Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9474, del 21-11-2022 (2022/10558)

RESOLUCIÓ de 21 de maig de 2020, del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte variant a la travessia de Quesa entre el PK 18+300 i el PK 18+500 de la CV-580, del terme municipal de Quesa (València). Expedient: (1361622) 005/2020/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9474

Data del DOGV
:   21-11-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/10558

CVE


Data del document
:   21-05-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 de maig de 2020, del director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte variant a la travessia de Quesa entre el PK 18+300 i el PK 18+500 de la CV-580, del terme municipal de Quesa (València). Expedient: (1361622) 005/2020/AIA. [2022/10558]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 005/2020-AIA.  
Títol: Variant a la travessia de Quesa entre el PK 18+300 i el PK 18+500 de la CV-580.  
Òrgan substantiu: Diputació de València.  
Localització: terme municipal de Quesa.  
  
En data 4 de desembre de 2019, la Diputació de València remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte de «Variant a la travessia de Quesa entre el PK 18+300 i el PK 18+500 de la CV-580», al terme municipal de Quesa. Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental l'òrgan substantiu remitent, al costat de la sol·licitud, un document d'avaluació ambiental i el projecte bàsic.  
  
Objecte  
La carretera CV-580 al seu pas per Quesa, discorre pel nucli urbà travessant carrers estrets amb bruscos canvis de direcció, que generen problemes de circulació per la presència de vianants, ciclistes, cotxes i vehicles pesants. Això porta associat riscos d'accident i una certa falta de seguretat viària de tots els usuaris de la via. A fi de resoldre aquests problemes, la Diputació de València ha plantejat la construcció d'una variant a la travessia de Quesa.  
  
Marc normatiu  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la despleguen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LEA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
  
El projecte que és objecte d'aquesta consulta no està inclòs en aquests annexos, en ésser un condicionament d'un traçat ja existent i no ser preceptiva la informació al públic en aquesta mena d'actuacions (art. 34.5 del Reial decret 1812/1994, de 2 de setembre, pel qual s'aprova el Reglament general de carreteres).  
D'altra banda, la LEA estableix en l'article 7.2 apartat c, que qualsevol modificació de les característiques de projectes que figuren en els annexos I o II, ja autoritzats, executats o en procés d'execució, que puga tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient, és a dir, quan supose:  
1. Un increment significatiu de les emissions a l'atmosfera.  
2. Un increment significatiu dels abocaments a llits públics o al litoral.  
3. Increment significatiu de la generació de residus.  
4. Un increment significatiu en la utilització de recursos naturals.  
  
5. Una afecció a Espais Protegits Xarxa Natura 2000.  
6. Una afecció significativa al patrimoni cultural.  
hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
Atés que l'actuació es troba en Espais Xarxa Natura 2000 (ZEPA Serra de Martés-Mola de Cortes), es considera que aquest condicionament de carretera pot tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient i, en conseqüència, queda sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Tramitació  
Després de la sol·licitud d'inici, l'òrgan ambiental ha identificat les administracions públiques afectadws, segons l'indicat en l'article 46 de la LEA. S'ha identificat com administracions públiques afectadas:  
- Ajuntament de Quesa.  
- Direcció Territorial de Medi Ambient de València.  
- Servei de Vida Silvestre.  
Únicament s'ha rebut l'informe del Servei de Vida Silvestre, relatiu a l'afecció a la Xarxa Natura 2000, realitzat el 6 de febrer de 2020. A continuació es transcriuen els aspectes ambientals més destacables d'aquest:  
«Resolució. valoració preliminar de repercussions sobre la xarxa natura 2000.  
[?] Aquesta actuació es troba dins de la xarxa Natura 2000 ZEPA ES0000212 Sierra de Martés-Mola de Cortes [?] Aquest espai compta amb una norma de gestió aprovada pel Decret 10/2017, de 27 de gener, del Consell, pel qual es declaren com a zones especials de conservació (ZEC) els llocs d'importància comunitària (LIC) la Serra de Martés i l'Ave, la Mola de Cortes i el Caroig, Vall d'Aiora i la Serra del Boquerón, Serra d'Enguera i Serra de Malacara, es modifica l'àmbit territorial de la zona d'especial protecció per als ocells (ZEPA) denominada Serres de Martés-Mola de Cortes i s'aprova la norma de gestió de tals ZEC i ZEPA, així com de la ZEPA de Malacara.  
  
[?] Espècies catalogades. Quant a espècies catalogades, consultat el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana, quant a espècies prioritàries que puguen veure's afectades per alguna de les alternatives que recull aquest projecte; no apareix cap.  
[?] Justificació que el projecte pot tindre efectes apreciables sobre la integritat del lloc. Criteris tècnics i indicadors utilitzats en la valoració-.  
La variant proposada es realitza en part en el nucli urbà i en part en el seu límit contigu. El nucli urbà es troba en zona D, que segons la norma de gestió no necessita ser avaluat. La part que es realitza en el límit correspon a zona C, que són àrees sense hàbitats d'interés comunitari però que poden tindre interés per a les espècies o els seus hàbitats.  
  
Tot l'àrea d'actuació manca d'hàbitats d'interés comunitari i no s'han citat espècies que puguen veure's afectades pel seu desenvolupament.  
Aquest projecte no afectarà per tant a cap espècie catalogada ni a cap hàbitat d'interés comunitari, per la qual cosa no produirà afeccions sobre la ZEPA Serra Martés-Mola de Cortes.  
Per tot això [?] Resol [?] Que el projecte no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, per la qual cosa, d'acord amb el que s'estableix en els articles 6 i 7 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, no ha de sotmetre's a una avaluació detallada de repercussions sobre aquesta xarxa [...]»  
Si bé l'ajuntament de Quesa no ha emés informe com a administració pública afectada dins de la fase de consultes, consta en la documentació remesa per l'òrgan substantiu: «d'altra banda, i de manera independent a l'anàlisi multicriteri realitzada mitjançant l'aplicació de criteris estrictament tècnics, l'alternativa seleccionada com a l'òptima, coincideix amb l'alternativa triada per l'Ajuntament de Quesa. La preferència d'aquesta alternativa per l'Ajuntament de Quesa s'ha pres sobre la base del seu coneixement profund de les casuístiques del municipi, la seua població i s'ajusta, a més de les diverses converses mantingudes amb els principals agents afectats per la construcció de la variant (propietaris, comerços, etc.)»  
  
Es va sol·licitar de manera verbal, en data 14 de maig de 2020, aclariment als tècnics de l'Àrea de Carreteres de la Diputació i al redactor del projecte, sobre el contingut de la pàgina 15 del projecte bàsic referent a «l'esmentada amplitud serà suficient per a albergar dos carrils, en cas que en un futur resultara necessari ampliar la capacitat de la via». Es va plantejar si el text es referia a l'opció de traure tots dos sentits de trànsit per la nova variant, per a evitar molèsties a la població, però es va aclarir que l'augment de la capacitat al qual el text es refereix és a la separació dels usos ciclista i per als vianants, mitjançant dos carrils separats, segons siga l'acolliment i l'ús que els veïns donen al carril cicle-per als vianants plantejat.  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària  
L'anàlisi es realitza tenint en compte els criteris de l'annex III de la LEA.  
  
Característiques del projecte  
Amb l'objectiu de resoldre les deficiències trobades es plantegen cinc alternatives diferents:  
- Alternativa 0: consisteix a mantindre el traçat actual de la carretera CV-580.  
- Alternativa 1: consisteix a modificar el traçat actual de la CV-580, redissenyant la intersecció en l'Av. València-C/La Font i derivant la variant cap a l'oest, fins a arribar a l'Av. Corbera, amb un carril per sentit en la calçada. A més, l'alternativa inclou un nou carril ciclista que es desenvolupa en un dels marges de la carretera, a excepció del tram en el qual la variant discorre entre les parcel·les edificades.  
  
- Alternativa 2: Molt similar a l'alternativa 1, sent la principal diferència el tipus d'intersecció amb l'Av. Corbera. A més, l'alternativa inclou un nou carril ciclista que es desenvolupa completament en un dels marges de la carretera.  
  
  
- Alternativa 3: consisteix a mantindre el traçat actual i projectar una variant de la travessia amb un carril de sentit únic en direcció Navarrés. Aquesta alternativa allibera parcialment de trànsit l'actual travessia, ja que canalitza els fluxos de trànsit des de Bicorp cap a Navarrés. No obstant això, manté els fluxos de trànsit actuals a través del nucli urbà en direcció contrària. A més, inclou un nou carril ciclista que es desenvolupa en un dels marges de la carretera, a excepció del tram en el qual la variant discorre entre les parcel·les edificades.  
  
- Alternativa 4: consisteix en l'execució d'una nova glorieta en el PK 17+950 que resol la intersecció de l'Av. València i Av. Blasco Ibáñez. Aquesta glorieta dona inici al traçat de la variant a la travessia, que contínua per l'Av. Blasco Ibáñez evitant completament el nucli urbà de Quesa. El nou traçat de la CV-580 finalitza en la glorieta situada en el PK 18+500. A més, l'alternativa inclou un nou carril ciclista que es desenvolupa en un dels marges de la carretera, des del Camí Corbera fins a aquesta glorieta.  
  
  
Les alternatives s'han analitzat mitjançant criteris econòmics, de minimització de perjudicis a causa de les expropiacions, de seguretat viària, mediambiental, de capacitat i nivell de servei de la variant, afecció al nucli urbà i accessibilitat amb bicicleta. L'alternativa que presenta les condicions òptimes a partir dels criteris establits i pesos atorgats a cada criteri és l'alternativa 3.  
Així doncs, l'alternativa que es planteja en el projecte consisteix a modificar parcialment el traçat existent de la CV-580: es manté el traçat actual i es projecta una variant de la travessia amb un carril de sentit únic en direcció Navarrés. Aquesta alternativa allibera parcialment de trànsit l'actual travessia, ja que canalitza els fluxos de trànsit des de Bicorp cap a Navarrés. No obstant això, manté els fluxos actuals a través del nucli urbà en direcció contrària.  
L'alternativa preveu el redisseny de la intersecció en l'Av. València-Carrer la Font i implica una xicoteta variació en el traçat de l'Av. Corbera, que enllaçarà amb la nova variant a través d'una intersecció en T. la longitud del traçat de la variant de Quesa és de 218 metres. L'alternativa preveu l'expropiació i demolició de diversos immobles.  
  
L'alternativa inclou un nou carril de ciclovianants que es desenvolupa en un dels marges de la carretera, a excepció del tram en el qual la variant discorre entre les parcel·les edificades. L'estretor de pas impossibilita la inclusió d'un carril de ciclovianants al costat de la variant, per la qual cosa es proposa un recorregut alternatiu per a aquell primer tram. S'inicia des d'un carreró perpendicular a l'avinguda de València, concretament el paral·lel al nou eix de la variant cap al nord; una vegada arribat a la part posterior dels habitatges, continuarà confrontant aquestes fins a adherir-se a l'eix principal sobre el PK 0+062. Des del PK 0+062 fins al PK 201+571 el carril de ciclovianants continua annexat a la calçada i se separa abans de la connexió amb la rotonda cap a l'interior de la població.  
En aquells trams on la traça coincidisca amb calçades existents com les de la plaça de Diputació i la glorieta de l'Av. Corbera es preveu un reforç del ferm. Addicionalment, amb l'objectiu de reurbanitzar la resta de la travessia mitjançant nova senyalització horitzontal i vertical, es preveu disposar un reasfaltat de l'Av. València, el carrer José Antonio, carrer Hernán Cortés i el carrer Rey Amado mitjançant l'extensió d'una capa de redolament de 2 cm de grossària.  
Es tracta d'una calçada amb un carril de sentit únic de circulació, proveïda de vorals. Excepte en el tram projectat sobre sòl urbà i entre edificacions, la plataforma disposa d'una amplària total de 9 metres. Aquesta amplitud podrà ser aprofitada, segons conversa tècnica mantinguda, per a ampliar la capacitat de la via, separant els usos ciclistes i per als vianants.  
Es defineixen dos secciones tipus:  
- Secció Tipus A: correspon al tram que discorre sobre sòl rural, amb una plataforma de 9 metres d'ample, proveïda de vorals:  
  
  
- Secció Tipus B: correspon al tram que discorre sobre sòl urbà.  
  
El carril de ciclovianants disposa de vorades separadores del carril de ciclovianants, instal·lats a la part externa del voral.  
El dimensionament dels elements de drenatge es realitzarà per als cabals corresponents a un període de retorn de 25 anys. El traçat de la variant no creua cap llit natural. Es realitza la reposició de l'encreuament de la séquia mitjançant un nou calaix en el marge nord fins a arribar als murs de fàbrica existent i l'encreuament sota calçada amb un tub prefabricat de formigó i amb un diàmetre superior a 600 mm.  
  
La cuneta de seguretat prevista en el projecte té una secció triangular amb un metre d'ample i una altura de 10 cm en la zona exterior del traçat. Les conduccions que creuen la calçada seran tubs de formigó prefabricats amb un diàmetre de 600 mil·límetres.  
El projecte preveu la reposició de la xarxa de proveïment, sanejament, enllumenat públic, baixa tensió, séquies i regs. D'altra banda, en la rotonda se situarà una parada d'autobús mitjançant la col·locació d'una marquesina de 2,5x1,2x2,2 m, fabricada en alumini i teuladell inclinat de policarbonat, així com un nou itinerari per als vianants vorejant la rotonda per a arribar a la parada d'autobús.  
Perquè l'actuació funcione adequadament i millore les condicions de servei, confort i seguretat de la xarxa viària de Quesa, és necessari introduir una sèrie de canvis i variacions en l'antiga travessia i les vies pròximes. Els canvis consisteixen en la millora de l'accessibilitat per als vianants, modificacions en els sentits de circulació o supressió d'algun dels sentits de circulació.  
Ubicació dels projectes  
El projecte es localitza en el terme municipal de Quesa, en les proximitats del nucli urbà. Afecta sòl urbà i sòl no urbanitzable segons les normes subsidiàries de planejament de Quesa, aprovades per la Comissió territorial d'urbanisme de data 23 de febrer de 1988.  
  
El traçat afecta una glorieta existent, carrers, camps de cultius i alguns habitatges que seran expropiats. La zona d'actuació es correspon amb una zona de cultius abancalats, altament antropitzada en la qual no queden vestigis de vegetació natural. Els principals elements del paisatge vegetal que la configuren estan representats per la vegetació associada als cultius, tant de secà com de regadiu. Les infraestructures de reg existents i la presència de les canonades de degotadors demostren la naturalesa de les terres de regadiu.  
Es tracta d'una zona de parcel·les on s'observen diferents cultius arboris de fruiters cítrics i no cítrics com l'olivera. També s'observen algunes parcel·les sense cultivar però que no estan abandonades. Es destinen a cultius hortícoles i mantenen cultius sol en determinades èpoques de l'any. La zona malgrat, el seu ús agrícola, és sòl amb una capacitat moderada i amb una vocació agrícola limitada.  
  
El paisatge que caracteritza l'àmbit diferencia l'entorn urbà pròxim de la zona agrícola de bancals de cultius.  
El traçat proposat afecta a la via pecuària vereda de la cova d'arcs, encara que es veurà afectada mínimament per la modificació que introdueix el nou enllaç en la glorieta de partida.  
Aquesta actuació es troba dins de la Xarxa Natura 2000, concretament la ZEPA Serra de Martés-Mola de Cortes. Alberga poblacions nidificants de 18 espècies d'ocells inclosos en l'annex I de la Directiva 79/409/CEE, sent d'especial importància per a la conservació de rapinyaires rupícoles. Alberga el 14,9 % dels efectius regionals águila reial, amb un total d'11 territoris diferents (màxim de 9 parelles nidificants en 2006) i fins a 13 territoris d'àguila-astor cuabarrada (12 parelles nidificants en el cens de 2003). Nidifiquen també el falcó pelegrí, mussol real, marcenca europea i àguila calçada. En 2008 s'ha reproduït una parella d'arpella occidental en l'embassament d'embarcadors (Cofrentes), dins dels límits de la ZEPA proposada, la qual cosa suposa la segona localitat de cria a la Comunitat Valenciana. Aquest espai compta amb una norma de gestió aprovada pel Decret 10/2017, de 27 de gener, del Consell, pel qual es declaren com a zones especials de conservació (ZEC) els llocs d'importància comunitària (LIC) la Serra de Martés i l'Ave, la Mola de Cortes i el Caroig, Vall d'Aiora i la Serra del Boquerón, Serra d'Enguera i Serra de Malacara, es modifica l'àmbit territorial de la zona d'especial protecció per als ocells (ZEPA) denominada Serra de Martés-Mola de Cortes i s'aprova la norma de gestió de tals ZEC i ZEPA, així com de la ZEPA la Serra de Malacara.  
No obstant això, tot l'àrea d'actuació manca d'hàbitats d'interés comunitari i no s'han citat espècies que puguen veure's afectades pel seu desenvolupament, per la qual cosa no s'afectarà per tant cap espècie catalogada ni cap hàbitat d'interés comunitari, per la qual cosa no produirà afeccions sobre la ZEPA Serra Martés-Mola de Cortes.  
Característiques del potencial impacte  
Atmosfera.  
- Emissions de soroll.  
El nou traçat amb ferm adequat i recent millorarà la intensitat del nivell sonor produït durant la fase d'explotació. A més, el nou traçat allibera part del trànsit rodat en una zona del nucli urbà, reduint així la contaminació sonora en el recorregut actual.  
Durant la fase de construcció:  
- la maquinària haurà de complir l'exigit per la normativa vigent referent a contaminació acústica, s'exigirà la fitxa d'inspecció tècnica de vehicles i es realitzarà un manteniment adequat de la maquinària.  
  
- s'utilitzaran revestiments elàstics en les tremuges i caixes dels bolquets sempre que siga possible.  
- La realització de les obres i descàrrega de materials s'efectuarà en període diürn (8-22h).  
- Es realitzarà una planificació de les rutes de trànsit de camions i vehicles pesants evitant el pas pel nucli urbà de Quesa i poblacions limítrofes de l'àmbit d'estudi.  
- Selecció de l'àrea d'apilament, descàrrega, emmagatzematge i fabricació de materials el més allunyada possible de les zones residencials.  
Durant la fase d'explotació, es verificarà que no es transmetran al medi nivells de soroll superiors als valors límits d'immissió de la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Segons el document d'avaluació ambiental, s'haurien de realitzar mesuraments en finalitzar el període de garantia. No obstant això, l'òrgan ambiental considera que aquests mesuraments s'han de realitzar al mes de la posada en servei de la variant i abans de la finalització del període de garantia, perquè abans de passar a la fase de conservació (després d'acabar el període de garantia) puguen, si escau, adoptar-se les mesures adequades.  
  
- Emissions de pols i gasos.  
Durant l'execució de les obres es realitzen activitats que poden contribuir a incrementar la presència de partícules i gasos en l'aire (excavacions en obra i préstecs, transport i descàrrega en abocadors, rebuig de superfícies, etc.). Aquests impactes es consideren directes, negatius, temporals però limitats i compatibles amb el medi.  
Durant la fase d'explotació la circulació de vehicles provoca l'increment en els nivells d'immissió per les emissions de gasos de combustió. No es preveu un augment de la intensitat de trànsit, mantenint-se el nivell actual de trànsit, i el previsible augment en el temps d'acord amb les tendències actuals de creixement del trànsit rodat en general. D'altra banda l'execució de la variant redueix el recorregut i redueix així també les emissions. L'afecció previsible és directa, de caràcter permanent, però similar o inferior a l'existent.  
S'estableixen les mesures següents:  
- Reg freqüent, especialment en períodes secs i/o ventosos, de zones de trànsit de maquinària, fronts d'extracció de terres i apilaments.  
  
- Els camions que transporten materials pulverulents hauran d'anar coberts amb lones, caient uns 30 cm a cada costat de la banyera.  
- Els camions i vehicles utilitzats per al transport de materials hauran de tindre els protectors per a pols sobre les rodes per a evitar el seu llançament a causa del rodament del vehicle, així com per a minimitzar les emissions fugitives a l'atmosfera.  
- Tota maquinària a utilitzar haurà de complir l'exigit per la legislació vigent referent a emissió de gasos a l'atmosfera sense sobrepassar les seues emissions els límits permesos d'acord amb La Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
- Es verificarà que tots els vehicles i maquinària pesant hagen passat la Inspecció Tècnica de Vehicles.  
- Les restes vegetals del desarborat i desbrossament seran gestionades per un gestor autoritzat.  
Sòl.  
Durant la fase de construcció es procedirà a la retirada de la capa superficial del sòl sobre el qual es desenvolupa l'actuació. Aquest s'apilarà i emmagatzemarà en una zona destinada a tal ús.  
L'ocupació del sòl provoca un impacte negatiu, de caràcter permanent, irreversible, però moderat donada la limitada superfície de l'àmbit d'actuació.  
No es requereixen moviments de terra de desmunt i terraplé, atés el suau relleu de la zona i el traçat que s'ha previst. Es procedirà al desbrossament i eliminació de les plantacions existents i els moviments de terra són d'escassa magnitud, es limitaran a l'eliminació de la capa de sòl vegetal i als necessaris moviments d'esplanació, molt limitats atés el relleu existent.  
Els materials necessaris per a l'obra s'obtindran de pedreres en explotació, que podran subministrar els materials necessaris adjuntant-se les fitxes d'aquests. D'altra banda, els materials sobrants seran escassos i en qualsevol cas es traslladaran a abocadors controlats i legals. El material sobrant es gestionarà adequadament. Si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (Llista Europea de Residus) 17 05 04, li serà aplicable l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents d'aquelles on es van generar.  
  
Els depòsits temporals de materials, les zones de trànsit i descans de maquinària, casetes d'obra i altres actuacions, provocaran la compactació del sòl, alterant la seua estructura i modificant la permeabilitat i ventilació,i també provocaran la destrucció dels horitzons superficials. Es considera un impacte negatiu, directe, però compatible amb el medi, pel seu caràcter reversible, perquè es procedirà amb posterioritat a la recuperació d'aquests terrenys.  
A les zones destinades a les instal·lacions auxiliars, se sol fer les tasques de manteniment de maquinària i són considerades com a zones més propenses a contaminació per abocaments. L'impacte es considera negatiu, limitat a la superfície de les àrees, i reversible.  
Perquè el desenvolupament de les obres, el trànsit de maquinària que comporta i les instal·lacions auxiliars que requereix minimitzen l'afecció al sòl es procedirà el tancament perimetral de la zona d'obres i de les zones auxiliars. La delimitació es realitzarà prèviament a l'inici del moviment de terres. La zona delimitada comprendrà la zona ocupada on es construirà la nova variant, més els accessos de l'obra necessaris per a la construcció en aquest tram, els accessos provisionals, les superfícies auxiliars per a apilaments, casetes d'obra, tallers, magatzems, aparcaments, apilaments de terres, els préstecs i els abocadors. Fora d'aquesta zona no podran actuar ni circular la maquinària, vehicles i personal d'obra en actiu. A més es delimitaran i barraran de manera temporal i independent, durant l'execució de les obres, les zones d'apilament, punt net i parcs de maquinària. La delimitació i tancament s'efectuarà en el mateix moment del replanteig, i es mantindran i reposaran durant les obres sempre que siga necessari. Acabada l'obra es retiraran les tanques i delimitacions i quan es recepcione, es procedirà a la retirada de qualsevol material estrany a l'entorn relacionat amb la delimitació i clos de l'obra.  
Es proposa una sèrie de normes generals per a la protecció del sòl, orientades a evitar en la mesura possible la seua compactació i degradació:  
- Minimització del trànsit de maquinària pesant en la mesura del possible, disminuint així la compactació.  
- Minimització de les afeccions al sòl agrícola que representen pèrdues de capacitat, mitjançant el control del restabliment de les xarxes de regadiu i drenatge.  
- S'habilitarà el parc de maquinària i els apilaments de material en zones improductives.  
- El sòl fèrtil estarà subjecte a un pla de recuperació i trasllat d'aquest a zones potencialment millorables. L'operació de retirada de la capa de terra vegetal es durà a terme amb summa cura, amb la finalitat de no alterar l'estructura del sòl.  
  
Aigües superficials i subterrànies.  
Durant la fase de construcció poden produir-se alteracions sobre l'aigua superficial i l'escolament a causa de:  
- la modificació dels llits i superfícies d'escolament naturals.  
  
- l'empitjorament de la qualitat de les aigües.  
En l'àmbit d'actuació no es localitzen llits ni barrancs, si bé la nova infraestructura requereix les corresponents obres de drenatge per al seu normal funcionament.  
D'altra banda, la ubicació dels magatzems, apilaments temporals i abocadors ha de realitzar-se correctament, considerant la xarxa de drenatge de la zona, per a evitar que la presència d'apilaments temporals i possibles abocadors durant la fase de construcció pot donar lloc a arrossegaments que ocasionen aportacions de sòlids, substàncies contaminants, i fins i tot, algun aterrament puntual.  
No es projecten obres que puguen interferir amb el règim de flux subterrani, i per tant no es preveuen impactes sobre el flux d'aigües subterrànies. No obstant això, s'han d'establir les mesures adequades per a evitar en tot cas els abocaments accidentals d'oli i carburants durant la construcció de les obres, atés que els terrenys de l'obra i el seu entorn es caracteritzen per presentar un risc de permeabilitat mitjana.  
  
Es considera que les obres projectades generen un impacte negatiu però compatible sobre les aigües subterrànies.  
Com a mesures correctores i protectores s'estableixen les següents:  
  
- El contractista ha d'efectuar una correcta gestió dels olis usats generats per la maquinària i vehicles emprats en l'obra, sense que es produïsquen abocaments indiscriminats que pogueren contaminar els aqüífers. Per a això a requeriment del director d'obra caldrà presentar albarans, factures o qualsevol altre document que acredite el seu lliurament a un gestor autoritzat.  
- Els apilaments temporals necessaris per al desenvolupament de l'obra es localitzaran sempre fora de la xarxa de drenatge.  
- Acabades les obres, es procedirà a la descompactació dels terrenys ocupats per la maquinària d'obra per a afavorir la infiltració d'aigua.  
  
- Es recolliran les aigües residuals de les oficines i procedents d'operacions de neteja i manteniment per a la seua posterior depuració en obra o transport a zona de tractament, habilitant si és necessari zones per a l'emmagatzematge temporal d'aquestes (punt net).  
- La neteja de formigoneres es realitza en la planta d'origen.  
- Respecte als residus apilats en obra, aquests han de ser retirats per gestor de residus autoritzat.  
- Es netejaran i retiraran immediatament els abocaments accidentals produïts durant la fase d'execució de les obres.  
Durant la fase d'explotació es controlarà el bon funcionament dels sistemes de drenatge de la carretera, incloent la imprescindible neteja de cunetes. Així mateix, es controlarà l'aparició de processos erosius, encara que no són previsibles.  
  
Vegetació i integració paisatgística  
En la fase d'execució de les obres es procedirà a eliminar les plantacions de cultius interceptades per la nova variant. La magnitud de l'impacte depén de les superfícies ocupades i del valor de les comunitats vegetals. La zona d'actuació no presenta vegetació natural, sinó que es tracta d'una zona de cultius molt antropitzada sense elements naturals d'interés.  
Es proposa l'adequació geomorfològica de les modificacions ocasionades en el terreny per l'execució de la variant. Aquesta adequació morfològica afecta els enllaços, les zones ocupades per instal·lacions auxiliars d'obra i les zones d'apilament. Les actuacions de restauració comprenen:  
- Tala i retirada dels exemplars arboris afectats pel traçat.  
- Selecció d'espècies vegetals.  
- Disponibilitat de sòl vegetal en el traçat.  
- Aportació de terra vegetal.  
- Hidrosembra  
- Plantació d'arbustives.  
S'utilitzaran exemplars d'oliveres dels terrenys que ocuparà la variant, i s'acompanyaran d'exemplars d'arbustos com el llentiscle (pistacia lentiscus), coscolla (quercus coccifera) i ginebre roig (juniperus oxycedrus) amb un patró de plantació de 3x3 metres i una distribució heterogènia de les espècies.  
Poden plantar-se en aquests espais exemplars de lavanda (lavandula dentata), estepa (cistus albidus) i romer (rosmarinus officinalis), amb un patró 5x5 metres amb una distribució espacial heterogènia dels exemplars. Totes espècies autòctones, adaptades a les condicions de la zona.  
  
Fauna  
L'afecció sobre la fauna es deu a diversos motius: l'efecte barrera que es produeix en els seus moviments, els canvis en l'hàbitat per modificacions d'altres sistemes (sòl, aigua i vegetació), la pèrdua de zones de reproducció i l'increment de les molèsties en zones de reproducció.  
  
En la fase de construcció, l'impacte més important sobre la fauna és l'ocupació temporal del seu hàbitat i la destrucció de l'hàbitat pel desbrossament. Es considera un impacte negatiu i sever. En la fase d'explotació el principal impacte és degut a aquest efecte barrera que limita la lliure circulació d'animals per la presència física de la nova variant.  
No obstant això, com ja s'ha indicat no es tracta d'una zona amb vegetació natural i amb presència d'espècies d'interés. Els desplaçaments que puguen produir-se cap a zones confrontants són limitats i d'escàs interés. L'impacte es considera negatiu i moderat.  
Respecte de l'afecció a la via pecuària vereda de la cova de Arcos, aquesta es veurà afectada per la modificació que introdueix el nou enllaç amb la variant que es construeix, si bé la modificació és mínima i no interferirà el normal trànsit a través del corriol. Es considera impacte limitat, irreversible, compatible. Es col·locarà senyalització normalitzada amb la indicació «via pecuària» a l'encreuament amb la CV-580.  
  
Patrimoni cultural  
En l'àmbit del present projecte no s'han localitzat elements patrimonials i àrees arqueològiques inèdites que poden veure's afectades per les obres projectades. No obstant això, en cas d'aparició de restes arqueològiques durant l'execució de l'obra, s'hauran de detindre immediatament els treballs i comunicar la seua troballa a aquesta Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
  
Seguiment ambiental  
El desenvolupament de les obres requereix de control i seguiment en fase de construcció i en explotació, amb la finalitat d'assegurar la correcta execució, des del punt de vista ambiental, realitzar el seguiment dels impactes previsibles, i verificar l'aplicació i eficàcia de les mesures protectores i correctores adoptades.  
El control serà executat per l'administració competent, per personal propi o per assistència tècnica. Per a això es nomenarà un responsable ambiental que estarà a les ordres directes del director d'obra, realitzarà les visites i controls especificats en el present documente relatives al control i seguiment ambiental, elaborarà els informes corresponents i tindrà permanentment informat al cap d'obra i aquest al director de les obres, del seu desenvolupament, així com de les eventualitats que pogueren sorgir.  
Durant la fase de construcció de les obres, les actuacions de control i seguiment previstes són:  
- Control de la delimitació del perímetre d'obra.  
- Protecció de la qualitat atmosfèrica (control de les emissions de pols i partícules i de les emissions atmosfèriques).  
- Control de les operacions sorolloses (control dels nivells acústics de la maquinària i de les obres).  
- Protecció de la geologia i geomorfologia.  
- Protecció de sòls (retirada, apilament, manteniment i reposició de terra vegetal, vigilància de l'erosió de sòls i talussos).  
- Control d'abocadors, apilaments i zones de préstecs.  
- Protecció hidrològica i qualitat de les aigües.  
- Protecció de la vegetació.  
- Control estassades i tractaments silvícoles.  
- Protecció de la fauna (control de l'execució d'operacions molestes per a la fauna i de l'execució d'activitats que puguen suposar enverinament o mort per a aquesta).  
- Control del sistema de gestió de residus.  
- Protecció de béns de domini públic.  
- Control de les labors de restauració ambiental i integració paisatgística (control de les labors de preparació del terreny, de l'extensió de terra vegetal, de les hidrosembres i de les plantacions?).  
- Protecció de les vies pecuàries.  
- Control aplicació de les mesures correctores en el medi socioeconòmic  
- Control d'altres actuacions com ara: replanteig, localització i control de la zona d'instal·lacions i parc de maquinària, control del moviment de maquinària i del desmantellament d'instal·lacions i neteja de la zona d'obres.  
Durant la fase d'execució de les obres s'haurà de realitzar, així mateix, el seguiment arqueològic.  
Durant aquesta fase d'execució, els informes que s'emetran seran:  
- Informes ordinaris, amb periodicitat mensual.  
- Informes extraordinaris:  
- Informe previ a l'acta de recepció de les obres.  
- Informes especials, quan existisquen causes que motiven l'emissió d'un informe.  
Durant la fase d'explotació, el seguiment se centrarà en:  
- Comprovar l'efectivitat de les mesures protectores i correctores aplicades durant la fase de construcció.  
- Detectar afeccions no previstes i articular les mesures necessàries per a evitar-les o corregir-les.  
- Seguiment de la gestió dels residus que es puguen produir durant l'explotació, és a dir, els produïts per la neteja i manteniment de la carretera.  
- Seguiment de la correcta implantació de les mesures d'integració ambiental i paisatgística de les obres projectades.  
El document ambiental no inclou els mesuraments acústics en el seguiment ambiental, encara que sí que els recull en la proposta de mesures per a la minimització d'impactes. El seguiment ambiental haurà d'incloure els mesuraments dels nivells de soroll al mes de posada en servei de la variant i abans de la finalització del període de garantia.  
El document d'avaluació ambiental no determina la duració d'aquesta fase, però com a mínim haurà d'estendre's un any des del període de garantia.  
Els informes a emetre en aquesta fase seran:  
- Informes ordinaris, amb periodicitat trimestral.  
- Informes extraordinaris, quan existisquen causes que motiven l'emissió d'un informe.  
- Informe final del seguiment ambiental.  
L'informe final contindrà el resum i conclusions de totes les actuacions de control i seguiment desenvolupades, i dels informes emesos, tant en la fase primera com en la segona.  
El seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental correspon a l'òrgan substantiu. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i recaptar informació, per a verificar el compliment del condicionat de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
  
El programa de vigilància ambiental i el llistat de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica.  
  
  
Conclusió  
Ateses les característiques del projecte i la seua ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que, recollides en l'epígraf de «anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària», es destaquen en la resolució d'informe d'impacte ambiental.  
Per tant, no és necessari tramitar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicable.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'avaluació ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
  
Per tot això i en exercici de les funcions que tinc legalment atribuïdes,  
  
Informe d'impacte ambiental  
  
Primer  
Es considera que el projecte de «variant a la travessia de Quesa entre el PK 18+300 i el PK 18+500 de la CV-580», al terme municipal de Quesa, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que s'estableix en l'article 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i que no és necessari realitzar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinari, sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
- Els mesuraments acústics per a verificar el compliment de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica s'han de realitzar al mes de la posada en servei de la variant i abans de la finalització del període de garantia. En cas que se superen els valors límits d'immissió que figuren en la taula 1 de l'annex II de la Llei, es procedirà a l'adopció de mesures correctores i protectores d'acord amb els preceptes que indica la legislació i normativa concordant.  
- Si el material extret pot classificar-se com a residus no perillosos consistents en sòls no contaminats excavats i altres materials naturals excavats procedents d'obres de construcció o demolició, com ara terres, argiles, llims, arenes, graves o pedres, incloses en el codi LER (Llista Europea de Residus) 17 05 04, li serà aplicable l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents d'aquelles en què es van generar.  
  
- En cas d'aparició de restes arqueològiques durant l'execució de l'obra, s'hauran de detindre immediatament els treballs i comunicar la seua troballa a la Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
- El seguiment ambiental haurà de completar-se amb:  
 Durant la fase d'execució de les obres, el seguiment arqueològic.  
  
 Durant la fase d'explotació de la infraestructura, els mesuraments dels nivells de soroll al mes de posada en servei de la variant i abans de la finalització del període de garantia.  
- La duració de la fase d'explotació del programa de vigilància ambiental, com a mínim, haurà d'estendre's un any des de la finalització del període de garantia.  
- El seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental correspon a l'òrgan substantiu. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i recaptar informació per a verificar el compliment del condicionat de l'informe d'impacte ambiental, així com avaluar el grau d'implementació, els resultats, l'eficàcia i l'eficiència de les avaluacions d'impacte ambiental realitzades, permetre una millora contínua del mètode basada en la retroalimentació i elaborar estadístiques.  
  
- El programa de vigilància ambiental i el llistat de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu i, prèviament, es comunicarà a l'òrgan ambiental la seua publicació en la seu electrònica.  
  
  
  
Segon  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i caldrà entendre que això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles així com del compliment de tots els preceptes legals que resulten d'aplicació.  
  
  
Tercer  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el present informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici que, si és el cas, pertoque en via administrativa o judicial contra l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Cinqué  
D'acord amb l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, l'òrgan substantiu, en el termini de quinze dies des que adopte la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, remetrà al diari oficial corresponent, per a la seua publicació, un extracte del contingut d'aquesta decisió. Així mateix, publicarà en la seua seu electrònica la decisió sobre l'autorització o denegació del projecte i una referència al diari oficial corresponent en el qual es va publicar l'informe d'impacte ambiental.  
  
València, 21 de maig de 2020.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental, p. d. (Resolució de 9 d'agost de 2019; DOGV 8614, 16.08.2019), el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamí Pérez Rocher.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9474, del 21-11-2022 (2022/10558)

RESOLUCIÓN de 21 de mayo de 2020, del director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto variante a la travesía de Quesa entre el PK 18 300 y el PK 18 500 de la CV-580, del término municipal de Quesa (Valencia). Expediente: (1361622) 005/2020/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9474

Fecha DOGV
:   21-11-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/10558

CVE


Fecha del documento
:   21-05-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de mayo de 2020, del director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto variante a la travesía de Quesa entre el PK 18 300 y el PK 18 500 de la CV-580, del término municipal de Quesa (Valencia). Expediente: (1361622) 005/2020/AIA. [2022/10558]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 005/2020-AIA.  
Título: Variante a la travesía de Quesa entre el PK 18+300 y el PK 18+500 de la CV-580.  
Órgano sustantivo: Diputación de Valencia.  
Localización: Término municipal de Quesa.  
  
En fecha 4 de diciembre de 2019, la Diputación de Valencia remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la solicitud de inicio de evaluación de impacto ambiental simplificada del proyecto de «Variante a la travesía de Quesa entre el PK 18+300 y el PK 18+500 de la CV-580», en el término municipal de Quesa. Para la emisión de este informe de impacto ambiental el órgano sustantivo remite, junto a la solicitud, un documento de evaluación ambiental y el proyecto básico.  
  
Objeto  
La carretera CV-580 a su paso por Quesa, discurre por el núcleo urbano atravesando calles estrechas con bruscos cambios de dirección, que generan problemas de circulación por la presencia de peatones, ciclistas, coches y vehículos pesados. Esto lleva asociado riesgos de accidente y cierta falta de seguridad vial de todos los usuarios de la vía. Con el objeto de resolver estos problemas, la Diputación de Valencia ha planteado la construcción de una Variante a la travesía de Quesa.  
  
Marco normativo  
La evaluación de impacto ambiental de proyectos queda regulada en la Ley 2/1989, de 3 de marzo de 1989, de Impacto Ambiental de la Generalitat Valenciana, los reglamentos que la desarrollan (Decreto 162/1990 y Decreto 32/2006, que modifica el anterior) y la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA).  
La legislación ambiental tipifica en sus anexos los proyectos que deben ser sometidos a evaluación de impacto ambiental.  
  
El proyecto que es objeto de esta consulta no está incluido en dichos anexos, al ser un acondicionamiento de un trazado ya existente y no ser preceptiva la información al público en este tipo de actuaciones (art. 34.5 del Real decreto 1812/1994, de 2 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento general de carreteras).  
Por otra parte, la LEA establece en el artículo 7.2 apartado c, que cualquier modificación de las características de proyectos que figuran en los anexos I o II, ya autorizados, ejecutados o en proceso de ejecución, que pueda tener efectos adversos significativos sobre el medio ambiente, es decir, cuando suponga:  
1. Un incremento significativo de las emisiones a la atmósfera.  
2. Un incremento significativo de los vertidos a cauces públicos o al litoral.  
3. Incremento significativo de la generación de residuos.  
4. Un incremento significativo en la utilización de recursos naturales.  
5. Una afección a Espacios Protegidos Red Natura 2000.  
6. Una afección significativa al patrimonio cultural.  
deberán someterse a evaluación de impacto ambiental simplificada.  
Dado que la actuación se encuentra en espacios Red Natura 2000 (ZEPA Sierra de Martés-Muela de Cortes), se considera que este acondicionamiento de carretera puede tener efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y, en consecuencia, queda sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada.  
  
Tramitación  
Tras la solicitud de inicio, el órgano ambiental ha identificado a las administraciones públicas afectadas, según lo indicado en el artículo 46 de la LEA. Se ha identificado como administraciones públicas afectadas a:  
- Ayuntamiento de Quesa.  
- Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia.  
- Servicio de Vida Silvestre.  
Únicamente se ha recibido el informe del Servicio de Vida Silvestre, relativo a la afección a la Red Natura 2000, realizado el 6 de febrero de 2020. A continuación se transcriben los aspectos ambientales más destacables del mismo:  
«Resolución. valoración preliminar de repercusiones sobre la red natura 2000.  
[?] Esta actuación se encuentra dentro de la red Natura 2000 ZEPA ES0000212 Sierra de Martés-Muela de Cortes [?] Este espacio cuenta con una norma de gestión aprobada por Decreto 10/2017, de 27 de enero, del Consell, por el que se declaran como zonas especiales de conservación (ZEC) los lugares de importancia comunitaria (LIC) la Sierra de Martés y el Ave, la Muela de Cortes y el Caroche, Valle de Ayora y la Sierra del Boquerón, Sierra de Enguera y Sierra de Malacara, se modifica el ámbito territorial de la zona de especial protección para las aves (ZEPA) denominada Sierras de Martés-Muela de Cortes y se aprueba la norma de gestión de tales ZEC y ZEPA, así como de la ZEPA de Malacara.  
[?] Especies catalogadas. En cuanto a especies catalogadas, consultado el Banco de Datos de Biodiversidad de la Comunidad Valenciana, en cuanto a especies prioritarias que puedan verse afectadas por alguna de las alternativas que recoge este proyecto; no aparece ninguna.  
[?] Justificación de que el proyecto puede tener efectos apreciables sobre la integridad del lugar. Criterios técnicos e indicadores utilizados en la valoración-.  
La variante propuesta se realiza en parte en el núcleo urbano y en parte en su límite contiguo. El núcleo urbano se encuentre en zona D, que según la norma de gestión no necesita ser evaluado. La parte que se realiza en el límite corresponde a zona C, que son áreas sin hábitats de interés comunitario pero que pueden tener interés para las especies o sus hábitats.  
Todo el área de actuación carece de hábitats de interés comunitario y no se han citado especies que puedan verse afectadas por su desarrollo.  
Este proyecto no va a afectar por tanto a ninguna especie catalogada ni a ningún hábitat de interés comunitario, por lo que no producirá afecciones sobre la ZEPA Sierra Martés-Muela de Cortes.  
Por todo ello [?] Resuelve [?] Que el proyecto no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000, por lo que de acuerdo con lo establecido en los artículos 6 y 7 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, por el que se regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar a la Red Natura 2000, no debe someterse a una evaluación detallada de repercusiones sobre dicha red [...]»  
Si bien el Ayuntamiento de Quesa no ha emitido informe en calidad de Administración Pública afectada dentro de la fase de consultas, consta en la documentación remitida por el órgano sustantivo: «Por otro lado, y de forma independiente al análisis multicriterio realizado mediante la aplicación de criterios estrictamente técnicos, la alternativa seleccionada como la óptima, coincide con la alternativa escogida por el Ayuntamiento de Quesa. La preferencia de dicha alternativa por el Ayuntamiento de Quesa se ha tomado en base a su conocimiento profundo de las casuísticas del municipio, su población y se entorno, además de las diversas conversaciones mantenidas con los principales agentes afectados por la construcción de la variante (propietarios, comercios, etc.)»  
Se solicitó de manera verbal, en fecha 14 de mayo de 2.020, aclaración a los técnicos del área de carreteras de la diputación y al redactor del proyecto, sobre el contenido de la página 15 del proyecto básico en lo referente a «dicha amplitud será suficiente para albergar dos carriles, en caso de que en un futuro resultara necesario ampliar la capacidad de la vía». Se planteó si el texto se refería a la opción de sacar ambos sentidos de tráfico por la nueva variante, para evitar molestias a la población, pero se aclaró que el aumento de la capacidad al que el texto se refiere es a la separación de los usos ciclista y peatonal, mediante dos carriles separados, según sea la acogida y el uso que los vecinos den al carril ciclo-peatonal planteado.  
Análisis del proyecto para determinar la necesidad de someter o no a evaluación de impacto ambiental ordinaria  
El análisis se realiza teniendo en cuenta los criterios del anexo III de la LEA.  
  
Características del proyecto  
Con el objetivo de resolver las deficiencias encontradas se plantean cinco alternativas diferentes:  
?Alternativa 0: consiste en mantener el trazado actual de la carretera CV-580.  
?Alternativa 1: consiste en modificar el trazado actual de la CV-580, rediseñando la intersección en la av. Valencia-C/La Fuente y derivando la variante hacia el oeste, hasta alcanzar la av. Corbera, con un carril por sentido en la calzada. Además, la alternativa incluye un nuevo carril ciclista que se desarrolla en uno de los márgenes de la carretera, a excepción del tramo en el que la variante discurre entre las parcelas edificadas.  
?Alternativa 2: Muy similar a la alternativa 1, siendo la principal diferencia el tipo de intersección con la av. Corbera. Además, la alternativa incluye un nuevo carril ciclista que se desarrolla completamente en uno de los márgenes de la carretera.  
  
  
?Alternativa 3: consiste en mantener el trazado actual y proyectar una variante de la travesía con un carril de sentido único en dirección Navarrés. Esta alternativa libera parcialmente de tráfico la actual travesía, ya que canaliza los flujos de tráfico desde Bicorp hacia Navarrés. No obstante, mantiene los flujos de tráfico actuales a través del casco urbano en dirección contraria. Además, incluye un nuevo carril ciclista que se desarrolla en uno de los márgenes de la carretera, a excepción del tramo en el que la variante discurre entre las parcelas edificadas.  
  
- Alternativa 4: consiste en la ejecución de una nueva glorieta en el PK 17+950 que resuelve la intersección de la av. Valencia y av. Blasco Ibáñez. Dicha glorieta da inicio al trazado de la variante a la travesía, que continua por la av. Blasco Ibáñez evitando completamente el casco urbano de Quesa. El nuevo trazado de la CV-580 finaliza en la glorieta ubicada en el PK 18+500. Además, la alternativa incluye un nuevo carril ciclista que se desarrolla en uno de los márgenes de la carretera, desde el Camino Corbera hasta dicha glorieta.  
  
  
Las alternativas se han analizado mediante criterios económicos, de minimización de perjuicios a causa de las expropiaciones, de seguridad vial, medioambiental, de capacidad y nivel de servicio de la variante, afección al casco urbano y accesibilidad en bicicleta. La alternativa que presenta las condiciones óptimas a partir de los criterios establecidos y pesos otorgados a cada criterio es la alternativa 3.  
Así pues, la alternativa que se plantea en el proyecto consiste en modificar parcialmente el trazado existente de la CV-580: se mantiene el trazado actual y se proyecta una variante de la travesía con un carril de sentido único en dirección Navarrés. Esta alternativa libera parcialmente de tráfico la actual travesía, ya que canaliza los flujos de tráfico desde Bicorp hacia Navarrés. No obstante, mantiene los flujos actuales a través del casco urbano en dirección contraria.  
La alternativa contempla el rediseño de la intersección en la av. Valencia-Calle la Fuente e implica una pequeña variación en el trazado de la av. Corbera, que enlazará con la nueva variante a través de una intersección en T. la longitud del trazado de la variante de Quesa es de 218 metros. La alternativa contempla la expropiación y demolición de varios inmuebles.  
La alternativa incluye un nuevo carril ciclopeatonal que se desarrolla en uno de los márgenes de la carretera, a excepción del tramo en el que la variante discurre entre las parcelas edificadas. La estrechez de paso imposibilita la inclusión de un carril ciclopeatonal junto a la variante, por lo que se propone un recorrido alternativo para ese primer tramo. Se inicia desde un callejón perpendicular a la Avenida de Valencia, concretamente el paralelo al nuevo eje de la variante hacia el norte; una vez llegado a la parte trasera de las viviendas, continuará colindante a estas hasta adherirse al eje principal sobre el PK 0+062. Desde el PK 0+062 hasta el PK 201+571 el carril ciclopeatonal continúa anexado a la calzada, separándose antes de la conexión con la rotonda hacia el interior de la población.  
En aquellos tramos donde la traza coincida con calzadas existentes como las de la plaza de diputación y la glorieta de la Av. Corbera se prevé un refuerzo del firme. Adicionalmente, con el objetivo de reurbanizar el resto de la travesía mediante nueva señalización horizontal y vertical, se prevé disponer un reasfaltado de la Av. Valencia, la Calle José Antonio, calle Hernán Cortes y la calle Rey Amado mediante la extensión de una capa de rodadura de 2 cm de espesor.  
Se trata de una calzada con un carril de sentido único de circulación, provisto de arcenes. Salvo en el tramo proyectado sobre suelo urbano y entre edificaciones, la plataforma dispone de una anchura total de 9 metros. Dicha amplitud podrá ser aprovechada, según conversación técnica mantenida, para ampliar la capacidad de la vía, separando los usos ciclistas y peatonales.  
Se definen dos secciones tipo:  
- Sección Tipo A: corresponde al tramo que discurre sobre suelo rural, con una plataforma de 9 metros de ancho, provista de arcenes:  
  
  
- Sección Tipo B: corresponde al tramo que discurre sobre suelo urbano.  
El carril ciclopeatonal dispone de bordillos separadores del carril ciclopeatonal, instalados en la parte externa del arcén.  
El dimensionamiento de los elementos de drenaje se realizará para los caudales correspondientes a un período de retorno de 25 años. El trazado de la variante no cruza ningún cauce natural. Se realiza la reposición del cruce de la acequia mediante un nuevo cajón en el margen norte hasta llegar a los muros de fábrica existente y el cruce bajo calzada con un tubo prefabricado de hormigón y con un diámetro superior a 600 mm.  
La cuneta de seguridad prevista en el proyecto tiene una sección triangular con un metro de ancho y una altura de 10 cm en la zona exterior del trazado. Las conducciones que cruzan la calzada serán tubos de hormigón prefabricados con diámetro de 600 milímetros.  
El proyecto contempla la reposición de la red de abastecimiento, saneamiento, alumbrado público, baja tensión, acequias y riegos. Por otra parte, en la rotonda se ubicará una parada de autobús mediante la colocación de una marquesina de 2,5x1,2x2,2 m fabricada en aluminio y tejadillo inclinada de policarbonato, así como un nuevo itinerario peatonal bordeando la rotonda para llegar a la parada de autobús.  
Para que la actuación funcione adecuadamente y mejore las condiciones de servicio, confort y seguridad de la red viaria de Quesa, es necesario introducir una serie de cambios y variaciones en la antigua travesía y las vías próximas. Los cambios consisten en la mejora de la accesibilidad peatonal, modificaciones en los sentidos de circulación o supresión de alguno de los sentidos de circulación.  
Ubicación de los proyectos  
El proyecto se localiza en el término municipal de Quesa, en las proximidades del núcleo urbano. Afecta a suelo urbano y a suelo no urbanizable según las normas subsidiarias de planeamiento de Quesa, aprobadas por la comisión territorial de urbanismo de fecha 23 de febrero de 1988.  
El trazado afecta a una glorieta existente, calles, campos de cultivos y algunas viviendas que serán expropiadas. La zona de actuación se corresponde con una zona de cultivos abancalados, altamente antropizada en la que no quedan vestigios de vegetación natural. Los principales elementos del paisaje vegetal que la configuran están representados por la vegetación asociada a los cultivos, tanto de secano como de regadío. Las infraestructuras de riego existentes y la presencia de las tuberías de goteros demuestran la naturaleza de las tierras de regadío.  
Se trata de una zona de parcelas en las que se observan diferentes cultivos arbóreos de frutales cítricos y no cítricos como el olivo. También se observan algunas parcelas sin cultivar pero que no están abandonadas. Se destinan a cultivos hortícolas y mantienen cultivos solo en determinadas épocas del año. La zona a pesar de su uso agrícola, es suelo con una capacidad moderada y con una vocación agrícola limitada.  
El paisaje que caracteriza el ámbito diferencia el entorno urbano próximo de la zona agrícola de bancales de cultivos.  
El trazado propuesto afecta a la vía pecuaria vereda de la cueva de arcos, aunque se verá afectada mínimamente por la modificación que introduce el nuevo enlace en la glorieta de partida.  
Esta actuación se encuentra dentro de la Red Natura 2000, concretamente la zepa sierra de Martés-muela De Cortes. Alberga poblaciones nidificantes de 18 especies de aves incluidas en el anexo I de la Directiva 79/409/CEE, siendo de especial importancia para la conservación de rapaces rupícolas. Alberga el 14,9 % de los efectivos regionales águila Real, con un total de 11 territorios diferentes (máximo de 9 parejas nidificantes en 2006) y hasta 13 territorios de águila-azor perdicera (12 parejas nidificantes en el censo de 2003). Nidifican también el halcón peregrino, búho real, culebrera europea y aguililla calzada. En 2008 se ha reproducido una pareja de aguilucho lagunero occidental en el embalse de embarcaderos (cofrentes), dentro de los límites de la ZEPA propuesta, lo que supone la segunda localidad de cría en la Comunidad Valenciana. Este espacio cuenta con una norma de gestión aprobada por Decreto 10/2017, de 27 de enero, del Consell, por el que se declaran como zonas especiales de conservación (ZEC) los lugares de importancia comunitaria (LIC) la Sierra de Martés y el Ave, la Muela de Cortes y el Caroche, Valle de Ayora y la Sierra del Boquerón, Sierra de Enguera y Sierra de Malacara, se modifica el ámbito territorial de la zona de especial protección para las aves (ZEPA) denominada Sierra de Martés-Muela de Cortes y se aprueba la norma de gestión de tales ZEC y ZEPA, así como de la ZEPA la Sierra de Malacara.  
No obstante, todo el área de actuación carece de hábitats de interés comunitario y no se han citado especies que puedan verse afectadas por su desarrollo, por lo que no se va a afectar por tanto a ninguna especie catalogada ni a ningún hábitat de interés comunitario, por lo que no producirá afecciones sobre la ZEPA Sierra Martés-Muela de Cortes.  
Características del potencial impacto  
Atmósfera.  
- Emisiones de ruido.  
El nuevo trazado con firme adecuado y reciente mejorará la intensidad del nivel sonoro producido durante la fase de explotación. Además, el nuevo trazado libera parte del tráfico rodado en una zona del casco urbano, reduciendo así la contaminación sonora en el recorrido actual.  
Durante la fase de construcción:  
- la maquinaria deberá cumplir lo exigido por la normativa vigente referente a contaminación acústica, se exigirá la ficha de inspección técnica de vehículos y se realizará un mantenimiento adecuado de la maquinaria.  
- se utilizarán revestimientos elásticos en las tolvas y cajas de los volquetes siempre que sea posible.  
- La realización de las obras y descarga de materiales se efectuará en período diurno (8-22h).  
- Se realizará una planificación de las rutas de tráfico de camiones y vehículos pesados evitando el paso por el casco urbano de Quesa y poblaciones limítrofes del ámbito de estudio.  
- Selección del área de acopio, descarga, almacenamiento y fabricación de materiales lo más alejada posible de las zonas residenciales.  
  
Durante la fase de explotación, se verificará que no se transmitirán al medio, niveles de ruido superiores a los valores límite de inmisión de la tabla 1 del anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección Contra la Contaminación Acústica. Según el documento de evaluación ambiental, se deberían realizar mediciones al finalizar el periodo de garantía. No obstante, el órgano ambiental considera que estas mediciones se deben realizar al mes de la puesta en servicio de la variante y antes de la finalización del período de garantía, para que antes de pasar a la fase de conservación (tras acabar el período de garantía) puedan, en su caso, adoptarse las medidas adecuadas.  
- Emisiones de polvo y gases.  
Durante la ejecución de las obras se realizan actividades que pueden contribuir a incrementar la presencia de partículas y gases en el aire (excavaciones en obra y préstamos, transporte y descarga en vertederos, despeje de superficies, etc.). Estos impactos se consideran directos, negativos, temporales pero limitados y compatibles con el medio.  
Durante la fase de explotación la circulación de vehículos provoca el incremento en los niveles de inmisión por las emisiones de gases de combustión. No se prevé un aumento de la intensidad de tráfico, manteniéndose el nivel actual de tráfico, y el previsible aumento en el tiempo de acuerdo con las tendencias actuales de crecimiento del tráfico rodado en general. Por otra parte la ejecución de la variante reduce el recorrido reduciendo así también las emisiones. La afección previsible es directa, de carácter permanente, pero similar o inferior a la existente.  
Se establecen las siguientes medidas:  
- Riego frecuente, especialmente en períodos secos y/o ventosos, de zonas de tránsito de maquinaria, frentes de extracción de tierras y acopios.  
- Los camiones que transporten materiales pulverulentos deberán ir cubiertos con lonas, cayendo unos 30 cm a cada lado de la bañera.  
- Los camiones y vehículos utilizados para el transporte de materiales deberán tener los protectores para polvos sobre las ruedas para evitar su lanzamiento a causa del rodamiento del vehículo, así como para minimizar las emisiones fugitivas a la atmósfera.  
- Toda maquinaria a utilizar deberá cumplir lo exigido por la legislación vigente referente a emisión de gases a la atmósfera no sobrepasando sus emisiones los límites permitidos de acuerdo con La Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
- Se verificará que todos los vehículos y maquinaria pesada hayan pasado la inspección técnica de vehículos.  
- Los restos vegetales del desarbolado y desbroce serán gestionados por gestor autorizado.  
Suelo.  
Durante la fase de construcción se procederá a la retirada de la capa superficial del suelo sobre el que se desarrolla la actuación. Este se acopiará y almacenará en una zona destinada a tal uso.  
La ocupación del suelo provoca un impacto negativo, de carácter permanente, irreversible, pero moderado dada la limitada superficie del ámbito de actuación.  
No se requieren movimientos de tierra de desmonte y terraplén, dado el suave relieve de la zona y el trazado que se ha previsto. Se procederá al desbroce y eliminación de las plantaciones existentes y los movimientos de tierra son de escasa magnitud, se limitarán a la eliminación de la capa de suelo vegetal y a los necesarios movimientos de explanación, muy limitados dado el relieve existente.  
Los materiales necesarios para la obra se obtendrán de canteras en explotación, que podrán suministrar los materiales necesarios adjuntándose las fichas de los mismos. Por otra parte, los materiales sobrantes serán escasos y en cualquier caso se trasladarán a vertederos controlados y legales. El material sobrante se gestionará adecuadamente. Si el material extraído puede clasificarse como residuos no peligrosos consistentes en suelos no contaminados excavados y otros materiales naturales excavados procedentes de obras de construcción o demolición, tales como tierras, arcillas, limos, arenas, gravas o piedras, incluidas en el código LER (Lista Europea de Residuos) 17 05 04, le será de aplicación la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron.  
Los depósitos temporales de materiales, las zonas de tránsito y descanso de maquinaria, casetas de obra y otras actuaciones, provocarán la compactación del suelo, alterando su estructura y modificando la permeabilidad y aireación, así como provocarán la destrucción de los horizontes superficiales. Se considera un impacto negativo, directo, pero compatible con el medio, por su carácter reversible, pues se procederá con posterioridad a la recuperación de estos terrenos.  
En las zonas destinadas a las instalaciones auxiliares, se suele realizar las tareas de mantenimiento de maquinaria y son consideradas como zonas más propensas a contaminación por vertidos. El impacto se considera negativo, limitado a la superficie de las áreas, y reversible.  
Para que el desarrollo de las obras, el tráfico de maquinaria que comporta y las instalaciones auxiliares que requiere minimicen la afección al suelo se procederá el vallado perimetral de la zona de obras y de las zonas auxiliares. La delimitación se realizará previo al inicio del movimiento de tierras. La zona acotada comprenderá la zona ocupada donde se va a construir la nueva variante, más los accesos de la obra necesarios para la construcción en dicho tramo, los accesos provisionales, las superficies auxiliares para acopios, casetas de obra, talleres, almacenes, aparcamientos, acopios de tierras, los préstamos y los vertederos. Fuera de esta zona no podrán actuar ni circular la maquinaria, vehículos y personal de obra en activo. Además se delimitarán y vallarán de forma temporal e independiente, durante la ejecución de las obras, las zonas de acopio, punto limpio y parques de maquinaria. La delimitación y vallado se efectuará en el mismo momento del replanteo, y se mantendrán y repondrán durante las obras siempre y cuando sea necesario. Terminada la obra se retirarán las vallas y delimitaciones y cuando se recepcione, se procederá a la retirada de cualquier material extraño al entorno relacionado con la delimitación y vallado de la obra.  
Se propone una serie de normas generales para la protección del suelo, orientadas a evitar en lo posible su compactación y degradación:  
- Minimización del tránsito de maquinaria pesada en lo posible, disminuyendo así la compactación.  
- Minimización de las afecciones al suelo agrícola que representen pérdidas de capacidad, mediante el control del restablecimiento de las redes de regadío y drenaje.  
- Se habilitará el parque de maquinaria y los acopios de material en zonas improductivas.  
- El suelo fértil estará sujeto a un plan de recuperación y traslado del mismo a zonas potencialmente mejorables. La operación de retirada de la capa de tierra vegetal se llevará a cabo con sumo cuidado, con el fin de no alterar la estructura del suelo.  
  
Aguas superficiales y subterráneas.  
Durante la fase de construcción pueden producirse alteraciones sobre el agua superficial y la escorrentía debido a:  
- la modificación de los cauces y superficies de escorrentía naturales.  
- el empeoramiento de la calidad de las aguas.  
En el ámbito de actuación no se localizan cauces ni barrancos, si bien la nueva infraestructura requiere de las correspondientes obras de drenaje para su normal funcionamiento.  
Por otra parte, la ubicación de los almacenes, acopios temporales y vertederos debe realizarse correctamente, considerando la red de drenaje de la zona, para evitar que la presencia de acopios temporales y posibles vertederos durante la fase de construcción puede dar lugar a arrastres que ocasionen aportaciones de sólidos, sustancias contaminantes, e incluso, algún aterramiento puntual.  
No se proyectan obras que puedan interferir con el régimen de flujo subterráneo, y por tanto no se prevén impactos sobre el flujo de aguas subterráneas. Sin embargo, se deben establecer las medidas adecuadas para evitar en todo caso los vertidos accidentales de aceite y carburantes durante la construcción de las obras, dado que los terrenos de la obra y su entorno se caracterizan por presentar un riesgo de permeabilidad media.  
Se considera que las obras proyectadas generan un impacto negativo pero compatible sobre las aguas subterráneas.  
Como medidas correctoras y protectoras se establecen las siguientes:  
- El contratista debe efectuar una correcta gestión de los aceites usados generados por la maquinaria y vehículos empleados en la obra, sin que se produzcan vertidos indiscriminados que pudieran contaminar los acuíferos. Para ello a requerimiento del director de obra deberá presentar albaranes, facturas o cualquier otro documento que acredite la entrega de los mismos a un gestor autorizado.  
- Los acopios temporales necesarios para el desarrollo de la obra se localizarán siempre fuera de la red de drenaje.  
- Terminadas las obras se procederá a la descompactación de los terrenos ocupados por la maquinaria de obra para favorecer la infiltración de agua.  
- Se recogerán las aguas residuales de las oficinas y procedentes de operaciones de limpieza y mantenimiento para su posterior depuración en obra o transporte a zona de tratamiento, habilitando si es necesario zonas para el almacenamiento temporal de las mismas (punto limpio).  
- La limpieza de hormigoneras se realiza en la planta de origen.  
- Con respecto a los residuos acopiados en obra, estos deben ser retirados por gestor de residuos autorizado.  
- Se limpiarán y retirarán inmediatamente los vertidos accidentales producidos durante la fase de ejecución de las obras.  
Durante la fase de explotación se controlará el buen funcionamiento de los sistemas de drenaje de la carretera, incluyendo la imprescindible limpieza de cunetas. Así mismo, se controlará la aparición de procesos erosivos, aunque no son previsibles.  
  
Vegetación e integración paisajística  
En la fase de ejecución de las obras se procederá a eliminar las plantaciones de cultivos interceptadas por la nueva variante. La magnitud del impacto depende de las superficies ocupadas y del valor de las comunidades vegetales. La zona de actuación no presenta vegetación natural, sino que se trata de una zona de cultivos muy antropizada sin elementos naturales de interés.  
Se propone la adecuación geomorfológica de las modificaciones ocasionadas en el terreno por la ejecución de la variante. Esta adecuación morfológica afecta a los enlaces, las zonas ocupadas por instalaciones auxiliares de obra y las zonas de acopio. Las actuaciones de restauración comprenden:  
- Tala y retirada de los ejemplares arbóreos afectados por el trazado.  
- Selección de especies vegetales.  
- Disponibilidad de suelo vegetal en el trazado.  
- Aportación de tierra vegetal.  
- Hidrosiembra  
- Plantación de arbustivas.  
Se utilizarán ejemplares de olivos de los terrenos que ocupará la variante, y se acompañarán de ejemplares de arbustos como el lentisco (pistacia lentiscus), coscoja (quercus coccifera) y enebro rojo (juniperus oxycedrus) con un patrón de plantación de 3x3 metros y una distribución heterogénea de las especies.  
Pueden plantarse en estos espacios ejemplares de lavanda (lavandula dentata), jara (cistus albidus) y romero (rosmarinus officinalis), con un patrón 5x5 metros con una distribución espacial heterogénea de los ejemplares. Todas especias autóctonas, adaptadas a las condiciones de la zona.  
  
Fauna  
La afección sobre la fauna se debe a varios motivos: el efecto barrera que se produce en sus movimientos, los cambios en el hábitat por modificaciones de otros sistemas (suelo, agua y vegetación), la pérdida de zonas de reproducción y el incremento de las molestias en zonas de reproducción.  
En la fase de construcción, el impacto más importante sobre la fauna es la ocupación temporal de su hábitat y la destrucción del hábitat por el desbroce. Se considera un impacto negativo y severo. En la fase de explotación el principal impacto se debe al efecto barrera que limita la libre circulación de animales por la presencia física de la nueva variante.  
Sin embargo, como ya se ha indicado no se trata de una zona con vegetación natural y con presencia de especies de interés. Los desplazamientos que puedan producirse hacia zonas colindantes son limitados y de escaso interés. El impacto se considera negativo y moderado.  
Respecto de la afección a la vía pecuaria vereda de la cueva de arcos, esta se verá afectada por la modificación que introduce el nuevo enlace con la variante que se construye, si bien la modificación es mínima y no interferirá el normal tráfico a través de la vereda. Se considera impacto limitado, irreversible, compatible. Se colocará señalización normalizada con la indicación «vía pecuaria» en el cruce con la CV-580.  
  
Patrimonio cultural  
En el ámbito del presente proyecto no se han localizado elementos patrimoniales y áreas arqueológicas inéditas que pueden verse afectados por las obras proyectadas. No obstante, en caso de aparición de restos arqueológicos durante la ejecución de la obra, se deberán detener inmediatamente los trabajos y comunicar su hallazgo a esta Dirección General de Cultura y Patrimonio.  
  
Seguimiento ambiental  
El desarrollo de las obras requiere de control y seguimiento en fase de construcción y en explotación, con el fin de asegurar la correcta ejecución, desde el punto de vista ambiental, realizar el seguimiento de los impactos previsibles, y verificar la aplicación y eficacia de las medidas protectoras y correctoras adoptadas.  
El control se ejecutará por la administración competente, por personal propio o por asistencia técnica. Para ello se nombrará un responsable ambiental que estará a las órdenes directas del director de obra, realizará las visitas y controles especificados en el presente documento relativas al control y seguimiento ambiental, elaborará los informes correspondientes y tendrá permanentemente informado al jefe de obra y este al director de las obras, de su desarrollo, así como de las eventualidades que pudieran surgir.  
Durante la fase de construcción de las obras, las actuaciones de control y seguimiento contempladas son:  
- Control de la delimitación del perímetro de obra.  
- Protección de la calidad atmosférica (control de las emisiones de polvo y partículas y de las emisiones atmosféricas).  
- Control de las operaciones ruidosas (Control de los niveles acústicos de la maquinaria y de las obras).  
- Protección de la geología y geomorfología.  
- Protección de suelos (retirada, acopio, mantenimiento y reposición de tierra vegetal, vigilancia de la erosión de suelos y taludes).  
- Control de vertederos, acopios y zonas de préstamos.  
- Protección hidrológica y calidad de las aguas.  
- Protección de la vegetación.  
- Control desbroces y tratamientos selvícolas.  
- Protección de la fauna (control de la ejecución de operaciones molestas para la fauna y de la ejecución de actividades que puedan suponer envenenamiento o muerte para la misma).  
- Control del sistema de gestión de residuos.  
- Protección de bienes de dominio público.  
- Control de las labores de restauración ambiental e integración paisajística (control de las labores de preparación del terreno, de la extensión de tierra vegetal, de las hidrosiembras y de las plantaciones?).  
- Protección de las vías pecuarias.  
- Control aplicación de las medidas correctoras en el medio socioeconómico  
- Control de otras actuaciones tales como: replanteo, localización y control de la zona de instalaciones y parque de maquinaria, control del movimiento de maquinaria y del desmantelamiento de instalaciones y limpieza de la zona de obras.  
Durante la fase de ejecución de las obras se deberá realizar asimismo el seguimiento arqueológico.  
Durante esta fase de ejecución, los informes que se emitirán serán:  
- Informes ordinarios, con periodicidad mensual.  
- Informes extraordinarios:  
- Informe previo al acta de recepción de las obras.  
- Informes especiales, cuando existan causas que motiven la emisión de un informe.  
Durante la fase de explotación, el seguimiento se centrará en:  
- Comprobar la efectividad de las medidas protectoras y correctoras aplicadas durante la fase de construcción.  
- Detectar afecciones no previstas y articular las medidas necesarias para evitarlas o corregirlas.  
- Seguimiento de la gestión de los residuos que se puedan producir durante la explotación, es decir, los producidos por la limpieza y mantenimiento de la carretera.  
- Seguimiento de la correcta implantación de las medidas de integración ambiental y paisajística de las obras proyectadas.  
El documento ambiental no incluye las mediciones acústicas en el seguimiento ambiental, aunque sí lo recoge en la propuesta de medidas para la minimización de impactos. El seguimiento ambiental deberá incluir las mediciones de los niveles de ruido al mes de puesta en servicio de la variante y antes de la finalización del período de garantía.  
El documento de evaluación ambiental no determina la duración de esta fase, pero como mínimo deberá extenderse un año desde el período de garantía.  
Los informes a emitir en esta fase serán:  
- Informes ordinarios, con periodicidad trimestral.  
- Informes extraordinarios, cuando existan causas que motiven la emisión de un informe.  
- Informe final del seguimiento ambiental.  
El informe final contendrá el resumen y conclusiones de todas las actuaciones de control y seguimiento desarrolladas, y de los informes emitidos, tanto en la fase primera como en la segunda.  
El seguimiento del cumplimiento del informe de impacto ambiental corresponde al órgano sustantivo. El órgano ambiental podrá realizar comprobaciones y recabar información, para verificar el cumplimiento del condicionado del informe de impacto ambiental, así como evaluar el grado de implementación, los resultados, la eficacia y la eficiencia de las evaluaciones de impacto ambiental realizadas, permitir una mejora continua del método basada en la retroalimentación y elaborar estadísticas.  
El programa de vigilancia ambiental y el listado de comprobación se harán públicos en la sede electrónica del órgano sustantivo y previamente, se comunicará al órgano ambiental su publicación en la sede electrónica.  
  
Conclusión  
Considerando las características del proyecto y su ubicación, la magnitud de los impactos previsibles y las medidas preventivas y correctoras planteadas, se estima que el proyecto no generará efectos significativos sobre el medio ambiente siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que, recogidas en el epígrafe de «análisis del proyecto para determinar la necesidad de someter o no a evaluación de impacto ambiental ordinaria», se destacan en la resolución de informe de impacto ambiental.  
Por tanto, no es necesario tramitar un procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria, sin perjuicio del cumplimiento de la normativa y la legislación ambiental y sectorial aplicable.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la evaluación de impacto ambiental simplificada, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 7.2.c de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 2ª de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de calidad y educación ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de medio natural y de evaluación ambiental (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).  
Por todo ello y en ejercicio de las funciones que tengo legalmente atribuidas,  
  
Informe de impacto ambiental  
  
Primero  
Se considera que el proyecto de «variante a la travesía de Quesa entre el PK 18+300 y el PK 18+500 de la CV-580», en el término municipal de Quesa, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente, de acuerdo con lo establecido en el artículo 46 y 47 y los criterios establecidos en el anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y que no es necesario realizar un procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinario, siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que a continuación se especifican:  
- Las mediciones acústicas para verificar el cumplimiento de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección Contra la Contaminación Acústica se deben realizar al mes de la puesta en servicio de la variante y antes de la finalización del período de garantía. En caso de que se superen los valores límites de inmisión que figuran en la tabla 1 del anexo II de la Ley, se procederá a la adopción de medidas correctoras y protectoras de acuerdo a los preceptos que indica la legislación y normativa concordante.  
- Si el material extraído puede clasificarse como residuos no peligrosos consistentes en suelos no contaminados excavados y otros materiales naturales excavados procedentes de obras de construcción o demolición, tales como tierras, arcillas, limos, arenas, gravas o piedras, incluidas en el código LER (Lista Europea de Residuos) 17 05 04, le será de aplicación la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron.  
- En caso de aparición de restos arqueológicos durante la ejecución de la obra, se deberán detener inmediatamente los trabajos y comunicar su hallazgo a esta Dirección General de Cultura y Patrimonio.  
- El seguimiento ambiental deberá completarse con:  
 Durante la fase de ejecución de las obras, el seguimiento arqueológico.  
 Durante la fase de explotación de la infraestructura, las mediciones de los niveles de ruido al mes de puesta en servicio de la variante y antes de la finalización del período de garantía.  
- La duración de la fase de explotación del programa de vigilancia ambiental, como mínimo, deberá extenderse un año desde la finalización del período de garantía.  
- El seguimiento del cumplimiento del informe de impacto ambiental corresponde al órgano sustantivo. El órgano ambiental podrá realizar comprobaciones y recabar información, para verificar el cumplimiento del condicionado del informe de impacto ambiental, así como evaluar el grado de implementación, los resultados, la eficacia y la eficiencia de las evaluaciones de impacto ambiental realizadas, permitir una mejora continua del método basada en la retroalimentación y elaborar estadísticas.  
- El programa de vigilancia ambiental y el listado de comprobación se harán públicos en la sede electrónica del órgano sustantivo y previamente, se comunicará al órgano ambiental su publicación en la sede electrónica.  
  
  
Segundo  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental se publicará en el «Diari Oficial de la Generalitat Valenciana» debiendo entenderse que ello no exime al promotor de la obtención de las autorizaciones que resulten legalmente exigibles así como del cumplimiento de todos los preceptos legales que resulten de aplicación.  
  
Tercero  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.4 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si una vez publicado en el «Diari Oficial de la Generalitat Valenciana» no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación.  
  
Cuarto  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.6 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Quinto  
De acuerdo con el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el órgano sustantivo, en el plazo de quince días desde que adopte la decisión de autorizar o denegar el proyecto, remitirá al diario oficial correspondiente, para su publicación, un extracto del contenido de dicha decisión. Asimismo publicará en su sede electrónica la decisión sobre la autorización o denegación del proyecto y una referencia al diario oficial correspondiente en el que se publicó el informe de impacto ambiental.  
  
València, 21 de mayo de 2020.- El director general de Calidad y Educación Ambiental, p. d. (Resolución de 9 de agosto de 2019; DOGV 8614, 16.08.2019), el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML