estudiará el nivel de inspección y de calidad aceptable.  
  
  
Operativa del Control:  
- Conteo del número de balas de cada material.  
- Determinación del tamaño de la muestra (número de balas a controlar).  
- Elección de la primera bala al azar.  
- Control de las dimensiones de la bala.  
- Apertura de las balas y control. La separación de los materiales se efectuará manualmente sobre una mesa de triaje instalada para tal fin. El peso total de la bala se obtendrá por la suma de pesos de los materiales separados. Para realizar la pesada de los materiales se dispondrá de una báscula de precisión adecuadamente calibrada y/o verificada.  
- Anotación de los resultados en la ficha de control de calidad de material seleccionado.  
- Este proceso se hará sucesivamente hasta que se alcance el número de balas de rechazo obtenido por el método de MIL-STD-105D para cada material o se acepte el lote o stock.  
  
A.2. Controles derivados de programación anual (controles de seguimiento):  
Elección de la muestra:  
Obtención del tamaño de la muestra según el número de balas del lote o en stock para cada material, según la siguiente tabla.  
  
Tamaño del lote (balas) Tamaño de la muestra (balas)  
2 a 8  
9 a 15  
16 a 25 2  
2  
2  
26 a 50  
51 a 90  
91 a 150 3  
4  
6  
  
  
Para tamaños de muestra superiores a los recogidos en la tabla anterior, Ecoembes estudiará el nivel de inspección y de calidad aceptable.  
Operativa del Control:  
- Conteo del número de balas de cada material.  
- Determinación del tamaño de la muestra (número de balas a controlar).  
- Elección de la primera bala al azar.  
- Control de las dimensiones de la bala.  
- Apertura de las balas y control. La separación de los materiales se efectuará manualmente sobre una mesa de triaje instalada para tal fin. El peso total de la bala se obtendrá por la suma de pesos de los materiales separados. Para realizar la pesada de los materiales se dispondrá de una báscula de precisión adecuadamente calibrada y/o verificada.  
- Anotación de los resultados en la ficha de control de calidad de material seleccionado.  
- Este proceso se hará sucesivamente hasta que se alcance el número de balas de la muestra de la tabla anterior.  
  
B. Material a granel  
Se describe los pasos a seguir para la realización del control en el caso de material a granel (papel/cartón, cartón para bebidas/alimentos, acero y aluminio).  
Elección de la muestra:  
  
- Tomar una muestra de unos 250 kg. Para ello, se procederá a la toma de submuestras, en varias fases, de la propia línea de producción o de la alimentación a prensa (si estas corrientes no son la misma) de una cantidad de material de unos 50 kg.  
- Repetir esta operación hasta conseguir los 250 kg sobre los que realizar el control.  
  
Operativa del control  
- Caracterizar el material a medida que se vayan tomando las submuestras.  
- Se repetirá esta operación hasta 5 veces, obteniendo por suma la muestra total. La separación de los materiales se efectuará manualmente sobre una mesa de triaje instalada para tal fin. El peso total de la muestra se obtendrá por la suma de pesos de los materiales separados. Para realizar la pesada de los materiales se dispondrá de una báscula de precisión adecuadamente calibrada y/o verificada.  
- Anotación de los resultados en la ficha de control de calidad de material seleccionado.  
  
Determinación de Humedad  
Se realizará siempre que se estime necesario.  
La determinación de humedad se llevará a cabo en laboratorio.  
1. Plásticos, acero y aluminio  
La determinación del contenido de humedad para plásticos, acero y aluminio se realizará sobre una muestra de unos 7 kg tomada al azar. La operativa a seguir será la siguiente:  
- Pesar la muestra y se anotará la masa inicial como Mh.  
- Colocar el recipiente con la muestra húmeda en la estufa y mantenerla a una temperatura entre 105 ºC y 115 ºC, secándola durante 2 horas o hasta masa constante.  
- Periódicamente revolver la muestra para facilitar un secado uniforme.  
- Enfriar la muestra hasta temperatura ambiente en atmósfera seca. Pesar la muestra seca y anotar su masa como Ms.  
La precisión en Mh y Ms será la misma que la exigida a las balanzas.  
  
La diferencia en la masa es la cantidad de humedad presente en la muestra (H).  
El resultado del ensayo se expresa en tanto por ciento, con dos cifras decimales y se determina mediante la expresión:  
  
Hm= (Mh - Ms) x 100 / Mh  
  
siendo:  
Hm: humedad del material en tanto por ciento.  
Mh: masa de la muestra antes de secar.  
Ms: masa de la muestra después de secar.  
  
  
2. Papel / cartón  
La determinación del contenido de humedad para el papel/cartón se llevará a cabo empleando cualquiera de los dos métodos siguientes:  
a) Determinación de la humedad sobre una muestra global: La determinación del contenido de humedad de papel y cartón se llevará a cabo sobre una muestra de unos 7 kg, que estará constituida por las siguientes fracciones:  
- Papel impreso: 2 kg.  
- Envases de cartón doméstico: 2 kg.  
- Envases de cartón comercial: 3 kg.  
b) Determinación de la humedad en cada una de las tres fracciones por separado: En este caso no es necesario tomar unos pesos concretos de cada fracción.  
En ambos casos, para la determinación en laboratorio se empleará el procedimiento que se indica en la norma UNE EN 20287. Para obtener el contenido en humedad se aplicará la siguiente fórmula:  
  
Hm= (Mh - Ms) x 100 / Mh  
  
siendo:  
Hm: humedad del papel y cartón en tanto por ciento.  
Mh: masa de la muestra antes de secar.  
Ms: masa de la muestra después de secar.  
  
3. Cartón para bebidas/alimentos (brik)  
La determinación de la humedad del cartón para bebidas/ alimentos se llevará a cabo sobre una muestra de unos 7 kg tomada al azar. Para la determinación en laboratorio se empleará el procedimiento que se indica en la norma UNE EN 20287. Para obtener el contenido en humedad se aplicará la siguiente fórmula:  
  
Hm= (Mh - Ms) x 100 / Mh  
  
siendo:  
Hm: humedad del Cartón para Bebidas/ alimentos en tanto por ciento.  
Mh: masa de la muestra antes de secar.  
Ms: masa de la muestra después de secar.  
  
Parámetros que controlar y emisión del informe  
- Los parámetros a controlar dependen del tipo de material y serán los que aparecen en las fichas de control de calidad de material seleccionado.  
- En el control de calidad del papel/cartón, los envases de papel-cartón cuya identificación entre doméstico con o sin Punto Verde y comercial con o sin Punto Verde105 resulte difícil, se apartarán y formarán dos fracciones de envase doméstico dudoso y envase comercial dudoso, respectivamente. La fracción de dudosos doméstico se repartirá proporcionalmente entre las que hayan resultado de doméstico con Punto Verde105 y doméstico sin Punto Verde105. Se procederá de la misma manera con la fracción de dudosos comercial.  
Las modificaciones que puedan realizarse en el Procedimiento de Control serán comunicadas a la entidad gestora, entendiéndose dichas modificaciones aprobadas tácitamente, salvo comunicación expresa en sentido contrario antes de transcurridos 10 días hábiles, en cuyo caso será en el seno de la Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control donde se analicen y, en su caso, acuerden.  
5.3. Comunicación a la entidad gestora y remisión del informe  
- Ecoembes se pondrá en contacto con la planta de selección para coordinar las fechas y la realización del control. El coste de estos controles será por cuenta de Ecoembes salvo en las circunstancias que se indican más adelante.  
- Al finalizar el control, las fichas de Control de Calidad, debidamente firmadas, serán entregadas a los asistentes, y sus resultados se considerarán válidos a los efectos oportunos.  
5.4. Acceso a la información  
La entidad propietaria de la planta de selección tendrá acceso a los resultados de control de calidad para su consulta, a través del Sistema Web de Gestión de Ecoembes.  
  
  
6. Procedimiento en caso de incumplimiento de las ETMR.  
Se podrán dar las siguientes situaciones en las plantas de selección en función de lo siguiente:  
- Plantas de nuevo funcionamiento: a las plantas de primera puesta en marcha se les concederá un período de adaptación al cumplimiento de las ETMR de tres meses. Durante este periodo Ecoembes podrá realizar cuantos controles de calidad se estimen necesarios. Puesto que el objetivo de dichos controles es estudiar la evolución de la calidad de los materiales, los resultados obtenidos no tendrán implicación alguna sobre los procedimientos de disconformidad ni los de pago. Una vez cumplido el plazo de tres meses se llevarán a cabo controles de seguimiento, los cuales podrán tener las implicaciones antes mencionadas.  
- Resto de plantas: A partir de la entrada en vigor del convenio, Ecoembes podrá realizar cuantos controles derivados de programación anual (controles de seguimiento) sean necesarios en base a la metodología estadística referida en el anterior apartado 5.1.  
- En todas las plantas: Además de los controles derivados de programación anual, Ecoembes podrá realizar controles adicionales, para garantizar el cumplimiento de las ETMR.  
Los controles de seguimiento de la calidad a los que hace referencia este apartado determinan el cumplimiento de las ETMR atendiendo exclusivamente al porcentaje total de impropios admitido.  
El procedimiento que seguir para el control del seguimiento será el siguiente:  
1. Primer control derivado de programación anual (control de seguimiento):  
Podrán darse dos situaciones. El primer lote (número de balas del material seleccionado almacenadas en la planta de selección):  
  
A. Cumple ETMR: se continuará con la normal retirada del material.  
  
B. No cumple ETMR: Primer Incumplimiento del control de seguimiento de la calidad.  
Aunque la situación deseable será la de reprocesar el lote de material, se podrán dar dos situaciones:  
B.1. Reprocesado del material  
Ecoembes concederá a la planta el plazo máximo de 1 mes desde la finalización del control de calidad, o el que se acuerde entre las partes, para que esta proceda al reprocesado del material. Tras el procesado de este se procederá a un segundo control de seguimiento.  
B.2. Pago sobrecoste para «Reacondicionamiento del material para su reciclado»  
La planta podrá solicitar a Ecoembes la retirada del material por el reciclador adjudicatario, haciéndose cargo del sobrecoste de reciclado, mediante descuento en su facturación mensual.  
Ecoembes informará al gestor del material del incumplimiento del material. En caso de que el reciclador designado pueda hacerse cargo del material para su reciclado, informará del importe de reacondicionamiento. Ecoembes no tramitará con la planta el incumplimiento de este material.  
En caso de que el reciclador no pueda hacerse cargo del reciclado del lote, este será devuelto a la planta para su reprocesado, según lo indicado en el siguiente punto.  
Para el caso de designación del recuperador por parte de la entidad no se admitirá la opción del reacondicionamiento por parte del recuperador/reciclador y, por lo tanto, si el material es retirado de la planta, no podrá considerarse para la facturación por selección.  
  
2. Segundo control de seguimiento:  
Podrán darse dos situaciones. El lote reprocesado:  
A. Cumple ETMR: se procederá a la retirada del lote de material reprocesado por parte del reciclador adjudicatario.  
B. No cumple ETMR: Segundo Incumplimiento del Control de Seguimiento.  
Aunque la situación deseable será la de reprocesar el lote de material, se podrán dar dos situaciones:  
B.1. Reprocesado del material  
Ecoembes concederá a la planta el plazo máximo de 1 mes desde la finalización del control de calidad, o el que se acuerde entre las partes, para que esta proceda al reprocesado del material, tantas veces como estime oportuno hasta que cumple ETMR. Tras el procesado de este se procederá a un nuevo control.  
B.2. Pago sobrecoste para «c»  
  
La planta podrá solicitar a Ecoembes la retirada del material por el reciclador adjudicatario, haciéndose cargo del sobrecoste de reciclado, al igual que se indica en el punto anterior.  
En caso de que el reciclador adjudicatario pueda hacerse cargo del material para su reciclado, Ecoembes no tramitará con la planta el incumplimiento de este material. En caso de que el reciclador no pueda hacerse cargo del reciclado del lote, este será devuelto a la planta para su reprocesado, según lo indicado en el siguiente punto.  
Para el caso de designación del recuperador por parte de la entidad, no se admitirá la opción del reacondicionamiento del material por parte del recuperador/reciclador y, por lo tanto, si el material es retirado de la planta, no podrá considerarse para la facturación por selección.  
  
3. Tercer control de seguimiento:  
Podrán darse dos situaciones. El lote (compuesto por el material reprocesado y las nuevas balas generadas inmediatamente después del primer lote controlado, en el caso de que dicho lote no hubiera cumplido ETMR):  
A. Cumple ETMR: se procederá a la retirada del lote controlado por parte del reciclador adjudicatario.  
B. No cumple ETMR: Tercer incumplimiento del control de seguimiento.  
Aunque la situación deseable será la de reprocesar el lote de material, se podrán dar dos situaciones:  
B.1. Reprocesado del material  
Ecoembes concederá a la planta el plazo máximo de un mes desde la finalización del control de calidad, o el que se acuerde entre las partes, para que esta proceda al reprocesado del material, tantas veces como estime oportuno hasta que cumple ETMR. Tanto el reprocesado del material como el nuevo control de seguimiento, así como los posibles sucesivos controles, serán a coste de la planta de selección.  
B.2. Pago sobrecoste para «Reacondicionamiento del material para su reciclado»  
La planta podrá solicitar a Ecoembes la retirada del material por el reciclador adjudicatario, haciéndose cargo del sobrecoste de reciclado, al igual que se indica en el punto anterior.  
En caso de que el reciclador adjudicatario pueda hacerse cargo del material para su reciclado, Ecoembes no tramitará con la planta el incumplimiento de este. En caso de que el reciclador no pueda hacerse cargo del reciclado del lote, este será devuelto a la planta para su reprocesado, según lo indicado en el siguiente punto.  
Para el caso de designación del recuperador por parte de la entidad, no se admitirá la opción del reacondicionamiento del material por parte del recuperador/ reciclador y, por lo tanto, si el material es retirado de la planta, no podrá considerarse para la facturación por selección.  
  
4. Cuarto control de seguimiento:  
Podrán darse dos situaciones. El lote (compuesto por el material reprocesado y las nuevas balas generadas inmediatamente después del anterior lote controlado, en el caso de que dicho lote no hubiera cumplido ETMR):  
A. Cumple ETMR: se procederá a la retirada del lote controlado por parte del reciclador adjudicatario.  
B. No cumple ETMR: Cuarto incumplimiento del control de seguimiento.  
Aunque la situación deseable será la de reprocesar el lote de material, se podrán dar dos situaciones:  
B.1. Reprocesado del material  
Ecoembes concederá a la planta el plazo máximo de un mes desde la finalización del control de calidad, o el que se acuerde entre las partes, para que esta proceda al reprocesado del material, tantas veces como estime oportuno hasta que cumple ETMR. Tras el procesado de este se procederá a un nuevo control.  
B.2. Pago sobrecoste para «Reacondicionamiento del material para su reciclado»  
La planta podrá solicitar a Ecoembes la retirada del material por el reciclador adjudicatario, haciéndose cargo del sobrecoste de reciclado, al igual que se indica en el punto anterior.  
En caso de que el reciclador adjudicatario pueda hacerse cargo del material para su reciclado, Ecoembes no tramitará con la planta el incumplimiento de este. En caso de que el reciclador no pueda hacerse cargo del reciclado del lote, este será devuelto a la planta para su reprocesado, según lo indicado en el siguiente punto.  
Para el caso de designación del recuperador por parte de la entidad, no se admitirá la opción del reacondicionamiento del material por parte del recuperador/reciclador y, por lo tanto, si el material es retirado de la planta, no podrá considerarse para la facturación por selección.  
  
5. Quinto control de seguimiento:  
Podrán darse dos situaciones. El lote (compuesto por el material reprocesado y las nuevas balas generadas inmediatamente después del anterior lote controlado, en el caso de que dicho lote no hubiera cumplido ETMR):  
A. Cumple ETMR: se procederá a la retirada del lote controlado por parte del reciclador adjudicatario.  
B. No cumple ETMR: Quinto incumplimiento del control de seguimiento.  
De producirse un quinto incumplimiento, Ecoembes paralizará la retirada de la nueva producción y de todo el material afectado. Todas las balas de los lotes que no hayan cumplido ETMR deberán ser identificadas por la planta como material que no cumple ETMR. En el caso de designación del recuperador por parte de la entidad, aunque el material sea retirado de la planta no podrá considerarse para la facturación por selección.  
En Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control se analizará la situación planteada. Ecoembes no asumirá el coste de posteriores controles hasta que el material cumpla ETMR.  
En los controles de seguimiento, los incumplimientos serán acumulativos durante la vigencia del convenio. Por tanto, a partir del quinto incumplimiento por material, los sucesivos controles que incumplan con ETMR serán a coste de la planta de selección.  
  
  
ANEXO IV.II.2  
Procedimiento de disconformidad  
  
La planta de selección deberá poner a disposición del recuperador o reciclador los lotes de materiales recuperados conformes con las ETMR del anexo IV.  
1. Declaración de la disconformidad  
Cuando el recuperador, reciclador o persona en quien este delegue para la retirada, entienda que los materiales que se le entregan no cumplen ETMR, tendrá derecho a no aceptar dicho material en la planta o posteriormente en sus propias instalaciones.  
Por tanto, las disconformidades se pueden dar en alguno de los dos momentos o en ambos.  
1.1. Declaración de disconformidad en el momento de la retirada del material en la planta de selección  
Esta declaración de disconformidad se podrá plantear a través de un control visual del material puesto a disposición del recuperador, reciclador o persona en quien este delegue, en la propia planta de selección. En este caso, si el recuperador, reciclador o persona en quien este delegue, considera que la totalidad o parte del lote puesto a su disposición incumple las ETMR, podrá negarse a retirar dicho material.  
  
El recuperador o reciclador comunicará a Ecoembes la disconformidad indicando el problema detectado y las balas o cantidad de material que rechaza. En este caso no es obligatorio que el recuperador o reciclador remita el «Formulario de disconformidad» correspondiente.  
Asimismo, las balas no retiradas deberán ser identificadas en la planta como balas rechazadas y almacenadas de forma diferenciada para posteriormente proceder a la resolución de la disconformidad.  
1.2. Declaración de la disconformidad en las instalaciones del recuperador/reciclador  
En el supuesto de que los lotes de materiales seleccionados hayan sido retirados por el recuperador o reciclador y, tras la realización de los correspondientes controles en su propia instalación, este considere que la calidad de estos no cumple con las ETMR, deberá formalizar dicha disconformidad rellenando el «Formulario de disconformidad» correspondiente, y remitiéndolo a Ecoembes en un plazo máximo de 10 días hábiles desde la formalización de la retirada del material de la planta. Este formulario deberá ir acompañado de copia del documento acreditativo de salida del material de planta y/o albarán de salida de planta, indicando el problema detectado.  
2. Tramitación de la disconformidad  
Una vez que Ecoembes haya recibido la comunicación de la disconformidad por parte del recuperador o reciclador, la transmitirá a la entidad gestora, si se ha recibido en el plazo establecido anteriormente con toda la documentación solicitada y si el material no ha sido reprocesado.  
Ecoembes determinará si da curso o no a la disconformidad.  
3. Resolución de la disconformidad   
La resolución del proceso de disconformidad transcurrirá de manera idéntica para los dos supuestos descritos en el apartado 1.  
La entidad gestora, Ecoembes y el recuperador o reciclador, buscarán conjuntamente el origen de la disconformidad y definirán los medios adecuados para solventarla en el plazo máximo de dos meses desde la fecha de recepción en Ecoembes de la disconformidad.  
Ecoembes podrá determinar la necesidad de realizar un control de ETMR en la planta de selección o en las instalaciones del recuperador o reciclador, aplicando lo establecido en el procedimiento de control de ETMR que se recoge en el anexo IV.  
Los gastos ocasionados por el conflicto (comprendidos entre otros el transporte, almacenaje, control y peritaje) serán a cargo de:  
El recuperador o reciclador si se concluye que el material cumple la ETMR. La entidad gestora en caso contrario.  
3.1. En el caso de llegar a un acuerdo amistoso sobre la disconformidad dentro del plazo máximo estipulado (dos meses desde la fecha de recepción en Ecoembes de la disconformidad), entre el recuperador o reciclador y la entidad gestora, de forma general, salvo que Ecoembes decida alguna otra solución en consenso con los implicados, se procederá de la siguiente manera:  
3.1.1. Si la decisión de rechazar el material fuese injustificada, según la determinación efectuada, el recuperador o reciclador deberá retomar los lotes rechazados en las condiciones contractuales establecidas.  
Además:  
- Si el material se encuentra en la planta de selección deberá retirar el material y suscribir el «Documento acreditativo de salidas del material de planta de selección» en un plazo máximo de 10 días hábiles desde la notificación por Ecoembes de la resolución de la disconformidad.  
- Si el material objeto de la disconformidad se encuentra en las instalaciones del recuperador o reciclador, el «Formulario de disconformidad de material» se valida como material aceptado.  
Si la decisión adoptada tiene un coste adicional, será asumido por el recuperador/reciclador.  
3.1.2. Si la decisión de rechazo se comprueba fundamentada, es decir, el material no cumple ETMR, se podrán dar tres situaciones:  
3.1.2.1. Los lotes rechazados serán reprocesados de nuevo en la planta.  
En este caso, si el material objeto de la disconformidad fue retirado de la planta por el recuperador o reciclador y debe ser retornado a la misma para su reprocesado:  
- El material retornado a la planta no computará como entrada a la misma a los efectos de la recogida selectiva.  
- La entidad gestora, en el plazo máximo de tres meses desde la notificación por Ecoembes de la resolución de la disconformidad, emitirá una nota de abono a Ecoembes en concepto de devolución del pago por selección que recibió por dicho material. Para el descuento de la aportación por selección se aplicará el mismo coste unitario al que se abonó el material.  
3.1.2.2. El recuperador o reciclador lo procesa en sus instalaciones.  
  
En este caso, si el material objeto de la disconformidad no fue retirado por el recuperador o reciclador de la planta de selección, este deberá retirar el material y suscribir el documento acreditativo de salidas del material de planta de selección en un plazo máximo de 10 días hábiles desde la notificación por Ecoembes de la resolución de la disconformidad.  
3.1.2.3. Se gestiona el material por otras vías.  
En este último caso, si el material objeto de la disconformidad fue retirado de la planta de selección por el recuperador o reciclador designado, la entidad gestora, en el plazo máximo de tres meses, desde la notificación por Ecoembes de la resolución de la disconformidad, emitirá una nota de abono a Ecoembes en concepto de devolución del pago por selección que recibió por dicho material. Para el descuento de la aportación por selección se aplicará el mismo coste unitario al que se abonó.  
El tratamiento al que finalmente se someta el material objeto de la disconformidad deberá estar soportado por los albaranes correspondientes, de los cuales se enviará copia a Ecoembes.  
La opción elegida será por acuerdo entre la entidad gestora, el recuperador o reciclador designado y Ecoembes. En caso de no llegar a acuerdo, Ecoembes decidirá la opción de gestión del material.  
En cualquiera de los casos, si la decisión tomada tiene un coste adicional será asumido por la entidad gestora aplicando lo previsto anteriormente en cuanto a la asunción de los costes ocasionados por el conflicto.  
Si Ecoembes hubiese realizado el pago por alguno de los costes derivados del conflicto, la entidad gestora emitirá una nota de abono en concepto de devolución de este en un plazo máximo de tres meses desde la notificación por Ecoembes de la resolución de la disconformidad.  
Si la entidad gestora no emitiese las notas de abono en el plazo requerido, Ecoembes retendrá desde ese momento los pagos correspondientes al concepto de selección a la entidad gestora.  
Lo descrito será de aplicación salvo que la entidad gestora, Ecoembes y el recuperador o reciclador designado acuerden otra solución.  
  
3.2. En caso de no llegar a ningún acuerdo sobre la disconformidad del material en el plazo máximo estipulado (dos meses desde la fecha de recepción en Ecoembes de la disconformidad) sobre si los materiales son acordes o no con lo definido en las ETMR, se procederá de la siguiente manera:  
Se recurrirá al arbitraje de una institución u organización independiente de reconocido prestigio (denominado experto Independiente). La aceptación de dicha mediación deberá realizarse en el plazo máximo de tres días hábiles desde la finalización del plazo máximo estipulado para solventar la disconformidad (dos meses desde la fecha de recepción en Ecoembes de la disconformidad). La designación del experto Independiente será por común acuerdo entre la entidad gestora, el recuperador o reciclador y Ecoembes (en el caso de no llegar a acuerdo será Ecoembes quien realice dicha elección).  
En todos los casos, la disconformidad debe estar resuelta en un periodo inferior a 15 días naturales a contar desde la aceptación del arbitraje del experto Independiente.  
La decisión del experto Independiente deberá ser acatada por todas las partes y obliga de forma general a que todos los costes ocasionados por el conflicto de la disconformidad, comprendidos entre otros el de transporte, control, almacenaje y peritaje serán a cargo de:  
- El recuperador o reciclador si se concluye que el material cumple la ETMR  
- La entidad gestora en caso contrario.  
De forma general todos los costes ocasionados por el conflicto de la disconformidad, comprendidos entre otros el de transporte, almacenaje, control y peritaje serán a cargo de:  
- El recuperador o reciclador si se concluye que el material cumple la ETMR  
- La entidad gestora en caso contrario.  
3.2.1. Si la decisión de rechazar el material fuese injustificada, según la determinación efectuada, el recuperador o reciclador deberá retomar los lotes rechazados en las condiciones contractuales establecidas.  
Además:  
- Si el material se encuentra en la planta de selección deberá retirar el material y suscribir el documento acreditativo de salidas del material de planta de selección en un plazo máximo de 10 días hábiles desde la notificación por Ecoembes de resolución de la disconformidad.  
- Si el material objeto de la disconformidad se encuentra en las instalaciones del recuperador o reciclador, el «Formulario de disconformidad de material» se valida como material aceptado.  
  
Si la decisión adoptada tiene un coste adicional, será asumido por el recuperador/reciclador.  
3.2.2. Si la decisión de rechazo se comprueba fundamentada, es decir, el material no cumple ETMR se podrán dar tres situaciones:  
3.2.2.1. Los lotes rechazados serán reprocesados de nuevo en la planta.  
En este caso, si el material objeto de la disconformidad fue retirado de la planta por el recuperador o reciclador y debe ser retornado a la misma para su reprocesado:  
- El material retornado a la planta no computará como entrada a la misma a los efectos de la recogida selectiva.  
- La entidad gestora en el plazo máximo de tres meses desde la notificación por Ecoembes de la resolución de la disconformidad, emitirá nota de abono a Ecoembes en concepto de devolución del pago por selección que recibió por el material. Para el descuento de la aportación por selección se aplicará el mismo coste unitario al que se abonó.  
3.2.2.2. El recuperador o reciclador los procesa en sus instalaciones.  
  
En este caso, si el material objeto de la disconformidad no fue retirado de la planta de selección por el recuperador o reciclador, este deberá retirar el material y suscribir el documento acreditativo de salidas del material de planta de selección en un plazo máximo de 10 días hábiles desde la notificación por Ecoembes de resolución de la disconformidad.  
3.2.2.3. Se gestiona el material por otras vías.  
- Si el material objeto de la disconformidad fue retirado de la planta de selección por el recuperador o reciclador, la entidad gestora en el plazo máximo de tres meses desde la notificación por Ecoembes de la resolución de la disconformidad, emitirá una nota de abono a Ecoembes en concepto de devolución del pago por selección que recibió por dicho material. Para el descuento de la aportación por selección se aplicará el mismo coste unitario al que se abonó el material.  
El tratamiento al que finalmente se someta el material objeto de la disconformidad deberá estar soportado por los albaranes correspondientes, de los cuales se enviará copia a Ecoembes.  
La opción elegida será por acuerdo entre la entidad gestora, el recuperador o reciclador y Ecoembes. En caso de no llegar a acuerdo, Ecoembes decidirá la opción de gestión del material rechazado.  
En cualquiera de los casos, si la decisión tomada tiene un coste adicional será asumido por la entidad gestora aplicando lo previsto anteriormente en cuanto a la asunción de los costes ocasionados por el conflicto.  
Si Ecoembes hubiese realizado el pago por alguno de los costes derivados del conflicto, la entidad gestora emitirá una nota de abono en concepto de devolución de este en un plazo máximo de tres meses desde la notificación por Ecoembes de la resolución de la disconformidad.  
Si la entidad gestora no emitiese las notas de abono en el plazo requerido, Ecoembes retendrá desde ese momento y en sucesivo los pagos correspondientes al concepto de selección de envases.  
Si una de las partes implicadas no se atiene a los puntos comentados anteriormente, se entenderá que la razón está de la otra parte, debiendo la primera hacerse cargo de la disconformidad y de los costes que esta conlleve. En caso de no hacerlo, Ecoembes podrá resolver el contrato o convenio, o en su caso, descontar el coste de esta del pago por selección.  
En caso de incidente particularmente grave o en caso de incidentes repetitivos relativos al cumplimiento de las ETMR, la entidad gestora y Ecoembes procederán conjuntamente a una verificación en profundidad del sistema de recogida selectiva y del sistema de selección, así como a una verificación de los sistemas de control desarrollados por el recuperador o reciclador. Cualquiera de las partes implicadas podrá utilizar asesoramiento de especialistas.  
Si los resultados de esta verificación revelan que el recuperador o reciclador no ha cumplido sus obligaciones, se podrá solicitar a Ecoembes la designación de otro recuperador o reciclador, lo que provocará la resolución de su contrato con Ecoembes.  
Si, por el contrario, es la planta de selección la que no ha satisfecho las obligaciones asumidas en el convenio, Ecoembes expondrá la situación a la Comisión de seguimiento para que decida en su seno las acciones a realizar.  
  
ANEXO IV.II.3  
Procedimiento de seguimiento operativo   
en plantas de selección de residuos de envases ligeros  
  
1. Procedimiento de actuación en caso de bajo rendimiento de las plantas de selección de envases ligeros.  
El presente procedimiento tiene por objeto conseguir buenos rendimientos en las plantas de selección, evitando el envío de residuos de envases a vertedero, estableciendo para ello medidas cuando se detecten bajos rendimientos. Para determinar los rendimientos exigibles, se tendrá en cuenta la calidad del material de entrada a cada planta.  
FASE A. Análisis, estudio y desarrollo del plan de mejora del rendimiento  
Las plantas de selección de envases deberán alcanzar un rendimiento de selección mínimo que, según el contenido de impropios del material de entrada, viene dado por la siguiente ecuación:  
  
Rendimiento mínimo 0,7 × (100-%impropios)  
  
  
  
En el caso de que durante un mes el rendimiento de selección fuera inferior al rendimiento mínimo, se podrá enviar a la entidad titular de la planta y al operador de esta, una comunicación donde se informe de dicha incidencia, dando la posibilidad de presentar los comentarios y alegaciones que consideren convenientes. Desde el momento de la comunicación se da por abierto el procedimiento.  
Con el fin de posibilitar el seguimiento del rendimiento, una vez abierto el procedimiento de bajo rendimiento, la entidad titular o el operador (en el caso de que este tenga delegada la facturación) estará obligado a actualizar la carga de datos en un plazo máximo de 15 días naturales una vez finalizado el mes en curso. En caso de no facilitarse dicha información, Ecoembes podrá corregir con efecto retroactivo el pago por selección, sin necesidad de iniciar la fase B, una vez se actualicen los datos requeridos (incluido el stock). La corrección se realizaría para los meses donde el rendimiento haya sido inferior al rendimiento mínimo, según la fórmula establecida en la fase B. Igualmente Ecoembes podrá retener de forma automática las salidas del material hasta contar con dicha información.  
En el caso de las plantas en las que la entidad gestora designe el recuperador o reciclador de los materiales recuperados, Ecoembes comunicará a la entidad titular o al operador (en el caso de que este tenga delegada la facturación) la obligación de actualizar la carga de datos en un plazo máximo de 15 días naturales una vez finalizado el mes en curso. En caso de no facilitarse dicha información, Ecoembes podrá aplicar con carácter retroactivo, una corrección del pago de selección de dicho mes según se establece en la fase B de este procedimiento.  
Se establece un periodo de dos meses, a contar desde la fecha de envío de la comunicación para analizar conjuntamente las causas del bajo rendimiento. Siempre que se considere necesario para analizar dichas causas, se podrá realizar un estudio de mejora del rendimiento y/o una valoración de la calidad de las entradas en planta y del stock de material seleccionado almacenado. Posteriormente, Ecoembes presentará una propuesta de mejoras a la entidad titular y al operador de la planta. Esta propuesta consistirá en un conjunto de medidas correctoras orientadas al aumento del rendimiento de la instalación por encima del valor de rendimiento mínimo.  
A la vista de la propuesta de Ecoembes para la corrección del rendimiento de la planta, se acordará el plan de mejoras y un periodo para su implantación, durante el cual no se aplicará ninguna corrección del pago por selección. El periodo será acordado por las partes, teniendo en cuenta cada una de las acciones a desarrollar. Durante el periodo de ejecución del plan de mejoras, Ecoembes podrá colaborar con la entidad titular y el operador de la planta, así como visitar la instalación con el fin de asegurar la correcta implantación de este.  
La entidad titular o el operador, si esta ha delegado la aceptación del plan de mejoras en el operador, tiene un plazo de 15 días para comunicar la aceptación del plan de mejoras presentado por Ecoembes. Transcurrido dicho plazo, si la entidad titular o el operador no han manifestado su conformidad por escrito, se pasará directamente a la fase B.  
  
FASE B. Seguimiento del rendimiento y corrección del pago  
En la fase B se procede a un exhaustivo seguimiento de la producción de la planta de selección. Se inicia una vez finalizado el periodo de implantación del plan de mejoras o si la entidad titular o el operador de la planta (en el caso de que la entidad titular haya delegado la respuesta en este último) no hubieran comunicado y aceptado dicho plan, aplicándose lo siguiente:  
- Si en un mes el rendimiento de la planta es igual o superior al rendimiento mínimo establecido no se aplicará ninguna corrección del pago por selección.  
- Si en un mes el rendimiento es inferior al rendimiento mínimo se aplicará una corrección del pago de selección de dicho mes. Esta corrección será equivalente al pago por recogida selectiva asumido por Ecoembes correspondiente a los residuos de envases ligeros que no han sido recuperados en la planta de selección. La corrección se calculará aplicando la siguiente fórmula:  
  
Corrección pago selección mesi (?) = Pago unitario promedio por recogida mesi (?/kg) × [(rendimiento mínimo - rendimiento real mesi) × entradas en la planta mesi (kg)]  
  
La corrección del pago se aplicará en la facturación mensual de selección, manteniéndose hasta que se cierre la aplicación del procedimiento  
- Si una planta mantiene durante más de seis meses un rendimiento por debajo del rendimiento mínimo, Ecoembes podrá dar traslado a la Comunidad Autónoma, por el efecto que esta situación pudiera tener en el cumplimiento de objetivos de reciclado. Entre la Comunidad Autónoma y Ecoembes se acordarán las medidas que se consideren necesarias para solventar esta situación, entre las que se podrá contemplar el desvío del material de entrada a otra planta de selección que garantice mejores rendimientos. Los costes adicionales de este desvío de material o de cualquier otra medida acordada serán asumidos por la entidad titular de la instalación  
En caso de que no se alcance ningún acuerdo con la entidad titular de la planta y mientras que la Comunidad Autónoma y Ecoembes no establezcan medidas, se mantendrá la corrección mensual del pago de selección según lo indicado anteriormente.  
Si transcurren más de 6 meses consecutivos con un rendimiento superior al mínimo exigido se dará por finalizada la fase B y, por tanto, la aplicación del procedimiento.  
Superado dicho plazo, si se produjera de nuevo una situación de bajo rendimiento, siempre que Ecoembes verifique que las causas que lo originan difieren de las que provocaron la/s anterior/es incidencia/s, se iniciará un nuevo procedimiento desde la fase A. En el caso de que se repitan las mismas causas, el procedimiento aplica desde la fase B.  
  
  
2. Procedimiento de corrección de la superefectividad en las plantas de selección de envases ligeros.  
El presente procedimiento tiene por objeto detectar, analizar y, en caso de confirmarse, corregir desviaciones en los valores normales de efectividad de selección de los materiales, determinando las causas y estableciendo medidas correctoras, en el caso de verificarse las mencionadas incidencias.   
  
FASE A. Detección y análisis  
En el caso que durante un mes la efectividad de un material seleccionado sea igual o superior al 100 %, Ecoembes podrá enviar a la entidad titular y al operador de la planta una comunicación donde se informará de dicha incidencia, dando la posibilidad de presentar los comentarios y alegaciones que consideren convenientes. Con el envío de dicha comunicación se dará por iniciado el procedimiento.  
Con el fin de posibilitar el seguimiento de la efectividad del material en cuestión, una vez abierto el procedimiento de superefectividad, la entidad titular o el operador (en el caso de que este tenga delegada la facturación) estará obligado a actualizar la carga de datos en un plazo máximo de 15 días naturales una vez finalizado el mes en curso. En caso de no facilitarse dicha información, Ecoembes podrá retener de forma automática las salidas del material, hasta contar con los datos requeridos para la facturación mensual, incluido el stock. Adicionalmente, una vez Ecoembes cuente con la información, si se constatase la superefectividad, podrá limitar con carácter retroactivo el pago por selección del material de referencia.  
En el caso de las plantas en las que la entidad gestora designe el recuperador o reciclador de los materiales recuperados, Ecoembes comunicará a la entidad titular o al operador (en el caso de que este tenga delegada la facturación) la obligación de actualizar la carga de datos en un plazo máximo de 15 días naturales una vez finalizado el mes en curso. En caso de no facilitarse dicha información, Ecoembes podrá aplicar una corrección del pago de selección de dicho mes, con carácter retroactivo, según se establece en la fase B de este procedimiento.  
Se establece un periodo de dos meses, a contar desde la fecha de envío por parte de dicha comunicación, para analizar conjuntamente la entidad titular, el operador de la planta y Ecoembes las causas de la superefectividad detectada y así permitir corregir esta. Dicho análisis podrá consistir, en función de las posibles causas y siempre que se considere necesario, en la repetición del control de calidad del material, en la valoración del stock de material recuperado almacenado, en la realización de un estudio de rendimiento para la determinación de la efectividad por material recuperado o en la actualización de la caracterización representativa de procedimientos de las entradas.  
Ecoembes presentará a la entidad titular y al operador de la planta un informe con los resultados y conclusiones de los análisis realizados.  
En caso de que el análisis de la incidencia explique la superefectividad detectada y esta sea corregida o, en caso de que esta se deba a causas ajenas al proceso productivo de la planta, se dará por finalizado el procedimiento, mediante la correspondiente comunicación por parte de Ecoembes. Si la superefectividad no es corregida siendo debida al proceso productivo de la planta, se procederá a aplicar la fase B.  
En el caso particular de que la superefectividad sea debida al incumplimiento de la ETMR (por mayor contenido de impropios) se aplicará el Procedimiento de incumplimiento de impropios del presente anexo.  
  
FASE B. Corrección de la Superefectividad  
Desde el mes siguiente al mes de envío del informe se procederá a limitar el pago por la selección de dicho material, siendo la cantidad máxima que facturar la resultante de aplicar la siguiente fórmula:  
  
Cantidad máxima mensualMATERIAL i a facturar = [%MATERIAL i en la entrada x (1 +  % impropios ETMRMATERIAL i)] x entradas mensuales totales en planta  
  
Esta cantidad máxima mensual, en su caso, será la considerada para el cálculo del IAR correspondiente.  
Una vez superado un periodo de tres meses, desde el inicio de la fase B, y en caso de mantenerse superefectividad para el mismo material, Ecoembes mantendrá la limitación del pago por la selección, tanto en plantas en las que la entidad gestora designe el recuperador o reciclador de los materiales recuperados como en plantas en las que esta opte por que sea Ecoembes quien lo designe. Además, en las plantas en las que Ecoembes designe el recuperador o reciclador de los materiales, se comunicará al recuperador o reciclador, que no puede retirar mensualmente una cantidad superior a la máxima a facturar. Cuando la entidad designe al recuperador o reciclador deberá tener en cuenta que Ecoembes solo asumirá el coste/ingreso del reciclado por la cantidad límite a facturar, pudiendo decidir por lo tanto si comunica al reciclador el límite en las retiradas de material o si asume el coste/ingreso por el material que supere dicho límite.  
Si transcurren más de 12 meses consecutivos sin superefectividad del material objeto de la incidencia, desde el inicio del procedimiento, se dará por finalizada la fase B y, por tanto, la aplicación del procedimiento. Superado dicho plazo, si se produjera otra situación de superefectividad para el mismo material, se iniciará un nuevo procedimiento desde la fase A, en el caso de que se justifique que las causas que lo originan difieren de las que provocaron la primera incidencia. En caso contrario, se aplicará el procedimiento desde la fase B.  
  
3. Metodología de cálculo de la caracterización representativa para aplicación de los procedimientos de bajo rendimiento y superefectividad.  
En el presente apartado se describe la metodología de cálculo de la caracterización representativa que será aplicable en los procedimientos de bajo rendimiento y superefectividad, denominada «Caracterización representativa de procedimientos».  
Esta metodología emplea los datos obtenidos a partir del programa de caracterización de envases ligeros descrito en el anexo IV.I.1. Se basa en la metodología para la determinación de la muestra representativa de una caracterización de residuos de envases ligeros, considerando el número de muestras tomadas en el cuatrimestre de referencia, definidas de acuerdo con los criterios de distribución de las muestras y al ajuste del número de muestras realizadas según el procedimiento para la realización de un muestreo en plantas de selección y estaciones de transferencia.  
Dado que el sistema de recogida es una variable que influye directamente en la composición de los residuos, la metodología se aplicará en cada planta de selección, para cada entidad y por sistema de recogida.  
La caracterización representativa de procedimientos se calculará de la siguiente forma:  
1. Se parte de la media cuatrimestral, para cada entidad y sistema de recogida que entregue material en la planta de selección. Para ello, se promedian los resultados de las caracterizaciones realizadas por sistema de recogida durante cada cuatrimestre.  
2. Se calcula una media «anual», como media aritmética de las medias cuatrimestrales de los tres cuatrimestres de cálculo.  
3. La caracterización representativa de procedimientos para la planta de selección se obtiene a partir de la media anual de cada entidad y sistema de recogida, ponderada con las cantidades de material entregado en planta en el cuatrimestre de referencia.  
Estos valores se emplearán para el cálculo del rendimiento mínimo de selección y de la efectividad por material, con el objetivo de verificar el cumplimiento de los parámetros operativos de referencia y detectar posibles desviaciones.  
  
  
  
anexo V  
Designación de recuperador/reciclador   
para los materiales recuperados  
  
1. Papel-cartón procedente de la recogida monomaterial en contenedor y/o de la recogida puerta a puerta en comercios  
La entidad gestora comunicarán por escrito a Ecoembes, en un plazo máximo de 30 días desde la firma del convenio, desde la adhesión o, en su caso, desde la puesta en marcha de la recogida, si opta por designar al recuperador/reciclador o si solicita que sea Ecoembes quien lo designe.  
En caso de que el presente convenio sustituya a uno anterior o sea prorrogado por renovación de la autorización, se considerarán prorrogadas tanto la opción elegida por la entidad gestora en cuanto a la designación, como las designaciones que se encontraran vigentes, salvo en el caso de recibir comunicación expresa en contra de la entidad gestora.  
1.1. Designación del recuperador/reciclador por parte de la entidad gestora  
La entidad gestora enviará a Ecoembes los datos (imprescindible el CIF) del recuperador/reciclador que ha designado, designación que será por un periodo mínimo de un año, debiendo comunicar igualmente por escrito cualquier modificación que se produzca a lo largo de la vigencia del convenio.  
Se considerará recuperador/reciclador la empresa destinataria del papel/cartón, ya sea recuperador o fábrica de papel, no así la empresa que realiza el servicio de recogida, excepto si dicha empresa de recogida fuera también recuperador de papel/cartón.  
La entidad Gestora serán los responsables de la trazabilidad del material hasta su destino final de reciclado  
Los recuperadores/recicladores designados por la entidad gestora, y las entidades intervinientes en la cadena de valorización hasta destino final de reciclado, deberán reunir los requisitos legales establecidos en su Comunidad Autónoma, así como lo dispuesto en el Art. 12 de la Ley 11/1997. A estos efectos, Ecoembes solicitará al recuperador/reciclador propuesto una serie de información básica justificativa. Si en el plazo de un mes desde la solicitud, el recuperador/reciclador no ha enviado la información a Ecoembes, esta lo pondrá en conocimiento de la entidad para que proceda a designar a otro recuperador/reciclador.  
Ecoembes incorporará en el Sistema Web de Gestión de Residuos la información sobre los recuperadores/recicladores designados, a efectos de la facturación.  
La entidad gestora asumirá las posibles incidencias que puedan surgir en su relación con los recuperadores/recicladores designados.  
1.2. Designación del recuperador/reciclador por parte de Ecoembes  
Si la entidad gestora ha elegido esta opción, Ecoembes comunicará a la misma los datos del recuperador/reciclador designado en un plazo máximo de 20 días hábiles desde la recepción de la solicitud de la designación, y llevará a cabo en el mismo plazo la incorporación de información en el Sistema Web de Gestión de Residuos a efectos de la facturación.  
La designación se llevará a cabo mediante un procedimiento abierto de valoración de ofertas de recuperadores/recicladores. Se referirá a los residuos de envases de papel-cartón entregados en las instalaciones del recuperador/reciclador, que tengan como referencia la ETMR del anexo IV, y será válida durante el periodo de vigencia del convenio.  
Desde el momento de la designación, todas las relaciones con el recuperador/reciclador designado se establecerán entre este y la entidad gestora. Cualquier incidencia en la recepción del material por parte del recuperador/reciclador designado será puesta en conocimiento de Ecoembes.  
En el caso de que el papel-cartón se entregue a un recuperador/reciclador diferente del designado en aplicación de cualquiera de las dos opciones anteriores, la entidad asumirá las posibles reclamaciones del recuperador/reciclador. Asimismo, Ecoembes podrá retener las facturas presentadas hasta que se formalice la nueva designación.  
  
2. Materiales recuperados procedentes de la recogida multimaterial de envases ligeros  
En un plazo máximo de 30 días desde la puesta en marcha de la planta de selección, la entidad gestora de las plantas de selección de envases ligeros comunicará a Ecoembes si opta por designar ella misma a los recicladores/valorizadores de los materiales seleccionados, o si se delega en Ecoembes y solicita que esta última designe a los recicladores/valorizadores.  
En caso de que el presente convenio sustituya a uno anterior o sea prorrogado por renovación de la Autorización, se considerarán prorrogadas tanto la opción elegida por la entidad gestora en cuanto a la designación del reciclador/valorizador, como las designaciones que se encontraran vigentes, salvo en el caso de recibir comunicación expresa en contra de la entidad gestora.  
En ambos casos la opción se referirá a la totalidad de los materiales de envases ligeros (y opcionalmente el papel-cartón) seleccionados en la planta de selección. Todos los materiales deberán cumplir las ETMR del anexo IV del presente convenio.  
2.1. Designación del recuperador/reciclador/valorizador por parte de la entidad gestora, para su reciclado y/o valorización  
La ejecución por parte de la entidad gestora del compromiso de retirada de los materiales de envases ligeros se realizará en base a las siguientes determinaciones:  
- Los recicladores/valorizadores designados deberán reunir los requisitos legales establecidos en la Comunidad Autónoma y lo dispuesto en el artículo 12 de la Ley 11/1997; asimismo deberán ser recicladores/valorizadores homologados por Ecoembes. La entidad gestora recabará la trazabilidad de los materiales hasta su destino final de reciclado, facilitando dicha información a Ecoembes, conforme a lo establecido en el anexo III. Asimismo, la entidad Gestora será la responsable de la trazabilidad del material hasta su destino final de reciclado. La entidad gestora asumirá las posibles incidencias que puedan surgir en su relación con los recicladores/valorizadores.  
- La entidad gestora deberá comunicar a Ecoembes la información referente a la designación de cada reciclador/valorizador, para cada material y planta de selección, incluyendo copia de contratos de suministro y venta de los materiales (o, en su defecto, de la oferta recibida), justificantes de las transacciones comerciales y los datos del reciclador/valorizador (imprescindible el CIF), en los 10 días hábiles siguientes a la adjudicación definitiva de los contratos. Asimismo, comunicará cualquier modificación que se produzca en dichos datos.  
- Ecoembes incorporará en el Sistema Web de Gestión de Residuos la información sobre los recicladores/valorizadores designados, a efectos de la facturación.  
- En el caso de que se produzca un incumplimiento manifiesto y probado de las obligaciones de un reciclador/valorizador designado por la entidad gestora, esta podrá recurrir a Ecoembes para que designe los recicladores/valorizadores de todos los materiales de envases ligeros seleccionados (y opcionalmente el papel-cartón), durante el resto de vigencia del convenio, siempre y cuando se ajusten a las ETMR del anexo IV. En este caso, Ecoembes aplicará lo establecido en el apartado 2.2.  
- En los primeros siete días del mes anterior a cada trimestre natural, Ecoembes informará a la entidad gestora de sus precios medios de adjudicación por material en plantas de selección de la península, para dicho trimestre.  
- Si durante un trimestre natural, el precio de colocación de algún material de envases ligeros de la planta es inferior en más de un 10 % al precio medio de venta/prestación de servicio de materiales de Ecoembes en la península, y, además, los ingresos de colocación de todos los materiales por la entidad gestora son inferiores en más de un 10 % a los ingresos de colocación que obtendría Ecoembes (aplicando los precios medios de venta/prestación de servicio de materiales de la península), la entidad gestora deberá asumir la diferencia del coste global de comercialización de ese material para dicho periodo. En caso contrario Ecoembes designará a los recicladores/valorizadores para todos los materiales de envases ligeros seleccionados. Ecoembes aportará la documentación justificativa necesaria al respecto. La entidad gestora asumirá las posibles insolvencias o incidencias que puedan surgir en la relación con los recicladores/valorizadores.  
2.2. Designación de reciclador/valorizador de los materiales de envases ligeros por parte de Ecoembes  
La designación de reciclador/valorizador por parte de Ecoembes se llevará a cabo en base a las siguientes determinaciones:  
- Se designará un reciclador/valorizador homologado por Ecoembes para cada material seleccionado, según las ETMR del anexo IV, en cada una de las plantas de selección, de conformidad con las previsiones en cuanto a la cantidad a recuperar. A estos efectos la entidad gestora deberá suministrar a Ecoembes toda la información y documentación necesaria de las plantas de selección para poder llevar a cabo la designación. Ecoembes recabará la trazabilidad de los materiales hasta su destino final de reciclado, conforme a lo establecido en el anexo III del presente convenio.  
- Ecoembes incorporará en el Sistema Web de Gestión de Residuos la información sobre los recicladores/valorizadores designados, a efectos de la facturación.  
- En el plazo máximo de 20 días hábiles desde la recepción por escrito de la solicitud de la entidad gestora para la designación de los recicladores/valorizadores, se realizará un control de calidad de los materiales recuperados para la verificación del cumplimiento de las ETMR, siempre y cuando las partes hayan acordado que la planta está en funcionamiento y dispone de un stock mínimo de material. Ecoembes informará a la entidad gestora de los resultados del control de calidad realizado y, en el plazo que ambos acuerden, Ecoembes comunicará los datos de los recicladores/valorizadores designados. En caso de que la entidad gestora lo estime necesario, dicho plazo será de un máximo de 10 días hábiles desde la comunicación de los resultados del control de calidad.  
- Las designaciones se llevarán a cabo mediante un proceso abierto de valoración de ofertas, cuyas bases se encuentran disponibles en la página web de Ecoembes, entre los recicladores/valorizadores previamente homologados, y de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 12 de la Ley de Envases y al principio de libre concurrencia.  
- Las designaciones se referirán al conjunto de todos los materiales de envases ligeros seleccionados (y opcionalmente el papel-cartón), de acuerdo con las ETMR del anexo IV, y tendrá el mismo plazo de vigencia que el convenio.  
- La responsabilidad de Ecoembes en la designación de reciclador/valorizador para cada material se ajustará en función de lo previsto en el apartado de pago por selección, en base a las cantidades adheridas al SIG. La entidad se hará cargo de la gestión del material seleccionado que supere la cantidad ajustada. De forma alternativa, la entidad podrá solicitar a Ecoembes que el mismo reciclador/valorizador designado retire el total de material seleccionado, procediéndose en este caso a la regularización, en la factura de pago por selección, de los importes correspondientes a la gestión del material.  
- Cuando la planta haya producido un lote de material seleccionado conforme a las ETMR del anexo IV, la entidad Gestora deberá notificar por escrito y antes de transcurridos 4 días naturales a contar desde el siguiente a la generación del lote, al reciclador/valorizador designado la puesta a disposición del lote de material en la planta. Si surgiera cualquier incidencia en la retirada del material por la ausencia de notificación de la generación de los lotes por parte de la planta en los plazos antes indicados, Ecoembes podrá repercutir a la planta los costes adicionales en que pudiera incurrir Ecoembes y/o el reciclador/valorizador, derivados de esta situación.  
El reciclador/valorizador asignado deberá retirar el lote, en un plazo no superior a 5 días hábiles a contar desde el siguiente a la notificación escrita de la entidad gestora. Si surgiera cualquier incidencia en la retirada del material por los recicladores/valorizadores designados, la entidad gestora remitirá a Ecoembes copia de la solicitud escrita de retirada de cada lote. Ecoembes remitirá dicha notificación al reciclador/valorizador designado y habilitará los medios necesarios para que la incidencia sea resuelta.  
Si existe un coste adicional, adecuadamente justificado, para la entidad gestora, derivado del incumplimiento del plazo de retirada por parte del reciclador/valorizador designado y, si no hay justificación de fuerza mayor, el reciclador/valorizador designado deberá asumir dicho coste adicional, previa autorización de Ecoembes.  
- Si la entidad gestora entregara alguno de los materiales de envases ligeros seleccionados a un reciclador/valorizador distinto del reciclador/valorizador designado por Ecoembes, la entidad gestora asumirá las posibles reclamaciones del reciclador/valorizador designado. Asimismo, en el caso de materiales con precio de venta positivo, la entidad reintegrará a Ecoembes el importe más elevado del pago del reciclador/valorizador al que se ha entregado el material o el precio acordado con el reciclador/valorizador designado. En el caso de materiales con precio de venta negativo, Ecoembes no asumirá en ningún caso el coste de la colocación.  
En ambos casos (apartados 2.1 y 2.2), el valor/coste de colocación de los materiales, corresponderá a Ecoembes.  
  
3. Recicladores/Valorizadores homologados por Ecoembes  
Para poder ser adjudicatario de los materiales recuperados procedentes de la recogida multimaterial de envases ligeros, independientemente de la opción elegida por la entidad gestora para designación de los recicladores/valorizadores, es requisito obligatorio haber superado el proceso de auditoría externa de homologación según los procedimientos establecidos por Ecoembes, certificados bajo ISO 9001, y cuyos criterios están publicados en la página web de Ecoembes.  
El listado de los recicladores/valorizadores homologados por Ecoembes aparecen publicados, por materiales, en dicha página web.  
  
  
  
  
ANEXO VI  
Características y criterios para la realización   
de campañas de comunicación  
  
La colaboración de Ecoembes con los consorcios y entidades locales, en materia de campañas de comunicación, se regirá por los siguientes criterios:  
  
1. Programa de comunicación proporcionado por Ecoembes  
La implantación social y consolidación de la recogida selectiva, como cualquier otra actividad que suponga un cambio de hábitos y actitudes de la población, requiere un tratamiento determinante desde el punto de vista de la comunicación. Es fundamental la didáctica y claridad de los mensajes y por supuesto, su homogeneidad y coherencia, para evitar al máximo el rechazo y la confusión. Además, esta comunicación debe transmitir sencillez y credibilidad a fin de desdramatizar, motivando, la acción de separar los envases en origen.  
En el presente convenio marco se contempla la financiación, fraccionada anualmente, de campañas de comunicación y concienciación social en el ámbito de la recogida selectiva y el reciclaje de los envases ligeros, de cartón y papel. A fin de facilitar a los consorcios y entidades locales todo el trabajo de desarrollo de nuevos diseños de campañas y ahorrar los costes derivados al respecto, Ecoembes pone a su disposición una serie de campañas y materiales informativos totalmente desarrollados, que podrán ser adaptados por la entidad a sus necesidades específicas. Estos materiales incluyen un amplio catálogo de elementos publicitarios entre los que los consorcios y entidades locales podrán elegir todos o aquellos que mejor se adapten a sus necesidades (cuñas de radio, recursos on-line, spots de televisión, así como los artes finales de una completa relación de elementos gráficos: folletos informativos, anuncios para prensa, publicidad exterior en vallas, marquesinas, cabinas telefónicas, autobuses, posters, etc.).  
Con la cesión de las campañas y elementos informativos que integra el programa de comunicación de Ecoembes se pretende ahorrar a los consorcios y entidades locales los costes de creación de nuevas campañas, dotándole a la vez de elementos comunicativos válidos, variados y adaptables a cualquier circunstancia. Con ello los consorcios y entidades locales podrán destinar los fondos de Ecoembes para la financiación de campañas, exclusivamente a la difusión en medios de la campaña, de tal forma que los mensajes lleguen al ciudadano en cobertura y presión suficientes.  
Para mantener la unidad y uniformidad de las campañas, cualquier cambio que los consorcios y entidades locales deseen realizar sobre los elementos ofrecidos, y que exceda de la inclusión de los logotipos y/o escudos institucionales de la entidad y/o Generalitat, deberá ser previamente consensuado con Ecoembes.  
Ecoembes ofrece a los consorcios y entidades locales de forma permanente los servicios de asesoría y apoyo de su Departamento de Marketing y Comunicación para todas las cuestiones referentes a sus planes de comunicación y campañas.  
  
2. Características y criterios para la realización de campañas  
Cualquier campaña o acción de comunicación para el fomento de la participación ciudadana en la recogida selectiva de envases que desarrollen los consorcios y entidades locales, deberá quedar suficientemente justificada en el momento de su facturación, de forma que permita verificar que los fondos aportados por Ecoembes han sido aplicados al desarrollo de dichas campañas, que deberán consensuarse con Ecoembes y ajustarse a las características que se exponen a continuación.  
- El objeto de las campañas será el fomento de la recogida selectiva de envases ligeros, de cartón y papel, y su objetivo el informar y concienciar sobre la importancia de la separación de los envases en origen y su depósito en el contenedor que corresponda para su posterior tratamiento y reciclado, con el fin último de mejorar cuantitativa y cualitativamente los resultados obtenidos.  
- Las leyendas a utilizar para describir la fracción de residuos de envases a depositar en cada contenedor deben mantener una total uniformidad en las diferentes campañas realizadas por las entidades, y para no generar confusión entre los ciudadanos. Por tanto, la claridad, sencillez y precisión que deben tener estos mensajes es fundamental. Así:  
  
  
a) Contenedor amarillo: «Sólo envases de plástico, latas y briks»  
Se recomienda incluir además alguna referencia o mensaje aclaratorio para evitar que se deposite en este contenedor, material no solicitado (ej.: NO PAPEL, NO CARTÓN, NO VIDRIO). Además, se recomienda incluir mensajes sobre la forma correcta de separarlos y depositarlos: «Pliega los envases, no introduzcan residuos de envases dentro de otros envases, no deposites los envases con restos de otros residuos ni líquidos, etc.» Cabe resaltar que el contenedor amarillo no debe ser definido únicamente como el contenedor de ENVASES, ya que es una información que puede inducir a confusión en la ciudadanía, al existir otros contenedores, como el azul y el iglú verde, que también asumen la recogida selectiva de envases, en su caso de cartón, papel y vidrio respectivamente.  
  
b) Contenedor azul: «Sólo envases de cartón y papel, periódicos y revistas»  
Se recomienda incluir además mensajes sobre la forma correcta de separarlos y depositarlos: «Pliega adecuadamente los envases de cartón, deposita en el interior del contenedor los residuos de papel y cartón para asegurar su reciclado, etc.»  
- A fin de simplificar el lenguaje y de hacerlo más accesible a todo el público, se recomienda utilizar ilustraciones de los distintos tipos de envases, relacionándolos con su correspondiente contenedor y color. Es importante mostrar los códigos de color con las ilustraciones de los envases correspondientes. Por ejemplo:  
a) Contenedor amarillo: ilustración de una botella de agua/refresco, bolsa de plástico, lata de conserva, bote de refresco, brik de leche o zumo, etc.  
b) Contenedor azul: ilustración de caja de galletas, de zapatos, de cereales, de comida precocinada, periódicos, etc.  
- Todos los materiales gráficos de la campaña deberán incorporar de forma bien visible el logotipo de Ecoembes tal como figura a continuación. Ecoembes hará llegar este logotipo en formato electrónico, a todas las entidades que lo soliciten.  
  
  
  
- También es necesario que cualquier tipo de actuaciones más «abiertas» en cuanto a su diseño e implementación (sesiones informativas, talleres, exposiciones, - ) cumplan igualmente con los mensajes y principios aquí expuestos.  
- En caso en que los contenidos sobre recogida selectiva de envases ligeros, de cartón y papel en cualquier actividad desarrollada por la entidad ocupen solo una parte de estas, los fondos de comunicación del presente convenio deberán utilizarse para financiar la parte proporcional correspondiente, a determinar por acuerdo de las partes.  
- Las campañas financiadas por Ecoembes deberán dedicarse únicamente a informar y promover entre los ciudadanos la recogida selectiva de envases ligeros y de papel cartón, excluyendo cualquier otra actividad que no se defina como actuación de comunicación propiamente dicha, por ejemplo: estudios o investigaciones de cualquier tipo, acciones encaminadas a la dotación o mejora de infraestructuras de recogida selectiva, etc. No podrán imputarse contra esta partida de comunicación, los gastos incurridos en la gestión y coordinación de estas campañas por parte del personal adscrito a las propias administraciones o de Ecoembes.  
- En términos generales, Ecoembes no puede financiar campañas que fomenten, basándose en la potenciación o exclusión de ciertos materiales de unos envases frente a otros, el consumo de ciertos productos, ni promover el consumo de productos de ningún tipo, ni participar en acciones que difundan mensajes confusos a la ciudadanía que puedan restar eficiencia al SIG gestionado por Ecoembes. Por lo tanto, es importante que cualquier contenido o mensaje que vulnere estos principios sea excluido de las acciones de comunicación.  
- Por último, resaltar que los envases incluidos en un sistema integrado de gestión, de acuerdo con la Ley 11/1997 de envases y residuos de envases, deben identificarse por un símbolo acreditativo, idéntico en todo el ámbito territorial de dicho sistema, que actualmente en el caso de Ecoembes, es el denominado Punto Verde. En el caso de que dicho símbolo se modificase o se cambiase por otro, los envases incluidos en el sistema integrado de gestión deberían adaptarlo en un plazo determinado para seguir cumpliendo el objetivo identificativo del mismo. El actual símbolo gráfico conocido como «Punto Verde» es una marca registrada de la que Ecoembes es licenciataria en España; su finalidad es la identificación de los envases incluidos en el SIG que administra Ecoembes y en consecuencia no es posible su utilización para otros fines. Por ello, no podrá ser utilizado como recurso gráfico o de cualquier tipo en el material de campaña que puedan desarrollar la entidad. Además, en caso de incluir en los materiales informativos de las campañas información sobre el significado del citado símbolo, dicha información deberá reproducir fielmente los siguientes textos aclaratorios:  
- El Punto Verde es el símbolo que actualmente acredita la pertenencia al SIG gestionado por Ecoembes. Desde la entrada en vigor de la Ley 11/1997 de Envases y Residuos de Envases, todas las empresas envasadoras tienen la obligación de recuperar los residuos de envases de los productos que pongan en el mercado para que sean reciclados y valorizados. Y para cumplir con su responsabilidad, pueden acogerse al SIG gestionado por Ecoembes cuyo actual símbolo identificativo es el Punto Verde.  
  
  
  
- ¿Qué es el Símbolo Identificativo- El símbolo identificativo o logotipo (actualmente el Punto Verde), es el símbolo mediante el cual, todas las empresas envasadoras adheridas al SIG gestionado por Ecoembes, identifican los envases de sus productos. Este símbolo tiene, por tanto, carácter identificativo.  
- ¿Qué significa dicho símbolo- Este símbolo garantiza que las empresas cuyos envases lo presentan, cumplen con las obligaciones establecidas en la Ley 11/1997, de 24 de abril, de envases y residuos de envases. Y lo están haciendo a través del SIG gestionado por Ecoembes. El símbolo identificativo indica por tanto que ese producto está cumpliendo con la ley.  
- ¿Dónde se puede encontrar este símbolo- El símbolo identificativo de los envases pertenecientes al sistema integrado de gestión, gestionado por Ecoembes se puede encontrar en los envases de multitud de productos de consumo doméstico.  
  
  
anexo VII  
Información sobre el desarrollo del convenio marco  
  
1. Acceso a la información suministrada por los consorcios y entidades locales.  
Ecoembes facilitará el acceso a la Generalitat, mediante el Sistema Web de Gestión de Residuos, a toda la información presentada por los consorcios y entidades locales de la Comunitat Valenciana.  
Dicha información incluirá, entre otros datos, las cantidades recogidas mediante recogida selectiva de papel-cartón y recogida selectiva de envases ligeros, las cantidades recuperadas de los diferentes materiales indicando orígenes y destinos (recuperador/reciclador) y la vía de recuperación, así como los pagos realizados por las diferentes actividades incluidas en el convenio.  
La información estará disponible para la Generalitat desde el momento mismo de su recepción y carga en Ecoembes.  
Al objeto de facilitar el manejo de información, Ecoembes proporciona una serie de informes de control, con información agregada de los consorcios y entidades locales de la Comunitat Valenciana, ratios operativas y de evolución de resultados.  
  
2. Información anual.  
Con carácter anual Ecoembes pondrá a disposición de la Generalitat, antes del 31 de marzo, la siguiente información agregada referida al desarrollo del convenio marco:  
- Cantidad total, en peso, de los envases recogidos selectivamente, gestionados a través del Sistema Integrado, para cada una de las unidades de gestión.  
- Número y tipo de contenedores instalados para la recogida selectiva de papel-cartón y de envases ligeros en cada uno de los municipios.  
- Aportaciones económicas realizadas por Ecoembes a los consorcios y entidades locales, desglosadas por unidad de gestión, para las diferentes actividades incluidas en el convenio.  
- Cantidad total, en peso, de cada uno de los materiales seleccionados en las plantas de selección de la Comunidad, Valenciana detallando salida de materiales de cada planta de selección.  
- Cantidad total, en peso, efectivamente reciclada o valorizada del material procedente de la Comunitat Valenciana.  
- Rendimientos de las plantas de selección de envases ligeros ubicadas en la Comunitat Valenciana, con los datos disponibles a fecha de elaboración del informe y según la definición de rendimiento incluida en el anexo II.  
- Información sobre los acuerdos alcanzados con los gestores de residuos para asegurar la recuperación/reciclado de los materiales puestos a disposición de Ecoembes por los consorcios y entidades locales de la Comunitat Valenciana. Se incluirán datos de identificación y dirección de los centros e indicación de las autorizaciones/registros que en su caso fueran preceptivos para el desarrollo de la actividad.  
- Informe de auditor externo en el que se verifique que se ha procedido a la trazabilidad de los materiales puestos a disposición de Ecoembes por los consorcios y entidades locales, para su recuperación, reciclado o valorización.  
- Relación de actuaciones de control llevadas a cabo sobre gestores de residuos ubicados en la Comunitat Valenciana.  
- Balance de ingresos-costes por la colocación de materiales de envases procedentes de las plantas de selección ubicadas en la Comunitat Valenciana.  
  
  
  
ANEXO VIII  
Plan de acción Comunidad Valenciana fase II- contenerización  
  
De acuerdo con la decisión adoptada por la Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control en su reunión de 18 de diciembre de 2020, se renueva el Plan de Acción del periodo 2016-2020 para promover la recogida selectiva de envases en la Comunitat Valenciana para el periodo 2021-2023 (en adelante, Plan de Acción) acordado entre la dirección general competente en residuos y Ecoembalajes España, SA.  
El nuevo Plan de Acción dará continuidad a las iniciativas creadas en el anterior plan e introducirá de nuevas:  
- Continuidad de la Comisión de coordinación y dinamización del Plan de Acción, presidida por la persona titular de la dirección general competente en residuos de la conselleria competente en medio ambiente, y compuesta por representantes de la conselleria competente en materia de medio ambiente, representantes de Ecoembes y representantes de las entidades locales.  
- Continuar con la contratación de una asistencia técnica para el desarrollo de las acciones de mejora de la prestación del servicio de recogida mediante la realización de diagnósticos, definición de las hojas de ruta de mejoras y seguimiento y coordinación general de las acciones del plan. La financiación para el periodo 2021-2023 se llevará a cabo con fondos de promoción del convenio marco, si bien anualmente se someterá a aprobación en Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control la continuidad y financiación de los trabajos.  
- Continuar con la contratación una asistencia jurídica para el desarrollo de las acciones de buenas prácticas, políticas incentivadoras de la recogida selectiva para los años 2021 a 2023. La financiación para el periodo 2021-2023 se llevará a cabo con fondos de promoción del convenio marco, si bien anualmente se someterá a aprobación en la Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control del convenio marco la continuidad y financiación de los trabajos.  
- Financiar, con el resto de los fondos de promoción del convenio marco, la mejora de infraestructuras, concretamente en la mejora de contenerización de municipios mayores de 15.000 habitantes de la Comunitat Valenciana (ver tabla de precios de referencia).  
- Complementar la partida de financiación de infraestructuras por parte de Ecoembes mediante aportaciones propias recogidas en la tabla «estimación del coste de aplicación de las acciones del Plan de Acción». Se evaluará, al menos, con carácter anual por parte de Ecoembes la renovación de esta partida en función de las necesidades de la recogida selectiva de envases ligeros en contenedor y del alcance del SIG en la Comunitat Valenciana. Dicha renovación se comunicará a la Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control del convenio marco y a la Comisión de coordinación y dinamización del plan.  
  
  
Tabla de precios de referencia de contenedores  
  
Tipo de contenedor PVP, aprox. (sin IVA)  
Carga trasera polietileno 1.000 litros 180 € 260 -  
Carga trasera polietileno 1.100 litros 130 € 190 -  
Carga superior polietileno 2.000 litros 420 € 620 -  
Carga superior polietileno 2.500 litros 410 € 600 -  
Carga superior polietileno 2.700 litros 1.300 € 1.900 -  
Carga superior polietileno 3.000 litros 510 € 750 -  
Carga superior metal 3.000 litros 680 € 1.000 -  
Carga superior fibra de vidrio 2.500 litros 620 € 920 -  
Carga superior fibra de vidrio 3.000 litros 680 € 1.000 -  
Carga lateral polietileno 2.200 litros 690 € 1.000 -  
Carga lateral polietileno 3.000 litros 730 € 1.080 -  
Carga lateral polietileno 3.200 litros 830 € 1.200 -  
Carga lateral metal 2.400 litros 1.050 € 1.500 -  
Carga lateral metal 3.200 litros 1.50 € 1.500 -  
Carga bilateral polietileno 2.000 litros 500 € 700 -  
Carga bilateral polietileno 3.000 litros 500 € 700 -  
Carga bilateral metal 2.400 litros 1.400 € 2.000 -  
Carga bilateral metal 3.000 litros 1.300 € 1.850 -  
  
  
ANEXO IX  
Acuerdos nuevas de estaciones   
de transferencia en la Comunitat Valenciana  
  
Tal y como indica el anexo II de Condiciones Económicas, el punto 6. para estaciones de transferencia no consideradas, la entidad titular de la instalación deberá solicitar el pago por transferencia a la Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control del convenio marco, con el fin de que se pueda valorar la idoneidad de esta. Para ello, la entidad deberá facilitar la información que le sea requerida, tal como ubicación, presupuesto de la obra civil, inversión en maquinaria, especificaciones técnicas de los equipos (fijos y de transporte), previsión de toneladas a gestionar, convenio de personal, horario, días de apertura y operativa prevista.  
En el caso de que la comisión mixta considere adecuada la solicitud de gestión a través de estación de transferencia, se acordará entre la entidad titular de la instalación y Ecoembes un pago por kilo para la transferencia del material (gestión y transporte), el cual será comunicado a la comisión mixta. El cálculo del pago por transferencia se realizará atendiendo a criterios de máxima eficiencia, no pudiendo resultar en ningún caso superior a la suma de los pagos por transporte directo a planta de selección de las entidades implicadas.  
Según este condicionado, los precios unitarios con las nuevas estaciones de transferencia consideradas en Comisión mixta de seguimiento, vigilancia y control del convenio marco:  
Estación de Transferencia de Denia y Villena (VAERSA).  
VAERSA facturará a ECOEMBES en concepto de «gestión a través de estación de transferencia»desde el 1 junio de 2020 y con periodicidad mensual.  
La colaboración económica por este concepto cuando el material tratado anualmente en la Estación de Transferencia de Denia no alcance las ocho mil toneladas (<8.000t/año) se calculará aplicando un importe unitario de 0,05002 ?/kg sobre la cantidad que, procedente de la estación de transferencia, se entregue en la planta de selección. A partir de enero del año siguiente al que se superen las ocho mil toneladas (>8.000t/año), el importe unitario pasará a ser de 0,04739 ?/kg. En este concepto se considera la gestión de los envases ligeros entregados por las Entidades Locales y el transporte del material hasta la planta de selección.  
Estación de Transferencia de Caudete y Loriguilla (Consorcio de Valencia Interior).  
El Consorcio Valencia Interior facturará a ECOEMBES en concepto de «gestión a través de estación de transferencia»desde el 1 abril de 2020 y con periodicidad mensual,  
La colaboración económica por este concepto cuando el material tratado anualmente en la Estación de Transferencia de Caudete y Loriguilla no alcance las dos mil toneladas (<2.000t/año) se calculará aplicando un importe unitario de 0,05002 ?/kg sobre la cantidad que, procedente de la estación de transferencia, se entregue en la planta de selección. A partir de enero del año siguiente al que se superen las dos mil toneladas (>2.000t/año), el importe unitario pasará a ser de 0,04739 ?/kg. En este concepto se considera la gestión de los envases ligeros entregados por las Entidades Locales y el transporte del material hasta la planta de selección.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML