Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5749, del 24-04-2008 (2008/3935)

Informació pública de la modificació de l'estudi de detall de tres parcel·les en la unitat d'execució 4-11 del Pla General d'Ordenació Urbana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5749

Data del DOGV
:   24-04-2008

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2008/3935

CVE


Data del document
:   27-02-2008

Organisme emissor
:   Ajuntament de Torrent

Tipus de document
:   Informació Pública

Descriptors 

:   * [Torrent](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

Informació pública de la modificació de l'estudi de detall de tres parcel·les en la unitat d'execució 4-11 del Pla General d'Ordenació Urbana. [2008/3935]  
El Ple d'este ajuntament, en la sessió de 10 de gener de 2008, ha acordat aprovar el projecte de modificació de l'estudi de detall de tres parcel·les en la unitat d'execució 4-11, promogut pel mateix Ajuntament i redactat per l'arquitecte José Vicente Meseguer Martínez.   
De conformitat amb el que disposen els articles 104 i 107 de la Llei 16/2005, de 15 de desembre, Urbanística Valenciana, es transcriuen les normes urbanístiques:  
«Estudi de detall de 3 parcel·les en la UA 4-11. Text refós d'ordenances. (Adaptat a l'art. 9.4.7 de les normes urbanístiques del PGOU)  
1. Usos dominants i compatibles  
S'admeten els següents usos dominants i compatibles, definits genèricament en l'article 7.2.2. de les presents normes.   
Com a ús dominant es considera el residencial plurifamiliar i unifamiliar.  
Com a usos compatibles s'admeten els següents:  
- Residencial comunitari, amb superfície útil màxima de 500 m².  
- Terciari comercial en categoria 1a.  
- Terciari recreatiu i espectacles en categoria 1a.  
2. Garatges i aparcaments  
És obligatori l'ús de garatge privat o plaça aparcament en categoria 1a, que s'hauran de situar en plantes soterrani, amb accessos comuns segons E.D. S'ocuparà part del subsòl de la zona verda comunitària per a zona d'aparcament i es resoldran accessos comuns a tots els locals garatge de cada solar mitjançant rampa i carrer d'accés per a totes les propietats de cada bloc.  
3. Tipologia de l'edificació  
Habitatge plurifamiliar en bloc lineal amb habitatges passants o no passants.  
Les plantes baixes es podran destinar a habitatges o local comercial però amb una distribució uniforme per braços o costats de cada bloc, segons plànols 04-05, E.D.  
La volumetria exterior del bloc és obligatòria segons la proposta del pla número 1 del E.D.  
4. Condicions de l'ordenació i la parcel·la  
4.1. Alineacions i línies d'edificació. Les alineacions seran les grafiades en els plànols d'ordenació amb caràcter obligatori.  
4.2. Dimensions de parcel·la: les dimensions mínimes de la parcel·la seran: 100 m² de superfície i 7 m de façana a cada carrer més la part proporcional de zona verda privada que li corresponga.  
4.3. Retirs o reculades: no es permeten retirs ni reculades sobre les alineacions previstes en el pla.  
5. Condicions d'aprofitament i edificació  
5.1. Superfície ocupable en planta: la superfície ocupable en planta serà la definida en els plànols d'ordenació.  
5.2. Nombre de plantes: està reflectit en plànols i té caràcter obligatori.  
5.3. Altura de cornisa i altura total: per als blocs de 3 plantes l'altura de cornisa serà de 9,50 m en el punt més desfavorable de cada bloc i de 12,50 per al bloc de 4 plantes també en el punt més desfavorable. A partir d'este punt es mantindrà el nivell dels forjats de les distintes promocions del mateix bloc, per a garantir una imatge uniforme. (Veure pla 21 del E.D.).  
Es fixa l'altura total definint un ampit de coberta a continuació del plànol de façana, d'una altura d'1,70 m sobre l'altura de cornisa (veure pla 20a del E.D.). Sobre esta coronació s'ha dissenyat una pèrgola de rematada, formada per uns suports circulars de formigó armat i una llosa superior del mateix material i 15 cm de vora (veure plans 20, 28 i 29 del E.D.).  
La cara superior de la llosa d'esta pèrgola se situarà 3,10 m per damunt de l'altura de cornisa i la inferior a 2,95 m.  
Es prendrà com a model que s'ha de seguir el primer projecte realitzat.  
5.4. Soterranis i semisoterranis: es permet la construcció d'una o unes quantes plantes amb esta destinació. L'altura mínima del soterrani serà de 2,20 m. Es permet ocupar en planta soterrani part de la zona comunitària, fins a aconseguir un increment de superfície en esta planta del 45% (veure plans 4 i 5 del E.D.).  
Es permet il·luminar i ventilar els semisoterranis a façana.  
5.5. Entreplantes i naies: es permeten entreplantes i naies sempre que la seua superfície no excedisca del 50% de la superfície de la planta a què donen servei i no repercutisquen en la composició formal de la façana. En el cas que la planta inferior es destine a habitatge, l'entreplanta es podrà adossar en part a la façana. Si l'ús de la planta servida és un altre, únicament es podran adossar a les façanes interiors, retirant-se obligatòriament de les façanes exteriors un mínim de 6,00 m.  
5.6. Àtics: no es permet l'existència d'àtics afegits al nombre de plantes determinat.  
5.7. Cobertes: la coberta serà plana xafable i els seus ús podrà assignar-se als propietaris de l'última planta o a la comunitat de propietaris. No obstant això haurà de destinar-se una part de la coberta per a ús comunitari. L'accés es realitzarà per l'escala general de l'edifici o per escales particulars de l'última planta d'habitatge. Les caixes d'escala tindran coberta plana, tancament de rajola cara vista igual que les façanes i el seu volum sobreeixirà per damunt de la pèrgola central segons el plànol número 11A i 11B del E.D. En el cas d'ubicar equips d'aire condicionat i plaques solars sobre les torrasses, s'ha de protegir amb un ampit perimetral de rajola cara vista i acer del color dels exteriors d'alumini.  
Les escales particulars se situaran a la crugia central del bloc i els seus tancaments seran de rajola cara vista com els de la façana. Estes escales es retiraran 4 m com a mínim respecte de les dues façanes i es disposaran sota la pèrgola central de formigó sense sobreeixir per damunt d'esta excepte en els casos en què s'habiliten les cobertes esmentades per a disposar plaques solars.  
5.8. Altura mínima de plantes: l'altura lliure de les plantes baixes es fixarà amb els criteris següents: l'altura lliure en el punt més desfavorable del bloc serà de 3,50 m i, a partir d'eixe punt, es mantindrà el nivell constant en totes les promocions (veure plànol 21 de l'E.D.).  
L'altura lliure de les plantes destinades a habitatge serà de 2,70 m i la vora del forjat de 30 cm.  
5.9. Volades.  
a) Bloc de IV altures (vegeu plànol 22B de l'E.D.).  
La volada en les façanes exteriors serà de 0,25 m i en les façanes interiors i murs testeres de 0,70 m. S'aixamfranaran 45º els cantons entre les façanes interiors i els murs testeres, així com el final de les volades en els murs testeres. Es podrà realitzar un mirador en un 33% de les volades interiors de cada promoció.  
Es resoldrà obligatòriament amb un mirador la coincidència entre les volades de les façanes interiors i les testeres.  
b) Bloc de III altures (veure pla núm. 22 del E.D.).  
El vol en les façanes exteriors és de 0,25 m i en les façanes interiors i murs testeres de 0,50 m. S'aixamfranaran 45º els cantons entre les façanes interiors i els murs testeres, així com el final de les volades en els murs testeres.  
Es podrà realitzar un mirador en un 34% de les volades interiors de cada promoció. Es resoldrà obligatòriament amb un mirador la coincidència entre les volades de les façanes interiors i les testeres.  
5.10. Ràfols: no es permeten ràfols que sobreisquen del pla del tancament de façana definit.  
5.11. Edificabilitat: l'edificabilitat està determinada per a cada promoció en funció de les volades obligatòries determinades en els plànols números 22, 22A i 22B del E.D.  
6. Tipologia edificatòria   
La tipologia d'habitatges proposada per a estos tres blocs (vegeu el plànol núm. 10) esta condicionada per la parcel·lació existent i està definida pels aspectes següents:  
a) Situació del nucli de comunicació vertical, que en el nostre cas serà interior amb l'escala il·luminada i ventilada zenitalment, ja que tenim 3 o 4 altures totals segons el bloc.  
En conseqüència, es descarten els tipus d'habitatges amb escala en façana.  
b) Habitatges passants i no passants. S'accepten ambdós tipus d'habitatges sempre que el nucli de comunicació vertical siga interior.  
c) Banys interiors, amb ventilació tipus xunt; els banys seran preferiblement interiors a excepció dels habitatges en cantonada que poden tindre algun bany exterior atés que ofereixen una superfície major de façana i constitueixen una variant respecte a l'habitatge tipus central.   
d) Volades. S'ha previst realitzar un volada contínua a les façanes exteriors i interiors (les que donen a la zona comunitària) i un xicotet mirador en les testeres. Plànol número 22.   
En els tres blocs la volada exterior proposada és de 0,25 m.  
En el bloc de 3 plantes la volada interior i en testeres serà de 0,50 m.   
En els cantons que formen les façanes interiors i les testeres s'aixamfranaran les volades amb un angle de 45º,;també s'aixamfranarà l'extrem de la volada que dóna al mur testera.  
Esta coincidència entre les volades de les façanes interiors i les testeres, es resoldrà obligatòriament amb un mirador.  
Com que no s'esgota la totalitat de la volada permesa per les ordenances actuals, el percentatge de mirador que pot realitzar cada habitatge és el següent:  
- Bloc 4 altures: 33% de la seua volada.  
- Bloc 3 altures: 34% de la seua volada.  
S'han disposat unes terrasses corregudes a les façanes interiors dels blocs, ocupant la part central d'estes, rematant-se en els seus extrems amb sengles miradors. Estes terrasses incorporen les galeries dels habitatges acabades en zelosies, que s'ubicaran lliurement segons les tipologies d'habitatges.   
En el cantó format per les façanes exteriors s'ha disposat un balcó corregut en cantó de dimensions aproximades 5,50 x 4,00 m, sent 5,50 m el costat corresponent al braç mes llarg del bloc en ele. La profunditat del balcó pot ser variable i tindre diferents amples en ambdós façanes.  
Este balcó es resol amb un tractament diferent de la resta de balcons per a ressaltar el cantó, diferenciant els dos panys de façana que concorren en este punt.  
Estos balcons es caracteritzen per disposar d'un ampit d'alumini i vidre de seguretat que naix a l'altura del forjat.   
e) Habitatges en cantó. En estos habitatges s'admeten variacions tipològiques respecte a l'habitatge tipus central. Estos canvis es concreten en: possibilitat d'obrir patis de llums interiors i possibilitat de tindre banys en la façana.  
f) El nombre de peces o habitacions dels habitatges és variable i està condicionat per la parcel·lació existent.  
g) Pati de llums. S'ha disposat un únic celobert en l'habitatge siti al costat del cantó; en la resta no cal per a garantir la correcta il·luminació i ventilació dels habitatges.   
Segons la partició del bloc pot ser necessari obrir un celobert en l'habitatge del cantó o en un dels seus limítrofs.  
h) Coberta de l'edifici. La coberta de l'edifici serà plana transitable amb baranes perimetrals, rematada també perimetralment amb una pèrgola de formigó armat a fi d'augmentar l'escala de l'edificació i ordenar els elements de la coberta. Esta pèrgola està formada per pilars circulars que suporten una llosa, tot de formigó vist.  
També s'ha previst una pèrgola en la crugia central que ordena la situació dels diferents nuclis de comunicació vertical; és a dir, les caixes d'escala dels accessos generals i les possibles escales d'accés dels habitatges de l'última planta. Esta pèrgola central s'ha alleugerit per mitjà d'alguns buits aproximadament quadrats. Estos buits es podran modificar de lloc en la redacció dels projectes edificatoris, però mantenint un criteri compositiu.   
i) Volumetria: es considera obligatori ajustar-se al perímetre de l'edificació proposat en el plànol número 10, Tipologia planta habitatges. És a dir: només es permetrà modificar la distribució interior dels habitatges de l'estudi tipològic i la situació de les galeries en la terrassa correguda. També es pot optar per dos tipus de buits en els murs testeres; és a dir, el tipus A amb dos finestres per planta mes un mirador gran i el B amb tres finestres per planta, més un mirador gran i el B amb tres finestres per planta més el mirador.   
7. Ordenació d'usos per a la planta baixa  
L'ús previst de la planta baixa és el de:  
1. Local comercial.  
2. Habitatges.  
3. Local comercial i habitatges.  
En tots els casos també es disposaran els vestíbuls d'accés a les habitatges de les plantes altes.  
Els vestíbuls seran passants, és a dir estaran comunicats en els carrers exteriors i amb la zona verda interior. Vegeu plànol número 6.  
O bé només estaran comunicats amb el carrer, i en este cas es disposarà d'un accés independent que comunique el carrer amb la zona verda interior.  
Si es dissenyen habitatges en planta baixa, s'hi accedirà directament des del carrer exterior o bé des dels vestíbuls d'accés comú.   
Es podrà modificar en els projectes edificatoris, respecte del que preveu el plànol anterior, la situació en p. b. dels vestíbuls i dels passos a la zona verda comunitària. Es permet la construcció d'entresolats en planta baixa amb una ocupació del 50%.  
Quan es tracta d'habitatges, els entresolats seran espais diàfans vinculats preferiblement al saló menjador o bé a qualsevol altra dependència de la casa. En estos casos els entresolats podran adossar-se en part a la façana per a adaptar-se a qualsevol tipologia d'habitatge.  
En el cas de planta comercial també es podran construir entresolats amb una ocupació del 50%, podent-se adossar a les façanes interiors de la zona comunitària, i retirant-se obligatòriament de les façanes exteriors un mínim de 6,00 m.   
Com s'ha comentat al principi, en un mateix bloc es poden donar tres casos:  
1r) Que totes les plantes baixes siguen destinades a local comercial pels seus propietaris.  
2n) Que totes les plantes siguen destinades a habitatges pels seus propietaris.  
3r) Que pel fet que tots els carrers no tenen la mateixa importància comercial, que uns propietaris del bloc desitgen destinar els seus baixos a habitatges i que altres els desitgen destinar a local comercial. En este cas, per a aconseguir un tractament unitari de les façanes, es permetrà l'ús mixt de la planta baixa, però es destinarà cada braç del bloc en ele a un ús, produint-se el canvi en el cantó, o bé adaptant-se a la situació de les parcel·les actuals, o bé prenent com a referència l'amplària del bloc o també realitzar el canvi a partir del primer vestíbul, que es projecta des del cantó. Vegeu el plànol número 09. Per tant, en este cas, quan es desenrotlle la zona comuna, els propietaris hauran d'acordar l'ús de la planta baixa i en el cas d'ús mixt deuran estar d'acord els propietaris d'un mateix braç del bloc a destinar al mateix ús les seues plantes baixes. En cas de no existir acord entre els dits propietaris serà obligatori destinar la planta baixa a local comercial. En el cas de destinar les plantes baixes a habitatges, s'ha previst realitzar unes terrasses d'ús privatiu dels habitatges esmentats per a aconseguir una adequada privacitat d'estes. Vegeu plànols números 8 i 9. Estes terrasses tindran una amplària de 6,00 m i podran comunicar directament amb la zona comuna.  
8. Condicions d'estètica i protecció ambiental  
La façana s'ordena en tres cossos, constituïts per la planta baixa, o sòcol de l'edifici, les plantes d'habitatges que formen el cos central i la rematada superior formada per una pèrgola de formigó armat.   
a) Cos central.  
El cos central s'ordena en franges horitzontals corregudes només interrompudes en dos punts:  
- En els cantons exteriors de cada bloc, just en l'encreuament entre els dos carrers principals, a què dóna el front cada bloc, on s'ha previst un balcó corregut amb ampit d'alumini i vidre.  
- En els murs testeres. Vegeu plànols números 12-13-14-15-16-17 i 18.  
Les franges corregudes horitzontals estan formades alternativament per un tancament de rajola cara vista i per un tancament de xapa d'alumini que incorpora les finestres, balcons i zelosies de les galeries.  
El model de finestra proposat bàsic és d'1,60 m d'amplària per a una finestra corredissa, però es podrà modificar este amb les limitacions següents:  
Segons el plànol número 30C també s'han previst les següents dimensions de finestres:  
- Les finestres corredisses no podran ser inferiors a 1,20 m.  
- Si es necessita obtindre una finestra inferior a estes dimensions, hauria de ser abatible d'una sola fulla.  
Per tractar-se d'una façana correguda la disposició de les finestres serà lliure.  
En les terrasses corregudes i en els balcons s'utilitzen finestres grans per a reduir les entrepilastres de xapa d'alumini o morter monocapa.  
Les finestres disposaran en els seus buits d'un passamans inferior d'alumini segons la disposició de plànols. Vegeu plànols números 15-16 i 23.  
Els balcons cantoners en les façanes exteriors, es resoldran amb un ampit d'alumini i vidre de seguretat segons el detall i mesures del plànol número 25. S'hauran de respectar aproximadament les seues dimensions i proporcions, podent realitzar petits ajustos durant la redacció dels projectes.  
Els buits hauran de mantindre la correspondència vertical.  
Els punts coincidents aixamfranats de 45º entre les façanes interiors i els murs testeres es resoldran amb miradors. Vegeu el plànol número 10.  
Les galeries es resoldran amb una zelosia de lamel·les d'alumini horitzontals del color dels exteriors d'alumini, de 2 a 3 m de longitud. Vegeu el plànol número 26.  
b) Planta baixa comercial.  
L'acabat de la planta baixa es realitza amb un aplacat de pedra calcària natural, tipus Bateig o Gris Polpís. Vegeu plànol número 32.  
b1.) Façanes exteriors.  
Les portes d'accés als comercials pels carrers exteriors i els vestíbuls tindran una altura variable, adaptant-se al seu pendent. Per la part superior s'enrasen tots els buits del bloc a la mateixa altura, de tal forma que resta un mòdul de pedra calcària de 37,5 cm aproximadament entre les portes i les volades de la planta primera. Vegeu els plànols números 15 i 32.  
Com que en alguns punts l'altura dels buits esmentats és molt gran, es podran disposar parts cegues acabades en xapa del mateix color que els tancaments exteriors o morter monocapa amb rètols corporatius retirats 3 o 4 cm del front de façana.   
L'amplària de les portes dels locals comercials serà major o igual a 3,00 m, podent incorporar pilars com pot veure's en el plànol número 15. Podrà realitzar-se excepcionalment un sol buit per projecte menor de 3,00 m i major de 2,00 m si les condicions del solar no permeten agrupar el buit esmentat a un altre per trobar-se el vestíbul enmig.  
Les portes dels vestíbuls d'accés als habitatges portaran una marquesina de protecció d'alumini o formigó. (Vegeu plànol núm. 32). Es prendrà com a referència per a cada bloc el primer projecte que s'hi desenvolupe.   
b.2.) Façanes interiors a zones comunitàries.  
L'única diferència respecte de les façanes exteriors es troba en l'amplària dels buits que en este cas, com que l'espai interior no és públic, sinó d'ús comunitari per part dels habitatges del bloc, s'han proposat més estretes, però suficients per a complir la servitud de llums i vistes. L'altura dels buits serà variable, adaptant-se al desnivell de les plataformes interiors amb un ampit aproximat de 40 cm per a persuadir el pas a la zona comuna interior.  
L'amplària permesa serà d'1,40 o 2,00 m, prenent-se com a referència en cada bloc el primer projecte presentat, podent variar en cada braç del bloc. La separació entre els buits haurà de ser el més uniforme possible.  
Per a una major claredat compositiva, no ha de coincidir l'amplària dels buits en la planta baixa amb els buits tipus dels habitatges, podent ser més amples o més estrets; com a mínim hi haurà 20 cm de diferència. Vegeu el plànol número 16-30b i 32.  
Quan el buit siga superior a una planta, es podrà realitzar una part cega més o menys central d'alumini del mateix color que els tancaments exteriors o de morter monocapa.   
Es podrà fer practicable la part superior dels buits exteriors per a afavorir la ventilació dels locals comercials, mitjançant finestres axiformes; la resta serà fix.  
B3.) Façanes a c/s de vianants, murs testeres.  
En els murs testeres s'obri un sol buit comercial coincident amb els buits dels habitatges superiors; vegeu els plànols números 15 i 16.  
c). Planta baixa - ús habitatges.  
En este cas l'acabat de la planta baixa també consisteix en un aplacat de pedra calcària natural tipus Bateig o Gris Polpís, com en l'ús comercial.  
c.1). Façanes exteriors.  
S'ha previst un buit de finestres d'1,40 m d'ample amb entrepilastres uniformes d'1,50 m aproximadament, només alterat per la presència dels vestíbuls, on es permeten variacions.  
Totes les finestres aniran enrasades superiorment a la mateixa altura que s'ha comentat per als buits comercials.  
En el cas de finestres molt altes o amb entresolats s'ha previst disposar dos finestres separades d'una banda cega central revestida d'alumini del mateix color els tancaments exteriors, o morter monocapa.  
Sota el balcó del cantó, en l'encreuament de carrer s'han previst buits singulars d'amplària diferent de la resta de la modulació. Vegeu plànols números 17 i 30A.  
A causa de l'altura variable en el cas que les finestres es quedaren baixes en els entresolats, es col·locaran fixos i sota zona practicable, a diferència de les plantes superiors en què es col·locarà un passamans d'alumini o qualsevol altra solució que serà uniforme per a cada bloc.  
c.2) Façanes interiors.  
S'ha resolt amb els mateixos materials, grandària i separació de buits que les façanes exteriors, amb l'única diferència que algun o tots els buits podran arribar al sòl de les terrasses assignades als habitatges de planta baixa per al seu accés a estos.  
C.3) Façanes a c/ de vianants. Murs testeres.  
Els buits dels habitatges en planta baixa s'ordenen en funció dels buits de les plantes superiors, amb dimensions i disposició segons el plànol número 27.  
d) Façanes que donen a c/s. de vianants. Murs testeres.  
Les façanes que donen a les c/s de vianants es tracten com a murs testeres de pedra calcària natural, sobre els quals es rematem amb un mirador aixamfranat les volades de les façanes interiors acabades en rajola cara vista; en el centre es deixa una zona cega més o menys gran sense finestres i en l'altra part es disposen finestres o bé buits comercials en planta baixa. També apareix volat el mur de rajola cara vista de tancament de les plantes altes de les façanes exteriors, amb un amplària de 50 cm. Vegeu els plànols números 15-16-17-18 i 27.  
S'han proposat dues solucions:  
Tipus A.  
Les mesures de buits poden variar però es mantindrà l'esquema de disposar tres bandes verticals; en un extrem es disposa el mirador proposat, en el centre es deixarà una zona massissa sense finestres i en la tercera banda es podran obrir 2 finestres per planta.   
Tipus B.  
En este cas s'han disposat 3 buits d'1,40 m més el mirador, reduint-se la banda massissa central.»  
Contra el present acord, que posa fi a la via administrativa, els interessats podran interposar un recurs contenciós administratiu davant de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà a la publicació del present anunci, sense perjudici que puguen exercir qualsevol altre que estimen pertinent.  
No obstant això, de conformitat amb el que disposen els articles 107, 116 i 117 de la Llei 30/1992, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, en la redacció que en fa la Llei 4/1999, de 13 de gener, que modifica aquella, podrà interposar-se potestativament un recurs de reposició davant del mateix òrgan autor de l'acte, en el termini d'un mes, comptador a partir de l'endemà de la recepció de la present notificació.  
Torrent, 27 de febrer de 2008.- El tinent d'alcalde delegat d'Urbanisme, Habitatge i Medi Ambient (Decret 1873/2007): Santiago Martí Alepuz.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5749, del 24-04-2008 (2008/3935)

Información pública de la modificación del estudio de detalle de tres parcelas en la unidad de ejecución 4-11 del Plan General de Ordenación Urbana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5749

Fecha DOGV
:   24-04-2008

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2008/3935

CVE


Fecha del documento
:   27-02-2008

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Torrent

Tipo de documento
:   Información Pública

Descriptores 

:   * [Torrent](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

Información pública de la modificación del estudio de detalle de tres parcelas en la unidad de ejecución 4-11 del Plan General de Ordenación Urbana. [2008/3935]  
El Pleno de este ayuntamiento, en sesión de 10 de enero de 2008, ha acordado aprobar el proyecto de modificación del estudio de detalle de tres parcelas en la unidad de ejecución 4-11, promovido por el propio Ayuntamiento y redactado por el arquitecto José Vicente Meseguer Martínez.   
De conformidad con lo dispuesto en los artículos 104 y 107 de la Ley 16/2005, de 15 de diciembre, Urbanística Valenciana, se transcriben las normas urbanísticas:  
«Estudio de detalle de 3 parcelas en la UA 4-11. Texto refundido de ordenanzas. (Adaptado al art. 9.4.7 de las normas urbanísticas del PGOU)  
1. Usos dominantes y compatibles  
Se admiten los siguientes usos dominantes y compatibles, definidos genéricamente en el artículo 7.2.2. de las presentes Normas.   
Como uso dominante se considera el residencial plurifamiliar y unifamiliar.  
Como usos compatibles se admiten los siguientes:  
- Residencial comunitario, con superficie útil máxima de 500 m².  
- Terciario comercial en categoría 1ª.  
- Terciario recreativo y espectáculos en categoría 1ª.  
2. Garajes y aparcamientos  
Es obligatorio el uso de garaje privado o plaza aparcamiento en categoría 1ª, debiéndose situar en plantas sótano, con accesos comunes según E.D. Se ocupará parte del subsuelo de la zona verde comunitaria para zona de aparcamiento y se resolverán accesos comunes a todos los locales - garaje de cada solar mediante rampa y calle de acceso para todas las propiedades de cada bloque.  
3. Tipología de la edificación  
Vivienda plurifamiliar en bloque lineal con viviendas pasantes o no pasantes.  
Las plantas bajas se podrán destinar a viviendas o local comercial pero con una distribución uniforme por brazos o lados de cada bloque, según planos 04-05, E.D.  
La volumetría exterior del bloque es obligatoria según la propuesta del plano número 1 del E.D.  
4. Condiciones de la ordenación y la parcela  
4.1. Alineaciones y líneas de edificación. Las alineaciones serán las grafiadas en los planos de ordenación con carácter obligatorio.  
4.2. Dimensiones de parcela: las dimensiones mínimas de la parcela serán: 100 m² de superficie y 7 m de fachada a cada calle más la parte proporcional de zona verde privada que le corresponda.  
4.3. Retiros o retranqueos: no se permiten retiros ni retranqueos sobre las alineaciones previstas en el Plan.  
5. Condiciones de aprovechamiento y edificación  
5.1. Superficie ocupable en planta: la superficie ocupable en planta será la definida en los planos de ordenación.  
5.2. Número de plantas: viene reflejado en planos y tiene carácter obligatorio.  
5.3. Altura de cornisa y altura total: para los bloques de 3 plantas la altura de cornisa será de 9,50 m en el punto más desfavorable de cada bloque y de 12,50 para el bloque de 4 plantas también en el punto más desfavorable. A partir de este punto se mantendrá el nivel de los forjados de las distintas promociones del mismo bloque, para garantizar una imagen uniforme. (Ver plano 21 del E.D.).  
Se fija la altura total definiendo un antepecho de cubierta a continuación del plano de fachada, de una altura de 1,70 m sobre la altura de cornisa (ver plano 20ª del E.D.). Sobre esta coronación se ha diseñado una pérgola de remate, formada por unos soportes circulares de hormigón armado y una losa superior del mismo material y 15 cm de canto (ver planos 20, 28 y 29 del E.D.).  
La cara superior de la losa de esta pérgola se situará 3,10 m por encima de la altura de cornisa y la inferior a 2,95 m.  
Se tomará como modelo a seguir el primer proyecto realizado.  
5.4. Sótanos y semisótanos: se permite la construcción de una o varias plantas con este destino. La altura mínima del sótano será de 2,20 m. Se permite ocupar en planta sótano parte de la zona comunitaria, hasta alcanzar un incremento de superficie en esta planta del 45% (ver planos 4 y 5 del E.D.).  
Se permite iluminar y ventilar los semisótanos a fachada.  
5.5. Entreplantas y nayas: Se permiten entreplantas y nayas siempre que su superficie no exceda el 50% de la superficie de la planta a la que den servicio y no repercutan en la composición formal de la fachada. En caso de que la planta inferior se destine a vivienda, la entreplanta se podrá adosar en parte a la fachada. Si el uso de la planta servida es otro, únicamente se pueden adosar a las fachadas interiores, retirándose obligatoriamente de las fachadas exteriores un mínimo de 6,00 m.  
5.6. Áticos: no se permite la existencia de áticos añadidos al número de plantas determinado.  
5.7. Cubiertas: la cubierta será plana pisable y sus uso podrá asignarse a los propietarios de la última planta o a la comunidad de propietarios. No obstante deberá destinarse una parte de la cubierta para uso comunitario. El acceso se realizará por la escalera general del edificio o por escaleras particulares de la última planta de vivienda. Las cajas de escalera tendrán cubierta plana, cerramiento de ladrillo caravista igual que las fachadas y su volumen sobresaldrá por encima de la pérgola central según plano número 11A y 11B del E.D. En el caso de ubicar equipos de aire acondicionado y placas solares sobre los torreones se debe proteger con una barandilla perimetral de ladrillo cara vista y acero del color de la carpintería de aluminio.  
Las escaleras particulares se situarán en la crujía central del bloque y sus cerramientos serán de ladrillo caravista como el de la fachada. Estas escaleras se retirarán 4 m como mínimo respecto a las dos fachadas y se dispondrán bajo la pérgola central de hormigón sin sobresalir por encima de ésta excepto en los casos en que se habiliten dichas cubiertas para disponer placas solares.  
5.8. Altura mínima de plantas: la altura libre de las plantas bajas se fijarán con los siguientes criterios: la altura libre en el punto más desfavorable del bloque será de 3,50 m y, a partir de ese punto, se mantendrá el nivel constante en todas las promociones (ver plano 21 del E.D.).  
La altura libre de las plantas destinadas a vivienda será de 2,70 m y el canto del forjado de 30 cm.  
5.9. Voladizos.  
a) Bloque de IV Alturas (ver plano 22B del E.D.).  
El vuelo en las fachadas exteriores será de 0,25 m y en las fachadas interiores y muros testeros de 0,70 m. Se achaflanarán 45º las esquinas entre las fachadas interiores y los muros testeros, así como el final de los voladizos en los muros testeros. Se podrá realizar mirador en un 33% de los vuelos interiores de cada promoción.  
Se resolverá obligatoriamente con mirador los encuentros entre los voladizos de las fachadas interiores y los testeros.  
b) Bloque de III alturas (ver plano nº 22 del E.D.).  
El vuelo en las fachadas exteriores es de 0,25 m y en las fachadas interiores y muros testeros de 0,50 m. Se achaflanarán 45º las esquinas entre las fachadas interiores y los muros testeros, así como el final de los voladizos en los muros testeros.  
Se podrá realizar mirador en un 34% de los vuelos interiores de cada promoción. Se resolverá obligatoriamente con mirador el encuentro entre los voladizos de las fachadas interiores y los testeros.  
5.10. Aleros: no se permiten aleros sobresaliendo del plano del cerramiento de fachada definido.  
5.11. Edificabilidad: La edificabilidad viene determinada para cada promoción en función de los voladizos obligatorios determinados en el plano nº 22, 22A y 22B del E.D.  
6. Tipología edificatoria   
La tipología de viviendas propuestas para estos tres bloques (ver el plano nº 10) esta condicionada por la parcelación existente y viene definida por los siguientes aspectos:  
a) Situación del núcleo de comunicación vertical, que en nuestro caso será interior con la escalera iluminada y ventilada cenitalmente ya que tenemos 3 ó 4 alturas totales según el bloque.  
En consecuencia se descartan los tipos de viviendas con escalera en fachada.  
b) Viviendas pasantes y no pasantes. Se aceptan ambos tipos de viviendas siempre y cuando el núcleo de comunicación vertical sea interior.  
c) Baños interiores, con ventilación tipo shunt; los baños serán preferiblemente interiores con excepción de las viviendas en esquina que pueden tener algún baño exterior al ofrecer mayor superficie de fachada y constituir una variante respecto a la vivienda tipo central.   
d) Voladizos. Se ha previsto realizar un voladizo continuo en las fachadas exteriores e interiores (las recayentes a la zona comunitaria) y un pequeño mirador en los testeros. Plano número 22.   
En los tres bloques el vuelo exterior propuesto es de 0,25 m.  
En el bloque de 3 plantas el vuelo interior y en testeros será de 0,50 m.   
En las esquinas que forman las fachadas interiores y los testeros se achaflanarán los voladizos con un ángulo de 45º, también se achaflanará el extremo del voladizo recayente al muro testero.  
Este encuentro entre los voladizos de las fachadas interiores y los testeros, se resolverá obligatoriamente con un mirador.  
Como no se agota la totalidad del vuelo permitido por las ordenanzas actuales, el porcentaje de mirador que puede realizar cada vivienda es el siguiente:  
- Bloque 4 alturas: 33% de su voladizo.  
- Bloque 3 alturas: 34% de su voladizo.  
Se han dispuesto unas terrazas corridas en las fachadas interiores de los bloques ocupando la parte central de las mismas, rematándose en sus extremos con sendos miradores. Estas terrazas incorporan las galerías de las viviendas acabadas en celosías que se ubicarán libremente según las tipologías de viviendas.   
En la esquina formada por las fachadas exteriores se ha dispuesto un balcón corrido en esquina de dimensiones aproximadas 5,50 x 4,00 m siendo 5,50 m el lado correspondiente al brazo mas largo del bloque en ele. La profundidad del balcón puede ser variable y tener diferentes anchos en ambas fachadas.  
Este balcón se resuelve con un tratamiento diferente al resto de balcones para resaltar la esquina, diferenciando los dos lienzos de fachada que concurren en este punto.  
Estos balcones se caracterizan por disponer una barandilla de aluminio y vidrio de seguridad que nace a la altura del forjado.   
e) Viviendas en esquina. En estas viviendas se admiten variaciones tipológicas respecto a la vivienda tipo central. Dichos cambios se concretan en: posibilidad de abrir patios de luces interiores y posibilidad de tener baños en la fachada.  
f) El número de piezas o habitaciones de las viviendas es variable y está condicionado por la parcelación existente.  
g) Patio luces. Se ha dispuesto un único patio de luces en la vivienda sita junto a la de la esquina, en el resto no es necesario para garantizar la correcta iluminación y ventilación de las viviendas.   
Según la partición del bloque puede ser necesario abrir un patio de luces en la vivienda de la esquina o en una de sus colindantes.  
h) Cubierta del edificio. La cubierta del edificio será plana transitable con antepechos perimetrales, rematada también perimetralmente con una pérgola de hormigón armado con el fin de aumentar la escalera de la edificación y ordenar los elementos de la cubierta. Dicha pérgola está formada por pilares circulares que soportan una losa, todo de hormigón visto.  
También se ha previsto una pérgola en la crujía central que ordena la situación de los diferentes núcleos de comunicación vertical, es decir las cajas de escalera de los accesos generales y las posibles escaleras de acceso de las viviendas de la última planta. Esta pérgola central se ha aligerado por medio de algunos huecos aproximadamente cuadrados. Estos huecos se podrán modificar de sitio en la redacción de los proyectos edificatorios pero manteniendo un criterio compositivo.   
i) Volumetría: se considera obligatorio ajustarse al perímetro de la edificación propuesto en el plano nº 10 Tipología Planta Viviendas. Es decir solo se permitirá modificar la distribución interior de las viviendas del estudio tipológico y la situación de las galerías en la terraza corrida. También se puede optar por dos tipos de huecos en los muros testeros, es decir, el tipo A con dos ventanas por planta mas un mirador grande y el B con tres ventanas por planta más un mirador grande y el B con tres ventanas por planta más el mirador.   
7. Ordenación de usos para la planta baja  
El uso previsto de la planta baja es el de:  
1. Local comercial.  
2. Viviendas.  
3. Local comercial y viviendas.  
En todos los casos también se dispondrán los zaguanes de acceso a las viviendas de las plantas altas.  
Los zaguanes serán pasantes, es decir estarán comunicados en las calles exteriores y con la zona verde interior. Ver plano número 6.  
O bien sólo estarán comunicados con la calle, en cuyo caso se dispondrá de un acceso independiente que comunique la calle con la zona verde interior.  
Si se diseñan viviendas en planta baja a estas se accederá directamente desde la calle exterior o bien desde los zaguanes de acceso comunes.   
Se podrá modificar en los proyectos edificatorios, respecto a lo previsto en el plano anterior, la situación en p. b. de los zaguanes y de los pasos a la zona verde comunitaria. Se permite la construcción de altillos en planta baja con una ocupación del 50%.  
Cuando se trata de viviendas, los altillos serán espacios diáfanos vinculados preferiblemente al salón-comedor o bien a cualquier otra dependencia de la casa. En estos casos los altillos podrán adosarse en parte a fachada para adaptarse a cualquier tipología de vivienda.  
En el caso de planta comercial también se podrán construir altillos con una ocupación del 50%, pudiéndose adosar a las fachadas interiores de la zona comunitaria, retirándose obligatoriamente de las fachadas exteriores un mínimo de 6,00 m.   
Como se ha comentado al principio, en un mismo bloque se pueden dar tres casos:  
1º) Que todas las plantas bajas se destinen a local comercial por sus propietarios.  
2º) Que todas las plantas se destinen a viviendas por sus propietarios.  
3º) Que debido a que todas las calles no tienen la misma importancia comercial, que unos propietarios del bloque deseen destinar sus bajos a viviendas y que otros los deseen destinar a local comercial. En este caso para conseguir un tratamiento unitario de las fachadas, se permitirá el uso mixto de la planta baja, pero se destinará cada brazo del bloque en ele a un uso, produciéndose el cambio en la esquina, o bien adaptándose a la situación de las parcelas actuales o bien tomando como referencia el ancho del bloque o también realizar el cambio a partir del primer zaguán, que se proyecta desde la esquina. Ver plano número 09. Por tanto en este caso cuando se desarrolle la zona común, los propietarios deberán acordar el uso de la planta baja y en el caso de uso mixto deberán de estar de acuerdo los propietarios de un mismo brazo del bloque en destinar al mismo uso sus plantas bajas. En caso de no existir acuerdo entre dichos propietarios será obligatorio destinar la planta baja a local comercial. En el caso de destinar las plantas bajas a viviendas se ha previsto realizar unas terrazas de uso privativo de dichas viviendas para conseguir una adecuada privacidad de las mismas. Ver planos nos 8 y 9. Estas terrazas tendrán un ancho de 6,00 m y podrán comunicar directamente con la zona común.  
8. Condiciones de estética y protección ambiental  
La fachada se ordena en tres cuerpos constituidos por la planta baja, o zócalo del edificio, las plantas de viviendas que forman el cuerpo central y el remate superior formado por una pérgola de hormigón armado.   
a) Cuerpo central.  
El cuerpo central se ordena en franjas horizontales corridas solo interrumpidas en dos puntos:  
- En las esquinas exteriores de cada bloque, justo en el cruce entre las dos calles principales, a que da frente cada bloque, en donde se han previsto un balcón corrido con antepecho de aluminio y cristal.  
- En los muros testeros. Ver planos nos 12-13-14-15-16-17 y 18.  
Las franjas corridas horizontales están formadas alternativamente por un cerramiento de ladrillo cara vista y por un cerramiento de chapa de aluminio que incorpora las ventanas, balcones y celosías de las galerías.  
El modelo de ventana propuesto básico es de 1,60 m de ancho para una ventana corrediza, pero se podrá modificar este con las siguientes limitaciones:  
Según el plano número 30C también se han previsto las siguientes dimensiones de ventanas:  
- Las ventanas corredizas no podrán ser inferiores a 1,20 m.  
- Si se necesita obtener una ventana inferior a estas dimensiones esta sería abatible de una sola hoja.  
Por tratarse de una fachada corrida la disposición de las ventanas será libre.  
En las terrazas corridas y en los balcones se utilizan ventanas grandes para reducir los entrepaños de chapa de aluminio o mortero monocapa.  
Las ventanas dispondrán en sus huecos de un pasamanos inferior de aluminio según disposición de planos. Ver planos nos 15-16 y 23.  
Los balcones de esquina en las fachadas exteriores, se resolverán con una barandilla de aluminio y cristal de seguridad según despiece y medidas del plano número 25. Se deberán respetar aproximadamente sus dimensiones y proporciones, pudiendo realizar pequeños ajustes durante la redacción de los proyectos.  
Los huecos deberán mantener correspondencia vertical.  
Los encuentros achaflanados 45º entre las fachadas interiores y los muros testeros se resolverán con miradores. Ver plano número 10.  
Las galerías se resolverán con una celosía de lamas de aluminio horizontales del color de la carpintería de 2 a 3 m de longitud. Ver plano número 26.  
b) Planta baja-comercial.  
El acabado de la planta baja se realiza con un aplacado de piedra caliza natural, tipo Bateig o Gris Pulpis. Ver plano número 32.  
b1.) Fachadas exteriores.  
Las puertas de acceso a los comerciales por las calles exteriores y los zaguanes tendrán una altura variable, adaptándose a la pendiente de las mismas. Por la parte superior se enrasan todos los huecos del bloque a la misma altura, de tal forma que resta un módulo de piedra caliza de 37,5 cm aproximadamente entre las puertas y los voladizos de la planta primera. Ver planos nos 15 y 32.  
Como en algunos puntos la altura de dichos huecos es muy grande, se podrán disponer partes ciegas acabados en chapa del mismo color de la carpintería o mortero monocapa con rótulos corporativos retirados 3 o 4 cm del frente de fachada.   
El ancho de las puertas de los locales comerciales será mayor o igual de 3,00 m pudiendo incorporar pilares como puede verse en el plano número 15. Podrá realizarse excepcionalmente un solo hueco por proyecto menor de 3,00 m y mayor de 2,00 m si las condiciones del solar no permiten agrupar dicho hueco a otro por encontrarse el zaguán en medio.  
Las puertas de los zaguanes de acceso a las viviendas llevarán una marquesina de protección de aluminio u hormigón. (Ver plano nº 32). Se tomará como referencia para cada bloque el primer proyecto que se desarrolle en el mismo.   
b2.) Fachadas interiores a zonas comunitarias.  
La única diferencia respecto a las fachadas exteriores se encuentra en la anchura de los huecos que en este caso como el espacio interior no es público, sino de uso comunitario por parte de las viviendas del bloque, se han propuesto más estrechas, pero suficientes para cumplir la servidumbre de luces y vistas. La altura de los huecos será variable, adaptándose al desnivel de las plataformas interiores con un antepecho aproximado de 40 cm para persuadir el paso a la zona común interior.  
El ancho permitido será de 1,40 o 2,00 m tomándose como referencia en cada bloque el primer proyecto presentado pudiendo variar en cada brazo del bloque. La separación entre huecos deberá ser lo más uniforme posible.  
Para una mayor claridad compositiva no debe coincidir el ancho de los huecos en planta baja con los huecos tipo de las viviendas pudiendo ser más anchos o mas estrechos, como mínimo habrá 20 cm. de diferencia. Ver plano número 16-30b y 32.  
Cuando el hueco sea superior a una planta se podrá realizar una parte ciega más o menos central de aluminio del mismo color que la carpintería o de mortero monocapa.   
Se podrá hacer practicable la parte superior de los huecos exteriores para favorecer la ventilación de los locales comerciales, mediante ventanas pivotantes, el resto será fijo.  
b3.) Fachadas a c/s peatonales, muros testeros.  
En los muros testeros se abre un solo hueco comercial coincidente con los huecos de las viviendas superiores; ver planos nos 15 y 16.  
c). Planta baja - uso viviendas.  
En este caso el acabado de la planta baja, también consiste en un aplacado de piedra caliza natural tipo Bateig o Gris Pulpis, como en el uso comercial.  
c.1). Fachadas exteriores.  
Se ha previsto un hueco de ventanas de 1,40 m de ancho con entrepaños uniformes de 1,50 m aproximadamente, solo alterado por la presencia de los zaguanes, en donde se permiten variaciones.  
Todas las ventanas irán enrasadas superiormente a la misma altura que se ha comentado para los huecos comerciales.  
En el caso de ventanas muy altas o con altillos se ha previsto disponer dos ventanas separadas por una parte ciega central revestida de aluminio del mismo color de la carpintería, o mortero monocapa.  
Bajo el balcón de la esquina en el cruce de calle se han previsto huecos singulares de ancho diferente al resto de la modulación. Ver planos nos 17 y 30A.  
Debido a la altura variable en el caso de que las ventanas se quedasen bajas en los altillos se colocarán fijos bajo la zona practicable a diferencia de las plantas superiores en que se coloca un pasamanos de aluminio o cualquier otra solución que será uniforme para cada bloque.  
c.2) Fachadas interiores.  
Se ha resuelto con los mismos materiales, tamaño y separación de huecos que las fachadas exteriores con la única diferencia en que alguno o todos los huecos podrá llegar al suelo de las terrazas asignadas a las viviendas de planta baja para su acceso a las mismas.  
c.3) Fachadas a c/ peatonal. Muros testeros.  
Los huecos de las viviendas en planta baja se ordenan en función de los huecos de las plantas superiores, con dimensiones y disposición según plano nº 27.  
d) Fachadas recayentes a c/s. peatonales. Muros testeros.  
Las fachadas recayentes a las c/s Peatonales se tratan como muros testeros de piedra caliza natural, sobre el que se remata con un mirador achaflanado los voladizos de las fachadas interiores acabados en ladrillo cara vista; en el centro se deja una zona ciega más o menos grande sin ventanas y en la otra parte se disponen ventanas o bien huecos comerciales en planta baja. También aparece volado el muro de ladrillo cara vista de cierre de las plantas altas de las fachadas exteriores, con un ancho de 50 cm. Ver planos nos 15-16-17-18 y 27.  
Se han propuesto dos soluciones:  
Tipo A.  
Las medidas de huecos pueden variar pero se mantendrá el esquema de disponer tres bandas verticales, en un extremo se dispone el mirador propuesto, en el centro se dejará una zona maciza sin ventas y en la tercera banda se podrán abrir 2 ventanas por planta.   
Tipo B.  
En este caso se han dispuesto 3 huecos de 1,40 m más el mirador, reduciéndose la banda maciza central.»  
Contra el presente acuerdo, que pone fin a la vía administrativa, podrán los interesados interponer recurso contencioso-administrativo ante la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en el plazo de dos meses contados desde el día siguiente a la publicación del presente anuncio, sin perjuicio de que puedan ejercitar cualquier otro que estimen pertinente.  
No obstante, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 107, 116 y 117 de la Ley 30/1992, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, en la redacción dada por la Ley 4/1999, de 13 de enero, que modifica la misma, podrá interponerse potestativamente recurso de reposición ante el mismo órgano autor del acto, en el plazo de un mes, contado a partir del día siguiente al de la recepción de la presente notificación.  
Torrent, 27 de febrero de 2008.- El teniente alcalde delegado de Urbanismo, Vivienda y Medio Ambiente (Decreto 1873/2007): Santiago Martí Alepuz.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML