Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9484, del 05-12-2022 (2022/11380)

RESOLUCIÓ de 23 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de central fotovoltaica de 43,4 Mwp, del terme municipal d'Ayora. Expedient: (2479327) 192/2021/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9484

Data del DOGV
:   05-12-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/11380

CVE


Data del document
:   23-09-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Ayora](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 de setembre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte d'instal·lació de central fotovoltaica de 43,4 Mwp, del terme municipal d'Ayora. Expedient: (2479327) 192/2021/AIA. [2022/11380]  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2479327) 192/2021/AIA.  
Títol: Instal·lació de central fotovoltaica de 43,4 Mwp.  
Promotor: Mambar Renovables, SLU. Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Referència òrgan substantiu: ATREGI/2020/28/46.  
Localització: Parcel·les 2, 3 i 5 del polígon 57 del terme municipal d'Ayora.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
L'empresa Mambar Renovables, SLU, promou un projecte de construcció i operació d'una planta solar fotovoltaica en les parcel·les 2, 3 i 5 del polígon 57 del terme municipal d'Ayora (València).  
La potència instal·lada serà de 43,4 MWp. Els panells es connectaran en sèrie i s'agruparan en inversors de strings per al seu posterior augment de tensió en el transformador des de 0,8 kV fins a 30 kV. Els mòduls solars seran de tipus mono-Si (silici monocristal·lí) i s'instal·laran en seguidors solars integrats en estructures metàl·liques fixades al terreny mitjançant el sistema de perfils clavat. Els seguidors solars orientaran els mòduls per a minimitzar l'angle d'incidència entre els raigs solars i la superfície dels mòduls durant el dia, i augmentar així el seu rendiment en comparació amb els sistemes estàtics.  
La superfície total de les parcel·les vinculades és de 128,21 ha i l'àrea de la superfície ocupada associada al perímetre envolupant de tots els equips i infraestructures (dividit en 4 zones denominades M1, M2, M3 i M4) és de 86,79 ha. Calculant la relació entre la producció de la planta (en MWp) i la superfície ocupada per la instal·lació (en ha), s'obté un coeficient de 0,5 MW/ha ocupada.  
L'evacuació de l'energia produïda es realitzarà de manera conjunta amb altres tres projectes més que es troben en tramitació en parcel·les circumdants (FV El Águila, FV Chambó i FV Eiden). Els centres de transformació es connectaran a la xarxa de mitjana tensió de 30 kV mitjançant 14,03 km de canalització subterrània fins a la subestació elèctrica prevista en la planta fotovoltaica pròxima denominada FV El Águila (ATREGI/2020/30/46), des de la qual s'elevarà la tensió fins a 132 kV per a evacuar l'energia cap a la subestació elèctrica del projecte de planta solar FV Valle Solar (en tramitació davant l'òrgan competent de l'Administració General de l'Estat), la qual va obtindre declaració d'impacte ambiental favorable mitjançant la Resolució de 7 de març de 2022, de la Direcció General de Qualitat i Avaluació Ambiental del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic (MITECO).  
L'accés a la planta solar es realitzarà des del punt quilomètric 13+200 de la carretera CV-438, i no requerirà l'obertura de nous camins d'accés. Des d'aqueix punt, s'accedirà directament a les zones M1, M2 i M3. Per a accedir a la zona M4, s'agafarà un camí que parteix des d'aquest punt cap a l'est.  
Es preveuen les activitats constructives següents: obertura de rases per al cablejat; instal·lació de clos perimetral en les tres zones delimitades; instal·lació d'una caseta de monitoratge i dels centres de transformació (de tipus prefabricat), i projecció de camins interiors (amplària mínima de 5 metres) i la seua xarxa de drenatge, que es resoldran mitjançant el condicionament previ del terreny amb mitjans mecànics fins a una profunditat major o igual a la de la grossària de la capa de terra vegetal (mitjana de 25 cm) i l'addició d'una capa de 25 cm de llast artificial.  
Durant la fase constructiva, els elements del projecte s'instal·laran respectant el relleu de les parcel·les i no es col·locaran panells en zones amb pendents superiors al 15 %. La formació dels vials interiors generarà un volum de terres de 8.975 m³, que s'estendran en la proximitat dels suports de la línia que figura en l'expedient ATREGI/2020/30/46.  
S'instal·laran casetes prefabricades per al seu ús durant la fase de construcció i dos depòsits d'aigua potable per al subministrament d'aigua sanitària i aigua de neteja. Les aigües residuals generades es preveu emmagatzemar-les en una fossa sèptica impermeabilitzada o la instal·lació de banys químics, que seran retirats en finalitzar la fase de construcció. També s'instal·larà un depòsit de gasoil per al subministrament a la maquinària de treball.  
Durant la fase d'explotació, la neteja dels panells solars es gestionarà mitjançant la contractació de serveis externs, i l'empresa concessionària haurà d'acreditar la procedència de l'aigua i l'autorització en vigor per al seu ús.  
Finalitzada la vida útil de la planta fotovoltaica, se'n procedirà al desmantellament i la restauració del terreny, evitant en la mesura del possible el moviment de terres i retirant qualsevol estructura, fonamentació o altre element permanent.  
  
Tramitació administrativa  
En data 17 de desembre de 2021, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València va donar trasllat a aquest òrgan ambiental de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. Aquesta s'acompanya de:  
- Projecte d'execució de la planta solar fotovoltaica (l'evacuació és compartida i figura en l'expedient ATREGI/2020/30/46).  
- Publicació del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la informació pública de la sol·licitud d'autorització administrativa i autorització de construcció.  
- Estudi d'impacte ambiental i set annexos: estudi d'integració paisatgística, estudi d'inundabilitat, estudi arqueològic, estudi d'avifauna, estudi de sinergies, estudi d'afecció a Xarxa Natura 2000 i document de síntesi.  
En data 4 de febrer de 2022, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet un requeriment d'esmena de documentació a resoldre pel promotor i per l'òrgan substantiu de l'expedient. En particular es requereix:  
- Document de compatibilitat urbanística del projecte.  
- Informe de consultes a l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000 relatiu a l'afecció a la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito.  
- Aclariments sobre les mesures de prevenció d'incendis forestals, la disponibilitat d'aigua, la gestió de les aigües residuals, l'ocupació de llits públics i la línia de connexió a la subestació SE04-GR El Águila 132/30kV, entre altres.  
En data 10 de març de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València aporta informe del promotor en resposta al requeriment d'esmena de documentació.  
En data 27 de juliol de 2022, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet un requeriment d'esmena de documentació a resoldre per l'òrgan substantiu de l'expedient. En particular, es requereixen informes de consulta a les administracions afectades:  
- L'informe de la Direcció General de Medi Natural sobre la consideració del projecte d'interés economicoestratègic (DIEE).  
- La documentació que indica el promotor que es remet annexa a la seua contestació al requeriment realitzat per l'òrgan ambiental (que no es trobava en la carpeta indicada en l'enllaç de descàrrega de l'OS).  
  
- L'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General d'Emergències.  
En data 8 de setembre de 2022, el Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València aporta nova documentació de resposta al requeriment d'esmena remés: informe de la Direcció General de Medi Natural, certificat de compatibilitat urbanística i documentació complementària.  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9085, amb data 17 de maig de 2021. Durant el període d'exposició pública s'han presentat al·legacions per part de l'Asociación Naturalistas de Ayora i la Valle (ANAV), en data 27 d'abril de 2021, i contestació del promotor, i aquestes són les següents:  
- Els instruments de planificació, en concret, el Pla especial d'ordenació d'infraestructures de generació d'energia solar fotovoltaica als municipis d'Ayora, Zarra i Jarafuel, no estan aprovats, i se sol·licita la paralització de la tramitació de l'autorització del projecte. Així mateix, manifesta una alta concentració de projectes fotovoltaics a la comarca amb els efectes que això comporta, i proposa la localització de les centrals fotovoltaiques en un altre tipus de sòl d'acord amb el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, del Consell. El promotor respon que el pla especial es troba dins de l'última fase de la tramitació i que, juntament amb el Decret llei 14/2020, de 7 d'agost, s'obté un marc normatiu suficient. Manifesta, a més, que es minimitzarà l'impacte sobre el sòl i que la viabilitat energètica en cobertes preexistents no aconsegueix la del projecte.  
- El fraccionament en quatre projectes diferents té com a objectiu la tramitació des de la Generalitat de manera accelerada, i sol·licita la tramitació com a un únic projecte. El promotor respon que són quatre instal·lacions separades físicament que comparteixen la línia d'evacuació i produeixen energia de manera independent.  
- L'avaluació ambiental ha de ser conjunta amb la de la resta de projectes del territori ja que hi ha continuïtat i solapament entre els quatre projectes. Se sol·licita una zonificació del sòl en funció de la viabilitat ambiental, territorial, cultural i paisatgística. El promotor respon que s'ha realitzat una avaluació conjunta en l'estudi de sinergies presentat, minimitzant-se l'impacte de la línia d'evacuació compartida.  
  
- El conjunt dels projectes es troba en el paisatge de rellevància regional 17 «secans i serres de l'entorn de Carcelén i Alpera» de l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana. Se sol·licita la cerca d'una nova alternativa a la ubicació actual d'acord amb l'article 8.3.e del Decret llei 14/2020, de 7 d'agost. El promotor respon que no hi haurà afecció sobre les fites paisatgístiques, piemonts, vessants, estructura parcel·lària i infraestructura verda del PRR17. Recalca que l'ocupació no implica destrucció i que es restituiran els terrenys al seu estat original durant el desmantellament.  
- L'anàlisi d'alternatives de l'estudi d'impacte ambiental és fal·laç, i se sol·licita revisió del projecte de manera acumulativa amb la resta dels projectes. Proposa més criteris ambientals que s'hauran d'integrar en l'examen de les alternatives. El promotor respon que les alternatives es troben dins de l'àmbit territorial del pla especial, i que s'analitzen per descart dels terrenys no aptes. Finalment, els criteris de l'alternativa 2 els dona la normativa territorial.  
- A causa de la presència d'aus catalogades en l'àmbit d'actuació, ha de plantejar-se destinar una superfície igual que la transformada a guarets permanents. El promotor respon que, d'acord amb el pla especial en tramitació, la pèrdua de l'hàbitat en l'àrea d'influència de 3 km al voltant del pla especial associada als quatre projectes fotovoltaics serà reduïda.  
- En relació amb la vegetació, que s'abalise amb material no plàstic biodegradable, es realitzen fitxes de cadascun dels arbres que, segons l'estudi d'impacte ambiental, es preservaran, i es planten espècies de flora autòctones com a mesura compensatòria.  
El promotor respon que s'abalisaran amb elements biodegradables i que la resta de les sol·licituds es deixen a criteri dels òrgans pertinents.  
  
- Les vies pecuàries afectades hauran de ser delimitades i amollonades prèviament a l'inici de l'obra, i hauran de quedar lliures d'alteracions i ocupacions. El promotor respon que el tractament de les vies pecuàries es realitzarà d'acord amb la normativa vigent.  
- Que es considere l'evacuació mitjançant línies ja existents de parcs eòlics. El promotor respon que la proposició és inviable a causa de la capacitat de les línies elèctriques ja executades i a la seua distància.  
  
- El manteniment de les zones amb ús del sòl agrícola genera més ocupació que l'activitat proposada, la qual contribueix a la despoblació rural i a l'ús privatiu del sòl en detriment de l'agricultura. El promotor no atribueix aquesta problemàtica a la instal·lació de plantes solars fotovoltaiques i determina que és un ús del sòl positiu per a la socioeconomia i que el sòl serà agrícolament productiu una vegada que se'n produïsca el desmantellament.  
- Les conclusions de l'estudi d'impacte ambiental manquen de rigor i hi ha una àrea de cobertura forestal que no s'ha reflectit en l'expedient. El promotor respon que l'existència d'errates no invalida el conjunt del projecte. A més, afirma que la implantació proposada no afecta ni terreny qualificat segons el PATFOR, ni muntanyes gestionades per la Generalitat.  
En data 7 de juliol de 2021, es tornen a presentar al·legacions per part d'ANAV, que sol·licita la suspensió dels procediments administratius amb el següent:  
- D'acord amb les característiques, la competència per a la tramitació, avaluació ambiental i aprovació recau sobre l'Administració General de l'Estat d'acord amb els articles 3.13 i 53.1 de la Llei 24/2013, de 26 de desembre, del sector elèctric. El promotor respon que aquests processos estan previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, i que gaudeixen d'independència entre ells d'acord amb les «consideracions sobre instal·lacions de producció d'energia elèctrica» de la Direcció General de Política Energètica i Mines del Ministeri per a la Transició Energètica.  
- D'acord amb el principi d'unitat administrativa i la disposició addicional 11a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, l'avaluació ambiental és competència de l'òrgan ambiental de l'Administració General de l'Estat. El promotor reitera que s'ha realitzat una avaluació sinèrgica dels efectes.  
- La fragmentació en quatre projectes suposa una tramitació per règim d'avaluació simplificada, i es menysvaloren els efectes sobre espècies, hàbitats i paisatges pertanyents a figures de protecció. El promotor respon que l'avaluació ambiental s'està tramitant per règim ordinari i que la valoració d'impactes es desenvoluparà en l'estudi d'impacte ambiental i els seus annexos.  
En data 29 de juny de 2021, es presenten al·legacions per part d'Iberenova Promociones, SA, que sol·licita que s'avalue la sinergia dels projectes en tramitació amb el projecte FV Cofrentes I i que es considere Iberenova, SA, com a part interessada, d'acord amb l'article 4 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre. El promotor respon que caldrà ajustar-se al que disposa l'òrgan ambiental, si escau.  
Simultàniament, va formular consulta l'òrgan substantiu a les administracions públiques afectades. S'ha rebut còpia dels informes següents:  
- Informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament d'Ayora, de data 29 de juny de 2020, favorable i condicionat al compliment de la Llei 5/2014, de 25 de juny, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, en concret, a l'informe favorable en matèria de paisatge i ordenació del territori i a la consideració d'interés economicoestratègic per les conselleries competents en medi ambient, territori i economia.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 26 de març de 2021, en el qual es destaca que part de la instal·lació es troba en zona de policia de llits (i indica el procediment d'autorització d'utilització del domini públic hidràulic), les qüestions plantejades quant a la inundabilitat i allò relatiu al cànon anual d'utilització del domini públic hidràulic, segons el que es disposa en el text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol).  
  
- Informe del Servei de Gestió Territorial, de data 1 d'abril de 2021, en el qual s'informa dels riscos d'inundació segons el PATRICOVA.  
  
- Informe de la Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals, de data 23 de juliol de 2021, condicionat al compliment de la legislació en matèria de prevenció d'incendis forestals durant les fases d'execució i funcionament en els terrenys forestals i els seus voltants.  
  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 5 de novembre de 2021, provisional i condicionat al fet que s'emeta informe favorable a l'estudi de paisatge i a la proposta d'infraestructura verda del Pla especial d'ordenació d'infraestructures de generació d'energia solar fotovoltaica. Requereix, a més, l'esmena de l'estudi d'integració paisatgística, el trasllat de les mesures d'integració paisatgística al projecte d'execució i l'avaluació de l'efecte acumulatiu amb les plantes solars en tramitació en el mateix àmbit. El promotor elabora informe tècnic de resposta, de data 1 de desembre de 2021, en què esmena l'estudi de paisatge i l'adequa al contingut de l'estudi de paisatge de l'esmentat pla especial.  
- Informe no concloent de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de data 24 de novembre de 2021, en el qual s'informa de les condicions d'ocupació del domini públic hidràulic.  
  
- Informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 21 de desembre de 2021, als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Informe de la Secció Forestal del Servei Territorial de València, de data 14 de gener de 2022, sobre afeccions a espècies prioritàries i hàbitats protegits, condicionat al compliment de mesures relatives a la protecció de la fauna de l'àmbit de la instal·lació.  
- Informe de la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 12 d'abril de 2022, condicionat al compliment de mesures per a la protecció de les espècies de flora i fauna.  
El marc normatiu per a l'autorització d'usos i aprofitaments en sòl no urbanitzable d'instal·lacions generadores d'energia solar fotovoltaica, en el moment d'iniciar-se la tramitació de l'expedient, estableix que s'eximeix de l'obligació d'obtindre la declaració d'interés comunitari en sòl no urbanitzable, sempre que s'obtinga informe favorable en matèria de paisatge i ordenació del territori, i de la seua consideració com a interés economicoestratègic per les conselleries de Medi Ambient, de Territori i d'Economia. A aquests efectes, s'han emés els informes següents:  
  
- Informe del conseller de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat, de data 22 de febrer de 2021, que considera el projecte d'interés economicoestratègic.  
- Informe de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, de data 17 de juliol de 2020, que considera el projecte d'interés estratègic.  
- Informe conjunt dels serveis d'Ordenació del Territori i d'Infraestructura Verda i Paisatge, de data 31 de març de 2021, favorable als efectes de l'article 202.4.a.4 de la LOTUP, i condicionat al compliment dels condicionants, de conformitat amb els articles 4 a 10 d'aquesta llei, i a la integració dels resultats de participació pública en matèria de paisatge.  
- Informe de la Secretaria Autonòmica d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Consum, de data 1 de juny de 2022, que considera el projecte d'interés economicoestratègic.  
  
Consideracions ambientals  
La promoció de les energies renovables és un dels objectius de la política energètica de la Unió Europea, ja que la seua utilització constitueix una part important del paquet de mesures necessàries per a reduir les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle, i per a complir l'Acord de París i el Marc de la Unió en matèria de clima i energia per a 2030.   
  
El Pla nacional integrat d'energia i clima (PNIEC) 2021-2030, en coherència amb les estratègies de la Llei 7/2021, de 20 de maig, de canvi climàtic i transició energètica, persegueix aconseguir a Espanya en 2050 la neutralitat climàtica, en coherència amb els objectius de la Unió Europea, i la transició cap a un sistema elèctric descarbonitzat, la qual cosa implica una incorporació important i sostinguda de fonts renovables.   
El Pla d'energia sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 i l'Estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030 de la Generalitat recullen els objectius i les estratègies de la Unió Europea i de l'Estat espanyol, i plantegen com a objectiu arribar a 2.500 MW de potència instal·lada en centrals fotovoltaiques l'any 2030.  
En l'actualitat, la potència instal·lada a la Comunitat Valenciana està lluny de complir aquests objectius (se situa per davall dels 500 MW), per la qual cosa la implantació de plantes solars, amb les corresponents mesures de mitigació de l'afecció ambiental que puguen comportar, és una prioritat en el context energètic per al compliment dels objectius de descarbonització, reducció d'emissions de gasos d'efecte d'hivernacle i mitigació del canvi climàtic, diversificació de les fonts de subministrament, foment de la seguretat del proveïment energètic i disminució de la dependència energètica d'altres territoris.  
La planta solar fotovoltaica en qüestió se situarà íntegrament a la localitat d'Ayora, situada a l'oest de la província de València. Cal destacar que, en parcel·les circumdants, es troben tres projectes similars les línies d'evacuació unitàries dels quals es connectaran amb la subestació elèctrica detallada en el projecte FV El Águila (ATREGI/2020/30/46) des d'on s'evacuarà de manera conjunta tensió cap a la subestació elèctrica d'FV Valle Solar. El sòl, classificat segons la normativa urbanística d'Ayora com a no urbanitzable comú, és d'ús agrícola majoritàriament, ocupat per cultius de secà i per xicotets afloraments de sòl forestal de vegetació típica mediterrània (pinus halepensis amb peus aïllats de quercus ilex i altres poblacions arbustives compostes per quercus coccifera, juniperus oxycedrus i rosmarinus officinalis).  
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han considerat diferents alternatives per a la ubicació de la planta solar fotovoltaica, inclosa l'alternativa 0 o de no realització. L'alternativa 1 es basa en una delimitació, dins del terme municipal d'Ayora, sobre la base de les seues zones aptes des d'un punt de vista únicament mediambiental. El promotor opta per l'alternativa 2, que constitueix una variació de l'alternativa 1 en la qual s'eliminen zones no aptes per a la implantació de la instal·lació.  
A causa de l'ocupació d'un espai geogràfic comú i en compartir una línia d'evacuació de l'energia produïda des de la subestació elèctrica del projecte FV El Águila, s'entén necessària l'avaluació de l'efecte sinèrgic sobre el medi ambient del conjunt de projectes enfront d'una avaluació individualitzada. Per això, es presenta un estudi de sinergies com a annex a l'avaluació d'impacte ambiental on s'analitzen els efectes esperables sobre els factors mediambientals, i es conclou que en desenvolupar plantes solars fotovoltaiques a curta distància i compartint línia d'evacuació, s'obté un efecte menor sobre infraestructura verda, paisatge, sòl, vegetació, fauna i espais protegits de la Xarxa Natura 2000, en comparació amb projectes més deslocalitzats i amb línies d'evacuació pròpies i unitàries.  
Es tramita en la zona un pla especial, promogut mitjançant un acord interadministratiu entre els ajuntaments de Jarafuel, Zarra i Ayora. Té com a objectiu la identificació de les zones aptes per a la implantació d'infraestructures de generació d'energia solar fotovoltaica en sòl no urbanitzable, així com l'optimització de la seua implantació enfront dels efectes ambientals i territorials, en un marc de compatibilitat urbanística de l'ús del sòl. Actualment es troba en fase de tramitació, per la qual cosa, d'acord amb el principi d'irretroactivitat d'actes administratius, l'eficàcia del pla especial, en cas d'aprovació, no es pot retrotraure a un projecte el procediment d'autorització administrativa del qual ja s'ha iniciat. No obstant això, el projecte de planta solar ha sigut adaptat a les previsions contingudes en aquest. En data 29 de juliol de 2022, la comissió d'avaluació ambiental i territorial va acordar emetre declaració ambiental i territorial estratègica del pla especial. Així mateix, la consellera de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat ha emés una Resolució de data 27 de juliol de 2022 per la qual es declara de prioritat energètica l'àmbit territorial de sòl no urbanitzable comú de la comarca de la Vall de Cofrents-Aiora.  
  
D'acord amb la cartografia del PATFOR, les zones de clos no se situen sobre terreny forestal ordinari ni sobre terreny forestal estratègic qualificat, encara que ambdós tipus de sòl són limítrofs al clos proposat. Analitzat el traçat de la línia d'evacuació, part va per terreny forestal estratègic amb fort pendent (25 %-50 %), en concret el tram que parteix al nord de la planta cap al projecte PFV Eiden i travessa la rambla del Rebolloso. Per a afectar en la menor mesura possible aquests terrenys, el seu traçat haurà de cenyir-se al dels camins ja existents. Finalitzat el rebliment de les rases, es restituirà tot el sòl que haja quedat afectat pel projecte, després de la restitució prèvia de la seua morfologia original i la restauració de la vegetació natural que haja pogut resultar afectada.  
  
Addicionalment, per aquesta contigüitat amb sòl forestal, s'estableixen condicionants relatius a la fase d'execució i desmantellament quant a l'afecció sobre massa forestal, entre les quals destaquen: el compliment del Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, la supervisió de les actuacions per tècnics i agents ambientals, el compliment d'instruccions tècniques, entre altres. Així mateix, la zona del clos limita amb un vial i una àrea tallafocs previstos en el pla de prevenció d'incendis de la demarcació. S'assegurarà que la seua servitud no resulte obstaculitzada per a les tasques de prevenció i extinció d'incendis forestals.  
Durant la implantació dels seguidors solars, es procedirà al desbrossament i rebuig de la vegetació amb mitjans mecànics. A l'interior de l'àrea barrada hi ha una sèrie de bosquets vegetals naturals i ribassos que el promotor exposa que han sigut exclosos de l'àmbit d'actuació del projecte. No obstant això, no totes aquestes zones han resultat excloses, per la qual cosa hauran d'excloure's íntegrament en considerar-se que aquestes zones aporten un efecte beneficiós per al foment de la biodiversitat de fauna i flora silvestres, així com un efecte protector enfront dels escolaments i retenció de sòl que contribueixen al control de l'erosió.  
L'estudi d'impacte ambiental proposa mesures correctores orientades a evitar al màxim els moviments de terra mitjançant la clavada dels seguidors directament sobre el terreny, sense realització d'esplanacions prèvies ni grans moviments de terra, adaptant la instal·lació a la morfologia del terreny sense alterar-la. A més, per evitar la compactació del sòl durant la fase de construcció, s'abalisaran els vials d'obra per minimitzar la superfície de circulació de vehicles. Després de la instal·lació de les infraestructures, es restituiran totes les àrees alterades que no siguen d'ocupació permanent (estesa de terra vegetal, descompactació de sòls, revegetacions, etc.).  
La zona presenta vulnerabilitat baixa d'aqüífers i es troba en una àrea estratègica de tipus 1 de recàrrega, per la qual cosa s'haurà de preservar la permeabilitat del sòl minimitzant la part segellada. Tant l'àrea ocupada pels mòduls fotovoltaics com el traçat de la línia d'evacuació resulten afectats pel pas d'elements de la xarxa hidrogràfica: el barranc d'Ortina i diversos afluents seus, el barranc del Rebolloso i un afluent seu, la rambla del Rebolloso, el barranc del Pou i diversos afluents seus. Els encreuaments de la línia d'evacuació amb aquests barrancs es realitzen subterranis, enterrats mitjançant clavada dels cables a una profunditat superior al metre de distància respecte del llit. Si escau, s'obtindran les autoritzacions de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
En allò que afecta l'impacte sobre el paisatge, la planta solar se situa dins del conjunt de paisatges associats al corredor del Xúquer, en la unitat de paisatge de rellevància regional PRR 17. Secans i serres d'entorn de Carcelén i Alpera. S'ha realitzat un estudi d'integració paisatgístic, el qual ha sigut complementat per dues addendes i dos informes tècnics de resposta als informes emesos pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge. En aquest estudi s'ha desenvolupat una valoració de la integració visual des de diferents punts d'observació que ha donat com a resultat una alta-mitjana visibilitat del projecte, la qual cosa s'ha tingut en compte a l'hora de desenvolupar mesures d'integració paisatgística. Aquestes mesures són majoritàriament relatives a la fase d'execució del projecte i tenen com a objectiu, entre altres, mantindre i millorar la coberta vegetal en concordança amb els patrons del paisatge existent, minimitzar els efectes de la circulació de vehicles mitjançant abalisat de vials d'obra i de la implantació d'infraestructures, tractament antireflector en els panells, entre altres.  
Comprovada la ubicació proposada amb la cartografia de l'IDEV, no hi ha afecció a espais naturals protegits declarats, ni a forests gestionades per la Generalitat. Tampoc hi ha presència dels hàbitats protegits recollits en l'annex del Decret 70/2009. S'ha realitzat un estudi d'afeccions a espais de la Xarxa Natura 2000, i no es troba l'àrea del projecte solapada geogràficament amb cap espai declarat. No obstant això, la ubicació sí que és limítrofa en la seua part sud amb la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito. Per evitar l'afecció a la integritat d'aquest espai, s'adoptaran les mesures preventives i se seguiran les indicacions establides en els informes emesos per la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, i la Secció Forestal del Servei Territorial de València.  
Pel que fa a la flora, en l'àmbit del projecte es troba una espècie de flora prioritària, coneguda com a Centaurea resupinata, que es desenvolupa en matolls, timonedes o herbassars vivaços, per la qual cosa no es preveu afecció ja que la planta se situa en terrenys de cultiu.  
  
Quant a la fauna, l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient fa constar la presència de 32 espècies prioritàries, de les quals 16 són aus i 9 són mamífers. De les espècies d'aus, 8 són rapaces, destacant-ne la presència d'àguila cuabarrada (Aquila fasciata), catalogada com a vulnerable en el Catàleg valencià de fauna amenaçada; i àguila real (Aquila chrysaetos), inclosa en la llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial (LESRPE). També és significativa la presència d'aus estepàries que nidifiquen en el sòl (Bisbita campestre (Anthus campestris), carraca europea (Coracias garrulus), cogullada montesina (Galerida theklae), cotoliu (Lullula arborea), calàndria comuna (Melanocorypha calandra) i cuablanc (Oenanthe leucura)), que poden resultar afectades especialment durant la construcció de la planta i amb les tasques de control de la vegetació durant la fase de manteniment. Per això, aquestes tasques es programaran fora de fases del període reproductor d'aquestes espècies.  
De les 9 espècies de mamífers, 7 són ratpenats, i les dues restants són el talpó de Cabrera (Microtus cabrerae) i la llúdria (Lutra lutra), ambdues catalogades com a vulnerables en el Catàleg valencià de fauna amenaçada. També s'assenyala la presència de cranc de riu (Austropotamobius pallipes) i ofegabous (Pleurodeles waltl), espècies vulnerables del Catàleg valencià de fauna amenaçada; i l'invertebrat associat a les alzines banyarriquer del roure, inclòs en el LESRPE. No es preveu afecció sobre el cranc de riu, l'ofegabous i la llúdria, en no haver-hi constància de punts d'aigua en l'àrea de la instal·lació. No obstant això, l'informe proposa una sèrie de mesures compensatòries per mantindre, fins i tot millorar, la biodiversitat en l'àrea: creació de punts d'aigua (tolles); refugis per a insectes; instal·lació de clapers que faciliten la cria d'herpetofauna, rosegadors i micromamífers, i construcció d'un primillar, entre altres.  
La fauna objecte de conservació pot patir una afecció en forma de mortalitat o desplaçament del seu hàbitat, ja que, en tractar-se d'aus, les àrees de campeig poden ser extenses. El promotor ha elaborat un estudi d'avifauna que indica que la zona més densa d'albiraments és en el límit amb la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito. Destaca, a més, que s'han detectat: 1 espècie catalogada en perill d'extinció segons el Catàleg nacional d'espècies amenaçades, el milà (Milvus milvus), 50 espècies catalogades en la llista d'espècies en règim de protecció especial i 3 espècies en el Catàleg valencià. A més, de les 53 espècies amb algun tipus de catalogació, 12 s'inclouen també en l'annex I de la Directiva 2009/147/CE, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació d'aus silvestres.  
Es preveu un major impacte negatiu durant la fase de construcció a causa de la pèrdua temporal de l'hàbitat suposant desplaçament. Per contra, en la fase d'explotació l'impacte serà menor, encara que es preveuen efectes acumulatius per la implantació de la resta de plantes solars en tramitació en aquesta vall agrícola i la vall agrícola de la Cañada de Jarafuel. Com a mesures compensatòries, l'estudi d'impacte ambiental assumeix la instal·lació en el clos de passos de fauna i de plaques anticol·lisió per a la protecció de les aus estepàries, l'ús d'instal·lacions i tecnologies que ocupen la mínima superfície de sòl possible i permeten el vol baix d'aus passeriformes, el manteniment de vegetació i creació de clapers que faciliten l'activitat de campeig de les aus rapaces de la zona.  
S'ha realitzat un estudi arqueològic, en el qual s'ha prospectat la totalitat del terreny del projecte, unes 125 ha. En l'estudi es conclou la no-existència de restes i materials d'interés arqueològic, ni restes d'interés etnològic. L'òrgan competent ha emés un informe favorable condicionat. El promotor ha presentat al·legacions a aquest informe en què ha indicat que els elements patrimonials esmentats en l'informe no corresponen a l'àmbit d'aquest projecte. En qualsevol cas, si durant la fase de construcció apareixen restes no documentades, es comunicarà a l'autoritat competent. D'altra banda, la planta en la seua part nord és contigua amb la via pecuària Vereda de Cuarto Falgo, d'amplària legal 20 m. Per a garantir la no-afecció per la seua possible utilització durant les fases de construcció i explotació, s'obtindran les autoritzacions establides en la normativa de vies pecuàries.  
Durant el funcionament de la planta no s'estima afecció al medi per emissions, ni impacte negatiu sobre la socioeconomia, ja que no hi ha nuclis poblacionals pròxims a la planta. Així mateix, es duran a terme mesures per al manteniment de la vegetació, el pas de la fauna i el seguiment de les poblacions d'aus durant tota la fase d'explotació de la planta, d'acord amb els criteris establits provisionalment en el pla especial en tramitació.  
El pla de vigilància ambiental proposa la implantació d'un pla de seguiment en el qual es comprove que les obres es realitzen d'acord amb el projecte i que s'assegure del compliment de la normativa ambiental, així com les mesures preventives, correctores i els requisits establits en la declaració d'impacte ambiental i en resolucions complementàries. Addicionalment, la informació recollida en el programa es plasmarà en informes periòdics (informes d'estat, de control de residus i abocaments d'oli, etc.) i extraordinaris puntuals en cas de successos excepcionals tant en la fase d'implantació com en la de funcionament.  
  
Després de la vida útil del projecte, es procedirà al desmantellament dels panells i el cablejat elèctric, i a la restauració dels accessos i dels factors biòtics i abiòtics afectats. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, de conformitat amb l'article 7.1.d de la Llei 21/2013, de 9 de desembre. En tot cas, el principi de no fraccionament, així com les previsions de l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, i de l'epígraf 4.i de l'annex II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'article 7 d'aquesta llei, determinen d'igual manera que resulta aplicable el règim d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'execució i posada en marxa d'una planta d'energia elèctrica mitjançant tecnologia solar fotovoltaica, promogut per Mambar Renovables, SLU, en les parcel·les 2, 3 i 5 del polígon 57 del terme municipal d'Ayora (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que es troba en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
1. L'avaluació ambiental de la línia d'evacuació conjunta a 132 kV, incorporat en l'expedient ATREGI/2020/30/46, s'abordarà al si del tràmit de l'autorització d'aquesta, i quedarà condicionada la viabilitat ambiental del projecte a allò que determine la corresponent declaració impacte ambiental.  
2. Respecte a la línia d'evacuació subterrània a 30 kV que parteix al nord de la planta cap al projecte PFV Eiden, presenta un tram d'uns 300 m que travessa el llit rambla del Rebolloso i va per terreny forestal estratègic amb fort pendent (25 %-50 %). Per reduir l'afecció a aquest àmbit, s'adaptarà el seu traçat al del camí ja existent en la zona.  
  
3. En les zones de bosquets assenyalats en els informes del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, no han de disposar-se panells fotovoltaics. Així mateix, l'informe de la Subdirecció General de Medi Natural exposa l'efecte beneficiós per al foment de la biodiversitat de fauna i flora silvestres i la riquesa cinegètica, així com l'efecte hidrològic enfront dels escolaments i de retenció de sòl que contribueixen al control de l'erosió, dels bancals o terrasses existents en la zona nord-oest de la parcel·la 3 del polígon 57, per la qual cosa es considera que han de respectar-se i excloure's de la transformació.  
4. S'obtindran les autoritzacions corresponents per a les zones d'ocupació de llits, tal com indica l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
5. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de comunicar-ho a la Conselleria de Cultura de manera immediata i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
6. S'executaran les mesures d'integració paisatgístiques desenvolupades en l'estudi d'integració, addenda i informe tècnic presentats, incloent-hi les reubicacions proposades dels seguidors solars.  
7. Atesa la contigüitat amb la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito, se seguiran les indicacions especificades en els informes emesos per la Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, i la Secció Forestal del Servei Territorial de València, relatius a la protecció de la biodiversitat. Prèviament al començament de les obres, es comprovarà la inexistència de nius o ventrades d'espècies protegides. En cas de la seua existència, s'informarà els agents mediambientals perquè disposen les actuacions necessàries per a la seua millor conservació.  
8. Es disposarà de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fugides d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats es gestionaran segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat, establint-se les zones de recollida de residus i no fent-se apilament en zones amb pendents elevats i perillositat d'inundació.  
9. Els sòls i altres materials naturals excavats durant les activitats de construcció, quan no hagen d'usar-se en la mateixa obra, seran gestionats per un gestor autoritzat.  
10. Quant a l'execució i explotació, es respectarà el que s'ha indicat en el Decret 7/2004, de 23 de gener, relatiu a prevenció d'incendis. També es respectarà la zona de servitud dels vials identificats en el pla de prevenció d'incendis de la demarcació de Requena. A l'inici de les actuacions sobre terreny forestal, es comunicarà als serveis tècnics i agents ambientals per a la seua supervisió.  
11. El depòsit de gasoil haurà de disposar de cubeta de retenció amb capacitat igual a la del volum de líquid contingut en el depòsit o sistema de doble paret.  
12. L'ús d'aigua en la planta quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o concessió de l'organisme de conca.  
13. No podran utilitzar-se herbicides, plaguicides, insecticides, rodenticides o altres productes químics que per les seues característiques provoquen pertorbacions en els sistemes vitals de la fauna. Tampoc s'utilitzarà en el procés de neteja dels mòduls fotovoltaics cap tipus de sabó, dissolvent o substància que puga contaminar el sòl o l'aqüífer.  
  
14. Haurà de definir-se un pla de seguiment específic de l'avifauna durant la vida útil de la instal·lació. En concret, s'analitzarà l'ús de l'espai per les grans àguiles presents en la zona (àguila cuabarrada i àguila real) i per les aus estepàries protegides presents en la zona.  
  
15. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades, i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
16. Finalitzada la vida útil de la instal·lació fotovoltaica, l'emissió de l'autorització administrativa de tancament definitiu de la central obligarà al promotor al desmantellament d'aquesta.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació de la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) La present declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte en el procediment d'autorització del projecte l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 23 de setembre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9484, del 05-12-2022 (2022/11380)

RESOLUCIÓN de 23 de septiembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de instalación de central fotovoltaica de 43,4 Mwp, del término municipal de Ayora. Expediente número (2479327) 192/2021/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9484

Fecha DOGV
:   05-12-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/11380

CVE


Fecha del documento
:   23-09-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Ayora](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de septiembre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de instalación de central fotovoltaica de 43,4 Mwp, del término municipal de Ayora. Expediente número (2479327) 192/2021/AIA. [2022/11380]  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2479327) 192/2021/AIA.  
Título: Instalación de central fotovoltaica de 43,4 Mwp.  
Promotor: Mambar Renovables, SLU.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia.  
Ref. Órgano sustantivo: ATREGI/2020/28/46.  
Localización: Parcelas 2, 3 y 5 del polígono 57 del término municipal de Ayora.  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
La empresa Mambar Renovables, SLU, promueve un proyecto de construcción y operación de una planta solar fotovoltaica en las parcelas 2, 3 y 5 del polígono 57 del término municipal de Ayora (València).  
La potencia instalada será de 43,4 MWp. Los paneles se conectarán en serie y se agruparán en inversores de strings para su posterior aumento de tensión en el transformador desde 0,8 kV hasta 30 kV. Los módulos solares serán de tipo si-mono (silicio monocristalino) y se instalarán en seguidores solares integrados en estructuras metálicas fijadas al terreno mediante el sistema de perfiles hincado. Los seguidores solares orientarán los módulos para minimizar el ángulo de incidencia entre los rayos solares y la superficie de los módulos durante el día, aumentando así su rendimiento en comparación con los sistemas estáticos.  
La superficie total de las parcelas vinculadas es de 128,21 ha y el área de la superficie ocupada asociada al perímetro envolvente de todos los equipos e infraestructuras (dividido en 4 zonas denominadas M1, M2, M3 y M4) es de 86,79 ha. Calculando la relación entre la producción de la planta (en MWp) y la superficie ocupada por la instalación (en ha), se obtiene un coeficiente de 0,5 MW/ha ocupada.  
La evacuación de la energía producida se realizará de forma conjunta con otros tres proyectos más que se encuentran en tramitación en parcelas circundantes («FV El Águila», «FV Chambó» y «FV Eiden»). Los centros de transformación se conectarán a la red de media tensión de 30 kV mediante 14,03 km de canalización subterránea hasta la subestación eléctrica prevista en la planta fotovoltaica próxima denominada «FV El Águila» (ATREGI/2020/30/46), desde la cual se elevará la tensión hasta 132 kV para evacuar la energía hacia la subestación eléctrica del proyecto de planta solar «FV Valle Solar» (en tramitación ante el órgano competente de la Administración General del Estado), la cual obtuvo declaración de impacto ambiental favorable por la Resolución de 7 de marzo de 2022, de la Dirección General de Calidad y Evaluación Ambiental del Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico (MITECO).  
El acceso a la planta solar se realizará desde el punto kilométrico 13+200 de la carretera CV-438, no requiriendo la apertura de nuevos caminos de acceso. Desde ese punto, se accederá directamente a las zonas M1, M2 y M3. Para acceder a la zona M4, se tomará un camino que parte desde este punto hacia el este.  
Se prevén las actividades constructivas siguientes: apertura de zanjas para el cableado; instalación de vallado perimetral en las 3 zonas delimitadas; instalación de una caseta de monitorización y de los centros de transformación (de tipo prefabricado); y proyección de caminos interiores (ancho mínimo 5 metros) y su red de drenaje, que se resolverán mediante el acondicionamiento previo del terreno con medios mecánicos hasta una profundidad mayor o igual a la del espesor de la capa de tierra vegetal (media de 25 cm) y la adición de una capa de 25 cm de zahorra artificial.  
Durante la fase constructiva, los elementos del proyecto se instalarán respetando el relieve de las parcelas y no se colocarán paneles en zonas con pendientes superiores al 15 %. La formación de los viales interiores generará un volumen de tierras de 8.975 m³ que se extenderán en la proximidad de los apoyos de la línea que figura en el expediente ATREGI/2020/30/46.  
Se instalarán casetas prefabricadas para su uso durante la fase de construcción y dos depósitos de agua potable, para el suministro de agua sanitaria y agua de limpieza. Las aguas residuales generadas se prevé almacenarlas en una fosa séptica impermeabilizada o la instalación de baños químicos que serán retirados al finalizar la fase de construcción. También se instalará un depósito de gasoil para el suministro a la maquinaria de trabajo.  
Durante la fase de explotación, la limpieza de los paneles solares se gestionará mediante la contratación de servicios externos, teniendo que acreditar la empresa concesionaria la procedencia del agua y la autorización en vigor para su uso.  
Finalizada la vida útil de la planta fotovoltaica, se procederá a su desmantelamiento y restauración del terreno, evitando en lo posible el movimiento de tierras y retirando cualquier estructura, cimentación u otro elemento permanente.  
  
Tramitación administrativa  
En fecha 17 de diciembre de 2021, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto. La misma se acompaña de:  
- Proyecto de ejecución de la planta solar fotovoltaica (la evacuación es compartida y figura en el expediente ATREGI/2020/30/46).  
- Publicación del Diari Oficial de la Generalitat Valenciana relativa a la información pública de la solicitud de autorización administrativa y autorización de construcción.  
- Estudio de impacto ambiental y siete anexos: estudio de integración paisajística, estudio de inundabilidad, estudio arqueológico, estudio de avifauna, estudio de sinergias, estudio de afección a Red Natura 2000 y documento de síntesis.  
En fecha 4 de febrero de 2022, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite requerimiento de subsanación de documentación a resolver por el promotor y por el órgano sustantivo del expediente. En particular se requiere:  
- Documento de compatibilidad urbanística del proyecto.  
- Informe de consultas al órgano gestor de la Red Natura 2000 relativo a la afección a la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito.  
- Aclaraciones sobre las medidas de prevención de incendios forestales, la disponibilidad de agua, la gestión de las aguas residuales, la ocupación de cauces públicos y la línea de conexión a la subestación SE04-GR El Águila 132/30kV, entre otras.  
En fecha 10 de marzo de 2022, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia aporta informe del promotor en respuesta al requerimiento de subsanación de documentación.  
En fecha 27 de julio de 2022, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite requerimiento de subsanación de documentación a resolver por el órgano sustantivo del expediente. En particular se requieren informes de consulta a las administraciones afectadas:  
- El informe de la Dirección General de Medio Natural acerca de la consideración del proyecto de interés económico estratégico (DIEE).  
- La documentación que indica el promotor que se remite anexa a su contestación al requerimiento realizado por el órgano ambiental (que no se encontraba en la carpeta indicada en el enlace de descarga del OS).  
- El informe del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Emergencias.  
En fecha 8 de septiembre de 2022, el Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia aporta nueva documentación de respuesta al requerimiento de subsanación remitido: informe de la Dirección General de Medio Natural, certificado de compatibilidad urbanística y documentación complementaria.  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 9085 con fecha 17 de mayo de 2021. Durante el periodo de exposición pública se han presentado alegaciones por parte de la asociación naturalistas de Ayora y la Valle (ANAV), a fecha 27 de abril de 2021, y contestación del promotor, siendo estas las siguientes:  
- Los instrumentos de planificación, en concreto, el plan especial de ordenación de infraestructuras de generación de energía solar fotovoltaica en los municipios de Ayora, Zarra y Jarafuel, no están aprobados, solicitándose la paralización de la tramitación de la autorización del proyecto. Asimismo, manifiesta una alta concentración de proyectos fotovoltaicos en la comarca con los efectos que ello conlleva, y propone la localización de las centrales fotovoltaicas en otro tipo de suelo de acuerdo con el Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, del Consell. El promotor responde que el plan especial se encuentra dentro de la última fase de la tramitación y que, junto con el Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto, se obtiene un marco normativo suficiente. Manifiesta, además, que se minimizará el impacto sobre el suelo y que la viabilidad energética en cubiertas preexistentes no alcanza la del proyecto.  
- El fraccionamiento en cuatro proyectos diferentes tiene como objetivo la tramitación desde la Generalitat de forma acelerada, solicitando la tramitación como un único proyecto. El promotor responde que son cuatro instalaciones separadas físicamente que comparten la línea de evacuación y producen energía de manera independiente.  
- La evaluación ambiental debe ser conjunta con la del resto de proyectos del territorio ya que hay continuidad y solapamiento entre los cuatro proyectos. Se solicita una zonificación del suelo en función de la viabilidad ambiental, territorial, cultural y paisajística. El promotor responde que se ha realizado una evaluación conjunta en el estudio de sinergias presentado, minimizándose el impacto de la línea de evacuación compartida.  
- El conjunto de los proyectos se encuentra en el paisaje de relevancia regional 17 «secanos y sierras del entorno de Carcelén y Alpera» de la estrategia territorial de la Comunidad Valenciana. Se solicita la búsqueda de una nueva alternativa a la ubicación actual de acuerdo con el artículo 8.3.e del Decreto ley 14/2020, de 7 de agosto. El promotor responde que no habrá afección sobre los hitos paisajísticos, piedemontes, laderas, estructura parcelaria e infraestructura verde del PRR17. Recalca que la ocupación no implica destrucción y que se restituirán los terrenos a su estado original durante el desmantelamiento.  
- El análisis de alternativas del estudio de impacto ambiental es falaz, solicitando revisión del proyecto de manera acumulativa con el resto de los proyectos. Propone más criterios ambientales que se deberán integrar en el examen de las alternativas. El promotor responde que las alternativas se encuentran dentro del ámbito territorial del plan especial, y que se analizan por descarte de los terrenos no aptos. Finalmente, los criterios de la alternativa 2, vienen dados por la normativa territorial.  
- Debido a la presencia de aves catalogadas en el ámbito de actuación, debe plantearse destinar una superficie igual que la transformada a barbechos permanentes. El promotor responde que, en consonancia con el plan especial en tramitación, la pérdida del hábitat en el área de influencia de 3 km alrededor del plan especial asociada a los cuatro proyectos fotovoltaicos será reducida.  
- En relación con la vegetación, se balice con material no plástico biodegradable, se realicen fichas de cada uno de los árboles que, según el estudio de impacto ambiental, se preservarán, y se planten especies de flora autóctonas como medida compensatoria.  
El promotor responde que se balizarán con elementos biodegradables y que el resto de las solicitudes se dejan a criterio de los órganos pertinentes.  
- Las vías pecuarias afectadas deberán ser deslindadas y amojonadas previamente al inicio de la obra, quedando libre de alteraciones y ocupaciones. El promotor responde que el tratamiento de las vías pecuarias se realizará conforme la normativa vigente.  
- Que se considere la evacuación mediante líneas ya existentes de parques eólicos. El promotor responde que la proposición es inviable debido a la capacidad de las líneas eléctricas ya ejecutadas y a su distancia.  
- El mantenimiento de las zonas con uso del suelo agrícola genera más empleo que la actividad propuesta, la cual contribuye a la despoblación rural y al uso privativo del suelo en detrimento de la agricultura. El promotor no atribuye dicha problemática a la instalación de plantas solares fotovoltaicas determinando que es un uso del suelo positivo para la socioeconomía y que el suelo será agrícolamente productivo una vez se produzca el desmantelamiento.  
- Las conclusiones del estudio de impacto ambiental carecen de rigor, habiendo un área de cobertura forestal que no ha sido reflejado en el expediente. El promotor responde que la existencia de erratas no invalida el conjunto del proyecto. Además, afirma que la implantación propuesta no afecta ni a terreno calificado según el PATFOR, ni a montes gestionados por la Generalitat.  
En fecha 7 de julio de 2021, se vuelven a presentar alegaciones por parte de ANAV, solicitando la suspensión de los procedimientos administrativos con lo siguiente:  
- De acuerdo con las características, la competencia para la tramitación, evaluación ambiental y aprobación recae sobre la Administración General del Estado de acuerdo con los artículos 3.13 y 53.1 de la Ley 24/2013, de 26 de diciembre, del Sector Eléctrico. El promotor responde que estos procesos están contemplados en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre y que gozan de independencia entre ellos de acuerdo con las «consideraciones sobre instalaciones de producción de energía eléctrica» de la Dirección General de Política Energética y Minas del Ministerio para la Transición Energética.  
- De acuerdo con el principio de unidad administrativa y la disposición adicional 11ª de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la evaluación ambiental compete al órgano ambiental de la Administración General del Estado. El promotor reitera que se ha realizado una evaluación sinérgica de los efectos.  
- La fragmentación en cuatro proyectos supone una tramitación por régimen de evaluación simplificada, minusvalorándose los efectos sobre especies, hábitats y paisajes pertenecientes a figuras de protección. El promotor responde que la evaluación ambiental se está tramitando por régimen ordinario y que la valoración de impactos se desarrollará en el estudio de impacto ambiental y sus anexos.  
En fecha 29 de junio de 2021, se presentan alegaciones por parte de Iberenova Promociones, SA, solicitando que se evalúe la sinergia de los proyectos en tramitación con el proyecto «FV Cofrentes I» y que se considere a Iberenova, SA, como parte interesada, acorde con el artículo 4 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre. El promotor responde que se estará a lo dispuesto por el órgano ambiental en su caso.  
Simultáneamente, se formuló consulta por parte del órgano sustantivo a las Administraciones Públicas afectadas. Se ha recibido copia de los siguientes informes:  
- Informe de compatibilidad urbanística del ayuntamiento de Ayora, de fecha 29 de junio de 2020, favorable y condicionado al cumplimiento de la Ley 5/2014, de 25 de junio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunitat Valenciana, en concreto, al informe favorable en materia de paisaje y ordenación del territorio, y a la consideración de interés económico estratégico por las consellerias competentes en medio ambiente, territorio y economía.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 26 de marzo de 2021, en el que se destaca que parte de la instalación se encuentra en zona de policía de cauces (e indica el procedimiento de autorización de utilización del dominio público hidráulico), las cuestiones planteadas en cuanto a la inundabilidad y lo relativo al canon anual de utilización del dominio público hidráulico, según lo dispuesto en el texto refundido de la Ley de Aguas (Real decreto legislativo 1/2001, de 20 de julio).  
- Informe del Servicio de Gestión Territorial, de fecha 1 de abril de 2021, en el que se informa de los riesgos de inundación según el PATRICOVA.  
- Informe de la Dirección General de Prevención de Incendios Forestales, de fecha 23 de julio de 2021, condicionado al cumplimiento de la legislación en materia de prevención de incendios forestales durante las fases de ejecución y funcionamiento en los terrenos forestales y sus inmediaciones.  
- Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de 5 de noviembre de 2021, provisional y condicionado a que se emita informe favorable al estudio de paisaje y a la propuesta de infraestructura verde del plan especial de ordenación de infraestructuras de generación de energía solar fotovoltaica. Requiere, además, la subsanación del estudio de integración paisajística, el traslado de las medidas de integración paisajística al proyecto de ejecución y la evaluación del efecto acumulativo con las plantas solares en tramitación en el mismo ámbito. El promotor elabora informe técnico de respuesta, de fecha 1 de diciembre de 2021, subsanando el estudio de paisaje y adecuándolo al contenido del estudio de paisaje del mencionado plan especial.  
- Informe no concluyente de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de fecha 24 de noviembre de 2021, en el que se informa de las condiciones de ocupación del dominio público hidráulico.  
- Informe favorable de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha 21 de diciembre de 2021, a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Informe de la sección forestal del Servicio Territorial de Valencia, de fecha 14 de enero de 2022, sobre afecciones a especies prioritarias y hábitats protegidos, condicionado al cumplimiento de medidas relativas a la protección de la fauna del ámbito de la instalación.  
- Informe de la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, de fecha 12 de abril de 2022, condicionado al cumplimiento de medidas para la protección de las especies de flora y fauna.  
El marco normativo para la autorización de usos y aprovechamientos en suelo no urbanizable de instalaciones generadoras de energía solar fotovoltaica, en el momento de iniciarse la tramitación del expediente, establece que se exime de la obligación de obtener la declaración de interés comunitario en suelo no urbanizable, siempre y cuando se obtenga informe favorable en materia de paisaje y ordenación del territorio, y de su consideración como interés económico estratégico por las consellerIas de medio ambiente, territorio y economía. A sus efectos, se han emitido los siguientes informes:  
- Informe del conseller de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad, de fecha 22 de febrero de 2021, considerando el proyecto de interés económico estratégico.  
- Informe de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, de fecha 17 de julio de 2020, considerando el proyecto de interés estratégico.  
- Informe conjunto de los servicios de Ordenación del Territorio e Infraestructura Verde y Paisaje, de fecha 31 de marzo de 2021, favorable a efectos del artículo 202.4.a.4 de la LOTUP, y condicionado al cumplimiento de los condicionantes conforme a los artículos 4 a 10 de dicha ley, y a la integración de los resultados de participación pública en materia de paisaje.  
- Informe de la Secretaría Autonómica de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Consumo, de fecha 1 de junio de 2022, considerando el proyecto de interés económico estratégico.  
  
Consideraciones ambientales  
La promoción de las energías renovables es uno de los objetivos de la política energética de la Unión Europea, ya que su utilización constituye una parte importante del paquete de medidas necesarias para reducir las emisiones de gases de efecto invernadero, y para cumplir el Acuerdo de París y el marco de la Unión en materia de clima y energía para 2030.   
El Plan nacional integrado de energía y clima (PNIEC) 2021-2030, en coherencia con las estrategias de la Ley 7/2021, de 20 de mayo, de cambio climático y transición energética, persigue alcanzar en España en 2050 la neutralidad climática, en coherencia con los objetivos de la Unión Europea, y la transición hacia un sistema eléctrico descarbonizado, lo cual implica una incorporación importante y sostenida de fuentes renovables.   
El Plan de energía sostenible de la Comunitat Valenciana 2020 y la estrategia valenciana de cambio climático y energía 2030 de la Generalitat, recogen los objetivos y estrategias de la Unión Europea y del estado español, planteando como objetivo el alcanzar 2.500 MW de potencia instalada en centrales fotovoltaicas en el año 2030.  
En la actualidad, la potencia instalada en la Comunitat Valenciana está lejos de cumplir estos objetivos (se sitúa por debajo de los 500 MW), por lo que la implantación de plantas solares, con las debidas medidas de mitigación de la afección ambiental que puedan conllevar, es una prioridad en el contexto energético, para el cumplimiento de los objetivos de descarbonización, reducción de emisiones de gases de efecto invernadero y mitigación del cambio climático, diversificación de las fuentes de suministro, fomento de la seguridad del abastecimiento energético y disminución de la dependencia energética de otros territorios.  
La planta solar fotovoltaica en cuestión se situará íntegramente en la localidad de Ayora, situada al oeste de la provincia de València. Hay que destacar que, en parcelas circundantes, se encuentran tres proyectos similares cuyas líneas de evacuación unitarias se conectarán con la subestación eléctrica detallada en el proyecto de «FV El Águila» (ATREGI/2020/30/46) desde donde se evacuará de forma conjunta tensión hacia la subestación eléctrica de «FV Valle Solar». El suelo, clasificado según la normativa urbanística de Ayora como no urbanizable común, es de uso agrícola mayoritariamente, ocupado por cultivos de secano y por pequeños afloramientos de suelo forestal de vegetación típica mediterránea (pinus halepensis con pies aislados de quercus ilex y otras poblaciones arbustivas compuestas por quercus coccifera, juniperus oxycedrus y rosmarinus officinalis).  
En el estudio de impacto ambiental se han considerado diferentes alternativas para la ubicación de la planta solar fotovoltaica, incluida la alternativa 0 o de no realización. La alternativa 1 se basa en una delimitación, dentro del término municipal de Ayora, en base a sus zonas aptas desde un punto de vista únicamente medioambiental. El promotor opta por la alternativa 2, que constituye una variación de la alternativa 1 en la que se eliminan zonas no aptas para la implantación de la instalación.  
Debido a la ocupación de un espacio geográfico común y al compartir una línea de evacuación de la energía producida desde la subestación eléctrica del proyecto «FV El Águila», se entiende necesaria la evaluación del efecto sinérgico sobre el medio ambiente del conjunto de proyectos frente a una evaluación individualizada. Por ello, se presenta un estudio de sinergias como anexo a la evaluación de impacto ambiental donde se analizan los efectos esperables sobre los factores medioambientales, y se concluye que al desarrollar plantas solares fotovoltaicas a corta distancia y compartiendo línea de evacuación, se obtiene un efecto menor sobre infraestructura verde, paisaje, suelo, vegetación, fauna y espacios protegidos de la Red Natura 2000, en comparación con proyectos más deslocalizados y con líneas de evacuación propias y unitarias.  
Se está tramitando en la zona un plan especial, promovido mediante un acuerdo interadministrativo entre los ayuntamientos de Jarafuel, Zarra y Ayora. Tiene como objetivo la identificación de las zonas aptas para la implantación de infraestructuras de generación de energía solar fotovoltaica en suelo no urbanizable, así como la optimización de su implantación frente a los efectos ambientales y territoriales, en un marco de compatibilidad urbanística del uso del suelo. Actualmente se encuentra en fase de tramitación, por lo que, de acuerdo con el principio de irretroactividad de actos administrativos, la eficacia del plan especial, en caso de aprobación, no se puede retrotraer a un proyecto cuyo procedimiento de autorización administrativa ya se ha iniciado. No obstante, el proyecto de planta solar ha sido adaptado a las previsiones contenidas en el mismo. En fecha 29 de julio de 2022, la comisión de evaluación ambiental y territorial acordó emitir declaración ambiental y territorial estratégica del plan especial. Asimismo, por la consellera de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad se ha emitido resolución de fecha 27 de julio de 2022 por la que se declara de prioridad energética el ámbito territorial de suelo no urbanizable común de la comarca del valle de Cofrentes-Ayora.  
De acuerdo con la cartografía del PATFOR, las zonas de vallado no se ubican sobre terreno forestal ordinario ni sobre terreno forestal estratégico calificado, aunque ambos tipos de suelo son colindantes al vallado propuesto. Analizado el trazado de la línea de evacuación, parte discurre por terreno forestal estratégico con fuerte pendiente (25 %-50 %), en concreto el tramo que parte al norte de la planta hacia el proyecto «PFV Eiden» y atraviesa la rambla del Rebolloso. Para afectar en la menor medida posible a estos terrenos, su trazado deberá ceñirse al de los caminos ya existentes. Finalizado el tapado de las zanjas, se restituirá todo el suelo que haya quedado afectado por el proyecto, previa restitución de su morfología original y restauración de la vegetación natural que haya podido verse afectada.  
Adicionalmente, por esta colindancia con suelo forestal, se establecen condicionantes relativos a la fase de ejecución y desmantelamiento en cuanto a la afección sobre masa forestal, entre las que destacan: el cumplimiento del Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, la supervisión de las actuaciones por técnicos y agentes ambientales, el cumplimiento de instrucciones técnicas, entre otras. Asimismo, la zona del vallado linda con un vial y un área cortafuegos previstos en el plan de prevención de incendios de la demarcación. Se asegurará que su servidumbre no se vea obstaculizada para las tareas de prevención y extinción de incendios forestales.  
Durante la implantación de los seguidores solares, se procederá al desbroce y despeje de la vegetación con medios mecánicos. En el interior del área vallada existen una serie de bosquetes vegetales naturales y ribazos que el promotor expone que han sido excluidos del ámbito de actuación del proyecto. Sin embargo, no todas estas zonas han resultado excluidas, por lo que deberán excluirse en su totalidad al considerarse que estas zonas aportan un efecto beneficioso para el fomento de la biodiversidad de fauna y flora silvestres, así como un efecto protector frente a las escorrentías y retención de suelo que contribuyen al control de la erosión.  
El estudio de impacto ambiental propone medidas correctoras orientadas a evitar al máximo los movimientos de tierra mediante el hincado de los seguidores directamente sobre el terreno, sin realización de explanaciones previas ni grandes movimientos de tierra, adaptando la instalación a la morfología del terreno sin alterarla. Además, para evitar la compactación del suelo durante la fase de construcción, se balizarán los viales de obra para minimizar la superficie de circulación de vehículos. Tras la instalación de las infraestructuras, se restituirán todas las áreas alteradas que no sean de ocupación permanente (extendido de tierra vegetal, descompactación de suelos, revegetaciones, etc.).  
La zona presenta vulnerabilidad baja de acuíferos y se encuentra en un área estratégica de tipo 1 de recarga, por lo que se deberá preservar la permeabilidad del suelo minimizando la parte sellada. Tanto el área ocupada por los módulos fotovoltaicos como el trazado de la línea de evacuación se ven afectados por el paso de elementos de la red hidrográfica: el barranco de Ortina y varios afluentes suyos, el barranco del Rebolloso y un afluente suyo, la rambla del Rebolloso, el barranco del Pozo y varios afluentes suyos. Los cruces de la línea de evacuación con estos barrancos se realizan subterráneos, enterrados mediante hincado de los cables a una profundidad superior al metro de distancia con respecto el lecho del cauce. En su caso, se obtendrán las autorizaciones de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
En lo que concierne al impacto sobre el paisaje, la planta solar se ubica dentro del conjunto de paisajes asociados al corredor del Júcar, en la unidad de paisaje de relevancia regional PRR 17 secanos y sierras de entorno de Carcelén y Alpera. Se ha realizado un estudio de integración paisajístico, el cual ha sido complementado por dos adendas y dos informes técnicos de respuesta a los informes emitidos por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje. En dicho estudio se ha desarrollado una valoración de la integración visual desde diferentes puntos de observación dando como resultado una alta-media visibilidad del proyecto, lo cual se ha tenido en cuenta a la hora de desarrollar medidas de integración paisajística. Dichas medidas son mayoritariamente relativas a la fase de ejecución del proyecto y tienen como objetivo, entre otros, mantener y mejorar la cubierta vegetal en concordancia con los patrones del paisaje existente, minimizar los efectos de la circulación de vehículos mediante balizado de viales de obra y de la implantación de infraestructuras, tratamiento anti-reflectante en los paneles, entre otras.  
Comprobada la ubicación propuesta con la cartografía del IDEV, no existe afección a espacios naturales protegidos declarados, ni a montes gestionados por la Generalitat. Tampoco hay presencia de los hábitats protegidos recogidos en el anexo del Decreto 70/2009. Se ha realizado un estudio de afecciones a espacios de la Red Natura 2000, no encontrándose el área del proyecto solapada geográficamente con ningún espacio declarado. Sin embargo, la ubicación sí es colindante en su parte sur con la ZEPA «Meca-Mugrón - San Benito». Para evitar la afección a la integridad de este espacio, se adoptarán las medidas preventivas y se seguirán las indicaciones establecidas en los informes emitidos por la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, y la Sección Forestal del Servicio Territorial de Valencia.  
Respecto de la flora, en el ámbito del proyecto se encuentra una especie de flora prioritaria, conocida como escobilla blanca (Centaurea resupinata), que se desarrolla en matorrales, tomillares o herbazales vivaces, por lo que no se prevé afección ya que la planta se ubica en terrenos de cultivo.  
En cuanto a la fauna, el informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente hace constar la presencia de 32 especies prioritarias, de las cuales 16 son aves y 9 son mamíferos. De las especies de aves, 8 son rapaces, destacando la presencia de águila-azor perdicera (Aquila fasciata), catalogada como vulnerable en el catálogo valenciano de fauna amenazada; y águila real (Aquila chrysaetos), incluida en el listado de especies silvestres en régimen de protección especial (LESRPE). También es significativa la presencia de aves esteparias que nidifican en el suelo (Bisbita campestre (Anthus campestris), carraca europea (Coracias garrulus), cogujada montesina (Galerida theklae), alondra totovía (Lullula arborea), calandría común (Melanocorypha calandra) y collalba negra (Oenanthe leucura), pudiendo verse afectadas especialmente durante la construcción de la planta y con las tareas de control de la vegetación durante la fase de mantenimiento. Por ello, estas tareas se programarán fuera de fases del periodo reproductor de estas especies.  
De las 9 especies de mamíferos, 7 son murciélagos, y las dos restantes son el topillo de cabrera (Microtus cabrerae) y la nutria paleártica (Lutra lutra), ambas catalogadas como vulnerables en el catálogo valenciano de fauna amenazada. También se señala la presencia de cangrejo de río (Austropotamobius pallipes) y gallipato (Pleurodeles waltl), especies vulnerables del catálogo valenciano de fauna amenazada; y el invertebrado asociado a las encinas ceramby cerdo, incluido en el LESRPE. No se prevé afección sobre el cangrejo de río, el gallipato y la nutria, al no haber constancia de puntos de agua en el área de la instalación. No obstante, el informe propone una serie de medidas compensatorias para mantener, incluso mejorar, la biodiversidad en el área: creación de puntos de agua (charcas); refugios para insectos; instalación de majanos que faciliten la cría de herpetofauna, roedores y micromamíferos; y construcción de un primillar, entre otras.  
La fauna objeto de conservación puede sufrir una afección en forma de mortalidad o desplazamiento de su hábitat, ya que, al tratarse de aves, las áreas de campeo pueden ser extensas. El promotor ha elaborado un estudio de avifauna que indica que la zona más densa de avistamientos es en el límite con la ZEPA «Meca-Mugrón - San Benito». Destaca, además, que se han detectado: 1 especie catalogada como en peligro de extinción según el Catálogo nacional de especies amenazadas, el milano real (Milvus milvus), 50 especies catalogadas en el listado de especies en régimen de protección especial y 3 especies en el Catálogo Valenciano. Además, de las 53 especies con algún tipo de catalogación, 12 se incluyen también en el anexo I de la Directiva 2009/147/CE de 30 de noviembre de 2009, relativa a la conservación de aves silvestres.  
Se prevé un mayor impacto negativo durante la fase de construcción debido a la perdida temporal del hábitat suponiendo desplazamiento. Por el contrario, en la fase de explotación el impacto será menor, aunque se prevén efectos acumulativos por la implantación del resto de plantas solares en tramitación en este valle agrícola y el valle agrícola de la Cañada de Jarafuel. Como medidas compensatorias, el estudio de impacto ambiental asume la instalación en el vallado de pasos de fauna y de placas anticolisión para la protección de las aves esteparias, el uso de instalaciones y tecnologías que ocupen la mínima superficie de suelo posible y permitan el vuelo bajo de aves paseriformes, el mantenimiento de vegetación y creación de majanos que faciliten la actividad de campeo de las aves rapaces de la zona.  
Se ha realizado un estudio arqueológico, en el que se ha prospectado la totalidad del terreno del proyecto, unas 125 ha. En el estudio se concluye la no existencia de restos y materiales de interés arqueológico, ni restos de interés etnológico. El órgano competente ha emitido informe favorable condicionado. El promotor ha presentado alegaciones a dicho informe indicando que los elementos patrimoniales mencionados en el informe no corresponden al ámbito de este proyecto. En cualquier caso, si durante la fase de construcción aparecen restos no documentados, se comunicará a la autoridad competente. Por otro lado, la planta en su parte norte es contigua con la vía pecuaria vereda cuarto falgo, de ancho legal 20 m. Para garantizar la no afección por su posible utilización durante las fases de construcción y explotación, se obtendrán las autorizaciones establecidas en la normativa de vías pecuarias.  
Durante el funcionamiento de la planta no se estima afección al medio por emisiones, ni impacto negativo sobre la socioeconomía ya que no hay núcleos poblacionales cercanos a la planta. Asimismo, se llevarán a cabo medidas para el mantenimiento de la vegetación, el paso de la fauna y el seguimiento de las poblaciones de aves durante toda la fase de explotación de la planta, de acuerdo con los criterios establecidos provisionalmente en el plan especial en tramitación.  
El Plan de vigilancia ambiental propone la implantación de un plan de seguimiento en el cual se compruebe que las obras se realizan de acuerdo con el proyecto y que se asegure del cumplimiento de la normativa ambiental, así como las medidas preventivas, correctoras y los requisitos establecidos en la declaración de impacto ambiental y en resoluciones complementarias. Adicionalmente, la información recogida en el programa se plasmará en informes periódicos (informes de estado, de control de residuos y vertidos de aceite, etc.) y extraordinarios puntuales en caso de sucesos excepcionales tanto en la fase de implantación como en la de funcionamiento.  
Tras la vida útil del proyecto, se procederá al desmantelamiento de los paneles y cableado eléctrico, y a la restauración de los accesos y de los factores bióticos y abióticos afectados. Los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante un gestor autorizado.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria, de conformidad con el artículo 7.1.d de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre. En todo caso, el principio de no fraccionamiento, así como las previsiones del epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, y del epígrafe 4.i del anexo II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el artículo 7 de dicha ley, determinan de igual modo que resulta aplicable el régimen de evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ejecución y puesta en marcha de una planta de energía eléctrica mediante tecnología solar fotovoltaica, promovido por Mambar Renovables, SLU, en las parcelas 2, 3 y 5 del polígono 57 del término municipal de Ayora (València), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. La evaluación ambiental de la línea de evacuación conjunta a 132 kV, incorporado en el expediente ATREGI/2020/30/46, se abordará en el seno del trámite de la autorización de esta, quedando condicionada la viabilidad ambiental del proyecto a lo que la correspondiente declaración impacto ambiental determine.  
2. Respecto a la línea de evacuación subterránea a 30 kV que parte al norte de la planta hacia el proyecto «PFV Eiden», presenta un tramo de unos 300 m que atraviesa el cauce rambla del Rebolloso y discurre por terreno forestal estratégico con fuerte pendiente (25 %-50 %). Para reducir la afección a este ámbito, se adaptará su trazado al del camino ya existente en la zona.  
3. En las zonas de bosquetes señaladas en los informes del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, no deben disponerse paneles fotovoltaicos. Asimismo, el informe de la Subdirección General de Medio Natural expone el efecto beneficioso para el fomento de la biodiversidad de fauna y flora silvestres y la riqueza cinegética, así como el efecto hidrológico frente a las escorrentías y de retención de suelo que contribuyen al control de la erosión, de los bancales o terrazas existentes en la zona noroeste de la parcela 3 del polígono 57, por lo que se considera que deben respetarse y excluirse de la transformación.  
4. Se obtendrán las autorizaciones correspondientes para las zonas de ocupación de cauces, tal como indica el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
5. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio cultural valenciano.  
6. Se ejecutarán las medidas de integración paisajísticas desarrolladas en el estudio de integración, adenda e informe técnico presentados, incluyendo las reubicaciones propuestas de los seguidores solares.  
7. Dada la colindancia con la ZEPA Meca-Mugrón-San Benito, se seguirán las indicaciones especificadas en los informes emitidos por la Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, y la Sección Forestal del Servicio Territorial de Valencia, relativos a la protección de la biodiversidad. Previo al comienzo de las obras, se comprobará la inexistencia de nidos o camadas de especies protegidas. En caso de su existencia, se informará a los agentes medioambientales para que dispongan las actuaciones necesarias para su mejor conservación.  
8. Se dispondrá de zonas impermeabilizadas y de un sistema de recogida de posibles fugas de aceites y combustibles, procedentes de la maquinaria y de las estructuras que se generen durante la ejecución de la obra. Los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante un gestor autorizado, estableciéndose las zonas de recogida de residuos, y no haciéndose acopio en zonas con pendientes elevadas y peligrosidad de inundación.  
9. Los suelos y otros materiales naturales excavados durante las actividades de construcción, cuando no vayan a emplearse en la propia obra, serán gestionados por gestor autorizado.  
10. En cuanto a la ejecución y explotación, se respetará lo indicado en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, relativo a prevención de incendios. También se respetará la zona de servidumbre de los viales identificados en el Plan de prevención de incendios de la demarcación de Requena. Al inicio de las actuaciones sobre terreno forestal, se comunicará a los servicios técnicos y agentes ambientales para su supervisión.  
11. El depósito de gasoil deberá disponer de cubeto de retención con capacidad igual a la del volumen de líquido contenido en el depósito o sistema de doble pared.  
12. El uso de agua en la planta quedará condicionado a que se disponga de suministro por una empresa autorizada o concesión del organismo de cuenca.  
13. No podrán utilizarse herbicidas, plaguicidas, insecticidas, rodenticidas u otros productos químicos que por sus características provoquen perturbaciones en los sistemas vitales de la fauna. Tampoco se utilizará en el proceso de limpieza de los módulos fotovoltaicos ningún tipo de jabón, disolvente o sustancia que pueda contaminar el suelo o el acuífero.  
14. Deberá definirse un plan de seguimiento especifico de la avifauna durante la vida útil de la instalación. En concreto se analizará el uso del espacio por las grandes águilas presentes en la zona (águila-azor perdicera y águila real) y por las aves esteparias protegidas presentes en la zona.  
15. Las acciones incluidas en el Programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas, y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
16. Finalizada la vida útil de la instalación fotovoltaica, la emisión de la autorización administrativa de cierre definitivo de la central obligará al promotor al desmantelamiento de esta.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 23 de septiembre de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML