Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4087, del 17-09-2001 (2001/8955)

ORDRE de 16 de juliol de 2001 per la qual es regula l'atenció educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en centres d'Educació Infantil (2n cicle) i Educació Primària.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4087

Data del DOGV
:   17-09-2001

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2001/8955

CVE


Data del document
:   16-07-2001

Organisme emissor
:   Conselleria de Cultura i Educació

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [discapacitat](javascript:void(0))
    * [legislació escolar](javascript:void(0))
    * [escolarització](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [educació preescolar](javascript:void(0))
    * [ensenyament primari](javascript:void(0))
    * [alumnat](javascript:void(0))
    * [educació especial](javascript:void(0))
    * [mètode pedagògic](javascript:void(0))

ORDRE de 16 de juliol de 2001 per la qual es regula l'atenció educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials escolaritzat en centres d'Educació Infantil (2n cicle) i Educació Primària. [2001/M8955]
  
La Llei Orgànica 1/1990, de 3 d'octubre, d'Ordenació General del Sistema Educatiu consagra els principis introduïts per la Llei 13/1982, de 7 d'abril, d'Integració Social dels Minusvàlids, donant-los una nova dimensió, en el marc d'una educació comprensiva oberta a la diversitat de necessitats dels alumnes i les alumnes.
  
La Llei Orgànica 9/1995, de 20 de novembre, de la Participació, l'Avaluació i el Govern dels Centres Docents, definix per primera vegada el que s'entén per alumnes amb necessitats educatives especials i, en el marc de la Llei Orgànica 8/1985, de 3 de juliol, reguladora del dret a l'educació, garantix l'escolarització d'este alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics.
  
El Decret 39/1998, de 31 de març, del Govern Valencià, d'ordenació de l'educació de l'alumnat amb necessitats educatives especials (nee) regula l'atenció educativa de l'alumnat amb nee temporals o permanents, derivades de la seua història personal i escolar o de condicions personals de sobredotació o de discapacitat psíquica, motora o sensorial, i plurideficients, determinant les mesures de caràcter pedagògic, curricular i organitzatives, els mitjans personals i materials i els criteris per a la seua escolarització.
  
El centre ordinari, dotat dels recursos personals i tècnics adequats, resulta el context més normalitzador i integrador ja que l'escolarització ha de produir-se com a norma general en ell, utilitzant únicament les unitats específiques i els centres específics d'Educació Especial en el cas que siguen imprescindibles per a l'adequada resposta a determinades necessitats educatives especials.
  
Per això, a fi d'establir pautes de resposta educativa adequada per a l'alumnat amb necessitats educatives especials que cursa Educació Infantil i Educació Primària és pel que en desenrotllament d'allò disposat en la disposició final primera del Decret 39/1998 i en virtut de les competències que em conferix l'article 35 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Govern Valencià
  
ORDENE
  
I. Disposicions de caràcter general
  
Primer. Objecte
  
La present ordre regula l'atenció educativa de l'alumnat amb necessitats educatives especials, temporals o permanents, derivades de la seua història personal i escolar o de condicions personals de sobredotació intel·lectual o de discapacitat psíquica, motora o sensorial, i plurideficients, que cursa Educació Infantil (2n cicle) o Educació Primària.
  
Segon. Àmbit d'aplicació
  
Esta ordre s'aplicarà en els centres docents de règim ordinari sostinguts amb fons públics ubicats en l'àmbit de gestió de la Generalitat Valenciana.
  
Tercer. Escolarització preferent
  
1. Per tal d'aconseguir una adequada atenció educativa, la Conselleria de Cultura i Educació determinarà, a proposta de les direccions territorials de Cultura i Educació, centres i col·legis d'Educació Infantil i Primària on s'escolaritzen preferentment determinats alumnes amb necessitats educatives especials quan la resposta a les seues necessitats requerisca dotacions i equipaments singulars o una especialització professional difícilment generalitzable.
  
2. L'opció d'escolarització en els centres d'Educació Infantil i Primària serà adoptada a través del corresponent dictamen d'escolarització establit en l'Ordre d'11 de novembre de 1994 (DOGV de 18.01.95), que considerarà la conveniència que este alumnat continue la seua escolarització en les millors condicions possibles.
  
3. La Conselleria de Cultura i Educació realitzarà, a través de la Inspecció Educativa i de les direccions territorials de Cultura i Educació, tots els estudis i propostes que considere oportuns per tal de preveure amb suficient antelació les necessitats personals i materials dels centres que impartixen Educació Infantil (2n cicle) i Educació Primària en matèria de necessitats educatives especials i, posteriorment els dotarà ?si és procedent-, dels recursos suficients.
  
Quart. Inici de l'escolarització
  
1. Es fomentarà la primera escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials, almenys, en el primer curs del 2n cicle d'Educació Infantil, i s'incorporarà a l'Educació Primària l'any natural en què complisquen sis anys d'edat. El centre receptor realitzarà, abans de la seua escolarització, l'orientació més adequada a la família d'este alumnat.
  
2. Els alumnes i les alumnes que requerisquen adaptacions d'accés al currículum i/o adaptacions significatives i sol·liciten per primera vegada l'ingrés en un centre o col·legi d'Educació Infantil (2n cicle) i Primària, necessitaran del corresponent dictamen d'escolarització, segons el que establix l'Ordre d'11 de novembre de 1994 (DOGV de 18.01.95).
  
Cinqué. Permanència en Educació Primària
  
1. Els alumnes i les alumnes amb necessitats educatives especials, temporals o permanents, derivades de la seua història personal i escolar o de discapacitat psíquica, motora o sensorial, i plurideficients, que cursen Educació Infantil (2n cicle) o Educació Primària en centres de la Comunitat Valenciana autoritzats per a impartir la dita etapa podran sol·licitar, sempre que no s'altere el seu procés de socialització, una pròrroga extraordinària de permanència en qualsevol cicle de l'etapa, independentment de la permanència durant un any més en l'etapa que arreplega, amb caràcter general, el Decret 20/1992, de 17 de febrer, del Govern Valencià, pel qual s'establix el currículum de l'Educació Primària a la Comunitat Valenciana.
  
2. El procediment de sol·licitud de pròrroga de permanència extraordinària en l'etapa serà el següent:
  
a) El director o directora del centre, després d'informar els pares o tutors legals, iniciarà el procés a través d'un escrit motivat dirigit a la Direcció Territorial de Cultura i Educació corresponent.
  
b) La sol·licitud anirà acompanyada d'un informe psicopedagògic de l'alumne o alumna elaborat pel Servei Psicopedagògic Escolar o Gabinet Psicopedagògic Escolar autoritzat. Al mencionat informe se li podran adjuntar tots els documents que es consideren oportuns en relació amb el cas, ja siguen de caràcter professional o institucional (informes mèdics, informes socials, certificat de minusvalidesa,...).
  
c) La documentació ressenyada s'enviarà a la Direcció Territorial de Cultura i Educació corresponent, on l'inspector o inspectora adscrit al centre informarà sobre la idoneïtat de la proposta i remetrà l'expedient a la Direcció General d'Ordenació i Innovació Educativa i Política Lingüística.
  
d) Esta direcció general, després del preceptiu informe del Servei d'Ordenació Acadèmica, dictarà una resolució acceptant o denegant la proposta.
  
e) De la citada resolució es donarà complit compte a la direcció territorial, perquè done trasllat al centre docent i es notifique al pare, mare o tutors legals de l'interessat o la interessada.
  
Sisé. Tractament de les dades personals
  
L'accés als arxius en què es guarde la informació relativa a les necessitats educatives especials d'este alumnat haurà d'estar protegit de manera que únicament tinguen accés a ell els professionals que el necessiten per al seu treball. La custòdia recaurà sobre la secretaria del centre i la confidencialitat de les dades sobre la direcció del centre, sobre els responsables de la intervenció i sobre totes les persones que en tingueren coneixement.
  
Seté. Sobredotació intel·lectual
  
Les mesures que faciliten l'atenció als alumnes i les alumnes que tenen necessitats educatives especials derivades de sobredotació intel·lectual, així com les condicions i el procediment per a anticipar o reduir amb caràcter excepcional el període d'escolarització obligatòria, s'ajustaran al que disposa l'Ordre de 14 de juliol de 1999 (DOGV de 05.08.99).
  
II. Aspectes pedagògics i organitzatius.
  
Vuité. Currículum obert i flexible
  
1. El currículum de l'Educació Infantil i Primària per a la Comunitat Valenciana, de caràcter obert i flexible, permet a través dels distints nivells de concreció previstos, una pràctica educativa adaptada a les característiques de l'alumnat de cada centre, de cada grup-aula i, en definitiva, adaptada a cada alumne o alumna concrets, la qual cosa obri una via general d'atenció a la diversitat del conjunt de l'alumnat.
  
2 Els centres docents hauran de concretar en el projecte curricular, en les programacions didàctiques i, en última instància, en les programacions de cada professor o professora, l'adaptació del currículum realitzada, tenint en compte ?entre altres aspectes- les diferents capacitats, interessos i motivacions de l'alumne o alumna.
  
3. Els mestres i les mestres, quan desenrotllen les programacions de la seua activitat docent, d'acord amb el currículum de l'Educació Infantil i Primària i en coherència amb el projecte curricular de l'etapa, hauran de determinar:
  
a) Els diversos graus d'adquisició de les capacitats expressades en els objectius generals de l'àrea.
  
b) Els continguts bàsics per a aconseguir un desenrotllament adequat dels objectius de l'àrea.
  
c) Els continguts complementaris, d'ampliació o reforç, per a l'alumnat que el necessite.
  
d) Les activitats i metodologia diferent per al desenrotllament d'un mateix contingut i en funció del seu grau de dificultat i en coherència amb elles, els criteris i instruments d'avaluació més adequats.
  
Nové. Distribució de l'alumnat
  
Els alumnes i les alumnes amb necessitats educatives especials hauran d'estar distribuïts de forma homogènia entre tots els grups d'un mateix curs. S'exclourà en la seua composició tot criteri discriminatori.
  
Deu. Reducció de ratio
  
1. En els centres que impartisquen Educació Infantil (2n cicle) i escolaritzen alumnes amb necessitats educatives especials degudament justificades, la reducció de ratio vindrà determinada per la resolució de la direcció territorial tenint en compte el dictamen d'escolarització.
  
2. En els centres que impartisquen Educació Primària i escolaritzen alumnes amb necessitats educatives especials permanents degudament dictaminats, el nombre d'alumnes màxim d'estes característiques serà de 2 per grup-classe. En estes circumstàncies, i excepte casos excepcionals, el nombre màxim d'alumnes per aula serà de 20. Quan només hi haja un alumne o alumna amb necessitats educatives especials permanents degudament dictaminat, el nombre màxim d'alumnes per grup-classe serà de 23.
  
Onze. Condicions físiques de l'aula
  
Es cuidarà especialment la ubicació d'este alumnat en el centre, procurant que s'incorpore a un aula de fàcil accés i adequada il·luminació i sonoritat.
  
III. Mesures d'atenció educativa.
  
Dotze. Adaptacions curriculars
  
1. L'adaptació curricular, entesa com qualsevol ajust o modificació que es realitza en els diferents elements de l'oferta educativa comuna per a donar resposta a les diferències individuals de l'alumnat, té com a finalitat:
  
a) Atendre a la diversitat de l'alumnat en un ambient de normalització educativa.
  
b) Satisfer les necessitats individuals o col·lectives que presenten els alumnes o les alumnes.
  
c) Facilitar que cada alumne o alumna puga aconseguir els seus objectius ?encara que diferisquen dels del grup- amb el major grau possible de participació en la dinàmica general de l'aula.
  
d) Previndre l'aparició o intensificació de necessitats educatives especials a través d'un plantejament educatiu adequat.
  
2. Les adaptacions curriculars procuraran que els alumnes aconseguisquen les capacitats generals pròpies de l'etapa, d'acord amb les seues possibilitats.
  
Tretze. Adaptacions curriculars en Educació Infantil
  
1. En Educació Infantil (2 cicle), les adaptacions curriculars ?que suposaran una adaptació als diferents ritmes d'aprenentatge dels alumnes - les realitzarà l'equip docent del cicle, després d'una avaluació de les necessitats educatives especials del xiquet o xiqueta realitzada pel Servei Psicopedagògic Escolar o pel gabinet psicopedagògic autoritzat corresponent i hauran de ser autoritzades per la direcció del centre amb audiència prèvia als pares o tutors legals.
  
Catorze. Adaptacions Curriculars Individuals Significatives (ACIS) en Educació Primària
  
1. En Educació Primària es podran realitzar adaptacions curriculars que s'aparten significativament dels continguts i criteris d'avaluació del currículum, dirigides a alumnes amb necessitats educatives especials.
  
2. Les adaptacions podran consistir en:
  
a) l'adequació dels objectius educatius.
  
b) l'eliminació o inclusió de determinats continguts i la consegüent modificació dels criteris d'avaluació.
  
c) l'ampliació de les activitats educatives de determinades àrees curriculars.
  
3. L'Adaptació Curricular Individual Significativa en Educació Primària és una mesura extraordinària que només s'aplicarà a l'alumnat amb necessitats educatives especials quan es concloga que no són suficients altres mesures d'atenció a la diversitat.
  
4. L'Adaptació Curricular Individual Significativa introduïx modificacions importants en els elements prescriptius del currículum conforme es concreta en el projecte curricular, que és el referent educatiu per al mateix grup d'alumnes.
  
5. En Educació Primària es considerarà que una Adaptació Curricular Individual és significativa quan la distància entre el currículum ordinari que seguix el grup a què pertany l'alumne o alumna i el currículum adaptat per a ell siga, com a mínim, d'un cicle.
  
6. Es podrà realitzar una Adaptació Curricular Individual Significativa d'una o diverses àrees, o del conjunt d'àrees del cicle o etapa.
  
7. Les Adaptacions Curriculars Individuals Significatives es realitzaran a l'inici del 1r. cicle, del 2n cicle o del 3r. cicle de l'Educació Primària, de manera que permeten la planificació general del currículum de l'alumne o alumna i l'organització de la resposta adequada.
  
Si és procedent, es tindran en compte les Adaptacions Curriculars Individuals Significatives realitzades en cicles o etapes anteriors.
  
8. En el cas que l'Adaptació Curricular Individual Significativa, a causa de situacions educatives excepcionals, es realitze per a el 2n, 4t o 6é curs d'Educació Primària, esta s'elaborarà únicament per a eixe curs escolar.
  
9. L'equip docent de cicle i la resta de professionals que atenen l'alumne o alumna realitzarà, davall la coordinació del tutor o tutora i al llarg del curs escolar, el seguiment de l'Adaptació Curricular Individual Significativa. En l'última sessió d'avaluació del curs, efectuarà la valoració final de l'Adaptació Curricular Individual Significativa i les propostes de millora que es consideren oportunes.
  
10. La decisió de realitzar una Adaptació Curricular Individual Significativa la prendrà l'equip educatiu del grup a què pertany l'alumne o alumna, seguint el següent procediment:
  
a) Detectades les possibles necessitats educatives especials d'un alumne o alumna per part del professorat del grup a què pertany, el tutor o tutora del dit grup-aula emplenarà el full de dades inicials de l'ACIS i el trametrà al Servei Psicopedagògic Escolar o Gabinet Psicopedagògic Escolar autoritzat perquè realitze l'avaluació sociopsicopedagògica preceptiva.
  
b) El Servei Psicopedagògic Escolar o Gabinet Psicopedagògic Escolar autoritzat emplenarà el protocol de l'Avaluació psicopedagògica de les necessitats educatives especials de l'alumne o l'alumna. Amb audiència prèvia dels pares, mares o tutors legals de l'alumne o de l'alumna, emetrà el corresponent informe que, fonamentat en l'avaluació psicopedagògica, indicarà la proposta curricular específica o, si és procedent, la no procedència de l'ACIS i la proposta d'altres mesures.
  
c) Els equips de cicle, coordinats pel tutor o tutora de l'alumne o alumna, realitzaran les ACIS per a l'alumnat amb necessitats educatives especials. Per a desenrotllar esta tasca comptaran amb l'assessorament del Servei Psicopedagògic Escolar o Gabinet Psicopedagògic Escolar autoritzat i amb la col·laboració del mestre o mestra d'Educació Especial de l'especialitat Pedagogia Terapèutica, així com d'altres professionals que presten els seus servicis a l'alumne o alumna (mestre o mestra d'Educació Especial de l'especialitat Audició i Llenguatge, fisioterapeuta, educador o educadora,...).
  
d) L'ACIS serà autoritzada, si és procedent, per l'equip docent del grup i serà visada pel director o directora del centre.
  
e) El document de l'ACIS formarà part de l'expedient acadèmic de l'alumne o de l'alumna.
  
f) Les actes d'avaluació final de cada cicle consideraran esta circumstància: en la columna corresponent es farà constar que l'alumne o alumna seguix una ACIS.
  
Així mateix, esta circumstància es reflectirà en el llibre de l'escolaritat de l'ensenyament bàsic, en l'apartat Observacions sobre l'escolaritat, amb les sigles ACIS.
  
Per a la realització del seguiment i valoració final de l'ACIS, s'emplenaran els protocols corresponents, amb l'assessorament del Servei Psicopedagògic Escolar o Gabinet Psicopedagògic Escolar autoritzat. Una còpia del protocol de valoració final s'adjuntarà a l'acta d'avaluació corresponent.
  
Els documents a què fa referència este article són els que apareixen en l'annex I de la present ordre.
  
Quinze. Avaluació i promoció de l'alumnat amb ACIS en Educació Primària.
  
1. L'avaluació de l'alumnat amb necessitats educatives especials tindrà en compte la seua progressió en l'ACIS requerida.
  
2. Els resultats de l'avaluació de les àrees del currículum comú no afectades per una ACIS es consignaran en els mateixos termes que per a la resta de l'alumnat del grup de referència de l'alumne o alumna i en la casella corresponent del llibre d'escolaritat de l'ensenyament bàsic.
  
3. Els resultats de l'avaluació de les àrees objecte d'ACIS es consignaran en la casella corresponent del llibre d'escolaritat de l'ensenyament bàsic com ACIS.
  
En les pàgines corresponents a Observaciones en l'Educació Primària s'especificaran totes les circumstàncies que concórreguen en el procés d'aprenentatge de l'alumne o alumna, com és el cas de l'ACIS.
  
4. Els alumnes i les alumnes que hagen requerit en Educació Primària d'ACIS i/o d'adaptacions d'accés al currículum se sotmetran a una revisió del corresponent dictamen d'escolarització quan finalitze l'etapa.
  
Setze. Adaptacions d'accés al currículum
  
1. Quan les necessitats educatives de l'alumnat es deriven de condicions personals de discapacitat motora, sensorial o psíquica que li impedisquen la utilització dels mitjans ordinaris d'accés al sistema educatiu, el centre docent que escolaritze este alumnat proposarà una adaptació d'accés al currículum consistent en la dotació extraordinària de recursos tècnics o materials, o en la intervenció d'algun professional especialitzat que li possibilite accedir a l'aprenentatge. Si és procedent, es tindran en compte les adaptacions d'accés al currículum realitzades en cicles o etapes anteriors.
  
2. Per a la realització de les adaptacions d'accés al currículum se seguirà el procediment indicat a continuació:
  
a) Abans de l'inici del curs o quan siguen detectades les possibles necessitats educatives especials d'un alumne o alumna per part del professorat del grup a què pertany, el tutor o tutora de dit grup-aula emplenarà el full de dades inicials de l'adaptació d'accés al currículum i la trametrà al Servei Psicopedagògic Escolar o Gabinet Psicopedagògic Escolar autoritzat perquè realitze l'avaluació psicopedagògica preceptiva.
  
b) El Servei Psicopedagògic Escolar o Gabinet Psicopedagògic Escolar autoritzat emplenarà el protocol de l'Avaluació psicopedagògica de les necessitats educatives especials de l'alumne o l'alumna. D'acord amb la dita avaluació, emetrà l'informe corresponent en què indicarà la proposta d'adaptació d'accés al currículum.
  
c) El Servei Psicopedagògic Escolar o Gabinet Psicopedagògic Escolar autoritzat remetrà l'expedient complet a la direcció del centre, que el resoldrà.
  
d) En els centres sostinguts amb fons públics, la direcció del centre, després de mirar l'expedient, sol·licitarà els recursos materials o tècnics individuals a través de les corresponents direccions territorials. Els expedients relatius a les ajudes tècniques de caràcter individual destinades a l'alumnat amb necessitats educatives especials seran resolts per la Direcció General de Centres Docents.
  
e) En el cas que l'adaptació d'accés al currículum implicara la intervenció d'algun recurs personal per a l'atenció de l'alumnat amb necessitats educatives especials, i només en el cas de tractar-se de centres públics de la Generalitat Valenciana, el procediment de sol·licitud dels dits recursos humans complementaris serà el que preveu l'article 22 d'esta ordre.
  
Els documents a què fa referència este article són els que apareixen en l'annex II de la present Ordre.
  
Dèsset. Exempcions
  
En Educació Primària no es concediran exempcions de qualificació, perquè es considera que l'adaptació curricular individual és la mesura més apropiada per a respondre a les necessitats educatives especials de cada alumne o alumna.
  
IV. Recursos personals complementaris
  
Díhuit. Mestre/a d'Educació Especial de l'especialitat Pedagogia Terapèutica.
  
1. En els centres públics de la Generalitat Valenciana, el suport intensiu a l'alumnat amb necessitats educatives especials que necessite d'ACIS el realitzarà el mestre o mestra d'Educació Especial de l'especialitat Pedagogia Terapèutica, que desenrotllarà les següents funcions:
  
a) Participar, com a membre actiu, en la Comissió de Coordinació Pedagògica.
  
b) Coordinar amb el psicopedagog/a del centre i amb els tutors, per mitjà de l'horari establit a l'efecte, la detecció, valoració i seguiment dels alumnes i les alumnes amb necessitats educatives especials.
  
c) Col·laborar en l'elaboració de les adaptacions curriculars.
  
d) Intervindre directament amb l'alumnat que presenta necessitats educatives especials, avaluant el procés d'aprenentatge junt amb el tutor o tutora i els altres mestres.
  
e) Informar i orientar als pares, mares o tutors legals dels alumnes i les alumnes amb què intervé a fi d'aconseguir la major col·laboració i implicació en el procés d'ensenyament-aprenentatge.
  
f) Coordinar-se amb tots els professionals que intervenen en l'educació de l'alumnat amb n.e.e.
  
2 El mestre o mestra d'Educació Especial de l'especialitat Pedagogia Terapèutica establirà les següents prioritats en la seua dedicació horària:
  
a) Atenció a l'alumnat amb nee permanents que, en el propi centre, cursa estudis corresponents al 2n cicle d'Educació Infantil.
  
b) Atenció a l'alumnat d'Educació Primària amb n.e.e. permanents l'ACIS del qual comprenga la totalitat de les àrees o totes les àrees instrumentals:
  
Castellà: Llengua i Literatura
  
Valencià: Llengua i Literatura
  
Matemàtiques
  
c) Atenció a l'alumnat d'Educació Primària amb n.e.e. permanents l'ACIS del qual afecte a alguna de les àrees instrumentals.
  
d) Atenció a l'alumnat d'Educació Primària amb nee temporals l'ACIS del qual afecte a totes o a alguna de les àrees instrumentals.
  
e) Atenció a l'alumnat d'Educació Primària amb dificultats manifestes d'aprenentatge en les àrees instrumentals.
  
f) Atenció a l'alumnat que, en el propi centre, presenta n.e.e. derivades de sobredotació intel·lectual.
  
3. L'alumnat previst en el punt 2a), 2b),2c), 2d),2e),2f) serà atés per estos mestres a nivell individual o en grups reduïts que no superaran els 5 alumnes per sessió. A efectes indicatius, es considera que una sessió pot tindre una duració compresa entre un mínim de 45 minuts i un màxim de 60 minuts.
  
4. Amb caràcter general, s'establix una ratio mestre/a d'Educació especial de l'especialitat Pedagogia Terapèutica/núm. d'alumnes amb n.e.e. compresos en el punt 2a), 2b),2c), 2d),2e),2f) equivalent a 1/15-20.
  
5. La intervenció del mestre o mestra d'Educació Especial de l'especialitat Pedagogia Terapèutica podrà realitzar-se dins o fora de l'aula ordinària. Les sessions impartides fora del grup ordinari de l'alumne o alumna no hauran de superar les cinc sessions setmanals de mitjana.
  
6. La modalitat d'atenció a l'alumnat amb nee (individual o col·lectiva; dins o fora de l'aula) es decidirà conjuntament entre el mestre o mestra d'Educació Especial i el professor/a tutora, comptant amb l'assessorament del professional del Servei Psicopedagògic Escolar o Gabinet Psicopedagògic Escolar autoritzat.
  
7. A proposta del mestre/a d'Educació Especial de l'especialitat Pedagogia Terapèutica, després d'escoltar l'equip docent i amb el vistiplau del psicopedagog/a adscrit al Servei Psicopedagògic Escolar o Gabinet Psicopedagògic Escolar autoritzat, es donarà l'alta a l'alumne o alumna objecte de la intervenció. D'este fet tindran complida informació els representants legals de l'alumne o alumna.
  
8. Amb la finalitat d'informar regularment els pares, mares o tutors legals dels alumnes i les alumnes amb nee sobre el procés d'intervenció educativa, el mestre/a d'Educació Especial de l'especialitat Pedagogia Terapèutica informarà per escrit i per mitjà d'entrevista amb una periodicitat trimestral. Esta informació, que es canalitzarà a través del mestre/a tutor/a, s'adjuntarà al butlletí de notes segons un model de comunicació confeccionat pel propi centre.
  
Dènou. Mestre/a d'Educació Especial de l'especialitat Audició i Llenguatge
  
1. El mestre-a d'Educació Especial de l'especialitat Audició i Llenguatge desenrotllarà, en Educació Infantil i Primària, les següents funcions:
  
a) Participar en la prevenció, detecció, avaluació i seguiment de problemes relacionats amb el llenguatge i la comunicació.
  
b) Col·laborar en l'elaboració d'adaptacions curriculars per a l'alumnat amb nee en l'àmbit de la seua competència.
  
c) Intervindre directament sobre l'alumnat que presenta trastorns del llenguatge i la comunicació.
  
d) Informar i orientar als pares, mares o tutors legals dels alumnes amb què intervé a fi d'aconseguir una major col·laboració i implicació en els processos d'ensenyament-aprenentatge.
  
e) Coordinar-se amb tots els professionals que intervenen en l'educació de l'alumnat amb nee.
  
2 Seran d'atenció preferent en Audició i Llenguatge aquells alumnes que presenten trastorns del llenguatge que afecten greument el seu desenrotllament cognoscitiu i les seues possibilitats d'accés al currículum, així com els alumnes amb gran afecció en l'expressió verbal que dificulte seriosament la seua parla.
  
3. La intervenció en Audició i Llenguatge es determinarà en funció de la patologia (tal com apareix a continuació) i de l'edat de l'alumne o alumna (tindran atenció prioritària els xiquets o xiquetes de menor edat), segons l'Ordre següent de preferència:
  
1r) Alumnes amb afàsia i disfàsia i alumnes amb deficiència auditiva severa i profunda.
  
2n) Alumnes amb deficiència auditiva mitjana.
  
3r) Alumnes amb retard simple del llenguatge.
  
4t) Alumnes amb disàrtries.
  
5é) Alumnes amb disglòssia.
  
6é) Alumnes amb disfèmia que dificulte greument la seua comunicació. Alumnes amb disfonia.
  
7é) Alumnes amb altres dificultats: dislàlies, retard del llenguatge associat a deficiència intel·lectual, desorganització del llenguatge com a conseqüència de trastorns de la personalitat, etc.
  
4. La determinació de l'alumnat que haja de ser atés per estos especialistes haurà de realitzar-se en funció de l'Informe psicopedagògic realitzat pels professionals del Servei Psicopedagògic Escolar o Gabinet Psicopedagògic Escolar autoritzat. Este informe inclourà necessàriament la valoració de l'especialista en Audició i Llenguatge.
  
5. La intervenció del professional especialista en Audició i Llenguatge podrà realitzar-se en l'aula ordinària o en l'aula d'Audició i Llenguatge, a criteri del professional. En este últim cas s'atendrà a nivell individual o de xicotet grup, amb un màxim de 3 xiquets o xiquetes per sessió. Les sessions tindran una duració recomanada compresa entre un mínim de 30 i un màxim de 45 minuts.
  
6. A nivell orientatiu, les sessions d'atenció a l'alumnat seran:
  
1r) Alumnes amb afàsia i disfàsia i alumnes amb deficiència auditiva severa i profunda: 5 sessions setmanals.
  
2n) Alumnes amb deficiència auditiva mitjana: 3 sessions setmanals.
  
3r) Alumnes amb retard simple del llenguatge: 3 sessions setmanals.
  
4é) Alumnes amb disàrtries: 2 sessions setmanals.
  
5é) Alumnes amb disglòssia: 2 sessions setmanals.
  
6é) Alumnes amb disfèmia que dificulte greument la seua comunicació: 2 sessions setmanals. Alumnes amb disfonia: 2 sessions setmanals.
  
7é) Alumnes amb altres dificultats relacionades amb el llenguatge: 1 sessió setmanal.
  
7. La ratio mestre-a d'Educació Especial (AL)/núm. d'alumnes amb trastorns del llenguatge serà la següent:
  
1r) Alumnes amb afàsia i disfàsia i alumnes amb deficiència auditiva severa i profunda: 1/7-8.
  
2n) Alumnes amb deficiència auditiva mitjana: 1/8-10.
  
3r) Alumnes amb disàrtria: 1/10-12
  
4t) Alumnes amb retard simple del llenguatge: 1/13.
  
5é) Alumnes amb disglòssia: 1/15
  
6é) Alumnes amb disfèmia que dificulte greument la seua comunicació. Alumnes amb disfonia: 1/15.
  
7é) Grups mixtos: 1/12-13.
  
8. A proposta del mestre/a d'Educació Especial de l'especialitat Audició i Llenguatge, després d'escoltar l'equip docent i amb el vistiplau del psicopedagog/a adscrit al Servei Psicopedagògic Escolar o Gabinet Psicopedagògic autoritzat, es donarà l'alta a l'alumne o l'alumna objecte de la intervenció. D'este fet es donarà complida informació als representants legals de l'alumne o l'alumna.
  
9. Per tal d'informar regularment els pares, mares o tutors legals dels alumnes i les alumnes amb nee sobre el procés d'intervenció en Audició i Llenguatge, el mestre/a d'Educació Especial de l'especialitat Audició i Llenguatge els informarà per escrit amb una periodicitat trimestral. Esta informació, que es canalitzarà a través del mestre/a tutor/a, s'adjuntarà al butlletí de notes segons un model de comunicació confeccionat pel propi centre.
  
Vint. Educador-a d'Educació Especial.
  
1. L'educador-a d'Educació Especial desenrotllarà les seues funcions legalment establides ?amb la finalitat d'optimitzar el recurs- a nivell de localitat i/o zona.
  
2 La ratio educador/núm. alumnes amb nee vinculades a la seua actuació serà la següent:
  
a) Alumnat amb trastorns profunds del desenrotllament (psicosi, autisme): 1/ 3-5
  
b) Alumnat plurideficient amb discapacitat motora: 1/4-5
  
c) Alumnat amb retard mental greu i profund: 1/ 12-16
  
d) Alumnat amb retard mental moderat: 1/ 25-40
  
Vint-i-u. Intervenció d'altres professionals.
  
a) La prestació de servicis a càrrec d'altres professionals relacionats amb l'Educació Especial (fisioterapeuta, metge,...) podrà fer-se a través del Servei d'Atenció Ambulatòria i/o Prèvia a l'Escolarització (SAAPE) existent en els actuals centres específics d'Educació Especial, Unitats Específiques d'Educació Especial i centres i col·legis d'Educació Infantil i Primària que escolaritzen preferentment alumnat amb nee derivades d'una determinada discapacitat.
  
b) En relació amb això, els centres específics d'Educació Especial, concebuts com a centres de Recursos per a la localitat o zona, exerciran les següents tasques complementàries:
  
1a) Assessorar mestres i professionals que disposen en els seus centres d'alumnat amb necessitats educatives especials.
  
2a) Atendre amb caràcter previ a l'escolarització obligatòria l'alumnat que, en el tram d'edat 0-6 anys, presenta necessitats educatives especials.
  
3a) Prestar amb caràcter ambulatori servicis específics: logopèdia, fisioteràpia,...
  
4a) Servir de consulta en temes relacionats amb recursos materials i equipament didàctic: fons bibliogràfic, documents curriculars, instruments de comunicació, etc.
  
Vint-i-dos. Procediment de sol·licitud de recursos personals complementaris per a l'atenció a l'alumnat amb n.e.e. en centres públics.
  
1. La sol·licitud de recursos personals complementaris als que ja té el centre, necessaris per a atendre l'alumnat amb necessitats educatives especials, seguirà el següent procediment:
  
1r) El centre docent de règim públic iniciarà el procés de sol·licitud a través d'un escrit motivat emés pel director o la directora i dirigit a la direcció territorial corresponent. L'escrit haurà d'incloure necessàriament:
  
a) una breu anàlisi de la realitat escolar.
  
b) una descripció de les necessitats detectades amb indicació del nombre d'alumnes que presenten necessitats educatives especials.
  
c) una relació dels recursos humans complementaris que es consideren necessaris per a atendre este alumnat.
  
2n) La sol·licitud haurà d'anar acompanyada dels següents documents:
  
a) Certificat que acredita l'aprovació, per part del Consell Escolar del centre, de la sol·licitud del dit recurs personal.
  
b) Informe sociopsicopedagògic corresponent a cada un dels alumnes susceptibles de rebre la dita atenció.
  
c) Informes complementaris individuals (mèdics, socials,...) que es consideren oportuns elaborats per altres professionals o institucions; així com certificat de minusvalidesa, si es procedent.
  
3r) En el cas que el recurs sol·licitat siga el de fisioterapeuta: informe mèdic actualitzat emés, preferentment, pels metges adscrits al Servei Psicopedagògic Escolar o pel metge especialista del centre de salut de la zona, en què es determine l'actuació rehabilitadora necessària per als alumnes i les alumnes per als quals se sol·licita la dotació de fisioterapeuta.
  
4t) La documentació ressenyada s'enviarà a la Direcció Territorial de Cultura i Educació corresponent, on l'inspector o la inspectora adscrit al centre informarà sobre la idoneïtat de la proposta.
  
5é) Amb posterioritat, l'expedient s'enviarà a la Direcció General de Personal, que després de demanar els informes oportuns, el resoldrà.
  
2 El termini de sol·licitud de recursos personals complementaris per a l'atenció de l'alumnat amb nee escolaritzat en centres públics serà el comprés entre l'1 de maig i el 15 de juny. Excepcionalment, s'admetran sol·licituds fora de termini si concorren circumstàncies que no hagen pogut ser previstes i queden degudament justificades.
  
V. Mesures complementàries.
  
Vint-i-tres
  
Per tal d'aconseguir la necessària coordinació entre els centres i col·legis d'Educació Primària i els centres d'Educació Secundària de referència, els professors especialistes de Psicologia i Pedagogia pertanyents als serveis psicopedagògics escolars o gabinets psicopedagògics escolars autoritzats dels centres d'Educació Primària i els Departaments d'Orientació dels centres d'Educació Secundària celebraran reunions conjuntes al llarg del 2n trimestre del curs escolar a fi de traspassar la informació pertinent relativa als alumnes i les alumnes amb nee que, previsiblement, seran escolaritzats el curs següent en els dits centres.
  
Vint-i-quatre
  
El Consell Escolar del centre, quan aprove les directrius de les activitats complementàries, cuidarà que totes elles puguen ser realitzades per este alumnat. En tot cas, adaptarà les condicions de la seua realització a les característiques d'estos xiquets i xiquetes.
  
Vint-i-cinc
  
1. El cap o la cap d'estudis vetlarà per l'elaboració de les adaptacions curriculars necessàries per a l'alumnat amb necessitats educatives especials.
  
2. La direcció d'estudis tindrà en compte per al desenrotllament de les tasques dels mestres d'Educació Especial (Pedagogia Terapèutica, Audició i Llenguatge), en cada circumstància personal de l'alumnat, la rendibilitat educativa dels sistemes d'agrupació flexible, de forma que no s'impedisca la progressió educativa de l'alumnat en cap àrea en què puga tindre un desenrotllament autònom.
  
3. El cap o la cap d'estudis, quan coordine les activitats de perfeccionament del professorat, planificarà activitats de formació relacionades amb les nee per a tota la comunitat educativa.
  
4. Esta formació es farà extensiva als alumnes i les alumnes del centre, canalitzant-la preferentment a través de les tutories.
  
5. Els CEFIRE, a través dels seus assessors, prestaran atenció prioritària al professorat dels centres que desenrotllen la seua tasca amb alumnat amb nee Així mateix dissenyaran i organitzaran activitats formatives específiques, amb especial atenció a la modalitat de formació en centres, facilitant l'intercanvi d'experiències d'atenció a l'alumnat amb nee en centres ordinaris, així com les que potencien activitats d'integració combinada i/o coordinació amb centres específics d'Educació Especial.
  
Vint-i-sis
  
1. Quan s'elabore i difonga informació corresponent a qualsevol aspecte del centre i col·legi d'Educació Infantil i Primària que afecte els seus alumnes, es facilitarà a l'alumnat amb necessitats educatives especials la dita informació en codis accessibles per a ells.
  
2. Esta informació es presentarà en llocs de fàcil accés i visibles per tots ells.
  
Vint-i-set
  
L'administració educativa, a través de la Inspecció Educativa, vetlarà pel compliment de la present ordre.
  
Disposicions finals
  
3. La present ordre entrarà en vigor al dia següent de la seua publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, però els seus efectes s'entendran referits a l'inici del curs acadèmic 2001-2002.
  
4. Es faculten les distintes direccions generals de la Conselleria de Cultura i Educació perquè resolguen el procedent pel que fa a l'aplicació i el desenrotllament de la present ordre en l'àmbit de les seues respectives competències.
  
València, 16 de juliol de 2001
  
El conseller de Cultura i Educació,



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4087, del 17-09-2001 (2001/8955)

ORDEN de 16 de julio de 2001 por la que se regula la atención educativa al alumnado con necesidades educativas especiales escolarizado en centros de Educación Infantil (2º ciclo) y Educación Primaria.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4087

Fecha DOGV
:   17-09-2001

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2001/8955

CVE


Fecha del documento
:   16-07-2001

Organismo emisor
:   Conselleria de Cultura y Educación

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [discapacitado](javascript:void(0))
    * [legislación escolar](javascript:void(0))
    * [escolarización](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [educación preescolar](javascript:void(0))
    * [enseñanza primaria](javascript:void(0))
    * [alumnado](javascript:void(0))
    * [educación especial](javascript:void(0))
    * [método pedagógico](javascript:void(0))

ORDEN de 16 de julio de 2001 por la que se regula la atención educativa al alumnado con necesidades educativas especiales escolarizado en centros de Educación Infantil (2º ciclo) y Educación Primaria. [2001/M8955]
  
La Ley Orgánica 1/1990, de 3 de octubre, de Ordenación General del Sistema Educativo consagra los principios introducidos por la Ley 13/1982, de 7 de abril, de Integración Social de los Minusválidos, dándoles una nueva dimensión, en el marco de una educación comprensiva abierta a la diversidad de necesidades de los alumnos y alumnas.
  
La Ley Orgánica 9/1995, de 20 de noviembre, de la Participación, la Evaluación y el Gobierno de los Centros Docentes, define por primera vez lo que se entiende por alumnos con necesidades educativas especiales y, en el marco de la Ley Orgánica 8/1985, de 3 de julio, reguladora del derecho a la educación, garantiza la escolarización de este alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos.
  
El Decreto 39/1998, de 31 de marzo, del Gobierno Valenciano, de ordenación de la educación del alumnado con necesidades educativas especiales (DOGV de 17.04.98) regula la atención educativa del alumnado con n.e.e., temporales o permanentes, derivadas de su historia personal y escolar o de condiciones personales de sobredotación o de discapacidad psíquica, motora o sensorial, y plurideficientes, determinando las medidas de carácter pedagógico, curricular y organizativas, los medios personales y materiales y los criterios para su escolarización.
  
El centro ordinario, dotado de los recursos personales y técnicos adecuados, resulta el contexto más normalizador e integrador por lo que la escolarización debe producirse como norma general en el mismo, utilizando únicamente las unidades específicas y los centros específicos de Educación Especial en caso de que sean imprescindibles para la adecuada respuesta a determinadas necesidades educativas especiales.
  
Por ello, con objeto de establecer pautas de respuesta educativa adecuada para el alumnado con necesidades educativas especiales que cursa Educación Infantil y Educación Primaria es por lo que en desarrollo de lo dispuesto en la disposición final primera del Decreto 39/1998 y en virtud de las competencias que me confiere el artículo 35 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, del Gobierno Valenciano
  
ORDENO
  
I. Disposiciones de carácter general
  
Primero. Objeto
  
La presente orden regula la atención educativa del alumnado con necesidades educativas especiales, temporales o permanentes, derivadas de su historia personal y escolar o de condiciones personales de sobredotación intelectual o de discapacidad psíquica, motora o sensorial, y plurideficientes, que cursa Educación Infantil (2º ciclo) o Educación Primaria.
  
Segundo. Ámbito de aplicación
  
Esta orden será de aplicación en los centros docentes de régimen ordinario sostenidos con fondos públicos ubicados en el ámbito de gestión de la Generalitat Valenciana.
  
Tercero. Escolarización preferente
  
1. Con objeto de conseguir una adecuada atención educativa, la Conselleria de Cultura y Educación determinará, a propuesta de las direcciones territoriales de Cultura y Educación, centros y colegios de Educación Infantil y Primaria donde se escolaricen preferentemente determinados alumnos y alumnas con necesidades educativas especiales cuando la respuesta a sus necesidades requiera dotaciones y equipamientos singulares o una especialización profesional difícilmente generalizable.
  
2. La opción de escolarización en los centros de Educación Infantil y Primaria será adoptada a través del correspondiente dictamen de escolarización establecido en la Orden de 11 de noviembre de 1994 (DOGV de 18.01.95), que contemplará la conveniencia de que este alumnado prosiga su escolarización en las mejores condiciones posibles.
  
3. La Conselleria de Cultura y Educación realizará, a través de la Inspección Educativa y de las direcciones territoriales de Cultura y Educación, cuantos estudios y propuestas considere oportunos con el fin de prever con suficiente antelación las necesidades personales y materiales de los centros que imparten Educación Infantil (2º ciclo) y Educación Primaria en materia de necesidades educativas especiales y, posteriormente dotará ?en su caso-, de los recursos suficientes.
  
Cuarto. Inicio de la escolarización
  
1. Se fomentará la primera escolarización del alumnado con n.e.e., al menos, en el primer curso del 2º Ciclo de Educación Infantil, incorporándose a la Educación Primaria en el año natural en el que cumplan seis años de edad. El centro receptor realizará, antes de su escolarización, la orientación más adecuada a la familia de este alumnado.
  
2. Los alumnos y alumnas que requieran adaptaciones de acceso al currículo y/o adaptaciones significativas y soliciten por primera vez el ingreso en un centro o colegio de Educación Infantil (2º ciclo) y Primaria, necesitarán del correspondiente Dictamen de Escolarización, según lo establecido en la Orden de 11 de noviembre de 1994 (DOGV de 18.01.95).
  
Quinto. Permanencia en Educación Primaria
  
1. Los alumnos y alumnas con necesidades educativas especiales, temporales o permanentes, derivadas de su historia personal y escolar o de discapacidad psíquica, motora o sensorial, y plurideficientes, que cursan Educación Infantil (2º ciclo) o Educación Primaria en centros de la Comunidad Valenciana autorizados para impartir dicha etapa podrán solicitar, siempre que no se altere su proceso de socialización, una prórroga extraordinaria de permanencia en cualquier ciclo de la etapa, independientemente de la permanencia durante un año más en la etapa que recoge, con carácter general, el Decreto 20/1992, de 17 de febrero, del Gobierno Valenciano, por el que se establece el currículo de la Educación Primaria en la Comunidad Valenciana.
  
2. El procedimiento de solicitud de prórroga de permanencia extraordinaria en la etapa será el siguiente:
  
a) El director o directora del centro, informados los padres o tutores legales, iniciará el proceso a través de un escrito motivado dirigido a la Dirección Territorial de Cultura y Educación correspondiente.
  
b) La solicitud irá acompañada de un informe psicopedagógico del alumno o alumna elaborado por el Servicio Psicopedagógico Escolar o Gabinete Psicopedagógico Escolar autorizado. Al mencionado informe se le podrán adjuntar cuantos documentos se consideren oportunos en relación al caso, ya sean de carácter profesional o institucional (informes médicos, informes sociales, certificado de minusvalía,...).
  
c) La documentación reseñada se enviará a la Dirección Territorial de Cultura y Educación correspondiente, donde el inspector o inspectora adscrito al centro informará acerca de la idoneidad de la propuesta y remitirá el expediente a la Dirección General de Ordenación e Innovación Educativa y Política Lingüística.
  
d) Esta dirección general, tras el preceptivo informe del Servicio de Ordenación Académica, dictará una resolución aceptando o denegando la propuesta.
  
e) De la citada resolución se dará cumplida cuenta a la dirección territorial, para que dé traslado de la misma al centro docente y se notifique al padre, madre o tutores legales del interesado o interesada.
  
Sexto. Tratamiento de los datos personales
  
El acceso a los archivos en que se guarde la información relativa a las necesidades educativas especiales de este alumnado deberá estar protegido de manera que únicamente tengan acceso al mismo los profesionales cuyo trabajo lo precise. La custodia recaerá sobre la secretaría del centro y la confidencialidad de los datos sobre la dirección del centro, sobre los responsables de la intervención y sobre cuantas personas tuvieran conocimiento de los mismos.
  
Séptimo. Sobredotación intelectual
  
Las medidas que faciliten la atención a los alumnos y alumnas que tienen necesidades educativas especiales derivadas de sobredotación intelectual, así como las condiciones y el procedimiento para anticipar o reducir con carácter excepcional el período de escolarización obligatoria, se ajustarán a los dispuesto en la Orden de 14 de julio de 1999 (DOGV de 05.08.99).
  
II. Aspectos pedagógicos y organizativos.
  
Octavo. Currículo abierto y flexible
  
1. El currículo de la Educación Infantil y Primaria para la Comunidad Valenciana, de carácter abierto y flexible, permite a través de los distintos niveles de concreción previstos una práctica educativa adaptada a las características del alumnado de cada centro, de cada grupo-aula y, en definitiva, adaptada a cada alumno o alumna concretos, lo que abre una vía general de atención a la diversidad del conjunto del alumnado.
  
2. Los centros docentes deberán concretar en el proyecto curricular, en las programaciones didácticas y, en última instancia, en las programaciones de cada maestro o maestra, la adaptación del currículo realizada, teniendo en cuenta - entre otros aspectos- las diferentes capacidades, intereses y motivaciones del alumno o alumna.
  
3. Los maestros y maestras, al desarrollar las programaciones de su actividad docente de acuerdo con el currículo de la Educación Infantil y Primaria y en coherencia con el proyecto curricular de la etapa, deberán determinar:
  
a) Los diversos grados de adquisición de las capacidades expresadas en los objetivos generales del área.
  
b) Los contenidos básicos para conseguir un desarrollo adecuado de los objetivos del área.
  
c) Los contenidos complementarios, de ampliación o refuerzo, para el alumnado que lo necesite.
  
d) Las actividades y metodología diferente para el desarrollo de un mismo contenido y, en función del grado de dificultad del mismo y en coherencia con las mismas, los criterios e instrumentos de evaluación más adecuados.
  
Noveno. Distribución del alumnado
  
Los alumnos y alumnas con necesidades educativas especiales deberán estar distribuidos de forma homogénea entre todos los grupos de un mismo curso. Se excluirá en su composición todo criterio discriminatorio.
  
Diez. Reducción de ratio
  
1. En los centros docentes que impartan Educación Infantil (2º ciclo) y escolaricen alumnos y alumnas con necesidades educativas especiales debidamente justificadas, la reducción de ratio vendrá determinada por la resolución de la dirección territorial teniendo en cuenta el dictamen de escolarización.
  
2. En los centros docentes que impartan Educación Primaria y escolaricen alumnos y alumnas con necesidades educativas especiales permanentes debidamente dictaminados, el número de alumnos máximo de estas características será de 2 por grupo-clase. En estas circunstancias, y salvo casos excepcionales, el número máximo de alumnos por aula será de 20. Cuando sólo haya un alumno o alumna con necesidades educativas especiales permanentes debidamente dictaminado, el número máximo de alumnos por grupo-clase será de 23.
  
Once. Condiciones físicas del aula
  
Se cuidará especialmente la ubicación de éste alumnado en el centro, procurando que se incorpore a un aula de fácil acceso y adecuada iluminación y sonoridad.
  
III. Medidas de atención educativa.
  
Doce. Adaptaciones curriculares
  
1. La adaptación curricular, entendida como cualquier ajuste o modificación que se realiza en los diferentes elementos de la oferta educativa común para dar respuesta a las diferencias individuales del alumnado, tiene como finalidad:
  
a) Atender a la diversidad del alumnado en un ambiente de normalización educativa.
  
b) Satisfacer las necesidades individuales o colectivas que presentan los alumnos o alumnas.
  
c) Facilitar que cada alumno o alumna pueda conseguir sus objetivos ?aunque difieran de los del grupo- con el mayor grado posible de participación en la dinámica general del aula.
  
d) Prevenir la aparición o intensificación de necesidades educativas especiales a través de un planteamiento educativo adecuado.
  
2. Las adaptaciones curriculares tenderán a que los alumnos y alumnas alcancen las capacidades generales propias de la etapa, de acuerdo con sus posibilidades.
  
Trece. Adaptaciones curriculares en Educación Infantil
  
En Educación Infantil (2º ciclo), las adaptaciones curriculares ?que supondrán una adaptación a los diferentes ritmos de aprendizaje de los alumnos y alumnas-, las realizará el equipo docente del ciclo, después de una evaluación de las necesidades educativas especiales del niño o niña realizada por el Servicio Psicopedagógico Escolar o por el gabinete psicopedagógico autorizado correspondiente y deberán ser autorizadas por la dirección del centro con audiencia previa a los padres o tutores legales.
  
Catorce. Adaptaciones Curriculares Individuales Significativas (ACIS) en Educación Primaria
  
1. En Educación Primaria se podrán realizar adaptaciones curriculares que se aparten significativamente de los contenidos y criterios de evaluación del currículo, dirigidas a alumnos y alumnas con necesidades educativas especiales.
  
2. Tales adaptaciones podrán consistir en:
  
a) la adecuación de los objetivos educativos.
  
b) la eliminación o inclusión de determinados contenidos y la consiguiente modificación de los criterios de evaluación.
  
c) la ampliación de las actividades educativas de determinadas áreas curriculares.
  
3. La Adaptación Curricular Individual Significativa en Educación Primaria es una medida extraordinaria que sólo se aplicará al alumnado con necesidades educativas especiales cuando se concluya que no son suficientes otras medidas de atención a la diversidad.
  
4. La Adaptación Curricular Individual Significativa introduce modificaciones importantes en los elementos prescriptivos del currículo conforme se concreta en el proyecto curricular, que es el referente educativo para el mismo grupo de alumnos y alumnas.
  
5. En Educación Primaria se considerará que una adaptación curricular individual es significativa cuando la distancia entre el currículo ordinario que sigue el grupo al que pertenece el alumno o alumna y el currículo adaptado para el mismo sea, como mínimo, de un Ciclo.
  
6. Se podrá realizar una adaptación curricular individual significativa de una o varias áreas, o del conjunto de áreas del ciclo o etapa.
  
7. Las adaptaciones curriculares Individuales Significativas se realizarán al inicio del 1er. ciclo, del 2º ciclo o del 3er. ciclo de la Educación Primaria, de manera que permitan la planificación general del currículo del alumno o alumna y la organización de la respuesta adecuada.
  
En su caso, se tendrán en cuenta las adaptaciones curriculares individuales significativas realizadas en ciclos o etapas anteriores.
  
8. En caso de que la adaptación curricular individual significativa, debido a situaciones educativas excepcionales, se realice para el 2º, 4º o 6º curso de Educación Primaria, esta se elaborará únicamente para ese curso escolar.
  
9. El equipo docente de ciclo y el resto de profesionales que atienden al alumno o alumna realizará, bajo la coordinación del tutor o tutora y a lo largo del curso escolar, el seguimiento de la adaptación curricular individual significativa. En la última sesión de evaluación del curso, efectuará la valoración final de la adaptación curricular individual significativa y las propuestas de mejora que se consideren.
  
10. La decisión de realizar una adaptación curricular individual significativa la tomará el equipo educativo del grupo al que pertenece el alumno o alumna, siguiendo el siguiente procedimiento:
  
a) Detectadas las posibles necesidades educativas especiales de un alumno o alumna por parte del profesorado del grupo al que pertenece, el tutor o tutora de dicho grupo-aula cumplimentará la hoja de datos iniciales de la ACIS y la tramitará al Servicio Psicopedagógico Escolar o Gabinete Psicopedagógico Escolar autorizado para que realice la evaluación sociopsicopedagógica preceptiva.
  
b) El Servicio Psicopedagógico Escolar o Gabinete Psicopedagógico Escolar autorizado cumplimentará el protocolo de la evaluación psicopedagógica de las necesidades educativas especiales del alumno o la alumna. Previa audiencia de los padres, madres o tutores legales del alumno o de la alumna, emitirá el correspondiente Informe que, fundamentado en la evaluación sociopsicopedagógica, indicará la propuesta curricular específica o, en su caso, la no procedencia de la ACIS y la propuesta de otras medidas.
  
c) Los equipos de ciclo, coordinados por el tutor o tutora del alumno o alumna, realizarán las ACIS para el alumnado con necesidades educativas especiales. Para desarrollar ésta tarea contarán con el asesoramiento del Servicio Psicopedagógico Escolar o Gabinete Psicopedagógico Escolar autorizado y con la colaboración del maestro o maestra de Educación Especial de la especialidad Pedagogía Terapéutica, así como de otros profesionales que presten sus servicios al alumno o alumna, tales como maestro o maestra de Educación Especial de la especialidad Audición y Lenguaje, fisioterapeuta y educador o educadora de Educación Especial.
  
d) La ACIS será autorizada, si procede, por el equipo docente del grupo y será visada por el director o directora del centro.
  
e) El documento de la ACIS formará parte del expediente académico del alumno o de la alumna.
  
f) Las actas de evaluación final de cada ciclo contemplarán ésta circunstancia: en la columna correspondiente se hará constar que el alumno o alumna sigue una ACIS.
  
Asimismo, ésta circunstancia se reflejará en el libro de la escolaridad de la enseñanza básica, en el apartado Observaciones sobre la escolaridad, con las siglas ACIS.
  
Para la realización del seguimiento y valoración final de la ACIS, se cumplimentarán los protocolos correspondientes, con el asesoramiento del Servicio Psicopedagógico Escolar o Gabinete Psicopedagógico Escolar autorizado. Una copia del protocolo de valoración final se adjuntará al acta de evaluación correspondiente.
  
Los documentos a los que hace referencia este artículo son los que aparecen en el anexo I de la presente orden.
  
Quince. Evaluación y promoción del alumnado con ACIS en Educación Primaria
  
1. La evaluación del alumnado con necesidades educativas especiales tendrá en cuenta su progresión en la ACIS requerida.
  
2. Los resultados de la evaluación de las áreas del currículo común no afectadas por una ACIS se consignarán en los mismos términos que para el resto del alumnado del grupo de referencia del alumno o alumna y en la casilla correspondiente del libro de escolaridad de la enseñanza básica.
  
3. Los resultados de la evaluación de las áreas objeto de ACIS se consignarán en la casilla correspondiente del libro de escolaridad de la enseñanza básica como ACIS.
  
En las páginas correspondientes a Observaciones en la Educación Primaria se especificarán cuantas circunstancias concurran en el proceso de aprendizaje del alumno o alumna, como es el caso de la ACIS.
  
4. Los alumnos y alumnas que hayan requerido en Educación Primaria de ACIS y/o de adaptaciones de acceso al currículo se someterán a una revisión del correspondiente dictamen de escolarización al finalizar la etapa.
  
Dieciséis. Adaptaciones de acceso al currículo
  
1. Cuando las necesidades educativas del alumnado se deriven de condiciones personales de discapacidad motora, sensorial o psíquica que le impidan la utilización de los medios ordinarios de acceso al sistema educativo, el centro docente que escolarice a este alumnado propondrá una adaptación de acceso al currículo consistente en la dotación extraordinaria de recursos técnicos o materiales, o en la intervención de algún profesional especializado que le posibilite acceder al aprendizaje. En su caso, se tendrán en cuenta las adaptaciones de acceso al currículo realizadas en ciclos o etapas anteriores.
  
2. Para la realización de las adaptaciones de acceso al currículo se seguirá el procedimiento indicado a continuación:
  
a) Antes del inicio del curso o cuando sean detectadas las posibles necesidades educativas especiales de un alumno o alumna por parte del profesorado del grupo al que pertenece, el tutor o tutora de dicho grupo-aula cumplimentará la hoja de datos iniciales de la adaptación de acceso al currículo y la tramitará al Servicio Psicopedagógico Escolar o Gabinete Psicopedagógico Escolar autorizado para que realice la evaluación psicopedagógica preceptiva.
  
b) El Servicio Psicopedagógico Escolar o Gabinete Psicopedagógico Escolar autorizado cumplimentará el protocolo de la evaluación psicopedagógica de las necesidades educativas especiales del alumno o la alumna. De acuerdo con dicha evaluación, emitirá el informe correspondiente en el que indicará la propuesta de adaptación de acceso al currículo.
  
c) El Servicio Psicopedagógico Escolar o Gabinete Psicopedagógico Escolar autorizado remitirá el expediente completo a la dirección del centro, que resolverá.
  
d) En los centros sostenidos con fondos públicos, la dirección del centro, visto el expediente, solicitará los recursos materiales o técnicos individuales a través de las correspondientes direcciones territoriales. Los expedientes relativos a las ayudas técnicas de carácter individual destinadas al alumnado con necesidades educativas especiales serán resueltos por la Dirección General de Centros Docentes.
  
e) En el supuesto de que la adaptación de acceso al currículo implicara la intervención de algún recurso personal para la atención del alumnado con necesidades educativas especiales, y sólo en el caso de tratarse de centros públicos de titularidad de la Generalitat Valenciana, el procedimiento de solicitud de dichos recursos humanos complementarios será el que contempla en el artículo 22 de esta orden.
  
Los documentos a los que hace referencia este artículo son los que aparecen en el anexo II de la presente orden.
  
Diecisiete. Exenciones
  
En Educación Primaria no se concederán exenciones de calificación, pues se considera que la adaptación curricular individual es la medida más apropiada para responder a las necesidades educativas especiales de cada alumno o alumna.
  
IV. Recursos personales complementarios
  
Dieciocho. Maestro-a de Educación Especial de la especialidad Pedagogía Terapéutica.
  
1. En los centros públicos de la Generalitat Valenciana, el apoyo intensivo al alumnado con necesidades educativas especiales que precise de ACIS lo realizará el maestro o maestra de Educación Especial de la especialidad Pedagogía Terapéutica, que desarrollará las siguientes funciones:
  
a) Participar, como miembro activo, en la Comisión de Coordinación Pedagógica.
  
b) Coordinar con el psicopedagogo-a del centro y con los tutores, mediante el horario establecido al efecto, la detección, valoración y seguimiento de los alumnos y alumnas con necesidades educativas especiales.
  
c) Colaborar en la elaboración de las adaptaciones curriculares.
  
d) Intervenir directamente con el alumnado que presenta necesidades educativas especiales, evaluando el proceso de aprendizaje junto con el tutor o tutora y los demás maestros.
  
e) Informar y orientar a los padres, madres o tutores legales de los alumnos y alumnas con los que interviene a fin de conseguir la mayor colaboración e implicación en el proceso de enseñanza-aprendizaje.
  
f) Coordinarse con todos los profesionales que intervienen en la educación del alumnado con n.e.e.
  
2. El maestro o maestra de Educación Especial de la especialidad Pedagogía Terapéutica establecerá las siguientes prioridades en su dedicación horaria:
  
a) Atención al alumnado con n.e.e. permanentes que, en el propio centro, cursa estudios correspondientes al 2º Ciclo de Educación Infantil.
  
b) Atención al alumnado de Educación Primaria con n.e.e. permanentes cuya ACIS comprenda la totalidad de las áreas o todas las áreas instrumentales:
  
Castellano: Lengua y Literatura
  
Valenciano: Lengua y Literatura
  
Matemáticas
  
c) Atención al alumnado de Educación Primaria con n.e.e. permanentes cuya ACIS afecte a alguna de las áreas instrumentales.
  
d) Atención al alumnado de Educación Primaria con n.e.e. temporales cuya ACIS afecte a todas o a alguna de las áreas instrumentales.
  
e) Atención al alumnado de Educación Primaria con dificultades manifiestas de aprendizaje en las áreas instrumentales.
  
f) Atención al alumnado que, en el propio centro, presenta n.e.e. derivadas de sobredotación intelectual.
  
3. El alumnado contemplado en el punto 2a),2b),2c),2d),2e),2f) será atendido por estos maestros a nivel individual o en grupos reducidos que no superarán los 5 alumnos o alumnas por sesión. A efectos indicativos, se considera que una sesión puede tener una duración comprendida entre un mínimo de 45 minutos y un máximo de 60 minutos.
  
4. Con carácter general, se establece una ratio maestro-a de Educación especial de la especialidad Pedagogía Terapéutica/nº de alumnos-as con n.e.e. comprendidos en el punto 2a),2b),2c),2d),2e),2f) equivalente a 1/15-20.
  
5. La intervención del maestro o maestra de Educación Especial de la especialidad Pedagogía Terapéutica podrá realizarse dentro o fuera del aula ordinaria. Las sesiones impartidas fuera del grupo ordinario del alumno o alumna no deberán superar las cinco sesiones semanales de promedio.
  
6. La modalidad de atención al alumnado con n.e.e. (individual o colectiva; dentro o fuera del aula) se decidirá conjuntamente entre el maestro o maestra de Educación Especial y el profesor-a tutor-a, contando con el asesoramiento del profesional del Servicio Psicopedagógico Escolar o Gabinete Psicopedagógico Escolar autorizado.
  
7. A propuesta del maestro-a de Educación Especial de la especialidad Pedagogía Terapéutica, oído el equipo docente y con el visto bueno del psicopedagogo-a adscrito al Servicio Psicopedagógico Escolar o Gabinete Psicopedagógico Escolar autorizado, se dará el alta al alumno o alumna objeto de la intervención. De este hecho tendrán cumplida información los representantes legales del alumno o alumna.
  
8. Con la finalidad de informar regularmente a los padres, madres o tutores legales de los alumnos y alumnas con n.e.e. sobre el proceso de intervención educativa, el maestro-a de Educación Especial de la especialidad Pedagogía Terapéutica informará por escrito y mediante entrevista con una periodicidad trimestral al respecto. Esta información, que se canalizará a través del maestro-a tutor-a, se adjuntará al boletín de notas según un modelo de comunicación confeccionado por el propio centro.
  
Diecinueve. Maestro-a de Educación Especial de la especialidad Audición y Lenguaje.
  
1. El Maestro-a de Educación Especial de la especialidad Audición y Lenguaje desarrollará, en Educación Infantil y Primaria, las siguientes funciones:
  
a) Participar en la prevención, detección, evaluación y seguimiento de problemas relacionados con el lenguaje y la comunicación.
  
b) Colaborar en la elaboración de adaptaciones curriculares para el alumnado con n.e.e. En el ámbito de su competencia.
  
c) Intervenir directamente sobre el alumnado que presenta trastornos del lenguaje y la comunicación.
  
d) Informar y orientar a los padres, madres o tutores legales de los alumnos y alumnas con los que interviene a fin de conseguir una mayor colaboración e implicación en los procesos de enseñanza-aprendizaje.
  
e) Coordinarse con todos los profesionales que intervienen en la educación del alumnado con n.e.e.
  
2. Serán de atención preferente en Audición y Lenguaje aquellos alumnos y alumnas que presenten trastornos del lenguaje que afecten gravemente su desarrollo cognoscitivo y sus posibilidades de acceso al currículo, así como los alumnos o alumnas con gran afección en la expresión verbal que dificulte seriamente su habla.
  
3. La intervención en Audición y Lenguaje se determinará en función de la patología (tal y como aparece a continuación) y de la edad del alumno o alumna (tendrán atención prioritaria los niños o niñas de menor edad), según el orden siguiente de preferencia:
  
1º) Alumnos y alumnas con afasia y disfasia y alumnos con deficiencia auditiva severa y profunda.
  
2º) Alumnos y alumnas con deficiencia auditiva media.
  
3º) Alumnos y alumnas con retraso simple del lenguaje.
  
4º) Alumnos y alumnas con disartrias.
  
5º) Alumnos y alumnas con disglosia.
  
6º) Alumnos y alumnas con disfemia que dificulte gravemente su comunicación. Alumnos y alumnas con disfonía.
  
7º) Alumnos y alumnas con otras dificultades: dislalias, retraso del lenguaje asociado a deficiencia intelectual, desorganización del lenguaje como consecuencia de trastornos de la personalidad,...etc.
  
4. La determinación del alumnado que deba ser atendido por estos especialistas deberá realizarse en función del Informe psicopedagógico realizado por los profesionales del Servicio Psicopedagógico Escolar o Gabinete Psicopedagógico Escolar autorizado. Este informe incluirá necesariamente la valoración del especialista en Audición y Lenguaje.
  
5. La intervención del profesional especialista en Audición y Lenguaje podrá realizarse en el aula ordinaria o en el aula de Audición y Lenguaje, a criterio del profesional. En éste último caso se atenderá a nivel individual o de pequeño grupo, con un máximo de 3 niños o niñas por sesión. Las sesiones tendrán una duración recomendada comprendida entre un mínimo de 30 y un máximo de 45 minutos.
  
6. A nivel orientativo, las sesiones de atención al alumnado serán:
  
1º) Alumnos y alumnas con afasia y disfasia y alumnos con deficiencia auditiva severa y profunda: 5 sesiones semanales.
  
2º) Alumnos y alumnas con deficiencia auditiva media: 3 sesiones semanales.
  
3º) Alumnos y alumnas con retraso simple del lenguaje: 3 sesiones semanales.
  
4º) Alumnos y alumnas con disartrias: 2 sesiones semanales.
  
5º) Alumnos y alumnas con disglosia: 2 sesiones semanales.
  
6º) Alumnos y alumnas con disfemia que dificulte gravemente su comunicación. Alumnos y alumnas con disfonía: 2 sesiones semanales.
  
7º) Alumnos y alumnas con otras dificultades relacionadas con el lenguaje: 1 sesión semanal.
  
7. La ratio maestro-a de Educación Especial (AL)/nº de alumnos y alumnas con trastornos del lenguaje será la siguiente:
  
1º) Alumnos y alumnas con afasia y disfasia y alumnos con deficiencia auditiva severa y profunda: 1/7-8.
  
2º) Alumnos y alumnas con deficiencia auditiva media: 1/8-10.
  
3º) Alumnos y alumnas con disartria: 1/10-12
  
4º) Alumnos y alumnas con retraso simple del lenguaje: 1/13.
  
5º) Alumnos y alumnas con disglosia: 1/15
  
6º) Alumnos y alumnas con disfemia que dificulte gravemente su comunicación. Alumnos y alumnas con disfonía: 1/15.
  
7º) Grupos mixtos: 1/12-13.
  
8. A propuesta del maestro-a de Educación Especial de la especialidad Audición y Lenguaje, oído el equipo docente y con el visto bueno del psicopedagogo-a adscrito al Servicio Psicopedagógico Escolar o Gabinete Psicopedagógico autorizado, se dará el alta al alumno o alumna objeto de la intervención. De este hecho se dará cumplida información a los representantes legales del alumno o alumna.
  
9. Con la finalidad de informar regularmente a los padres, madres o tutores legales de los alumnos y alumnas con n.e.e. sobre el proceso de intervención en Audición y Lenguaje, el maestro-a de Educación Especial de la especialidad Audición y Lenguaje informará por escrito con una periodicidad trimestral al respecto. Esta información, que se canalizará a través del maestro-a tutor-a, se adjuntará al boletín de notas según un modelo de comunicación confeccionado por el propio centro.
  
Veinte. Educador-a de Educación Especial.
  
1. El educador-a de Educación Especial desarrollará sus funciones legalmente establecidas ?con la finalidad de optimizar el recurso-, a nivel de localidad y/o zona.
  
2 La ratio educador-a/nº alumnos y alumnas con n.e.e. vinculadas a su actuación será la siguiente:
  
a) Alumnado con trastornos profundos del desarrollo (psicosis, autismo): 1/ 3-5
  
b) Alumnado plurideficiente con discapacidad motórica: 1/4-5
  
c) Alumnado con retraso mental grave y profundo: 1/ 12-16
  
d) Alumnado con retraso mental moderado: 1/ 25-40
  
Veintiuno. Intervención de otros profesionales.
  
a) La prestación de servicios a cargo de otros profesionales relacionados con la Educación Especial (fisioterapeuta, médico,...) podrá hacerse a través del Servicio de Atención Ambulatoria y/o Previa a la Escolarización (SAAPE) existente en los actuales centros específicos de Educación Especial, unidades específicas de Educación Especial y centros y colegios de Educación Infantil y Primaria que escolarizan preferentemente alumnado con n.e.e. derivadas de una determinada discapacidad.
  
b) En relación con ello, los centros específicos de Educación Especial, concebidos como centros de Recursos para la localidad o zona, desempeñarán las siguientes tareas complementarias:
  
1ª) Asesorar a maestros y profesionales que disponen en sus centros de alumnado con necesidades educativas especiales.
  
2ª) Atender con carácter previo a la escolarización obligatoria al alumnado que, en el tramo de edad 0-6 años, presenta necesidades educativas especiales.
  
3ª) Prestar con carácter ambulatorio servicios específicos: logopedia, fisioterapia,...
  
4ª) Servir de consulta en temas relacionados con recursos materiales y equipamiento didáctico: fondo bibliográfico, documentos curriculares, instrumentos de comunicación, etc.
  
Veintidos. Procedimiento de solicitud de recursos personales complementarios para la atención al alumnado con n.e.e. escolarizado en centros públicos.
  
1. La solicitud de recursos personales complementarios a los que ya posee el centro, necesarios para atender al alumnado con necesidades educativas especiales, seguirá el siguiente procedimiento:
  
1º) El centro docente de régimen público iniciará el proceso de solicitud a través de un escrito motivado emitido por el director o directora y dirigido a la dirección territorial correspondiente. El escrito deberá incluir necesariamente:
  
a) un breve análisis de la realidad escolar.
  
b) una descripción de las necesidades detectadas con indicación del número de alumnos y alumnas que presentan n.e.e.
  
c) una relación de los recursos humanos complementarios que se consideran necesarios para atender a éste alumnado.
  
2º) La solicitud deberá ir acompañada de los siguientes documentos:
  
a) Certificado que acredita la aprobación, por parte del Consejo Escolar del centro, de la solicitud de dicho recurso personal.
  
b) Informe socio-psicopedagógico correspondiente a cada uno de los alumnos y alumnas susceptibles de recibir dicha atención.
  
c) Informes complementarios individuales (médicos, sociales,...) que se consideren oportunos elaborados por otros profesionales o instituciones; así como certificado de minusvalía, si procede.
  
3º) En el supuesto de que el recurso solicitado sea el de fisioterapeuta: informe médico actualizado emitido, preferentemente, por los médicos adscritos al Servicio Psicopedagógico Escolar o por el médico especialista del centro de salud de la zona, en el que se determine la actuación rehabilitadora necesaria para los alumnos y alumnas para los que se solicita la dotación de fisioterapeuta.
  
4º) La documentación reseñada se enviará a la Dirección Territorial de Cultura y Educación correspondiente, donde el inspector o inspectora adscrito al centro informará acerca de la idoneidad de la propuesta.
  
5º) Con posterioridad, el expediente se enviará a la Dirección General de Personal, que tras recabar los informes oportunos al Servicio de Ordenación Académica, resolverá.
  
2 El plazo de solicitud de recursos personales complementarios para la atención del alumnado con n.e.e. escolarizado en centros públicos será el comprendido entre el 1 de mayo y 15 de junio. Excepcionalmente, se admitirán solicitudes fuera de plazo si concurren circunstancias que no hayan podido ser previstas y queden debidamente justificadas.
  
V. Medidas complementarias.
  
Veintitres
  
Con la finalidad de lograr la necesaria coordinación entre los centros y colegios de Educación Primaria y los centros de Educación Secundaria de referencia, los profesores especialistas de Psicología y Pedagogía pertenecientes a los servicios psicopedagógicos escolares o gabinetes psicopedagógicos escolares autorizados de los centros de Educación Primaria y los departamentos de Orientación de los centros de Educación Secundaria celebrarán reuniones conjuntas a lo largo del 2º trimestre del curso escolar a fin de traspasar la información pertinente relativa a los alumnos y alumnas con n.e.e. que, previsiblemente, serán escolarizados el curso siguiente en dichos centros.
  
Veinticuatro
  
El Consejo Escolar del centro, al aprobar las directrices de las actividades complementarias, cuidará que todas ellas puedan ser realizadas por éste alumnado. En todo caso, adaptará las condiciones de realización de las mismas a las características de estos niños y niñas.
  
Veinticinco
  
1. El jefe o jefa de Estudios velará por la elaboración de las adaptaciones curriculares necesarias para el alumnado con necesidades educativas especiales.
  
2. La jefatura de estudios tendrá en cuenta para el desarrollo de las tareas de los maestros de Educación Especial (Pedagogía Terapéutica, Audición y Lenguaje), en cada circunstancia personal del alumnado, la rentabilidad educativa de los sistemas de agrupación flexible, de forma que no se impida la progresión educativa del alumnado en ningún área en la que pueda tener un desarrollo autónomo.
  
3. El jefe o jefa de estudios, al coordinar las actividades de perfeccionamiento del profesorado, planificará actividades de formación relacionadas con las n.e.e. para toda la comunidad educativa.
  
4. Esta formación se hará extensiva a los alumnos y alumnas del centro, canalizándola preferentemente a través de las tutorías.
  
5. Los CEFIREs, a través de sus asesores, prestarán atención prioritaria al profesorado de los centros que desarrollen su labor con alumnado con n.e.e. Asimismo diseñarán y organizarán actividades formativas específicas, con especial atención a la modalidad de formación en centros, facilitando el intercambio de experiencias de atención al alumnado con n.e.e. en centros ordinarios, así como las que potencien actividades de integración combinada y/o coordinación con centros específicos de Educación Especial.
  
Veintiseis
  
1. Al elaborar y difundir información correspondiente a cualquier aspecto del centro y colegio de Educación Infantil y Primaria que afecte a los alumnos y alumnas del mismo, se facilitará al alumnado con necesidades educativas especiales dicha información en códigos accesibles para ellos.
  
2. Esta información se presentará en lugares de fácil acceso y visibles por todos ellos.
  
Veintisiete
  
La administración educativa, a través de la Inspección Educativa, velará por el cumplimiento de lo dispuesto en la presente orden.
  
Disposiciones finales
  
1. La presente orden entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, pero sus efectos se entenderán referidos al inicio del curso escolar 2001-2002.
  
2. Se faculta a las distintas direcciones generales de la Conselleria de Cultura y Educación para que resuelvan lo procedente en cuanto a la aplicación y desarrollo de la presente orden en el ámbito de sus respectivas competencias.
  
Valencia, 16 de julio de 2001
  
El conseller de Cultura y Educación,



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML