Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4260, del 30-05-2002 (2002/5189)

RESOLUCIÓ de 23 d'abril de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4260

Data del DOGV
:   30-05-2002

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2002/5189

CVE


Data del document
:   23-04-2002

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [Catadau](javascript:void(0))
    * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 23 d'abril de 2002, de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2002/X5189]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint esta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 598/99-AIA, 047/98-AIA i 523/99-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 establix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 23 d'abril de 2002.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 598/99-AIA referent a l'Avaluació d'Impacte Ambiental de L'Homologació Modificativa i Pla Parcial del Sector Industrial ?Partida Camí Olivares- del municipi de Catadau (València), promogut pel propi Ajuntament, i en base a les següents consideracions:
  
I. Tramitació administrativa
  
L'Ajuntament de Catadau va remetre amb data 18 d'octubre de 1999 un exemplar de l'Estudi d'Impacte Ambiental del Projecte d'Homologació Modificativa amb Pla Parcial d'Ús Industrial ?Los Olivares - de Catadau. Així mateix, el 15 de novembre de 1999 la Comissió Territorial d'Urbanisme de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre un exemplar de la documentació tècnica, així com certificat relatiu a la informació pública i certificat de l'acord d'aprovació provisional. Segons certificat expedit pel Secretari de l'Ajuntament l'edicte d'informació pública corresponent al Projecte va aparèixer inserit al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3.571, de 30 d'agost de 1999, en el BOP núm. 191 de 13 d'agost de 1999 i en el diari Las Provincias de 6 d'agost de 1999.
  
II. Antecedents
  
II.a. Descripció del Projecte
  
L'Ajuntament de Catadau pretén definir conforme a la vigent legislació urbanística constituïda per la Llei 6/1994, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística, i a la Llei del Sòl Estatal en allò no regulat per les anteriors i la Llei del Sòl No Urbanitzable de la Comunitat Valenciana, un nou sector de Sòl Urbanitzable d'ús global industrial, acció que implica una modificació de les vigents Normes Subsidiàries i Complementàries de Planejament en requerir-se la reclassificació dels terrenys sobre els que es pretén actuar, la classificació actual de la qual és la de Sòl No Urbanitzable de Protecció Agrícola.
  
L'ordenació detallada del Sector, la superfície de la qual és de 210.225 m², s'establix en voltant d'un eix principal del qual es ramifiquen quatres vials secundaris que definixen nou illes d'ús industrial de tipologia adossada. Al voltant del polígon es proposa un vial de vorera que reculla la circulació perimetral. Tota esta trama es connecta amb la via d'accés (Ctra. 3322 Carlet-Catadau) mitjançant una rotonda de futura execució.
  
Es proposa com a sòl dotacional públic la creació de barreres verdes d'aïllament i integració del polígon, així com la disposició d'una àrea enjardinada en les immediacions del cementiri municipal, situat junt al sector en el seu límit oest.
  
II.b. Enquadrament territorial
  
El terme municipal de Catadau es troba enclavat a la Comarca de la Ribera Alta de la província de València. Posseïx una superfície de 35 km² amb una població al voltant dels 2.110 habitants.
  
L'àrea d'estudi s'ubica aproximadament a 300 m al sud del casc urbà de la Vila, en la Partida d'Olivares, restant definida pels següents límits:
  
- Al nord, sòl no urbanitzable de protecció agrícola.
  
- Al sud, sòl no urbanitzable de protecció agrícola.
  
- A l'oest, carretera CV-50 de Tavernes de Valldigna - Silla i sòl no urbanitzable.
  
- A l'est, camí públic del Cementiri i de Carlet.
  
II.c. Característiques naturals del territori
  
La zona d'estudi presenta una morfologia plana amb una altitud compresa entre les quotes 90 i 100 metres sobre el nivell del mar.
  
Geològicament els terrenys sobre materials del Pleistocé Superior, concretament llims marronencs fluvials provinents de la degradació de terrasses formades pel riu Magre, i els sòls es definixen com a Fluviosols calcaris.
  
Segons la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, els terrenys pertanyen a la unitat hidrogeològica de la Plana de València l'aqüífer del qual és format per dos trams permeables diferenciats. Este aqüífer és molt vulnerable front a la contaminació.
  
L'aigua presenta fàcies hidroquímica bicarbonatada amb salinitat mitjana i duresa aproximada de 230 mg/l, presentant problemes per al consum humà pels alts nivells de nitrats.
  
Pel que fa a la vegetació i la fauna, l'àrea es troba totalment antropitzada per amplis espais destinats al conreu de regadiu, amb algunes parcel·les dedicades a cítrics i espècies hortícoles. Entre la fauna existent no cap indicar presència d'individus catalogats com a d'especial interés.
  
L'absència de relleus, cursos d'aigua, o qualsevol altra singularitat natural en la zona d'actuació, junt amb una gran homogeneïtat i regularitat de la vegetació, origina la presència d'un paisatge monòton i de reduïda qualitat.
  
III. Anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental
  
L'Estudi d'Impacte Ambiental referit a l'Homologació Modificativa i Pla Parcial del Sòl Urbanitzable d'ús industrial a la partida ?Los Olivares- en Catadau, recull el contingut mínim exigit als articles sisé i seté del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
Després d'una descripció succinta del medi físic i socioeconòmic, en l'estudi es realitza un anàlisi de les afeccions derivades de l'execució del projecte sobre els factors ambientals considerant les fases de construcció i funcionament. En esta anàlisi s'identifiquen els impacte, s'avaluen per un mètode sistemàtic proposat per Gómez-Orea i modificat per l'equip redactor de l'estudi, i per últim, es proposen les mesures correctores a adoptar amb l'objecte de minimitzar la magnitud de l'impacte ambiental sobre el medi per aplicació del projecte.
  
De totes les mesures correctores proposades en l'Estudi d'Impacte Ambiental són de destacar les que se citen textualment a continuació:
  
- Aigües residuals: ?Caldrà que cap empresa aboque les seues aigües residuals, siguen del tipus que siguen, fora de la xarxa de clavegueram de forma que s'evite la possible afecció sobre l'aqüífer.-
  
En l'estudi no s'expressa amb claredat la depuradora que serà receptora dels abocaments industrials. Se cita textualment: ?la xarxa de clavegueram transportarà els abocaments generats en el polígon a la futura estació depuradora?. Amb esta afirmació s'hi pot entendre la intenció de construcció d'una estació depuradora que tracte els abocaments. No obstant això, tant en l'estudi com en els plans d'ordenació la interpretació és la de construir un col·lector que connecte amb la depuradora existent.
  
En qualsevol dels dos casos, no es té cap un estudi sobre la capacitat de la depuradora existent o futura, per a l'admissió de les noves càrregues que suposaran el desenvolupament dels terrenys classificats com a urbanitzables d'ús industrial.
  
- Respecte al subministrament d'aigua, en l'estudi s'expressa: ?El consum d'aigua per les activitats industrials s'estima que no és objecte de l'avaluació d'impacte sobre les reserves de l'aqüífer ja que d'una banda este és excedentari i a més el projecte tècnic del polígon ha calculat que donades les dotacions actuals, les necessitats hídriques del polígon estan assegurades?. Esta afirmació no garantix el subministrament d'aigua a la indústria que es preveja instal·lar en el sector, havent-se d'estimar en l'estudi d'impacte les necessitats hídriques i certificar el fet de tindre-les cobertes.
  
- Paisatgísticament l'estudi proposa potenciar l'efecte pantalla mitjançant la inclusió d'exemplars de desenvolupament vertical, així com garantir la presència a les zones verdes d'elements arboris propis de l'entorn.
  
Com a suggeriment per obtindre l'efecte pantalla desitjat i l'ús d'exemplars propis de l'entorn, proposem la plantació d'espècies de port arbori com Pinus halepensis (pi blanc), Ceratonia siliqua (garrofer) i Olea europaea (olivera), i espècies de port arbustiu alt com el Pistacia lentiscus (llentiscle), Juniperus oxycedrus (càdec), Juniperus phoenicea (savina), Quercus coccifera (garric), Rhamnus alartenus (aladern), Rhamnus lycioides (arçot) i Phillyrea angustifolia (aladern de fulla estreta).
  
El Programa de Vigilància Ambiental proposat contempla les mesures a adoptar en la fase de funcionament del polígon, no sent tractat en este apartat les possibles mesures de vigilància en la fase de construcció.
  
En conclusió, l'estudi d'impacte ambiental, en el seu conjunt oferix informació suficient de les característiques ambientals i efectes de la implantació del polígon, ajustant-se en el seu desenvolupament i redacció al que disposa al respecte en la normativa d'avaluació d'impacte ambiental, encara que és de destacar les imprecisions existents en aspectes de vital rellevància com ho són les mesures a adoptar quant a l'increment d'aigües residuals i el subministrament d'aigua.
  
IV. Anàlisi de les al·legacions de caràcter ambiental
  
El secretari de l'Ajuntament de Catadau certifica respecte a la Modificació Puntual de les Normes Subsidiàries del Planejament, Homologació i Pla Parcial de creació de Sòl Industrial, el fet que no hagen presentat cap al·legació.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article cinqué de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Tenint en compte que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes als quals s'aplique esta Llei.
  
Donat que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat a través del Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.
  
Fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
1. Formular amb caràcter favorable la present declaració d'impacte ambiental de l'homologació modificativa i pla parcial del sector industrial Partida Camí Olivares en Catadau (València), promogut pel propi ajuntament, als efectes del que establix l'article 5.1 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
2. Assenyalar l'adopció de les mesures correctores addicionals següents:
  
2.1 Respecte a la capacitat de depuració i normativa per a la correcta gestió de les aigües residuals generades en el polígon industrial es tindran en compte els següents punts:
  
2.1.1 En qualsevol cas, l'ordenança d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, que serà d'aplicació en tot l'àmbit del terme municipal, s'ajustarà al que preveu el model elaborat a l'efecte conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
L'incompliment en els límits establerts en les ordenances obligarà a cadascuna de les activitats a l'establiment dels tractaments previs necessaris per a l'admissió de les aigües generades a la xarxa municipal de clavegueram.
  
2.1.2 El desenvolupament del sòl urbanitzable d'ús industrial restarà supeditat a l'acceptació de l'òrgan gestor de l'Estació Depuradora d'Aigües Residuals de l'admissió per a tractament de l'increment de volums.
  
Cas que no és possible el tractament en les actuals instal·lacions, haurà de dotar-se el sector del seu propi sistema de depuració.
  
2.2 Es garantirà l'adequada gestió dels diferents tipus de residus en tot l'àmbit del polígon industrial i en especial pel que fa a les empreses productores de residus tòxics i perillosos.
  
En este sentit, l'Ajuntament en previsió de la instal·lació d'indústries productores, en el seu procés de producció de residus tòxics i perillosos, i donat que els residus d'este caire han de ser evacuats i tractats per empresa gestora especialitzada, requerirà per a la concessió de la llicència d'activitat de les esmentades empreses, depenent de la massa anual generada, l'autorització de Productor de Residus Tòxics i Perillosos o la inscripció en el registre de Xicotets Productors de Residus Tòxics i Perillosos.
  
2.3 Respecte al subministrament d'aigua, s'haurà de documentar la disponibilitat d'aigua potable per a satisfer les necessitats hídriques previstes per al desenvolupament del polígon.
  
3. Establir en relació amb el Programa de Vigilància Ambiental, en compliment del que establix l'article 12 del Decret 162/90 de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental 162/90 del Consell de la Generalitat Valenciana les condicions fixades en l'Estudi d'Impacte Ambiental.
  
4. Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no cap cap recurs; la qual cosa no és inconvenient per a què puguen emprar-se tots els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
5. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 27 de gener de 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 47/98-AIA sobre el projecte d'instal·lació d'una Planta de Cogeneració a gas natural (amb tres grups motogeneradors de 1.038 kWe cada un), promogut per AGEVAL COGENERACIÓN, SL. per a la fàbrica de joguets de l'empresa HASBRO MB ESPAÑA, SA. situada en el Polígon Industrial Sector-13, c/ 17, Parcel·les 28/2 i 28/ 3, al municipi de Riba-roja de Túria (València).
  
Vist que, el 2 de febrer de 1998, és presentat pel Sr. Federico Vidal Roig l'Estudi d'Impacte Ambiental per a la instal·lació de Fàbrica de Joguets amb Planta de Cogeneració promogut per HASBRO MB ESPAÑA, SA.
  
Vist que, en data 19 i 20 de febrer de 1998, respectivament, s'efectuarà consulta a l'Ajuntament de Riba-roja de Túria i a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'esta Conselleria, i se sol·licita al promotor la documentació tècnica corresponent a la fàbrica de joguets i a la planta de cogeneració, ambdues sotmeses a la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.
  
Vist que, l'1 d'abril de 1998, es rep de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental l'informe emés pel Servici de Residus i Contaminació, en el qual es recull els aspectes següents a tenir en compte per a garantir una adequada protecció de l'ambient atmosfèric i gestió de residus:
  
- En l'EIA no s'ha indicat el grup en el qual considera classificada l'activitat del Catàleg d'Activitats Potencialment Contaminadores de l'Atmosfera, que apareix com a annex II del Decret 833/75. Este aspecte és important a causa d'estar necessàriament al que disposa per a tals activitats en el Títol VI de l'esmentat Decret (Règim especial d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera) i en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, i especialment pel que fa al programa de vigilància ambiental. No obstant això, segons el que exposa l'EIA, entenem que l'activitat principal de l'empresa se classifica en el grup B, bé en l'apartat 2.6.20, producció de plàstics per a emmotllament del tipus vinílic, acrílic, uretànic i halogenat, bé en l'apartat 2.12.1, aplicació en gelat de vernissos no greixosos, pintures i tintes d'impressió sobre qualsevol suport, i la seua cocció o secat, quan la quantitat emmagatzemada en el taller siga superior a 1000 litres; i l'activitat secundària, en este cas el generador de calor de la instal·lació de cogeneració també es troba classificat en el grup B, apartat 2.1.2, generadors de vapor de capacitat superior a vint tones de vapor per hora i generadors de calor de potència calorífica a 2000 tèrmies per hora.
  
- Pel que fa a l'altura de la xemeneia o xemeneies necessàries (a l'EIA no queda clar si existixen altres focus a més del de la cogeneració, com els resultants de cabines de pintura), no s'ha estimat la necessària emprar la fórmula de la O.M. de 10 d'octubre de 1976, però s'hauria d'indicar almenys l'altura prevista considerant l'altura del propi edifici, la dels confrontants, les distàncies a què es troben estos darrers, les turbulències que poguera ocasionar el propi edifici on residix la instal·lació, per tant a fi d'evitat dispersions insuficients caldria que es justificara tenint en compte els aspectes esmentats, en l'estimació de l'altura necessària per a la xemeneia.
  
- Pel que fa als límits d'emissió, entenem que haguera de garantir-se el compliment del preceptuat en l'apartat 2 de l'Annex IV del Decret 833/75 (instal·lacions de combustió industrial), i per al no indicat, el que s'inclou en l'apartat 27 del mateix annex (activitats industrials diverses no especificades en este annex).
  
- L'activitat sotmesa a estudi haurà de disposar d'un llibre de registre per cada focus emissor de contaminants segons el model que apareix en l'Annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera (el llibre de registre es troba disponible als Servicis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient). Així mateix, hauran de presentar correctament complimentada davant esta administració l'enquesta que apareix en l'annex V de l'esmentada ordre, la qual permeta realitzar una millor avaluació de l'impacte atmosfèric.
  
- S'haurà de garantir que per a les vivendes confrontants o pròximes, concretament a les masies pròximes protegides, el nivell dels sorolls transmesos a elles per l'activitat no ha de superar 35 dB(A).
  
- No s'ha inclòs a l'EIA cap programa de vigilància ambiental, per tant no és possible avaluar la seua suficiència. S'ha de realitzar controls periòdics de les emissions a l'atmosfera per centre homologat cada tres anys i pel que fa als autocontrols prevists en la legislació de protecció de l'ambient atmosfèric, almenys amb freqüència semestral.
  
- A l'objecte del control de les emissions de monòxid de carboni (CO), a l'EIA indiquen que disposaran d'un detector, però no n'hi ha indicació de les característiques de l'equip, per la qual cosa no es pot avaluar la seua suficiència.
  
- Pel que fa als residus generats, envasos i restes d'aerosols, tubs, fluorescents, residus mèdics i hospitalaris, llots de cabines de pintura, dissolvents de pintures i olis de lubricació de la fabricació o de la cogeneració s'hauran de lliurar a un gestor autoritzat per a cada tipus dels residus tòxics i perillosos. Depenent de la quantitat d'estos residus que produïsquen, més o menys d'uns tones anuals, hauran de o bé sol·licitar autorització per a la producció dels RTP's, o bé sol·licitar en el registre de xicotets productors, ambdós tràmits en esta Conselleria de Medi Ambient.
  
Vist que el 5 de maig de 1998, es rep document de l'Ajuntament de Riba-roja de Túria, en resposta a la nostra consulta, comunicant el següent Acord pres per la Comissió de Govern a la vista de l'informe de l'arquitecte de data 1 d'abril de 1998.
  
Primer. Comunicar que vist l'Estudi d'Impacte Ambiental, s'informa favorablement que s'emeta declaració d'impacte ambiental.
  
Segon. Comunicar els esmentats acords a la Conselleria de Medi Ambient als efectes oportuns.
  
Vist que, el 28 de setembre de 1999, es rep del Servici Territorial d'Indústria i Energia en València el projecte de Planta de Cogeneració i Estudi d'Impacte Ambiental el titular del qual és AGEVAL COGENERACIÓN, SL, i els resultats de l'exposició pública.
  
Vist que, han sigut exposats al públic la sol·licitud d'Autorització Administrativa i l'Estudi d'Impacte Ambiental de la Planta de Cogeneració, durant el termini de trenta dies, mitjançant anunci en el BOP núm. 179, de 30 d'agost de 1999, sense que s'hi hagen presentat al·legacions, segons escrit del director Territorial d'Indústria i Energia.
  
Vist que, amb l'execució del projecte, es generarà energia elèctrica i s'aprofitarà l'energia tèrmica continguda en els gasos d'escapament i de refrigeració dels motors, a través de calderes de recuperació i intercanviadors, per obtenir aigua calenta a 98ºC amb destinació a calefacció, aigua calenta sanitària (A:C.S.) i a màquines d'absorció que produiran aigua refredada utilitzable en procés industrial de la fàbrica de joguets.
  
Vist que, amb data 26 de novembre de 1999, a través d'escrit al promotor (M.B. ESPAÑA, SA.) se li requerix novament el projecte de l'activitat de Fàbrica de Joguets, i se li adjunta l'informe emés pel Servici de Residus i Contaminació de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental per al seu coneixement i efecte oportuns.
  
Vist que, el 30 de novembre de 1999, es rep documentació d'AGEVAL COGENERACIÓN, SL, en contestació al nostre escrit, informant ser el titular i propietari de la Planta de Cogeneració que ?sols produïx energia elèctrica i tèrmica que se li ven a MB ESPAÑA, SA.- i desconèixer els processos productius de la fabricació de joguets; per la qual cosa se contesta l'informe de la D. G. d'Educació i Qualitat Ambiental en el qual es referix a la planta de cogeneració:
  
1º) Considerem que la classificació en el grup B, apartat 2.1.2. del Catàleg d'Activitats Potencialment Contaminants de l'Atmosfera (Annex II del Decret 833/75), no és aplicable a esta instal·lació ja que els generadors d'aigua calenta que n'hi ha són d'una potència total de 1.821 Tèrmies/hora, per la qual cosa és més pròxima la classificació del nostre estudi que la situa en el grup C, apartat 3.1.1.
  
2º) L'altura de xemeneia és de 14 metres com s'indica en el punt 3.2.3. de l'EIA. L'edifici més pròxim a la xemeneia està a 96 metres, en projecció horitzontal, pel que no pot haver cap problema en quant a dissipació de contaminants.
  
3º) Les emissions a l'atmosfera de substàncies contaminants de la cogeneració està per sota de les indicades a l'Annex IV del Decret 833/75.
  
4º) L'activitat disposa d'un llibre Registre de Contaminants retirat d'aquella Conselleria i presentat en els Servicis Territorials d'Indústria, que l'havien sol·licitat, junt amb els controls realitzats per la O.C.A. ?E.C.A.-
  
5º) Les edificacions més pròximes a la planta, com s'indica en l'EIA, podran estar situades a un mínim de 50 metres i tindran un nivell de pressió sonora de 26'6 dB(A), inferior en més de 8 dB al màxim permés de 35 dB(A).
  
6º) Es realitzaran controls per un centre homologat cada 3 anys. Els autocontrols tindran una freqüència semestral.
  
7º) L'únic control sobre emissió de CO és el control landa en la carburació del motor, que ve en el subministrament del motor.
  
8º) Els residus d'oli produïts en la cogeneració són retirats pel SEPIVA com a gestor autoritzat, havent-se de registrar AGEVAL COGENERACIÓN, SL., com a xicotet productor de Residus Tòxics i Perillosos.
  
Vist que l'oli usat de lubricar el motor (recollit en un bidó de 1.000 litres), les bateries, filtres i altres residus perillosos generats seran lliurats a empresa gestora autoritzada.
  
Vist que l'evacuació a l'atmosfera dels gasos d'escapament, tant els que han tingut un aprofitament energètic com els que no, es realitzarà a través de les tres xemeneies de la Caldera de Recuperació.
  
Vist que l'atenuació del soroll generat per la cogeneració, mitjançant l'aïllament acústic de la sala de motors i els silenciadors instal·lats, s'estima en el límit de la parcel·la un nivell acústic de 54 dB(A).
  
Vist que com a Programa de Vigilància se proposa, a més dels controls per un centre homologat cada tres anys, realitzar autocontrols semestrals.
  
Atés que, d'acord amb la documentació tècnica presentada, l'intercanviador de recuperació i la caldera de calor que s'instal·laran per cada motor tenen una potència de 500 Th/h i 607 Th/h, respectivament; resultant un total superior a les 2.000 Th/h i per consegüent restaria classificada en el grup B del Catàleg d'Activitats Potencialment Contaminants de l'Atmosfera.
  
Atés que, tots els residus perillosos generats en l'activitat han de ser emmagatzemats en envasos adequats per a això i etiquetats correctament per al seu lliurament posterior a les respectives empreses autoritzades a cada tipus de residu.
  
Atés que, els nivells d'emissió de contaminants emesos a l'atmosfera, tant dels gasos evacuats sense aprofitament energètic com dels que ja han sofert tal aprofitament, no hauran de sobrepassar els límits establerts en el Decret 833/75 que desenvolupa la Llei 38/72 de protecció de l'ambient atmosfèric. Per a les combustions de gas natural, els límits d'emissió hauran de ser:
  
Opacitat ....... 2 (Bacharach) i 1 (Ringlemann).
  
Monòxid de carboni .............. 500 ppm.
  
Òxids de nitrogen ................. 300 ppm.
  
Partícules en suspensió ....... 150 mg/Nm³
  
SO2, des de l'any 1980 ......... 850 mg/Nm³
  
Atés que en el Programa de Vigilància Ambiental s'ha d'establir a més de l'autocontrol anual de les emissions de contaminants, un control anual del nivell acústic produït, realitzats per una Entitat Col·laboradora amb l'administració o Laboratori autoritzat.
  
Atés que el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons es desprenen de l'article cinqué de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes als quals s'aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i supeditada a l'obtenció de la llicència d'activitat de la Fàbrica de Joguets, el projecte d'instal·lació d'una Planta de Cogeneració a gas natural (amb tres grups motogeneradors de 1.038 kWe cada un), promogut per AGEVAL COGENERACIÓ, SL. per a la fàbrica de joguets de l'empresa HASBRO MB ESPANYA, SA situada en el Polígon Industrial Sector-13, c/ 17, Parcel·les 28/2 i 28/ 3, al municipi de Riba-roja de Túria (València), en els termes que establix l'Estudi d'Impacte Ambiental, Annex a este i, sempre que, es complisquen les següents condicions:
  
1) L'oli usat, els possibles vessaments, bateries, filtres procedents dels circuits de trasbals de l'oli, i en general, qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a Gestor Autoritzat, segons la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus.
  
2) Per ser productor de residus perillosos, l'empresa està subjecta a tot el que disposa la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de Residus. És a dir, si produïxen menys de 10 Tm/any de RTP's haurà d'inscriure's en el Registre de Xicotets Productors de Residus Perillosos, o de ser superior a esta quantitat haurà de sol·licitar davant la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'esta Conselleria l'autorització com a Productor de Residus Perillosos.
  
3) La present activitat, considerada en el grup B del Catàleg d'Activitats potencialment contaminants de l'atmosfera que s'indica en l'annex II del Decret 833/75, estarà a tot el que disposa per a tals activitats el títol VI de l'esmentat Decret (Règim especial d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera) i en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
4) Els nivells màxims d'emissió de contaminants a l'atmosfera que es garantiran de no superar seran:
  
Opacitat ......... 2 (Bacharach) i 1 (Ringlemann)
  
Monòxid de carboni ............ 500 ppm
  
Òxids de nitrogen .............. 300 ppm
  
Partícules en suspensió .... 150 Mg/Nm³
  
SO2, .................................. 850 Mg/Nm³
  
Igualment, s'ha de garantir que els nivells d'immissió no superen el que establix l'annex I del Decret 833/75 i la resta de legislació posterior que la modifique.
  
5) Les xemeneies d'evacuació i dispersió dels gasos en l'atmosfera disposaran dels adequats orificis per a la realització de les preses de mostres, a fi d'efectuar els mesuraments de control i autocontrol de les emissions exigides en la normativa, i d'una infraestructura fixa i segura que permeta l'accés als orificis. Així com, qualsevol altra prescripció continguda en l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial.
  
6) L'activitat disposarà d'un llibre de registre per cada focus emissor de contaminants, segons el model que apareix en l'annex IV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial, on s'anotaran tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera.
  
7) L'empresa presentarà correctament l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, la qual es troba disponible als Servicis territorials de la Conselleria de Medi Ambient.
  
8) A pesar de les mesures que s'instal·len per a atenuar el soroll generat per esta activitat, es tindrà en compte d'incorporar els silenciadors i equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors als límits exigits per la normativa municipal en el dit lloc, i que no es transmeta a les possibles vivendes confrontants o pròximes més de 35 dB(A).
  
9) S'establirà com a Programa de Vigilància Ambiental de les emissions a l'atmosfera i del soroll ambiental generat:
  
- Mesuraments de les emissions de SO2, NO, NO2, CO i CO2, realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2 i CO, realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada cada any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior de vivendes o instal·lacions pròximes o confrontants realitzades per una entitat col·laboradora de l'administració a la posada en marxa i cada tres anys.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la pròpia empresa una vegada cada any.
  
Els resultats obtinguts dels controls efectuats i el dictamen donat per l'OCA o Laboratori autoritzat relatiu a la suficiència de les mesures correctores de la contaminació projectades seran remesos a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'esta Conselleria.
  
Segon
  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no cap cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 9 de febrer del 2000.- La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Vist l'expedient 523/99-AIA sobre el projecte d'Instal·lació d'una Granja Marina per al cultiu intensiu de daurada i llobarro en el litoral de Guardamar del Segura (Alacant), promogut per l'empresa MARTORRES, SL.
  
Vist que, el 2 de setembre de 1999, es rep del Servici Territorial de Medi Ambient a Alacant: el Projecte de Granja Marina per a cultiu de daurada i llobarro enfront de la costa de Guardamar del Segura, l'Estudi d'Impacte Ambiental i l'expedient administratiu de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Vist que, en la documentació de l'expedient administratiu consta:
  
La realització de l'exposició pública de l'estudi d'impacte ambiental, conjuntament amb el projecte tècnic, durant el termini de 20 dies, mitjançant anunci de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació en el BOP núm. 133, de data 12 de juny de 1999.
  
Els resultats de l'exposició pública amb diverses al·legacions, segons certificat de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació:
  
- Al·legació de l'Ajuntament de Guardamar del Segura, sobre l'existència d'una anterior proposta d'instal·lació de granja marina informada favorablement pel dit Aj. la ubicació del qual pràcticament coincidix amb esta.
  
- Al·legació de l'empresa Granja Marina Badia de Sta. Pola, SL, sobre les possibles influències que sofrirà la seua instal·lació (actualment pendent de la concessió administrativa i el tràmit d'exposició pública de la qual va ser en el BOP del 13 de març de 1999) per la ubicació d'esta instal·lació a una distància aproximada d'una milla.
  
- Al·legació de l'empresa Cultius Marins de Guardamar, SL, per coincidir la seua ?concessió- i el tràmit d'autorització de la qual va ser iniciat abans.
  
- I de l'Ajuntament de Santa Pola, el tècnic mediambiental informa que falta entre la documentació el certificat d'adequació a les normes tècnic sanitàries.
  
La resposta donada pel promotor a les al·legacions, de la qual recollim:
  
- Que el certificat d'adequació a les normes técnico-sanitàries s'obtindrà una vegada s'obtinga la concessió per a la instal·lació que se sol·licita i abans d'iniciar l'activitat.
  
- Els aclariments donats, mitjançant informe de l'autor de l'estudi d'impacte ambiental, a l'al·legació realitzada per l'empresa Granja Marina ?Bahía de Sta. Pola, SL?, on s'argumenta de forma justificada la suficiència, per a este cas, de la ?base de dades- sobre corrents marines i vents de la zona utilitzades en l'EIA a fi de contemplar la major àrea d'influència que poguera abraçar el cultiu. I, respecte als possibles perjudicis sanitaris que poguera causar la proximitat dels cultius, que l'ús adequat de les substàncies utilitzades (cita cinc antibiòtics reglamentàriament autoritzats) per al tractament i prevenció de malalties conforme al Reglament L/2377/90, de 26 de juny, fan poc probable un contagi de les malalties així com l'afecció d'estos fàrmacs a la salubritat de les aigües circumdants.
  
Vist que la instal·lació projectada consistix a ubicar dotze gàbies d'engreixament que ocuparen 74.800 m², dels 299.200 m² que té la sol·licitada concessió enfront de la desembocadura del riu Segura, a profunditats entre 21 i 25'7 metres.
  
El procés productiu consistix en l'engreixament de 250.000 alevins de daurada (segons projecte tècnic seran 500.000) i 215.000 alevins de llobarro fins a obtenir adults de 300 gr i 700-800 gr, respectivament. D'acord al cicle productiu de cada espècie, s'estima que el temps emprat a aconseguir estos peixos per a la seua venda és d'uns 16 mesos per a les daurades i uns 27 mesos per als llobarros.
  
Vist que, en data 17 de setembre de 1999, es realitza consulta al Servici de Planificació dels Recursos Hidrològics de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'esta Conselleria.
  
Vist que, el 3 de novembre de 1999, es rep l'informe emés pel Servici de Planificació dels Recursos Hidrològics:
  
1. La influència de la piscifactoria en l'entorn marí vindria donada per un possible augment de la terbolesa i dels nivells de nutrients (eutrofització), estos dos originats per l'alimentació artificial i per les defecacions dels peixos.
  
2. Respecte a l'emplaçament de la granja marina cal assenyalar que:
  
2.1. Segons el projecte la coordenada central de la granja és 380 05,851' N i 000 36,074' W, este punt coincidix pràcticament amb una concessió a l'empresa ?Bahía Santa Pola- (380 07,396'N i 000 35,580'W) per la qual cosa les dues granges són confrontants. Este fet originaria un major impacte en el medi.
  
2.2. En el projecte es posa una superfície de la instal·lació inicial de 74.000 m² i una posterior ampliació fins a 299.000 m² que és tres vegades la inicial, esta circumstància agreujaria encara més el problema.
  
2.3. En les seues proximitats hi ha diferents zones de bany que pogueren ser afectades com a conseqüència d'esta activitat: la platja de Tamarit i platja Llisa en Santa Pola i Els Vivers a Guardamar del Segura, totes elles de qualitat òptima per al bany.
  
3. Les aigües on es preveu instal·lar l'activitat, segons arreplega el propi estudi d'impacte ambiental presenta una elevada taxa de nutrients i un índex de Margalef < 2,4 que indica eutrofització.
  
4. Encara que en l'estudi d'impacte ambiental està previst el Pla de Vigilància Ambiental (pàg. 91), es fan constar els següents aspectes:
  
a) La periodicitat del control a establir a posteriori per als sediments haurà de ser semestral no anual i a més dels paràmetres proposats en el programa de vigilància s'ha d'afegir al control:
  
- DBO
  
b) Respecte a les analítiques en aigües, que seran mensuals, tal com indica el Pla de Vigilància, a més de les propostes en el programa haurà d'afegir els paràmetres següents:
  
- Coliformes totals
  
- Coliformes fecals
  
- Estreptococs fecals
  
- Salmonel·la
  
- Amoníac
  
- Terbolesa
  
c) S'haurà de comprovar periòdicament l'estat de conservació de la praderia de Posidonia oceanica que està a 3.100 m de la instal·lació, a causa de l'alt interés d'esta comunitat, almenys una vegada a l'any.
  
d) Fragilitat de les gàbies:
  
Davant períodes de tempestats, vent i onatge o accidents l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o quedaren a la deriva, s'establirà especial atenció en la temporada de bany.
  
Els resultats del Pla de Vigilància Ambiental es remetran a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental trimestralment per a avaluar els resultats i controlar la seua possible incidència en les aigües de bany.
  
Després del que s'ha exposat, i per a poder informar el projecte caldria posar major documentació, en especial sobre:
  
- Impacte en el medi davant del fet d'ubicar dues granges confrontants, ja que el projecte no esmentava l'existència de l'altra piscifactoria; i mesures correctores si és procedent.
  
- Impacte que suposaria el fet que en un moment donat s'ampliara l'activitat als 299.000 m² que s'indica en l'expedient.
  
Vist que, amb data 5 de novembre de 1999, es comunica al promotor i a la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació que s'ha d'ampliar la informació de l'estudi d'impacte ambiental en els termes que arreplega l'informe del Servici de Planificació dels Recursos Hidrològics adjuntat.
  
Vist que, amb data 8 i 25 de novembre de 1999, es rep del promotor i de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació, respectivament, el document annex a l'estudi d'impacte ambiental la informació del qual, sobre els següents aspectes, concretem:
  
- A l'augment de la terbolesa i nivells d'eutrofització, i ús d'agents antibacterians.
  
Que ?L'estudi d'impacte recull la previsió d'una aportació anual aproximada al medi de 150 tones de matèria orgànica produïda per la instal·lació en forma d'excrements i pinso. Esta quantitat s'ha calculat segons la màxima probable per a magnificar el seu impacte i avaluar sempre el pitjor cas possible, a la que cabria restar certs percentatges ocasionats pel contingut hídric dels pinsos o a les pèrdues calòriques dels peixos cultivats. Això significa que al llit marí arribaria un poc menys de 0'004 kg/m² de matèria orgànica al mes, quantitat que és perfectament assimilable pel fons, encara en el cas de triplicar la producció. Este augment resulta poc significatiu tant per a alterar les condicions tròfiques del fons com per a accentuar les característiques de degradació ambiental que ja sofrixen les biocenosis afectades (arenes fangoses).-
  
Que ?L'ús de substàncies per al tractament i prevenció de malalties del cultiu s'efectuarà conforme al Reglament L/2377/90, de 26 de juny. Tals substàncies se subministren a les empreses de cultiu en forma de premescles en pinso (per a impedir la seua ràpida dispersió en un medi aquós) i en dosis concretes davall prescripció veterinària. L'efecte d'estos fàrmacs és a través de la seua ingestió, sent innocus per simple contacte. Per tot això resulta poc probable una contaminació per part d'estos productes i, en particular, que afecten a la salubritat de les platges de bany. Això últim és encara menys possible en la zona interessada, tant per la llunyania de les platges (aprox. 3,5 km) com per la posologia de tals substàncies.-
  
- Respecte a la ubicació
  
La interacció d'esta instal·lació i la del projecte de Granja Marina Badia de Santa Pola és improbable, donat l'ampli polígon de concessió de cada una d'elles i la distància entre ambdues de més de 2 km. I la distància a les zones de bany, d'uns 3'5 km, és superior a la d'altres granges ja instal·lades en altres zones, i segons les nostres observacions en un radi de 200 m desapareixen tots els efectes, tant de terbolesa, com de matèria orgànica. L'efecte ambiental, en conseqüència, no traspassa l'àrea de concessió.
  
- Nivells d'eutrofització en la zona
  
La zona presenta valors ecològics que freqüentment traspassen el límit de l'oligotròfia, este fet és habitual i es deu a la influència de la desembocadura del Segura. És per això, que l'elecció d'aquesta zona com de desenvolupament per a l'aqüicultura resulta òptima, ja que les pròpies biocenosis es troben adaptades a este ambient fluctuant, no haguera sigut així en el cas de situar-nos en una praderia de Posidonia oceanica, al costat de biocenosi de la roca infralitoral, del detrític, o del coraligen.
  
La confluència d'empreses en un espai reduït obeïx a les exigències de l'Armada de no traspassar els límits de l'escull artificial, zona considerada per Defensa com de maniobres i entrenament. Per tant, una major separació que haguera convingut a les distintes empreses, no ha sigut possible. En este sentit, cap reflexionar si a nivell global convé distanciar més les empreses o bé concentrar-les en una zona d'escàs valor ecològic, per a concentrar els seus efectes en una zona i no dispersar-los.
  
No cal esperar fenòmens de sinèrgia en l'eutrofització per les distintes empreses, atés que els efectes derivats de l'aportació de pinso i excrements no traspassaran els límits de la concessió.
  
Tampoc es preveu un increment de la contaminació a causa dels efectes de l'ampliació. No obstant, i entenent que la falta de dades sobre este tipus de cultius és patent, es considera apropiat el fet d'iniciar l'activitat amb un grup de 12 gàbies i seguir estrictament el programa de seguiment indicat en l'estudi d'impacte, a més de les indicacions aportades per la D.G. d'Educació i Qualitat Ambiental, i comprometre's l'empresa a la comprovació dels resultats conjuntament amb la Conselleria de Medi Ambient com a pas previ a les futures ampliacions previstes.
  
Vist que, les mesures correctores proposades per a minimitzar els efectes negatius produïts per les aportacions d'excrements i pinso no consumit al medi són:
  
- Optimar el pla d'alimentació, i ajustar-lo contínuament a les necessitats del cultiu, evitant pèrdues per no ser aprofitat.
  
- Utilitzar com a aliment el pinso normal l'àrea de deposició del qual serà la meitat de l'afectada per l'ocupació de pinso extruït, a no ser que este darrer garantisca unes pèrdues mínimes.
  
- Introduir elements durs en la zona de màxima deposició de pinsos que contribuïsca a diversificar i estructurar l'ecosistema. Estos elements permeten l'assentament de diversos organismes filtrants capaços d'aprofitar tal subministrament de matèria.
  
- En les zones annexes d'un centenar de metres (amb biocenosi d'arenes fangoses) on serà menor la deposició de residus, la introducció de bivalves (clòtxina, ostra) contribuirà a preservar la qualitat de l'aigua i eliminar residus.
  
- En zones més allunyades, de diversos centenars de metres, afectades per l'alliberament dels nutrients que induixen fenòmens d'eutròfia, proliferació planctònica i terbolesa, la introducció també de filtrants per a disminuir l'excés de fitoplàncton en la columna d'aigua.
  
Vist que en el Programa de Vigilància Ambiental, aplicat a les tres escales espacials i tenint en compte el vector de major incidència en la difusió dels residus pels corrents de component NNE, s'establix:
  
- Un seguiment anual dels sediments en les tres escales espacials.
  
- Mensualment es determinarà l'estat d'eutròfia de l'aigua, a escala mitjana i gran, i un seguiment de les poblacions fitoplanctòniques. Tenint en compte que les concentracions i paràmetres mesurats corresponen al mes de novembre i que estos oscil·len al llarg de l'any.
  
- Anualment i coincidint amb l'estat inicial (novembre), a curta i mitja escala, se caracteritzarà i quantificarà la biota de la biocenosi d'arenes.
  
- Per a les poblacions íctiques s'efectuarà un seguiment anual a mitjana o gran escala coincidint amb l'estat inicial (novembre).
  
- S'establirà una àrea ?control- de característiques homogènies la situació hidrogràfica de la qual quede fora de la influència de la instal·lació.
  
Els factors a seguir i comparar seran aquells que han sigut objecte d'una quantificació per a definir el seu estat zero o caracterització de l'entorn en el citat estudi d'impacte ambiental.
  
Atés la manifesta situació de degradació ambiental de la zona a causa de la desembocadura del Segura.
  
Atés que, de la quantitat calculada de matèria orgànica (excrements i pinso no consumit) que s'abocaria al medi pel funcionament de la instal·lació, la que arribaria a dipositar-se en el fons marí (de 0'04 Kg/m² a 0'12 Kg/m²) és perfectament assimilable pel dit fons i això no suposaria un increment en la degradació de la biocenosi afectada.
  
Atés que els efectes derivats d'esta matèria orgànica aportada al medi, procedent del funcionament de l'activitat amb un grup de 12 gàbies, no traspassaran els límits de la concessió.
  
Atés que la superfície de concessió està confrontant amb l'escull artificial per la part còncava que este té al sud, quedant l'àrea de deposició de matèria orgànica ?a recer- per la distribució d'eixos elements de l'escull, per la qual cosa s'haurà d'incloure en la vigilància ambiental un seguiment de l'evolució dels organismes que colonitzen els elements de l'escull artificial en aquell tram.
  
Atés adequada la proposta del Servici de Planificació dels Recursos Hidrològics de realitzar controls dels sediments amb una periodicitat semestral.
  
Atés adequada l'elecció del mes de novembre, proposta en el programa de vigilància ambiental, per a l'execució dels mostratges de control. No obstant això, i com les úniques dades de què es disposen, previs a la instal·lació, corresponen als obtinguts en el mes de febrer, es considera imprescindible la realització de nous mostratges després de la posada en funcionament de la instal·lació durant el mes de febrer amb l'objecte que estos puguen ser contractats.
  
Atés que el projecte examinat constituix un dels supòsits fàctics en els que resulta preceptiva la formulació d'una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a la seua aprovació definitiva, segons es desprenen de l'art. 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.
  
Atés que l'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribuix la competència a l'Òrgan Ambiental, per a la Declaració d'Impacte Ambiental dels projectes als quals s'aplique esta llei.
  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribuix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i en ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals, el projecte d'Instal·lació d'una Granja Marina per al cultiu intensiu de daurada i llobarro en el litoral de Guardamar del Segura (Alacant), promogut per l'empresa Martorres, SL, en els termes que establix l'Estudi d'Impacte Ambiental, el seu Annex, Programa de Vigilància Ambiental i, sempre que, se complisquen les següents condicions:
  
1) La quantitat d'alevins de daurada i llobarro que s'utilitzaran a l'inici de cada cicle per al seu engreixament en les 12 gàbies de la instal·lació serà: 250.000 alevins de daurada i 215.000 alevins de llobarro; ja que esta ha sigut la utilitzada en l'estudi d'impacte ambiental per a obtenir un càlcul estimat del total de matèria orgànica abocada al medi els efectes del qual se consideren que no són significatius.
  
2) S'haurà de contemplar en el projecte una partida pressupostària que permeta dur a terme el Pla de Vigilància Ambiental.
  
3) La vigilància ambiental es realitzarà amb controls al novembre i repeticions d'ells al febrer per a contrastar amb les dades disponibles, d'acord al que preveu el Programa de Vigilància Ambiental i incloent a més:
  
En les anàlisis de control mensuals en l'aigua es determinaran a més els següents paràmetres:
  
Coliformes totals
  
Coliformes fecals
  
Estreptococs fecals
  
Salmonel·la
  
Amoníac
  
Terbolesa
  
En la periodicitat de control per als sediments serà semestral, també es controlarà la DBO.
  
Anualment s'haurà de controlar l'estat de conservació de les comunitats de major valor ecològic, com la praderia de Posidonia oceanica, biocenosi del detrític coster i del coralígen de concreció.
  
Control semestral dels organismes que colonitzen la part de l'escull confrontant amb la instal·lació per a conéixer la seua evolució i influència de l'activitat piscícola.
  
L'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells en el cas que, davant períodes de tempestats, vent i onatge o accidents, estes pogueren ser arrossegades a zones de la costa o quedaren a la deriva; i haurà d'establir especial atenció durant les temporades de bany.
  
Els resultats del Pla de Vigilància Ambiental es remetran a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental semestralment per a avaluar els resultats i controlar la seua possible incidència en les aigües de bany.
  
Segon
  
Notificar els interessats que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no cap cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4260, del 30-05-2002 (2002/5189)

RESOLUCIÓN de 23 de abril de 2002, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4260

Fecha DOGV
:   30-05-2002

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2002/5189

CVE


Fecha del documento
:   23-04-2002

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [Catadau](javascript:void(0))
    * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 23 de abril de 2002, de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2002/X5189]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 598/99-AIA, 047/98-AIA, 523/99-AIA, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 23 de abril de 2002.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 598/99-AIA referente a la Evaluación de Impacto Ambiental de La Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector Industrial ?Partida Camí Olivares- del municipio de Catadau (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, y en base a las siguientes consideraciones:
  
I. Tramitación administrativa
  
El Ayuntamiento de Catadau remitió con fecha 18 de octubre de 1999 un ejemplar del Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de Homologación Modificativa con Plan Parcial de Uso Industrial ?Los Olivares - de Catadau. Asimismo, el 15 de noviembre de 1999 la Comisión Territorial de Urbanismo de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió un ejemplar de la documentación técnica, así como certificado relativo a la información pública y certificado del acuerdo de aprobación provisional. Según certificado expedido por el secretario del Ayuntamiento el edicto de información pública correspondiente al Proyecto apareció inserto en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 3.571, de 30 de agosto de 1999, en el BOP nº 191 de 13 de agosto de 1999 y en el diario Las Provincias de 6 de agosto de 1999.
  
II. Antecedentes
  
II.a. Descripción del Proyecto
  
El Ayuntamiento de Catadau pretende definir conforme a la vigente legislación urbanística constituida por la Ley 6/1994, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística, y a la Ley del Suelo Estatal en aquello no regulado por las anteriores y la Ley del Suelo No Urbanizable de la Comunidad Valenciana, un nuevo sector de Suelo Urbanizable de uso global industrial, acción que implica una modificación de las vigentes Normas Subsidiarias y Complementarias de Planeamiento al requerirse la reclasificación de los terrenos sobre los que se pretende actuar, cuya clasificación actual es la de Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola.
  
La ordenación pormenorizada del Sector, cuya superficie es de 210.225 m², se establece en torno a un eje principal del que se ramifican cuatro viales secundarios que definen nueve manzanas de uso industrial de tipología adosada. Alrededor del polígono se propone un vial de borde que recoja la circulación perimetral. Toda esta trama se conecta con la vía de acceso (Ctra. 3322 Carlet-Catadau) mediante una rotonda de futura ejecución.
  
Se propone como suelo dotacional público la creación de barreras verdes de aislamiento e integración del polígono, así como la disposición de un área ajardinada en las inmediaciones del cementerio municipal, situado junto al sector en su límite oeste.
  
II.b. Encuadre territorial.
  
El término municipal de Catadau se encuentra enclavado en la Comarca de la Ribera Alta de la provincia de Valencia. Posee una superficie de 35 km² con una población en torno a los 2.110 habitantes.
  
El área de estudio se ubica aproximadamente a 300 m al sur del casco urbano de la Villa, en la Partida de Olivares, quedando definida por los siguientes límites:
  
- Al norte, suelo no urbanizable de protección agrícola.
  
- Al sur, suelo no urbanizable de protección agrícola.
  
- Al oeste, carretera CV-50 de Tavernes de la Valldigna - Silla y suelo no urbanizable.
  
- Al este, camino público del Cementerio y de Carlet.
  
II.c. Características naturales del territorio.
  
La zona de estudio presenta una morfología llana con una altitud comprendida entre las cotas 90 y 100 metros sobre el nivel del mar.
  
Geológicamente los terrenos se localizan sobre materiales del Pleistoceno Superior, concretamente limos pardos fluviales provenientes de la degradación de terrazas formadas por el río Magro, y los suelos se definen como Fluviosoles calcáreos.
  
Según la Confederación Hidrográfica del Júcar, los terrenos pertenecen a la unidad hidrogeológica de la Plana de Valencia cuyo acuífero está formado por dos tramos permeables diferenciados. Este acuífero es muy vulnerable frente a la contaminación.
  
El agua presenta facies hidroquímicas bicarbonatada con salinidad media y dureza aproximada de 230 mg/l, presentando problemas para el consumo humano por los altos niveles de nitratos.
  
En cuanto a la vegetación y la fauna el área se encuentra totalmente antropizada por amplios espacios destinados al cultivo de regadío, con algunas parcelas dedicadas a cítricos y especies hortícolas. Entre la fauna existente no cabe indicar presencia de individuos catalogados como de especial interés.
  
La ausencia de relieves, cursos de agua, o cualquier otra singularidad natural en la zona de actuación, junto con una gran homogeneidad y regularidad de la vegetación, origina la presencia de un paisaje monótono y de reducida calidad.
  
III. Análisis del estudio de impacto ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental referido a la Homologación Modificativa y Plan Parcial del Suelo Urbanizable de uso industrial en la partida ?Los Olivares- en Catadau, recoge el contenido mínimo exigido en los artículos sexto y séptimo del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Tras una descripción sucinta del medio físico y socioeconómico, en el estudio se realiza un análisis de las afecciones derivadas de la ejecución del proyecto sobre los factores ambientales considerando las fases de construcción y funcionamiento. En este análisis se identifican los impactos, se evalúan por un método sistemático propuesto por Gómez-Orea y modificado por el equipo redactor del estudio, y por último, se proponen las medidas correctoras a adoptar con el objeto de minimizar la magnitud del impacto ambiental sobre el medio por aplicación del proyecto.
  
De todas las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental son de destacar las que se citan textualmente a continuación:
  
- Aguas residuales: ?Será preciso que ninguna empresa vierta sus aguas residuales, sean del tipo que sean, fuera de la red de alcantarillado de forma que se evite la posible afección sobre el acuífero.-
  
En el estudio no se expresa con claridad la depuradora que será receptora de los vertidos industriales. Se cita textualmente: ?la red de alcantarillado transportará los vertidos generados en el polígono a la futura estación depuradora?. Con esta afirmación se puede entender la intención de construcción de una estación depuradora que trate los vertidos. No obstante, tanto en el estudio como en los planos de ordenación la interpretación es la de construir un colector que conecte con la depuradora existente.
  
En cualquiera de los dos casos, se carece de un estudio sobre la capacidad de la depuradora existente o futura, para la admisión de las nuevas cargas que supondrán el desarrollo de los terrenos clasificados como urbanizables de uso industrial.
  
- Respecto al suministro de agua, en el estudio se expresa: ?El consumo de agua por las actividades industriales se estima que no es objeto de la evaluación de impacto sobre las reservas del acuífero ya que de un lado éste es excedentario y además el proyecto técnico del polígono ha calculado que dadas las dotaciones actuales, las necesidades hídricas del polígono están aseguradas?. Esta afirmación no garantiza el suministro de agua a la industria que se prevea instalar en el sector, debiéndose en el estudio de impacto estimar las necesidades hídricas y certificar el tenerlas cubiertas.
  
- Paisajísticamente el estudio propone el potenciar el efecto pantalla mediante la inclusión de ejemplares de desarrollo vertical, así como garantizar la presencia en las zonas verdes de elementos arbóreos propios del entorno.
  
Como sugerencia para obtener el efecto pantalla deseado y el uso de ejemplares propios del entorno, proponemos la plantación de especies de porte arbóreo como Pinus halepensis (pino carrasco), Ceratonia siliqua (algarrobo) y Olea europaea (olivo), y especies de porte arbustivo alto como Pistacia lentiscus (lentisco), Jumiperus oxycedrus (enebro de la miera), Juniperus phoenicea (sabinal negral), Quercus coccifera (coscoja), Rhamnus alartenus (aladierno), Rhamnus lycioides (espino negro) y Phillyrea angustifolia (labiérnago blanco).
  
El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto contempla las medidas a adoptar en la fase de funcionamiento del polígono, no siendo tratado en este apartado las posibles medidas de vigilancia en la fase de construcción.
  
En conclusión, el estudio de impacto ambiental, en su conjunto ofrece información suficiente de las características ambientales y efectos de la implantación del polígono, ajustándose en su desarrollo y redacción a lo dispuesto al respecto en la normativa de evaluación de impacto ambiental, aunque es de destacar las imprecisiones existentes en aspectos de vital relevancia como son las medidas a adoptar en cuanto al incremento de aguas residuales y el suministro de agua.
  
IV. Análisis de las alegaciones de carácter ambiental
  
El secretario del Ayuntamiento de Catadau certifica respecto a la Modificación Puntual de las Normas Subsidiarias del Planeamiento, Homologación y Plan Parcial de creación de Suelo Industrial, el no haberse presentado alegación alguna.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.
  
En uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
1. Formular con carácter favorable la presente declaración de impacto ambiental de la homologación modificativa y plan parcial del sector industrial Partida Camí Olivares en Catadau (Valencia), promovido por el propio ayuntamiento, a los efectos de lo que establece el artículo 5.1 de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de impacto ambiental.
  
2. Señalar la adopción de las medidas correctoras adicionales siguientes:
  
2.1 Respecto a la capacidad de depuración y normativa para la correcta gestión de las aguas residuales generadas en el polígono industrial se tendrán en cuenta los siguientes puntos:
  
2.1.1 En cualquier caso, la ordenanza de vertido a la red municipal de alcantarillado, que será de aplicación en todo el ámbito del término municipal, se ajustará a lo previsto en el modelo elaborado al efecto conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
El incumplimiento en los límites establecidos en las ordenanzas obligará a cada una de las actividades al establecimiento de los tratamientos previos necesarios para la admisión de las aguas residuales generadas a la red municipal de alcantarillado.
  
2.1.2 El desarrollo del suelo urbanizable de uso Industrial quedará supeditado a la aceptación del órgano gestor de la Estación Depuradora de Aguas Residuales de la admisión para tratamiento del incremento de volúmenes.
  
Caso de que no fuese posible el tratamiento en las actuales instalaciones, deberá dotarse al sector de su propio sistema de depuración.
  
2.2 Se garantizará la adecuada gestión de los distintos tipos de residuos en todo el ámbito del polígono industrial y en especial en lo referente a las empresas productoras de residuos tóxicos y peligrosos.
  
En este sentido el Ayuntamiento en previsión de la instalación de industrias productoras, en su proceso de producción de residuos tóxicos y peligrosos, y dado que los residuos de este carácter deben ser evacuados y tratados por empresa gestora especializada, requerirá para la concesión de la licencia de actividad de dichas empresas, dependiendo de la masa anual generada, la autorización de Productor de Residuos Tóxicos y Peligrosos o la inscripción en el registro de Pequeños Productores de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
2.3 Respecto al suministro de agua, se deberá documentar la disponibilidad de agua potable para satisfacer las necesidades hídricas previstas para el desarrollo del polígono.
  
3. Establecer en relación con el Programa de Vigilancia Ambiental, en cumplimiento de lo establecido en el art. 12 del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental 162/90, del Consell de la Generalitat Valenciana, las condiciones fijadas en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
4. Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse todos medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
5 Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 27 de enero de 2000.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 47/98-AIA sobre el proyecto de instalación de una Planta de Cogeneración a gas natural (con tres grupos motogeneradores de 1.038 kWe cada uno), promovido por AGEVAL COGENERACIÓN, SL, para la fábrica de juguetes de la empresa HASBRO MB ESPAÑA, SA. sita en el Polígono Industrial Sector-13, c/ 17, Parcelas 28/2 y 28/ 3, en el municipio de Riba-roja de Túria (Valencia).
  
Resultando que, el 2 de febrero de 1998, es presentado por el Sr. Federico Vidal Roig el Estudio de Impacto Ambiental para la instalación de Fábrica de Juguetes con Planta de Cogeneración promovido por HASBRO MB ESPAÑA, SA.
  
Resultando que, con fecha 19 y 20 de febrero de 1998, respectivamente, se efectúa consulta al Ayuntamiento de Riba-roja de Túria y a la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental de esta Conselleria, y se solicita al promotor la documentación técnica correspondiente a la fábrica de juguetes y a la planta de cogeneración, ambas sometidas a la Ley 2/89, de Impacto ambiental.
  
Resultando que, el 1 de abril de 1998, se recibe de la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental el informe emitido por el Servicio de Residuos y Contaminación, en el que se recoge los aspectos siguientes a tener en cuenta para garantizar una adecuada protección del ambiente atmosférico y gestión de residuos:
  
- En el EIA no se ha indicado el grupo en el que considera clasificada la actividad del Catálogo de Actividades Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera, que aparece como anexo II del Decreto 833/75. Este aspecto es importante debido a que deberá estar necesariamente a lo dispuesto para tales actividades en el Título VI del mencionado Decreto (Régimen especial de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera) y en la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, y especialmente en cuanto al programa de vigilancia ambiental. No obstante, según lo expuesto en el EIA, entendemos que la actividad principal de la empresa se clasifica en el grupo B, bien en el apartado 2.6.20, producción de plásticos para moldeo del tipo vinílico, fenólico, acrílico, uretánico y halogenado, bien en el apartado 2.12.1, aplicación en frío de barnices no grasos, pinturas y tintas de impresión sobre cualquier soporte, y cocción o secado de los mismos, cuando la cantidad almacenada en el taller sea superior a 1000 litros; y la actividad secundaria, en este caso el generador de calor de la instalación de cogeneración también se encuentra clasificado en el grupo B, apartado 2.1.2, generadores de vapor de capacidad superior a veinte toneladas de vapor por hora y generadores de calor de potencia calorífica superior a 2000 termias por hora.
  
- En cuanto a la altura de la chimenea o chimeneas necesarias (en el EIA no queda claro si existen otros focos además del de la cogeneración, como los resultantes de cabinas de pintura), no se ha estimado la necesaria empleando la fórmula de la O.M. de 10 de octubre de 1976, pero debería indicarse al menos la altura prevista considerando la altura del propio edificio, la de los colindantes, las distancias a que se encuentran estos últimos, las turbulencias que pudiera ocasionar el propio edificio donde reside la instalación, por tanto a fin de evitar dispersiones insuficientes sería necesario que se justificase tomando en cuenta los aspectos citados, en la estimación de la altura necesaria para la chimenea.
  
- En lo que se refiere a los límites de emisión, entendemos que debiera de garantizarse el cumplimiento de lo preceptuado en el apartado 2 del Anexo IV del Decreto 833/75 (instalaciones de combustión industrial), y para lo no indicado, lo que se incluye en el apartado 27 del mismo anexo (actividades industriales diversas no especificadas en este anexo).
  
- La actividad sometida a estudio deberá disponer de un libro de registro por cada foco emisor de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas anuales de autocontrol de las emisiones a la atmósfera (el libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente), Asimismo deberán presentar correctamente cumplimentada ante esta administración la encuesta que aparece en el anexo V de la mencionada orden, la cual permita realizar una mejor evaluación del impacto atmosférico.
  
- Deberá garantizarse que para las viviendas colindantes o próximas, concretamente en las masías próximas protegidas, el nivel de los ruidos transmitidos a ellas por la actividad no debe superar 35 dB(A).
  
- No se ha incluido en el EIA ningún programa de vigilancia ambiental, por tanto no es posible evaluar su suficiencia. Debe realizarse controles periódicos de las emisiones a la atmósfera por centro homologado cada tres años y en cuanto a los autocontroles previstos en la legislación de protección del ambiente atmosférico, al menos con frecuencia semestral.
  
- Al objeto del control de las emisiones de monóxido de carbono (CO), en el EIA indican que dispondrán de un detector, pero no hay indicación de las características del equipo, por lo que no puede evaluarse su suficiencia.
  
- En cuanto a los residuos generados, envases y restos de aerosoles, tubos fluorescentes, residuos médicos y hospitalarios, lodos de cabinas de pintura, disolventes de pinturas y aceites de lubricación de la fabricación o de la cogeneración deberán entregarse a un gestor autorizado para cada tipo de los residuos tóxicos y peligrosos. Dependiendo de la cantidad de estos residuos que produzcan, más o menos de 1 toneladas anuales, deberán o bien solicitar autorización para la producción de los RTP's, o bien solicitar su inscripción en el registro de pequeños productores, ambos trámites en esta Conselleria de Medio Ambiente.
  
Resultando que el 5 de mayo de 1998, se recibe documento del Ayuntamiento de Riba-roja de Túria, en respuesta a nuestra consulta, comunicando el siguiente Acuerdo tomado por la Comisión de Gobierno a la vista del informe del Arquitecto de fecha 1 de abril de 1998.
  
Primero. Comunicar que visto el Estudio de Impacto Ambiental, se informa favorablemente a que se emita declaración de impacto ambiental.
  
Segundo. Comunicar dichos acuerdos a la Conselleria de Medio Ambiente a los efectos oportunos.
  
Resultando que, el 28 de septiembre de 1999, se recibe del Servicio Territorial de Industria y Energía en Valencia el proyecto de Planta de Cogeneración y Estudio de Impacto Ambiental cuyo titular es AGEVAL COGENERACION, SL. y los resultados de la exposición pública.
  
Resultando que, han sido expuestos al público la solicitud de Autorización Administrativa y el Estudio de Impacto Ambiental de la Planta de Cogeneración, durante el plazo de treinta días, mediante anuncio en el BOP núm. 179, de fecha 30 de julio de 1999, sin que se hayan presentado alegaciones a la misma, según escrito del director Territorial de Industria y Energía.
  
Resultando que, con la ejecución del proyecto, se generará energía eléctrica y se aprovechará la energía térmica contenida en los gases de escape y de refrigeración de los motores, mediante calderas de recuperación e intercambiadores, para obtener agua caliente a 98 0C con destino a calefacción, agua caliente sanitaria (A:C.S.) y a máquinas de absorción que producirán agua enfriada utilizable en proceso industrial de la fábrica de juguetes.
  
Resultando que, con fecha 26 de noviembre de 1999, mediante escrito al promotor (M.B. ESPAÑA, SA.) se le requiere nuevamente el proyecto de la actividad de Fábrica de Juguetes, y se le adjunta el informe emitido por el Servicio de Residuos y Contaminación de la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental para su conocimiento y efectos oportunos.
  
Resultando que, el 30 de noviembre de 1999, se recibe documentación de AGEVAL COGENERACIÓN, SL., en contestación a nuestro escrito, informando ser el titular y propietario de la Planta de Cogeneración que ?sólo produce energía eléctrica y térmica que se le vende a MB ESPAÑA, SA.- y desconocer los procesos productivos de la fabricación de juguetes; por lo que se contesta al informe de la D.G. de Educación y Calidad Ambiental en lo que se refiere a la planta de cogeneración:
  
1º) Consideramos que la clasificación en el grupo B, apartado 2.1.2. del Catálogo de Actividades Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera (Anexo II del Decreto 833/75), no es aplicable a esta instalación ya que los generadores de agua caliente que hay son de una potencia total de 1.821 Termias/hora, por lo que es más próxima la clasificación de nuestro estudio que la sitúa en el grupo C, apartado 3.1.1.
  
2º) La altura de chimenea es de 14 metros como se indica en el punto 3.2.3. del EIA. El edificio más próximo a la chimenea esta a 96 metros, en proyección horizontal, por lo que no puede haber ningún problema en cuanto a disipación de contaminantes.
  
3º) Las emisiones a la atmósfera de sustancias contaminantes de la cogeneración están por debajo de las indicadas en el Anexo IV del Decreto 833/75.
  
4º) La actividad dispone de un libro Registro de Contaminantes retirado de esa Conselleria y presentado en los servicios territoriales de Industria, que lo habían solicitado, junto con los controles realizados por la O.C.A. ?E.C.A.-
  
5º) Las edificaciones más próximas a la planta, como se indica en el E.I.A., podrán estar situadas a un mínimo de 50 metros y tendrán un nivel de presión sonora de 26'6 dB(A), inferior en más de 8 dB al máximo permitido de 35 dB(A).
  
6º) Se realizarán controles por un centro homologado cada 3 años. Los autocontroles tendrán una frecuencia semestral.
  
7º) El único control sobre emisión de CO es el control landa en la carburación del motor, que viene en el suministro del motor.
  
8º) Los residuos de aceite producidos en la cogeneración son retirados por el SEPIVA como gestor autorizado, teniéndose que registrar AGEVAL COGENERACIÓN, SL., como pequeño productor de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
Resultando que el aceite usado de lubricar el motor (recogido en un bidón de 1.000 litros), las baterías, filtros y otros residuos peligrosos generados serán entregados a empresa gestora autorizada.
  
Resultando que la evacuación a la atmósfera de los gases de escape, tanto los que han tenido un aprovechamiento energético como los que no, se realizará a través de las tres chimeneas de la caldera de recuperación.
  
Resultando que la atenuación del ruido generado por la cogeneración, mediante el aislamiento acústico de la sala de motores y los silenciadores instalados, se estima en el límite de la parcela un nivel acústico de 54 dB(A).
  
Resultando que como Programa de Vigilancia Ambiental se propone, además de los controles por un centro homologado cada tres años, realizar autocontroles semestrales.
  
Considerando que, de acuerdo a la documentación técnica presentada, el intercambiador de recuperación y la caldera de calor que se instalarán por cada motor tienen una potencia de 500 Th/h y 607 Th/h, respectivamente; resultando un total superior a las 2.000 Th/h y por consiguiente quedaría clasificada en el grupo B del Catálogo de Actividades Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera.
  
Considerando que, todos los residuos peligrosos generados en la actividad deben ser almacenados en envases adecuados para ello y etiquetados correctamente para su entrega posterior a las respectivas empresas gestoras autorizadas a cada tipo de residuo.
  
Considerando que, los niveles de emisión de contaminantes emitidos a la atmósfera, tanto de los gases evacuados sin aprovechamiento energético como de los que ya han sufrido tal aprovechamiento, no deberán rebasar los límites establecidos en el Decreto 833/75 que desarrolla la Ley 38/72 de protección del ambiente atmosférico. Para las combustiones de gas natural, los límites de emisión deberán ser:
  
Opacidad ....... 2 (Bacharach) y 1 (Ringlemann).
  
Monóxido de carbono .............. 500 ppm.
  
Óxidos de nitrógeno ................. 300 ppm.
  
Partículas en suspensión ........... 150 mg/Nm³
  
SO2, desde el año 1980 ............. 850 mg/Nm³
  
Considerando que en el Programa de Vigilancia Ambiental se ha de establecer además del autocontrol anual de las emisiones de contaminantes, un control anual del nivel acústico producido, realizados por una Entidad Colaboradora con la administración o Laboratorio autorizado.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. quinto de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y supeditada a la obtención de la licencia de actividad de la Fábrica de Juguetes, el proyecto de instalación de una Planta de Cogeneración a gas natural (con tres grupos motogeneradores de 1.038 kWe cada uno), promovido por AGEVAL COGENERACIÓN, SL. para la fábrica de juguetes de la empresa HASBRO MB ESPAÑA, SA. sita en el Polígono Industrial Sector-13, c/ 17, Parcelas 28/2 y 28/ 3, en el municipio de Riba-roja de Túria (Valencia), en los términos que establece el Estudio de Impacto Ambiental, Anexo al mismo y, siempre y cuando, se cumplan las siguientes condiciones:
  
1) El aceite usado, los posibles derrames, baterías, filtros procedentes de los circuitos de trasiego del aceite, y en general, cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo tóxico y peligroso, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos.
  
2) Por ser productor de residuos peligrosos, la empresa está sujeta a todo lo dispuesto en la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos. Es decir, si producen menos de 10 Tm/año de RTP's deberá inscribirse en el Registro de Pequeños Productores de Residuos Peligrosos, o de ser superior a esa cantidad deberá solicitar ante la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental de esta Conselleria la autorización como Productor de Residuos Peligrosos.
  
3) La presente actividad, considerada en el grupo B del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera que se indica en el anexo II del Decreto 833/75, estará a todo lo dispuesto para tales actividades en el Título VI del mencionado Decreto (Régimen especial de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera) y en la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera.
  
4) Los niveles máximos de emisión de contaminantes a la atmósfera que se garantizarán de no superar serán:
  
Opacidad ......... 2 (Bacharach) y 1 (Ringlemann)
  
Monóxido de carbono ............ 500 ppm
  
Oxidos de nitrógeno .............. 300 ppm
  
Partículas en suspensión ........ 150 mg/Nm³
  
SO2, ...................................... 850 mg/Nm³
  
Igualmente, se ha de garantizar que los niveles de inmisión no superen lo establecido en el Anexo I del Decreto 833/75 y demás legislación posterior que la modifique.
  
5) Las chimeneas de evacuación y dispersión de los gases en la atmósfera dispondrán de los adecuados orificios para la realización de las tomas de muestras, a fin de efectuar las mediciones de control y autocontrol de las emisiones exigidas en la normativa, y de una infraestructura fija y segura que permita el acceso a los orificios. Así como, cualquier otra prescripción contenida en la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial.
  
6) La actividad dispondrá de un libro de registro por cada foco emisor de contaminantes, según el modelo que aparece en el Anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial, donde se anotarán todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera.
  
7) La empresa presentará correctamente la adaptación de la encuesta que aparece en el anexo V de la Orden de 18 de octubre de 1976, la cual se encuentra disponible en los Servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
8) A pesar de las medidas que se instalen para atenuar el ruido generado por esta actividad, se tendrá en cuenta el incorporar los silenciadores y equipos necesarios para la reducción de los niveles sonoros a los límites exigidos por la normativa municipal en dicho lugar, y que no se transmita a las posibles viviendas colindantes o próximas más de 35 dB(A).
  
9) Se establecerá como Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera y del ruido ambiental generado:
  
- Mediciones de las emisiones de SO2, NO, NO2, CO y CO2, realizadas por una entidad colaboradora de la administración a la puesta en marcha y cada tres años.
  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2 y CO, realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad y en el interior de viviendas o instalaciones próximas o colindantes realizadas por una entidad colaboradora de la administración a la puesta en marcha y cada tres años.
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.
  
Los resultados obtenidos de los controles efectuados y el dictamen dado por la O.C.A. o Laboratorio autorizado relativo a la suficiencia de las medidas correctoras de la contaminación proyectadas serán remitidos a la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental de esta Conselleria.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 9 de febrero de 2000.- La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Amparo Monrós Chancosa.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Visto el expediente 523/99-AIA sobre el proyecto de Instalación de una Granja Marina para el cultivo intensivo de dorada y lubina en el litoral de Guardamar del Segura (Alicante), promovido por la empresa MARTORRES, SL.
  
Resultando que, el 2 de septiembre de 1999, se recibe del Servicio Territorial de Medio Ambiente en Alicante: el Proyecto de Granja Marina para cultivo de dorada y lubina frente a la costa de Guardamar del Segura, el Estudio de Impacto Ambiental y el expediente administrativo de la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Resultando que, en la documentación del expediente administrativo consta:
  
La realización de la exposición pública del estudio de impacto ambiental, conjuntamente con el proyecto técnico, durante el plazo de 20 días, mediante anuncio de la Dirección Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación en el BOP núm. 133, de fecha 12 de junio de 1999.
  
Los resultados de la exposición pública con varias alegaciones, según certificado de la Dirección Territorial de agricultura, Pesca y Alimentación:
  
- Alegación del Ayuntamiento de Guardamar del Segura, sobre la existencia de una anterior propuesta de instalación de granja marina informada favorablemente por dicho Ayto. cuya ubicación prácticamente coincide con ésta.
  
- Alegación de la empresa Granja Marina Bahía de Sta. Pola, SL, sobre las posibles influencias que sufrirá su instalación (actualmente pendiente de la concesión administrativa y cuyo trámite de exposición pública fue en el BOP del 13 de marzo de 1999) por la ubicación de esta instalación a una distancia aproximada de una milla.
  
- Alegación de la empresa Cultivos Marinos de Guardamar, SL., por coincidir su ?concesión- y cuyo trámite de autorización fue iniciado antes.
  
- Y del Ayuntamiento de Santa Pola, el Técnico medioambiental informa que falta entre la documentación el certificado de adecuación a las normas técnico sanitarias.
  
La respuesta dada por el promotor a las alegaciones, de la cual recogemos:
  
- Que el certificado de adecuación a las normas técnico sanitarias se obtendrá una vez se obtenga la concesión para la instalación que se solicita y antes de iniciar la actividad.
  
- Las aclaraciones dadas, mediante informe del autor del estudio de impacto ambiental, a la alegación realizada por la empresa Granja Marina Bahía de Sta. Pola, SL., donde se argumenta de forma justificada la suficiencia, para este caso, de la ?fuente de datos- sobre corrientes marinas y vientos de la zona utilizados en el EIA con el fin de contemplar la mayor área de influencia que pudiese abarcar el cultivo. Y, respecto a los posibles perjuicios sanitarios que pudiese causar la proximidad de los cultivos, que el uso adecuado de las sustancias utilizadas (cita cinco antibióticos reglamentariamente autorizados) para el tratamiento y prevención de enfermedades conforme al Reglamento L/2377/90, de 26 de junio, hacen poco probable un contagio de las enfermedades así como la afección de estos fármacos a la salubridad de las aguas circundantes.
  
Resultando que la instalación proyectada consiste en ubicar doce jaulas de engorde que ocuparan 74.800 m², de los 299.200 m² que tiene la solicitada concesión frente a la desembocadura del Río Segura, a profundidades entre 21 y 25'7 metros.
  
El proceso productivo consiste en el engorde de 250.000 alevines de dorada (según proyecto técnico serán 500.000) y 215.000 alevines de lubina hasta alcanzar adultos de 300 gr y 700-800 gr, respectivamente. De acuerdo al ciclo productivo de cada especie, se estima que el tiempo empleado en conseguir estos peces para su venta es de unos 16 meses para las doradas y unos 27 meses para las lubinas.
  
Resultando que, en fecha 17 de septiembre de 1999, se realiza consulta al Servicio de Planificación de los Recursos Hidrológicos de la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental de esta Conselleria.
  
Resultando que, el 3 de noviembre de 1999, se recibe el informe emitido por el Servicio de Planificación de los Recursos Hidrológicos:
  
1. La influencia de la piscifactoría en el entorno marino vendría dada por un posible aumento de la turbidez y de los niveles de nutrientes (eutrofización), ambos originados por la alimentación artificial y por las defecaciones de los peces.
  
2. Respecto al emplazamiento de la granja marina hay que señalar que:
  
2.1. Según el proyecto la coordenada central de la granja es 380 05,851' N y 000 36,074' W, este punto coincide prácticamente con una concesión a la empresa Bahía Santa Pola (380 07,396'N y 000 35,580'W) por lo que las dos granjas son colindantes. Este hecho originaría un mayor impacto en el medio.
  
2.2. En el proyecto se pone una superficie de la instalación inicial de 74.000 m² y una posterior ampliación hasta 299.000 m² que es tres veces la inicial, esta circunstancia agravaría aún más el problema.
  
2.3. En sus proximidades existen varias zonas de baño que pudieran ser afectadas como consecuencia de esta actividad: la playa de Tamarit y playa Llisa en Santa Pola y Els Vivers en Guardamar del Segura, todas ellas de calidad óptima para el baño.
  
3. Las aguas donde se prevé instalar la actividad, según recoge el propio estudio de impacto ambiental presenta una elevada tasa de nutrientes y un índice de Margalef < 2,4 que indica eutrofización.
  
4. Aunque en el estudio de impacto ambiental está previsto el Plan de Vigilancia Ambiental (pág. 91), se hacen constar los siguientes aspectos:
  
a) La periodicidad del control a establecer a posteriori para los sedimentos deberá ser semestral no anual y además de los parámetros propuestos en el programa de vigilancia debe añadirse al control:
  
- DBO
  
b) Respecto a las analíticas en aguas, que serán mensuales, tal como indica el Plan de Vigilancia, además de las propuestas en el programa deberá añadir los parámetros siguientes:
  
- Coliformes totales
  
- Coliformes fecales
  
- Estreptococos fecales
  
- Salmonella
  
- Amoniaco
  
- Túrbidez
  
c) Deberá comprobarse periódicamente el estado de conservación de la pradera de Posidonia oceanica que está a 3.100 m de la instalación, debido al alto interés de esta comunidad, al menos una vez al año.
  
d) Fragilidad de las jaulas:
  
Ante periodos de tormentas, viento y oleaje o accidentes la empresa deberá tener preparados los medios necesarios para la recogida de las jaulas y aparejos para evitar que puedan ser arrastradas a zonas de la costa o quedaran a la deriva, se establecerá especial atención en la temporada de baño.
  
Los resultados del Plan de Vigilancia Ambiental se remitirán a la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental trimestralmente para evaluar los resultados y controlar su posible incidencia en las aguas de baño.
  
Tras lo expuesto, y para poder informar el proyecto se necesitaría poner mayor documentación, en especial sobre:
  
- Impacto en el medio ante el hecho de ubicar dos granjas colindantes, ya que el proyecto no mencionaba la existencia de la otra piscifactoría; y medidas correctoras en su caso.
  
- Impacto que supondría el hecho que en un momento dado se ampliara la actividad a los 299.000 m² que se indica en el expediente.
  
Resultando que, con fecha 5 de noviembre de 1999, se comunica al promotor y a la Dirección Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación el ampliar la información del estudio de impacto ambiental en los términos que recoge el informe del Servicio de Planificación de los Recursos Hidrológicos adjuntado.
  
Resultando que, con fecha 8 y 25 de noviembre de 1999, se recibe del promotor y de la Dirección Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación, respectivamente, el documento anexo al estudio de impacto ambiental cuya información, sobre los siguientes aspectos, concretamos:
  
- Al aumento de la turbidez y niveles de eutrofización, y uso de agentes antibacterianos.
  
Que ?El estudio de impacto recoge la previsión de una aportación anual aproximada al medio de 150 toneladas de materia orgánica producida por la instalación en forma de heces y pienso. Esta cantidad se ha calculado según la máxima probable para magnificar su impacto y evaluar siempre el peor caso posible, a la que cabría restar ciertos porcentajes debidos al contenido hídrico de los piensos o a las pérdidas calóricas de los peces cultivados. Ello significa que al lecho marino llegaría algo menos de 0'004 kg/m² de materia orgánica al mes, cantidad que es perfectamente asimilable por el fondo, aún en el caso de triplicar la producción. Este aumento resulta poco significativo tanto para alterar las condiciones tróficas del fondo como para acentuar las características de degradación ambiental que ya sufren las biocenosis afectadas (arenas fangosas).-
  
Que ?El uso de sustancias para el tratamiento y prevención de enfermedades del cultivo se efectuará conforme al Reglamento L/2377/90 de 26 de junio. Tales sustancias se suministran a las empresas de cultivo en forma de premezclas en pienso (para impedir su rápida dispersión en un medio acuoso) y en dosis concretas bajo prescripción veterinaria. El efecto de estos fármacos es a través de su ingestión, siendo inocuos por simple contacto. Por todo ello resulta poco probable una contaminación por parte de estos productos y, en particular, que afecten a la salubridad de las playas de baño. Esto último es todavía menos posible en la zona interesada, tanto por la lejanía de las playas (aprox. 3,5km) como por la posología de tales sustancias.-
  
- Respecto a la ubicación
  
La interacción de esta instalación y la del proyecto de Granja Marina Bahía de Santa Pola es improbable, dado el amplio polígono de concesión de cada una de ellas y la distancia entre ambas de más de 2 km. Y la distancia a las zonas de baño, de unos 3'5 km, es superior a la de otras granjas ya instaladas en otras zonas, y según nuestras observaciones en un radio de 200 m desaparecen todos los efectos, tanto de turbidez, como de materia orgánica. El efecto ambiental, en consecuencia, no traspasa el área de concesión.
  
- Niveles de eutrofización en la zona
  
La zona presenta valores ecológicos que frecuentemente traspasan el límite de la oligotrofia, este hecho es habitual y se debe a la influencia de la desembocadura del Segura. Es por ello, que la elección de esta zona como de desarrollo para la acuicultura resulta óptima, ya que las propias biocenosis se encuentran adaptadas a este ambiente fluctuante, no hubiese sido así en el caso de situarnos en una pradera de Posidonia oceanica, junto a biocenosis de la roca infralitoral, del detrítico, o del coralígeno.
  
La confluencia de empresas en un espacio reducido obedece a las exigencias de la Armada de no traspasar los límites del arrecife artificial, zona considerada por Defensa como de maniobras y entrenamiento. Por tanto, una mayor separación que hubiese convenido a las distintas empresas, no ha sido posible. En este sentido, cabe reflexionar si a nivel global conviene distanciar más las empresas o bien concentrarlas en una zona de escaso valor ecológico, para concentrar sus efectos en una zona y no dispersarlos.
  
No cabe esperar fenómenos de sinergia en la eutrofización por las distintas empresas, dado que los efectos derivados del aporte de pienso y heces no traspasarán los límites de la concesión.
  
Tampoco se prevé un incremento de la contaminación debido a los efectos de la ampliación. Sin embargo, y entendiendo que la falta de datos sobre este tipo de cultivos es patente, se considera apropiado el iniciar la actividad con un grupo de 12 jaulas y seguir estrictamente el programa de seguimiento indicado en el estudio de impacto, además de las indicaciones aportadas por la D.G. de Educación y Calidad Ambiental, comprometiéndose la empresa a la comprobación de los resultados conjuntamente con la Conselleria de Medio Ambiente como paso previo a las futuras ampliaciones previstas.
  
Resultando que, las medidas correctoras propuestas para minimizar los efectos negativos producidos por los aportes de heces y pienso no consumido al medio son:
  
- Optimizar el plan de alimentación, ajustándolo continuamente a las necesidades del cultivo, evitando pérdidas por no ser aprovechado.
  
- Utilizar como alimento el pienso normal cuya área de deposición será la mitad de la afectada por el empleo de pienso extruido, a menos que éste último garantice unas pérdidas mínimas.
  
- Introducir elementos duros en la zona de máxima deposición de piensos que contribuya a diversificar y estructurar el ecosistema. Estos elementos permiten el asentamiento de diversos organismos filtradores capaces de aprovechar tal suministro de materia.
  
- En las zonas anejas de un centenar de metros (con biocenosis de arenas fangosas) donde será menor la deposición de residuos, la introducción de bivalvos (mejillón, ostra) contribuirá a preservar la calidad del agua y eliminar residuos.
  
- En zonas más alejadas, de varios centenares de metros, afectadas por la liberación de los nutrientes que inducen fenómenos de eutrofia, proliferación planctónica y turbidez, la introducción también de filtradores para disminuir el exceso de fitoplancton en la columna de agua.
  
Resultando que en el Programa de Vigilancia Ambiental, aplicado a las tres escalas espaciales y teniendo en cuenta el vector de mayor incidencia en la difusión de los residuos por las corrientes de componente NNE, se establece:
  
- Un seguimiento anual de los sedimentos en las tres escalas espaciales.
  
- Mensualmente se determinará el estado de eutrofia del agua, a escala media y grande, y un seguimiento de las poblaciones fitoplanctónicas. Teniendo en cuenta que las concentraciones y parámetros medidos corresponden al mes de noviembre y que éstos oscilan a lo largo del año.
  
- Anualmente y coincidiendo con el estado inicial (noviembre), a corta y media escala, se caracterizará y cuantificará la biota de la biocenosis de arenas.
  
- Para las poblaciones ícticas se efectuará un seguimiento anual a media o gran escala coincidiendo con el estado inicial (noviembre).
  
- Se establecerá un área ?control- de características homogéneas cuya situación hidrográfica quede fuera de la influencia de la instalación.
  
Los factores a seguir y comparar serán aquellos que han sido objeto de una cuantificación para definir su estado cero o caracterización del entorno en el citado estudio de impacto ambiental.
  
Considerando la manifiesta situación de degradación ambiental de la zona debida a la desembocadura del Segura.
  
Considerando que, de la cantidad calculada de materia orgánica (heces y pienso no consumido) que se vertería al medio por el funcionamiento de la instalación, la que llegaría a depositarse en el fondo marino (de 0'04 Kg/m² a 0'12 Kg/m²) es perfectamente asimilable por dicho fondo y ello no supondría un incremento en la degradación de la biocenosis afectadas.
  
Considerando que los efectos derivados de esta materia orgánica aportada al medio, procedente del funcionamiento de la actividad con un grupo de 12 jaulas, no traspasarán los límites de la concesión.
  
Considerando que la superficie de concesión está colindando con el arrecife artificial por la parte cóncava que éste tiene al sur, quedando el área de deposición de materia orgánica ?abrigada- por la distribución de esos elementos del arrecife, por lo que se deberá incluir en la vigilancia ambiental un seguimiento de la evolución de los organismos que colonizan los elementos del arrecife artificial en ese tramo.
  
Considerando adecuada la propuesta del Servicio de Planificación de los Recursos Hidrológicos de realizar controles de los sedimentos con una periodicidad semestral.
  
Considerando adecuada la elección del mes de noviembre, propuesta en el programa de vigilancia ambiental, para la ejecución de los muestreos de control. No obstante, y como los únicos datos de los que se disponen, previos a la instalación, corresponden a los obtenidos en el mes de febrero, se considera imprescindible la realización de nuevos muestreos tras la puesta en funcionamiento de la instalación durante el mes de febrero con el objeto de que estos puedan ser contratados.
  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando que el artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Instalación de una Granja Marina para el cultivo intensivo de dorada y lubina en el litoral de Guardamar del Segura (Alicante), promovido por la empresa Martorres, SL, en los términos que establece el Estudio de Impacto Ambiental, Anexo al mismo, Programa de Vigilancia Ambiental y, siempre y cuando, se cumplan las siguientes condiciones:
  
1.- La cantidad de alevines de dorada y lubina que se utilizarán al inicio de cada ciclo para su engorde en las 12 jaulas de la instalación será: 250.000 alevines de dorada y 215.000 alevines de lubina; ya que ésta ha sido la utilizada en el estudio de impacto ambiental para obtener un cálculo estimado del total de materia orgánica vertida al medio cuyos efectos se consideran que no son significativos.
  
2.- Se deberá contemplar en el proyecto una partida presupuestaria que permita llevar a cabo el Plan de Vigilancia Ambiental.
  
3.- La vigilancia ambiental se realizará con controles en noviembre y repeticiones de ellos en febrero para contrastar con los datos disponibles, de acuerdo a lo previsto en el Programa de Vigilancia Ambiental e incluyendo además:
  
En los análisis de control mensuales en el agua se determinarán además los siguientes parámetros:
  
Coliformes totales
  
Coliformes fecales
  
Estreptococos fecales
  
Salmonella
  
Amoníaco
  
Túrbidez
  
En la periodicidad de control para los sedimentos será semestral, también se controlará la DBO.
  
Anualmente se controlará el estado de conservación de las comunidades de mayor valor ecológico, como la pradera de Posidonia oceanica, biocenosis del detrítico costero y del coralígeno de concreción.
  
Control semestral de los organismos que colonizan la parte del arrecife colindante con la instalación para conocer su evolución e influencia de la actividad piscícola.
  
La empresa deberá tener preparados los medios necesarios para la recogida de las jaulas y aparejos en el caso que, ante periodos de tormentas, viento y oleaje o accidentes, éstas pudieran ser arrastradas a zonas de la costa o quedaran a la deriva; estableciendo especial atención en las temporadas de baño.
  
Los resultados del Plan de Vigilancia Ambiental se remitirán a la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental semestralmente para evaluar los resultados y controlar su posible incidencia en las aguas de baño.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML