Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5586, del 28-08-2007 (2007/10743)

RESOLUCIÓ de 27 de juny de 2007, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per la qual s'atorga a l'empresa Biocom Energía, SL, l'autorització ambiental integrada per a una indústria de producció de biodièsel i glicerina a partir d'olis vegetals i olis usats, al terme municipal d'Algemesí (València).
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5586

Data del DOGV
:   28-08-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2007/10743

CVE


Data del document
:   27-06-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Algemesí](javascript:void(0))
    * [empresa privada](javascript:void(0))
    * [combustible substitutiu](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 de juny de 2007, de la Direcció General de Qualitat Ambiental, per la qual s'atorga a l'empresa Biocom Energía, SL, l'autorització ambiental integrada per a una indústria de producció de biodièsel i glicerina a partir d'olis vegetals i olis usats, al terme municipal d'Algemesí (València). [2007/10743]  
Vistos els documents que es consten en de l'expedient 022/06 IPPC, instruït a instàncies de l'empresa Biocom Energía, SL, a fi d'obtenir l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de biodièsel i glicerina a partir d'olis vegetals i olis usats, s'emet aquesta resolució de conformitat amb els següents,  
Antecedents de fet  
Primer. Amb data 1 de març del 2006, Raúl Sanchis González, en representació de l'empresa Biocom Energía, SL, amb CIF B-97526008, presenta en la Conselleria de Territori i Habitatge sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de biodièsel i glicerina a partir d'olis vegetals i olis usats, amb emplaçament previst al polígon industrial Cotes, parcel·les 89-B i 90-B, carrer dels Carnissers núm. 28 i 30, d'Algemesí (València), la qual es detalla en l'annex I.  
A la sol·licitud s'acompanya l'informe urbanístic favorable emés per l'Ajuntament d'Algemesí amb data 17 de gener del 2006 que qualifica l'immoble on pretén ubicar-se l'activitat, dins del polígon industrial de Cotes, com a sòl urbà, zona industrial sector 6, unitat d'execució B, en zona destinada a indústria gran o pesant.  
Segon. Amb data 19 d'abril del 2006, té entrada documentació presentada per l'empresa a requeriment d'aquesta Conselleria, i amb data 26 d'abril, es comunica a l'empresa l'admissió a tràmit de la sol·licitud i es remet la documentació a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que han d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer. Amb data 21 de juliol del 2006 té entrada nova documentació presentada per l'empresa, consistent en un estudi acústic, que posteriorment és remés a l'organisme competent en la matèria, per a la seua valoració.  
Quart. Amb data 3 d'agost del 2006 es rep informe de l'Ajuntament d'Algemesí, ratificant la compatibilitat urbanística i especificant l'ordenació a què es troba subjecta aquesta activitat.  
Amb dates 8 d'agost i 23 d'octubre del 2006, és requerida nova documentació a l'empresa, la qual és esmenada el 13 de setembre i 14 de desembre, respectivament.  
Cinqué. La Confederació Hidrogràfica del Xúquer intervé en el tràmit d'autorització ambiental integrada emetent un informe amb data 23 d'octubre del 2006, en el qual la condiciona a la presentació, per part del titular, d'un certificat emés per l'Ajuntament d'Algemesí d'acceptació dels abocaments a la xarxa de clavegueram, a l'efecte de garantir la inexistència d'abocament d'aigües residuals domèstiques, pluvials contaminades i industrials a domini públic hidràulic.  
Sisé. Amb data 9 de novembre del 2006 se sotmet a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que estableix l'article 16 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, i es publica anunci en el Diari Oficial de la Generalitat (DOGV núm. 5384).  
Durant el període d'informació pública no es presenten al·legacions al projecte, ni en aquesta Conselleria ni en l'Ajuntament d'Algemesí, i en l'expedient consta el certificat de la informació pública, emés per aquest ajuntament en data 24 de gener del 2007.  
Seté. Transcorregut el termini d'informació pública, se sol·licita nou informe a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que han d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada sobre l'adequació del projecte a tots aquells aspectes que siguen de la seua competència.   
Vuité. Amb data 27 de desembre del 2006 el Servei de Residus Urbans informa en el sentit que la gestió d'olis vegetals usats (LER 20.01.25) per a la fabricació de combustible-biodièsel, constitueix una operació de valorització que requereix l'autorització administrativa de la conselleria competent en medi ambient, i li són d'aplicació les normes generals sobre gestió de residus.  
D'altra banda, respecte al compliment del que disposa el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la llista d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la determinació de sòls contaminats, informa que el titular ha de remetre l'informe preliminar de situació als dos anys d'haver-se iniciat i exercit l'activitat.  
Nové. Amb data 13 de juny del 2007, la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient emet la declaració d'impacte ambiental en la qual estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'autorització ambiental integrada per a una planta de producció de biodièsel, promogut per Biocom Energía, SL en les parcel·les 89B-90B del polígon industrial Cotes, al terme municipal d'Algemesí (València), sempre que es realitze d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de documentació presentada, i sempre que es complisquen les condicions indicades en l'annex II d'aquesta resolució.  
Així mateix, s'han incorporat a l'expedient els informes emesos pel Servei de Residus Industrials i el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
Deu. Amb data 22 de juny del 2007, l'empresa presenta informació aclaridora per a la resolució del tràmit d'autorització ambiental integrada.   
Onze. Amb data 26 de juny del 2007 es realitza el tràmit d'audiència a l'interessat.  
Dotze. Amb data 26 de juny del 2007 la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrat efectua una sessió ordinària i aprova la proposta de resolució de l'exp. 022/06 IPPC de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, promogut per Biocom Energía SL.   
Als anteriors fets els són d'aplicació els següents  
Fonaments de dret  
Primer. D'acord amb l'article 9 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats que apareixen en l'annex 1 d'aquesta llei, estan subjectes a autorització ambiental integrada.  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 4.1.B de l'annex 1 de la Llei 16/2002.   
Segon. La tramitació de l'expedient s'ha realitzat segons el que preveuen els articles 14 i següents de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, desenvolupada pel Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Tercer. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la Conselleria de Territori i Habitatge, d'acord amb l'article 3.H de la Llei 16/2002 i el Decret 8/2004, de 3 de setembre, del president de la Generalitat Valenciana, pel qual s'assignen competències a la Presidència de la Generalitat i a les conselleries amb competències executives.   
D'altra banda, de conformitat amb l'article 15 del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, i la seua Ordre de desenvolupament de 15 de febrer del 2007, correspon a la Direcció General de Qualitat Ambiental exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.  
Vist tot el que antecedeix, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap d'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que em confereix el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, resolc:  
Primer. Concedir a Biocom Energía, SL l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions destinades a la fabricació de biodièsel i glicerina a partir d'olis vegetals i olis usats, que s'ha de desenvolupar en la planta amb emplaçament al polígon industrial de Cotes, parcel·les 89-B i 90-B, carrer dels Carnissers, núm. 28 i 30, del terme municipal d'Algemesí, referent al Projecte d'autorització ambiental integrada de la planta de producció de 110.000 t/any de biodièsel de febrer del 2006, subscrit per Javier Abad Balaguer i visat pel Col·legi Oficial d'Enginyers Industrials de la Comunitat Valenciana amb data 23 de febrer del 2006, i queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 081-07/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:  
1. Emissions atmosfèriques  
1.1. Calderes  
Es disposarà de dues calderes de vapor, amb capacitat per a produir 7.000 kg/h de vapor cadascuna, que utilitzaran com a combustible gas natural.  
Les calderes s'utilitzaran per a adequar la temperatura per intercanvi de calor als fluids del procés en les diferents fases d'aquest (pretractament, transesterificació, assecament del biodièsel i destil·lació per a recuperació de metanol, bàsicament).  
Les emissions corresponents a la caldera hauran de complir els valors límit d'emissió següents:  
Contaminants Límits d'emissió  
CO 625 mg/Nm³   
NOX  
(expressat com aNO2) 1.000 mg/Nm³   
SO2 200 mg/Nm³  
Partícules 30 mg/Nm³  
Opacitat 2 EB  
Les concentracions mesures sempre estaran referides a condicions normals de pressió i temperatura (101,3 kPa, 273 K), en base seca i per a un contingut de O2 del 15%.  
1.2. Llavador de gasos  
A més de les calderes, en la planta hi haurà un altre focus canalitzat d'emissions, corresponent al llavador de gasos de ventilació.   
Totes les ventilacions procedents dels equips de la planta de procés i els corresponents als tancs d'emmagatzemament que ho requerisquen, hauran de canalitzar-se a aquest sistema de depuració.   
Les emissions corresponents al llavador de gasos, que operarà amb aigua a contracorrent per a recuperar els vapors de metanol hauran de complir el valor límit d'emissió per a carboni orgànic total següent:  
Contaminants Límits d'emissió  
COT 50 mg/Nm³   
1.3. Control d'emissions atmosfèriques  
Haurà de presentar mesuraments realitzats per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMCA), després del període de posada en funcionament de la instal·lació, per a comprovar que es compleixen els límits autoritzats.  
La periodicitat mínima de control de les emissions per ECMCA haurà de ser triennal, tant en els focus corresponents a les dues calderes de vapor (el cabal de fums se de les quals estima en 6.730 Nm³/h), com en el focus corresponent al llavador de gasos (per al que s'estima un cabal màxim de ventilacions que s'han de tractar en la columna de llavada de 150 m³/h).  
Els gasos de fuga generats durant el funcionament de la caldera seran alliberats de mode controlat, concretament, l'evacuació de fums a l'exterior es realitzarà mitjançant dues ximeneres de 12,5 metres d'altura des de la solera de la sala de calderes. Respecte a l'eixida del sistema de llavada de ventilació consistirà en una canalització a 1,5 metres per damunt de la coberta de la nau de procés, i haurà d'incloure apagaflames.   
Els focus canalitzats, hauran de tenir la situació, disposició, dimensió i accessos corresponents d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. En particular, les característiques i distribució dels focus emissors a l'atmosfera haurà de ser tal que garantisca una correcta dispersió dels contaminants emesos. Més concretament, la seua altura no sols haurà de complir el que estableix l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sinó que es recomana que aquesta siga tal que en una distància equivalent a deu vegades l'altura del punt d'abocament d'un focus no hi haja altres estructures d'altura superior a la del mateix focus menys dos metres, que produïsquen un apantallament que dificulte la dispersió, justificant tècnicament la influència de l'efecte down-wash (turbulència o esclat).  
El funcionament correcte del llavador de gasos s'haurà d'assegurar mitjançant el control i registre en continu del cabal d'aigua de llavada i del cabal d'emissió, la representativitat del qual haurà de ser verificada per entitats col·laboradores de l'administració en matèria de qualitat ambiental i estar a disposició de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Respecte al procés d'assecament de les gomes obtingudes en el pretractament de l'oli, s'haurà de justificar mitjançant analítica realitzada per una ECMCA que el corrent alliberat per l'eixugador no arrossega substàncies contaminants, sinó vapor d'aigua, tal com s'indica en el projecte.  
S'hauran de vigilar tots els possibles focus d'emissions difuses a fi de que no s'originen fugues, i tenir especial atenció en les operacions de trasbals de les diferents substàncies implicades en el procés, tant matèries primeres com productes acabats.   
Tots els equips de planta en què intervinga el metanol o metilat sòdic, com també els tancs d'emmagatzemament d'aquestes substàncies i de biodièsel, hauran d'estar connectats a un sistema d'inertització amb nitrogen gasós. I totes les ventilacions de procés, com també tancs d'emmagatzemament on intervinga metanol i metilat sòdic, seran canalitzats fins al llavador de gasos.  
Si amb el funcionament de les instal·lacions resulten emissions a l'atmosfera no previstes inicialment, es comunicarà a la Direcció General de Qualitat Ambiental, i s'inclouran en l'anàlisi de les emissions, adoptant-se les mesures correctives oportunes per a la seua minimització.  
2. Sorolls  
S'adoptaran les mesures necessàries per a complir el que estableix la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
En particular, els límits sonors establits per a zones d'ús industrial, són:  
Diürn Nocturn  
70 dB(A) 60 dB(A)  
En un termini inferior a tres mesos després de la posada en marxa i almenys cada cinc anys, s'haurà de realitzar una auditoria acústica, a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, en el perímetre de la instal·lació. Amb aquest fi es realitzaran mesuraments del nivell de soroll en un nombre de punts representatius del perímetre, tant amb l'activitat en funcionament com parada (nivell de fons). Aquesta auditoria haurà de ser realitzada per una entitat col·laboradora en matèria de contaminació acústica d'acord amb el que estableix el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i es crea i regula el seu registre.   
El titular haurà de disposar del llibre de control, el qual haurà d'estar constituït pels certificats dels resultats obtinguts de les auditories acústiques, i dels informes complets d'aquestes.  
Paràmetre Concentració mitjana   
 Diària màxima Concentració instantània màxima  
PH 5'5-9'00 5'5-9'00  
Sòlids en suspensió (mg/l) 500'00 1.000'00  
Materials sedimentables (ml/l) 15'00 20'00  
Sòlids gruixuts Absents Absents  
DBO5 (mg/l) 500'00 1.000'00  
DQO (mg/l) 1.000'00 1.500'00  
Temperatura ºC 40'00 50'00  
Conductivitat elèctrica a 25ºC (µS/cm) 3.000'00 5.000'00  
Color Inapreciable a una dilució d'1/40 Inapreciable a una dilució d'1/40  
Alumini (mg/l) 10'00 20'0  
Arsènic (mg/l) 1'00 1'00  
Bari (mg/l) 20'00 20'00  
3. Olors  
Quan l'òrgan competent ho considere necessari, podrà requerir al titular de la planta la realització d'una avaluació de la molèstia per olors que genera, mitjançant el mesurament de les unitats d'olor, d'acord amb la norma UNE-EN 13725, limitant-los, en les zones residencials d'afecció, el percentil 98 de les mitjanes horàries al llarg d'un any, a 5 unitats d'olor.  
4. Abocaments  
En la planta s'hauran de disposar diverses xarxes independents per a la recollida dels corrents d'aigües generats, en funció de la càrrega contaminant i necessitat tractament, encara que la destinació final de totes serà la xarxa de sanejament municipal, de tipus unitari al polígon Cotes.   
Els diferents corrents d'aigües residuals que es generaran seran:  
Aigües residuals del procés, aigües generades en les operacions de llavada d'equips i aigües de rebuig del procés d'osmosi inversa.   
Aigües pluvials recollides en les cubetes dels tancs d'emmagatzemament i en zones de càrrega i descàrrega, en el cas que es troben contaminades.  
Aquests corrents es conduiran, a través de canalitzacions específiques les primeres, i utilitzant un sistema de recollida i bombament les segones, fins a la depuradora de la planta, on es produirà el seu tractament mitjançant un procés fisicoquímic i biològic, per a ser abocades posteriorment a la xarxa de sanejament municipal.  
Així mateix, es generaran aigües residuals d'origen sanitari, que s'abocaran a la xarxa de sanejament municipal sense sotmetre's a cap tractament previ.  
Finalment s'hauran de recollir, mitjançant canalitzacions independents de les que recullen les aigües residuals de procés, els corrents següents, que també seran abocades a la xarxa de sanejament juntament amb les aigües depurades en la planta i les aigües d'origen sanitari:  
Aigües pluvials de cobertes.  
Pluvials de vessament de zones pavimentades.  
Porgues d'aigua de calderes i torre de refrigeració.  
Les pluvials no contaminades recollides en les cubetes de tancs d'emmagatzemament, es bombaran per al seu abocament juntament amb les anteriors a la xarxa de clavegueram.  
A la posada en funcionament de la planta, el titular haurà de presentar una caracterització dels efluents generats en la instal·lació. Les preses de mostres es realitzaran en les arquetes de registre de les quals haurà de disposar la instal·lació abans de la connexió a la xarxa de clavegueram. També es realitzarà una caracterització a l'eixida de la depuradora, de l'efluent tractat. En aquestes caracteritzacions s'especificaran els volums tant de l'aigua depurada com de la resta d'efluents abocaments al clavegueram. A la vista dels resultats obtinguts s'establiran les condicions de control i es revisaran els límits d'abocament, si és el cas.  
L'abocament a la xarxa de sanejament dels efluents produïts en la planta de Biocom Energía, SL, haurà de complir els valors límit establits en les normes urbanístiques del polígon següents:  
Bor (mg/l) 3'00 3'00  
Cadmi (mg/l) 0'50 0'50  
Crom III (mg/l) 2'00 2'00  
Crom VI (mg/l) 0'50 0'50  
Crom total (mg/l) 2'00 3'00  
Ferro (mg/l) 5'00 10'00  
Manganés (mg/l) 5'00 10'00  
Níquel (mg/l) 5'00 10'00  
Mercuri (mg/l) 0'10 0'10  
Plom (mg/l) 1'00 1'00  
Seleni (mg/l) 0'50 1'00  
Estany (mg/l) 5'00 10'00  
Coure (mg/l) 1'00 3'00  
Zinc (mg/l) 5'00 10'00  
Cianurs (mg/l) 0'50 5'00  
Clorurs (mg/l) 800'00 800'00  
Sulfurs (mg/l) 2'00 5'00  
Sulfits (mg/l) 2'00 2'00  
Sulfats (mg/l) 1.000'00 1.000'00  
Fluorurs (mg/l) 12'00 15'00  
Fòsfor total (mg/l) 15'00 50'00  
Nitrogen amoniacal (mg/l) 20'00 85'00  
Nitrogen nítric (mg/l) 20'00 65'00  
Olis i greixos (mg/l) 100'00 150'00  
Fenols totals (mg/l) 2'00 2'00  
Aldehids (mg/l) 2'00 2'00  
Detergents (mg/l) 6'00 6'00  
Pesticides (mg/l) 0'10 0'50  
Toxicitat (U.T.) 15'00 30'00  
\* \* \* \* \*  
Parámetro Concentración media   
 Diaria máxima Concentración instantánea máxima  
PH 5'5-9'00 5'5-9'00  
Sólidos en suspensión (mg/l) 500'00 1.000'00  
Materiales sedimentables (ml/l) 15'00 20'00  
Sólidos gruesos Ausentes Ausentes  
DBO5 (mg/l) 500'00 1.000'00  
DQO (mg/l) 1.000'00 1.500'00  
Temperatura ºC 40'00 50'00  
Conductividad eléctrica a 25ºC (µS/cm) 3.000'00 5.000'00  
Color Inapreciable a una dilución de 1/40 Inapreciable a una dilución de 1/40  
Aluminio (mg/l) 10'00 20'0  
Arsénico (mg/l) 1'00 1'00  
Bario (mg/l) 20'00 20'00  
Boro (mg/l) 3'00 3'00  
Cadmio (mg/l) 0'50 0'50  
Cromo III (mg/l) 2'00 2'00  
Cromo VI (mg/l) 0'50 0'50  
Cromo total (mg/l) 2'00 3'00  
Hierro (mg/l) 5'00 10'00  
Manganeso (mg/l) 5'00 10'00  
Níquel (mg/l) 5'00 10'00  
Mercurio (mg/l) 0'10 0'10  
Plomo (mg/l) 1'00 1'00  
Selenio (mg/l) 0'50 1'00  
Estaño (mg/l) 5'00 10'00  
Cobre (mg/l) 1'00 3'00  
Zinc (mg/l) 5'00 10'00  
Cianuros (mg/l) 0'50 5'00  
Cloruros (mg/l) 800'00 800'00  
Sulfuros (mg/l) 2'00 5'00  
Sulfitos (mg/l) 2'00 2'00  
Sulfatos (mg/l) 1.000'00 1.000'00  
Fluoruros (mg/l) 12'00 15'00  
Fósforo Total (mg/l) 15'00 50'00  
Nitrógeno amoniacal (mg/l) 20'00 85'00  
Nitrógeno nítrico (mg/l) 20'00 65'00  
Aceites y Grasas (mg/l) 100'00 150'00  
Fenoles totales (mg/l) 2'00 2'00  
Aldehídos (mg/l) 2'00 2'00  
Detergentes (mg/l) 6'00 6'00  
Pesticidas (mg/l) 0'10 0'50  
Toxicidad (U.T.) 15'00 30'00  
A més dels valors de concentració de contaminants i paràmetres fisicoquímics indicats anteriorment, s'hauran de complir les altres exigències que s'establisquen en les normes urbanístiques del polígon, referents a aigües residuals i la seua evacuació.   
Haurà de presentar davant de la Direcció General de Qualitat Ambiental certificat emés per l'Ajuntament d'Algemesí d'acceptació dels diferents abocaments a la xarxa de clavegueram, tant pel que fa a la quantia dels cabals que es poden generar, com als paràmetres de qualitat d'aquests. Així mateix, s'indicarà expressament la data de connexió.  
D'acord amb el projecte, hi haurà dos punts de connexió a la xarxa de clavegueram. Abans d'aquestes connexions s'haurà de disposar d'un sistema separador de greixos per a evitar un possible arrossegament de greixos o olis que puguen haver-hi en les instal·lacions, com també de la corresponent arqueta de registre que possibilite la presa de mostres per a la realització dels controls oportuns.  
S'haurà de disposar també d'una arqueta que possibilite la presa de mostres a l'eixida de la depuradora de la planta, a l'efecte de comprovar l'adequat funcionament del procés de depuració i garantir el compliment dels paràmetres d'abocament establits.   
En cap cas es podran abocar les aigües, sanitàries, pluvials o de procés, a domini públic hidràulic, sense el preceptiu permís.  
Es realitzaran controls periòdics de les canaletes que transporten l'aigua residual industrial des de tots els focus de generació fins a les arquetes de recollida i la instal·lació depuradora de la planta, sent aquestes perfectament impermeables. Respecte al pou de recollida d'aigües residuals previ al tractament depurador, s'haurà d'aportar certificat de la impermeabilitat d'aquest.  
El titular de la instal·lació haurà de desenvolupar i dur a terme un pla de manteniment dels equips i sistemes implicats en la recollida i depuració d'aigües, a fi de garantir el seu funcionament correcte.  
5. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies  
Queda prohibit l'abocament a llit, sòl o subsòl que puga deteriorar la qualitat de les aigües sense tenir l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
No es podran executar pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
Totes les superfícies que puguen estar en contacte amb les matèries primeres i productes emmagatzemats hauran d'estar degudament impermeabilitzades. Així mateix, tota la superfície exterior als edificis haurà d'estar pavimentada.  
D'acord amb el que s'ha indicat en el projecte, els tancs i depòsits d'emmagatzemament de matèries primeres i productes s'hauran de situar en l'interior de cubetes estanques de seguretat, les quals hauran d'assegurar la retenció de possibles fugues o vessaments. En cas de produir-se, aquests vessaments s'hauran de recollir mitjançant pendent del fons de la cubeta fins una arqueta estanca en el seu interior, i se'ls haurà de donar la gestió adequada. El buidatge de les cubetes s'haurà de realitzar mitjançant bomba submergible situada en l'arqueta.  
Les aigües pluvials recollides en aquestes zones s'analitzaran per a verificar que no es troben contaminades, abans de la seua evacuació a través de la xarxa de sanejament. En cas contrari, es bombaran a la depuradora de la planta.  
Quant a les superfícies de càrrega i descàrrega de matèries primeres i productes, estaran impermeabilitzades i disposaran d'albellons de recollida de vessaments. En cas de produir-se, els vessaments es conduiran a través de pendents en la solera dels carregadors, fins a les Tipus residu Etapa produït Quantitat (Kg/any) Llista europea de residus   
Codificació RD 952/1997  
Residus de laboratori Laboratori 350 16 05 06\*  
 Q03//D15//SL40//C51//H06////B10712  
Envasos de plàstic buits contaminats Laboratori 100 15 01 10\*  
 Q05//R13//S36//C23-24//H05////B10712  
Envasos metàl·lics buits contaminats Laboratori 150 15 01 10\*  
 Q05//R13//S36//C41-51//H05////B10712  
Draps i absorbents contaminats Manteniment 100 15 02 02\*  
 Q05//D15//S40//C41-51//H05////B10712  
Olis usats Manteniment 100 13 02 05\*  
 Q07//R13//L08//C51//H05////B10712  
Aigües del separador de greixos Separador de greixos 500 13 05 07\*  
 Q08//D15//L09//C51//H05////B10712  
Tubs fluorescents Manteniment. Oficines i laboratori 5,5 20 01 21\*  
 Q06//R13//S40//C16//H05////B10712  
Cartutxos de tòner Manteniment. Oficines 5 08 03 17\*  
 Q06//D05//S12//C07//H06////B10712  
Piles botó Manteniment. Oficines i laboratori 0,5 16 06 03\*  
 Q06//R15//S37//C16//H06////B10712  
\* \* \* \* \*  
Tipo residuo Etapa producido Cantidad (Kg/año) Lista Europea de Residuos   
Codificación RD 952/1997  
Residuos de laboratorio Laboratorio 350 16 05 06\*  
 Q03//D15//S-L40//C51//H06//A951//B10712  
Envases de plástico vacíos contaminados Laboratorio 100 15 01 10\*  
 Q05//R13//S36//C23-24//H05//A951//B10712  
Envases metálicos vacíos contaminados Laboratorio 150 15 01 10\*  
 Q05//R13//S36//C41-51//H05//A951//B10712  
Trapos y absorbentes contaminados Mantenimiento 100 15 02 02\*  
 Q05//D15//S40//C41-51//H05//A951//B10712  
Aceites usados Mantenimiento 100 13 02 05\*  
 Q07//R13//L08//C51//H05//A951//B10712  
Aguas del separador de grasas Separador de grasas 500 13 05 07\*  
 Q08//D15//L09//C51//H05//A951//B10712  
Tubos fluorescentes Mantenimiento. Oficinas y laboratorio 5,5 20 01 21\*  
 Q06//R13//S40//C16//H05//A951//B10712  
Cartuchos de tóner Mantenimiento. Oficinas 5 08 03 17\*  
 Q06//D05//S12//C07//H06//A951//B10712  
Pilas botón Mantenimiento. Oficinas y laboratorio 0,5 16 06 03\*  
 Q06//R15//S37//C16//H06//A951//B10712  
corresponents arquetes estanques, des d'on s'extrauran per a la correcta gestió.   
Haurà de desenvolupar-se un pla de manteniment i neteja dels cubetes de seguretat que allotgen els tancs i depòsits d'emmagatzemament de matèries primeres i productes, com també de les superfícies destinades a la càrrega i descàrrega de productes químics, en el qual es preveja la gestió de les pluvials recollides en aquestes zones, a fi que s'assegure que tots els efluents líquids que puguen presentar algun grau de contaminació siguen gestionats adequadament.  
Almenys dos anys després de la posada en funcionament de l'activitat, el titular haurà de remetre l'informe preliminar de situació del sòl que estableix el Reial decret 9/2005, de 14 de gener.  
6. Residus  
L'activitat està subjecta als requisits establits en la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, en la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i en el Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.  
6.1. Producció de residus  
S'autoritza la producció dels residus perillosos següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de la magnitud que a continuació es detalla, i la producció de biodièsel en les instal·lacions del centre descrit en l'annex I siga de l'ordre de 110.000 t/any:   
L'esmentat centre productiu queda inscrit en el Registre de Xicotets Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que estableix l'article 46 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana. Així mateix, haurà d'acreditar el pagament de la taxa administrativa corresponent a la pràctica d'inscripció en registres oficials.  
A més dels residus anteriors, en la planta es generarà un volum important de fangs procedents del procés de depuració. A la posada en funcionament de la planta i en el moment en què aquest residu es produïsca, es caracteritzarà d'acord amb la legislació vigent a l'efecte de determinar concloentment si es tracta d'un residu perillós o no perillós.  
En el cas que la caracterització establisca que els fangs de la depuradora resulten aptes per al seu ús en aplicacions agrícoles, l'empresa haurà d'aportar la justificació acreditativa d'això, d'acord amb la normativa vigent aplicable a aquest respecte. Si aquest residu no resulta apte per a aquest tipus d'aplicacions, es lliurarà a un gestor extern autoritzat.   
De tot l'anterior es donarà part a la Direcció General de Qualitat Ambiental, aportant el resultat de la caracterització del fang i la documentació justificativa de la seua correcta gestió, i indicant la quantitat produïda.   
D'altra banda, en la instal·lació es generaran, a més dels residus perillosos especificats en la taula anterior, altres residus no perillosos i de naturalesa assimilable a urbans, com ara vidre, paper i cartó, plàstic, envasos metàl·lics, etc.  
Tots els residus, tant perillosos com no perillosos, s'hauran de lliurar a gestors que disposen de la corresponent autorització administrativa per a la gestió d'aquests residus.  
En el termini màxim de tres mesos des de l'inici de l'activitat haurà de procedir al següent:  
Respecte als documents d'acceptació emesos per part dels gestors autoritzats a la recollida dels residus generats en el centre, haurà de presentar els documents originals actualitzats referents a tots els residus, o si no n'hi ha fotocòpies degudament compulsades.  
Respecte a les gomes que s'obtenen en l'etapa de pretractament de l'oli, haurà de procedir a la caracterització i gestió en funció de la seua naturalesa, i ser lliurats a un gestor autoritzat quan tinga la caracterització de residu d'acord amb la legislació.  
Els residus podran ser emmagatzemats durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas de perillosos. Per al cas dels residus diferents dels perillosos, l'emmagatzemament s'haurà de realitzar per temps inferior a un any, quan la destinació fina siga l'eliminació, o de dos anys, quan la destinació final siga la valorització.   
L'emmagatzemament temporal de residus perillosos s'haurà de realitzar segregat per tipus de residu, haurà d'estar convenientment senyalitzat i se realitzarà en lloc cobert, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara arqueta cega no connectada a la xarxa de clavegueram i safates de recollida. Així mateix, la zona d'emmagatzemament haurà d'estar inclosa en el sistema general de protecció contra incendis de la indústria.  
Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, s'haurà de disposar de cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments, que han de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdós quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, comporte augment de la perillositat o en dificulte la gestió.  
S'haurà de disposar de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els possibles vessaments accidentals durant la manipulació dels diversos residus líquids. L'absorbent contaminat es gestionarà com a residu perillós o no perillós, en funció de la naturalesa del contaminant recollit.  
L'envasament i etiquetatge dels residus haurà de ser d'acord amb el que s'ha exposat en els articles 13 i 14 del Reial decret 833/1988, Reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix s'haurà de disposar d'un registre on conste la quantitat, naturalesa, identificació, origen i data de generació i lliurament a un gestor autoritzat, com també el número de document de control i seguiment utilitzat, si és el cas, i el gestor a qui es lliura el residu.  
Si una vegada en funcionament la instal·lació es produeix algun residu la generació de la qual no s'haja tingut en compte durant la fase de projecte, es comunicarà a l'organisme competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada, a fi de que incloga en aquestes les dades corresponents al residu generat. A més, es caracteritzarà el residu, en cas que calga, i se li donarà la gestió pertinent.   
A l'inici de l'activitat, i posteriorment cada quatre anys, s'haurà d'elaborar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos, d'acord amb l'article 45 de la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, el qual s'haurà de presentar en la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Anualment haurà d'emplenar la declaració anual de productor de residus perillosos i no perillosos, la qual haurà de ser remesa a la Direcció General de Qualitat Ambiental abans de l'1 de març de cada any. En aquesta declaració s'especificarà l'origen i quantitat dels residus produïts, la destinació donada a cadascun i la llista dels que es troben emmagatzemats temporalment, com també les incidències rellevants que s'hagen pogut produir, tot això relatiu a l'any objecte de la declaració.  
6.2. Gestió de residus  
S'autoritza a l'empresa per a l'operació de valoració tipus R3, Reciclatge i recuperació de substàncies orgàniques que no s'utilitzen com a dissolvents (incloses les operacions de formació d'adob i altres transformacions biològiques), d'olis vegetals usats:  
Codi LER Tipus de residu Quantitat (t/any)  
20 01 25 Residus d'olis  
 i greixos comestibles 35.000  
El centre queda al seu torn inscrit en el Registre General de Gestors Autoritzats de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que estableix l'article 52 de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana. Així mateix, haurà d'acreditar el pagament de la taxa administrativa corresponent a la pràctica d'inscripció en registres oficials.  
L'oli vegetal usat haurà de complir determinades especificacions tècniques per a poder ser utilitzat en la fabricació de biodièsel, juntament amb l'oli vegetal nou. S'hauran d'analitzar amb caràcter previ a la seua entrada en el procés, totes les partides d'aquest oli per a determinar-ne l'aptitud i descartar una possible contaminació per substàncies perilloses, i en aquest cas, es gestionaran adequadament.  
Haurà de tenir present, per als olis vegetals usats, que en el cas que aquests siguen rebuts de gestors intermedis, aquestes gestores hauran d'estar igualment autoritzades per a les operacions de valorització que realitzen.  
L'empresa haurà de portar un registre documental en què figure la quantitat de residus no perillosos gestionats, com també la naturalesa, l'origen, la destinació, la freqüència de recollida i el mitjà de transport dels residus.   
Així mateix, haurà d'emplenar la memòria anual de residus no perillosos, la qual haurà de ser remesa a la Direcció General de Qualitat Ambiental abans de l'1 de març de cada any. En aquesta memòria s'haurà d'especificar l'origen i la quantitat dels residus gestionats, les característiques de l'emmagatzemament previ a la seua gestió, la quantitat i naturalesa dels residus resultants del procés, com també les incidències rellevants que s'hagen pogut produir, tot això relatiu a l'any objecte de la declaració.   
7. Mesures que s'han d'adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient.  
Es duran a terme totes les mesures necessàries perquè quede garantida la protecció del medi ambient i la salut de les persones davant de qualsevol situació fora de la normalitat pel que fa al funcionament de les instal·lacions.  
Davant d'un fallada d'operació de la planta, o en cas de produir-se algun vessament de matèries primeres o productes durant les operacions de càrrega i descàrrega, aquest s'haurà de recollir d'acord amb els mitjans descrits en el projecte i s'haurà d'analitzar per a determinar-ne la reintroducció en el procés. En el cas que aquesta substància no es puga introduir en el procés, s'haurà de gestionar externament mitjançant un gestor autoritzat.  
Així mateix, quan es determine el cessament d'alguna de les unitats, s'hauran de desmantellar les instal·lacions d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar aquesta activitat i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.  
8. Declaració d'impacte ambiental  
S'hauran de complir les condicions establides en la declaració d'impacte ambiental emesa per la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient de data 13 de juny del 2007, la qual s'adjunta en l'annex II d'aquesta resolució.  
9. Altres condicions  
Caldrà ajustar-se al que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi.  
Haurà de complir el que disposa la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos i el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual es desenvolupa el Reglament per al desenvolupament de la llei esmentada, si escau.  
La indústria i les seues instal·lacions s'hauran d'ajustar a les condicions indicades en el projecte tècnic en els aspectes no fixats en aquesta resolució.  
S'hauran de complir totes les disposicions aplicables per a garantir la seguretat, la salut de les persones i el medi ambient.  
Es comprovarà en el control inicial que s'han realitzat les mesures previstes en el projecte.  
10. Obligació de subministrament d'informació  
Abans de l'1 de març de cada any haurà de notificar a la Direcció General de Qualitat Ambiental d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, les dades sobre les emissions de la instal·lació relatius a l'any anterior, específicament els que figuren en l'article 3 del Reial decret 508/2007, de 20 d'abril, pel qual es regula el subministrament d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR i de les autoritzacions ambientals integrades.   
Segon. L'autorització ambiental integrada s'haurà de renovar, en els aspectes ambientals, en el termini màxim de 8 anys, llevat que es produïsquen abans d'aquest termini modificacions substancials que obliguen a la tramitació d'una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici recollits en l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.  
La renovació haurà de sol·licitar-se amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer. En relació amb el certificat d'adequació del projecte, el titular haurà de donar compte de les instal·lacions de l'activitat a la Direcció General de Qualitat Ambiental a l'efecte del reconeixement corresponent, i es presentarà prèviament un certificat, emés per un tècnic competent i visat, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat o als seus reformats posteriors també autoritzats, i que s'han efectuat tots els controls, mesuraments, anàlisi i comprovacions amb resultat satisfactori, que es determinen en l'esmentat projecte, els seus reformats o en les normatives que li siguen aplicables, com també aquells altres certificats previstos en les disposicions que s'hagen integrat.  
Quart. Aquesta autorització queda condicionada a la visita de comprovació i a l'obtenció de l'informe favorable corresponent al compliment dels requisits establits en aquesta resolució. Es realitzarà a la posada en marxa de les instal·lacions i per personal de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Cinqué. L'Administració deixarà sense efecte aquesta resolució en el moment en què observe qualsevol incompliment de les condicions imposades en aquesta, amb audiència prèvia de l'interessat.  
Sisé. El titular de les instal·lacions objecte d'aquesta resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, haurà de:  
1. Complir les obligacions de control i subministrament d'informació previstes per la legislació sectorial aplicable i per la mateixa autorització ambiental integrada.  
2. Comunicar a la Direcció General de Qualitat Ambiental qualsevol modificació, substancial o no, que es propose realitzar en la instal·lació, la transmissió de la seua titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.  
3. Prestar l'assistència i col·laboració necessàries als que realitzen les actuacions de vigilància, inspecció i control.  
Seté. En tot allò no especificat en aquesta resolució, caldrà ajustar-se a totes i cadascuna de les condicions estipulades per la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, com també qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es pot presentar recurs d'alçada davant de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge en el termini d'un mes des de l'endema de la recepció d'aquesta notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
València, 27 de juny de 2007. El director general de Qualitat Ambiental: Jorge Lamparero Lázaro.  
ANNEX I  
Descripció del projecte  
L'empresa Biocom Energia, SL projecta la construcció i posada en marxa d'una planta de fabricació de biodièsel per al seu ús com a combustible, en les parcel·les 89-B i 90-B del polígon industrial de Cotes, al municipi d'Algemesí, i l'objecte d'aquest projecte és l'obtenció de l'autorització ambiental integrada per a les noves instal·lacions que es construiran sobre una superfície de 6.273,7 m².  
La capacitat de producció prevista és de 110.000 tones anuals de biodièsel (aproximadament 315 t/dia), encara que durant els primers anys de funcionament operarà per sota de la seua capacitat, i produirà unes 75.000 t/any.  
Del procés s'obtindrà, a més de biodièsel, glicerina de grau tècnic (riquesa en glicerol superior al 80%), en quantitat aproximada de 13.491 tones anuals, com també un subproducte amb valor comercial per a la fabricació de pinsos animals: les gomes del desgomatge de l'oli, en quantitat estimada de 3.914 t/any.  
Per a la fabricació del biodièsel es partirà com a matèria primera de diversos olis vegetals crus, principalment soja, palma, colza, gira-sol o una mescla d'aquests, encara que també es podrà utilitzar oli vegetal usat, d'origen domèstic, en quantitat màxima d'un 30% del total de la producció, que procedirà de gestors autoritzats per a la recollida i el tractament d'aquests olis.   
Pel que fa al consum mitjà de matèries primeres i reactius empleats, s'estimen els següents:  
Oli vegetal: 111.334,68 t/any  
metanol: 10.425 t/any  
sosa càustica al 50% (que s'utilitzarà en les etapes de desgomatge de l'oli, tractament d'aigües glicerinoses i neutralització alcohòlica): 592,2 t/any  
Solució de metilat sòdic al 30% en metanol (que constitueix el catalitzador de la reacció de transesterificació): 1.679,2 t/any  
Àcid fosfòric al 75% (utilitzat en els processos de desgomatge i neutralització alcohòlica): 337,7 t/any  
Àcid p-toluensulfònic al 65% (utilitzat com a catalitzador del procés d'esterificació): 18,5 t/any  
Àcid clorhídric al 37% (utilitzat en l'etapa de tractament d'aigües glicerinoses): 1.123,1 t/any  
A més, s'ha estimat per al funcionament de la instal·lació, un consum elèctric de 3.630.000 kWh/any i un consum de gas natural de 362 Nm³/h.  
La planta constarà de les següents zones diferenciades:  
1. Tancs d'emmagatzemament:  
Biodièsel: 2 tancs de 703 m³ i 2 tancs de 167 m³.   
Metanol: tanc de 245 m³.   
Metilat sòdic: depòsit de 18,7 m³.  
Glicerina: 2 tancs de 120 m³.  
Oli: 4 tancs de 400 m³, un de 188 m³, dos de 120 m³ i un de 106 m³.  
Gomes: depòsit de 106 m³.  
Àcid fosfòric: depòsit de 50 m³.  
Àcid clorhídric: depòsit de 10,2 m³.   
Sosa càustica: depòsit de 50 m³.  
2. Nau de procés, on es troben els equips per a la fabricació de biodièsel i l'obtenció de glicerina.  
3. Nau de serveis auxiliars, que alberga les instal·lacions de generació de nitrogen, aire comprimit, desmineralització d'aigua d'aportació mitjançant osmosi inversa i eixugador de gomes. També s'haurà de disposar la zona destinada a l'emmagatzemament de residus perillosos.  
4. Sala de calderes.  
5. Depuradora d'aigües residuals, per a depurar un cabal màxim estimat d'1,5 m³/h, que haurà de disposar dels processos següents: desbast, bombament, homogeneïtzació, neutralització, flotació primària, tractament biològic, flotació secundària i deshidratació de fangs mitjançant centrifugació.  
6. Instal·lació de càrrega i descàrrega de camions cisterna.  
7. Control de pesada de vehicles.  
8. Depòsit d'aigua contra incendis de 60 m³ i grup de bombament.  
9. Centre de transformació i instal·lació reguladora de gas.  
10. Torre de refrigeració i depòsits d'aigua bruta i aigua desmineralitzada.  
11. Oficines i laboratori.  
Els processos principals que engloben l'activitat es descriuen a continuació:  
Desgomatge. L'oli vegetal s'escalfa amb vapor saturat mitjançant un intercanviador i es mescla amb àcid fosfòric, durant algun temps. La mescla oli-àcid s'envia al mesclador centrífug per a desgomar l'oli. S'addiciona sosa càustica diluïda amb aigua calenta, per a neutralitzar parcialment l'àcid afegit abans i eliminar els àcids grassos lliures. Aquesta mescla d'oli, àcid i insípida, es bomba fins al separador, on s'eliminen els sabons i les gomes. Les gomes s'emmagatzemen en el tanc previst amb aquest fi.   
Neutralització alcohòlica. L'oli s'escalfa fins a la temperatura de procés i es tracta amb una mescla d'àcid fosfòric concentrat i metanol, a fi d'eliminar els fosfàtids no hidratables. En una segona etapa es neutralitzen els àcids grassos lliures mitjançant una fase alcalina glicerina-metanol. La fase pesada de la reacció de transesterificació que conté metanol i catalitzador alcalí es reutilitza en aquesta etapa per a disminuir el consum de reactius. En una centrífuga se separa l'oli de la fase glicerinosa, que arrossega gomes, àcids grassos lliures, sabons i altres impureses. La fase glicerinosa s'envia a la planta de tractament de glicerina de la unitat de transesterificació per a recuperar l'àcid gras per desdoblament àcid. L'oli se seca en aquesta etapa per l'extracció d'aigua aconseguida per la fase glicerinosa.  
Hibernació. És un procés opcional, que consisteix a mantenir l'oli a una temperatura de 6 ºC durant 10 hores, en els depòsits corresponents.  
Assecament de gomes. Les gomes provinents del desgomatge de l'oli s'assequen en un eixugador, que funciona mitjançant un sistema de buit i de condensació, i s'emmagatzemen posteriorment, constituint un subproducte de la planta.   
Transesterificació. L'oli neutralitzat i desgomat es posa en contacte amb una mescla de metanol i metilat sòdic (catalitzador del procés), i s'escalfa fins a 60 ºC. La mescla s'alimenta a la columna de reacció, on es produeix la transesterificació. La fase lleugera formada per esters metílics d'àcids grassos se sotmet a una segona etapa de transesterificació, que opera de la mateixa manera que la primera, però amb distinta proporció de la mescla metanol/catalitzador. Després de la reacció, el metilester se sotmet a un llavatge en dues etapes en contracorrent. Finalment el biodièsel s'asseca i es refrigera per al seu emmagatzemament.  
Tractament de glicerina/aigua. La mescla metanol-glicerina-agua procedent del procés de transesterificació es descarrega de forma contínua fins a la planta de tractament d'aigües glicerinoses. Es dosifica àcid clorhídric i posteriorment se separen els àcids greixosos per flotació. La mescla metanol-glicerina s'envia a la planta de recuperació de metanol. Es dosifica hidròxid sòdic per a aconseguir un pH neutre en el procés.  
Recuperació de metanol. L'excés de metanol de la transesterificació se separa en una columna de rectificació equipada amb farciment, i una vegada condensat, es reutilitza de nou en el procés. Els fons de columna (aigües glicerinoses) es bomben a la planta d'evaporació de glicerina.  
Evaporació de la glicerina. Les aigües glicerinoses es concentren en una planta d'evaporació de tres etapes, i s'obté com a producte un corrent de glicerina concentrada al 80%.  
Esterificació. En un reactor discontinu es produeix la reacció d'esterificació entre els àcids grassos lliures i metanol en presència d'un catalitzador (l'àcid p-toluensulfònic), i s'obtenen com a productes aigua i metilester d'àcids greixosos (biodièsel) fora d'especificacions, que es mescla amb l'oli d'alimentació de la transesterificació. A causa del risc d'explosió per atmosferes de metanol, aquesta unitat s'equipa amb apagaflamees en ventilació.  
En el procés es necessitarà aigua d'aportació en les calderes i torre de refrigeració, com també en les etapes de desgomatge de l'oli i llavada del biodièsel, que serà prèviament tractada mitjançant un equip d'osmosi inversa capaç de proporcionar fins a 3 m³/h d'aigua desmineralitzada. L'aigua es prendrà de la xarxa de subministrament del polígon i d'una captació subterrània a la mateixa parcel·la.  
Els equips de procés i tancs d'emmagatzemament en què intervinguen el metanol, metilat sòdic i biodièsel, estaran connectats a un sistema d'inertització amb nitrogen gasós, que es generarà en la pròpia planta de forma contínua, en un generador capaç de produir nitrogen al 98% i un cabal màxim de 179 m³/h.   
Les ventilacións a la nau de procés (en particular, en equips de destil·lació o rectificació de metanol, stripping d'àcids greixosos per a recuperar metanol i evaporadors d'aigua de glicerina), i els corresponents als depòsits d'emmagatzemament de metanol i metilat sòdic, es canalitzaran a un sistema de recuperació de vapors de metanol, consistent en una instal·lació de llavatge amb aigua a contracorrent, en la qual es recuperaran més del 95% dels vapors de metanol, fins i tot en els processos de parada i posada en marxa de les instal·lacions. L'eixida del llavador de gasos es realitzarà a través d'una canalització a 1,5 metres sobre la coberta de la nau de procés.  
La columna de llavatge operarà amb aigua condensada en la tercera etapa d'evaporació de l'aigua de la glicerina, que estarà pràcticament lliure de metanol, i en cas necessari, per a assegurar una bona llavada, s'alimentarà de forma automàtica amb aigua desmineralitzada. L'aigua utilitzada en el llavador, que contindrà metanol, s'emprarà com a aigua de procés per a les etapes de transesterificació.  
El procés requerirà també la instal·lació de dues calderes de vapor per a adequar la temperatura dels fluids del procés de fabricació i per a escalfar els depòsits del parc d'emmagatzemament mitjançant serpentins, que utilitzaran com combustible gas natural. L'expulsió dels gasos de combustió en cada caldera es realitzarà mitjançant ximenera de tir natural, de 12,5 metres d'altura.  
El procés generarà aigües residuals en l'última etapa d'evaporació de la glicerina, on es produirà una condensació que es canalitzarà fins a la depuradora de la planta, juntament amb aigües procedents de la neteja d'equips i el corrent de rebuig de l'osmosi. Després del tractament, aquestes aigües seran abocades a la xarxa de sanejament del polígon, juntament amb les aigües d'origen sanitari i les porgues de calderes i torres de refrigeració.  
Els tancs d'emmagatzemament hauran de disposar de cubetes de seguretat per a evitar vessaments, que s'hauran de recollir en arquetes estanques. També hauran de disposar d'arquetes de recollida de possibles vessaments en les zones de càrrega i descàrrega de matèries primeres i productes.  
Respecte a la generació de residus durant el funcionament de l'activitat, es preveu que no se superen les 10 tones anuals de perillosos. S'habilitarà una zona en la nau auxiliar on s'emmagatzemaran els residus perillosos en espera de la seua recollida per un gestor autoritzat. Els fangs obtinguts en la depuradora s'emmagatzemaran en un contenidor metàl·lic de 3 m³ de capacitat, en les instal·lacions de la planta de tractament d'aigües. Aquests fangs es caracteritzaran a l'efecte d'establir la seua gestió final, d'acord amb la legislació vigent.   
ANNEX II  
Condicions de la declaració d'impacte ambiental  
1. Obtenir el permís de l'Ajuntament per a l'abocament al clavegueram municipal de les aigües pluvials, sanitàries i residuals industrials.  
2. Disposar de l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la captació i explotació d'aigües subterrànies a partir del pou projectat per al subministrament de l'activitat.  
3. Disposar de l'informe municipal respecte a les condicions d'adequació de l'edificació que, si és el cas, s'hauran d'adoptar respecte al risc per inundació, d'acord a l'article 24 de la normativa del PATRICOVA (Pla d'acció territorial de risc d'inundació de la Comunitat Valenciana).  
4. Amb l'objectiu de reduir l'afecció sobre l'espai protegit del Parc Natural de l'Albufera, la il·luminació exterior de la indústria haurà de complir:   
Les llums de les lluminàries exteriors seran de vapor de sodi de baixa pressió o semblants, orientades de manera que el feix de llum es projecte sobre el sòl amb un angle inferior al 10%.  
Es prohibeix la projecció de llum cap al cel mitjançant l'ocupació de projectors, canons de llum, làsers o semblants i, en tot cas, s'evitarà l'emissió de llum orientat cap amunt mitjançant l'ús de pantalles adequades que eviten aquest efecte.  
5. L'aparició d'objectes i restes materials amb valor arqueològic o paleontològic durant l'execució d'obra o moviments de terra, determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar la troballa a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en aplicació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
6. Es portarà un registre documental del programa de vigilància ambiental proposat en l'estudi d'impacte ambiental, que permeta comprovar el seguiment i compliment de les mesures correctores i protectores recollides en aquest.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient, la qual establirà, si escau, l'aplicació de nous condicionants.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5586, del 28-08-2007 (2007/10743)

RESOLUCIÓN de 27 de junio de 2007, de la Dirección General de Calidad Ambiental, por la que se otorga a la empresa Biocom Energía, SL, la autorización ambiental integrada para una industria de producción de biodiesel y glicerina a partir de aceites vegetales y aceites usados, en el término municipal de Algemesí (Valencia).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5586

Fecha DOGV
:   28-08-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - A) AUTORIZACIONES Y CONCESIONES

Número del documento
:   2007/10743

CVE


Fecha del documento
:   27-06-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Algemesí](javascript:void(0))
    * [empresa privada](javascript:void(0))
    * [combustible sustitutivo](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 27 de junio de 2007, de la Dirección General de Calidad Ambiental, por la que se otorga a la empresa Biocom Energía, SL, la autorización ambiental integrada para una industria de producción de biodiesel y glicerina a partir de aceites vegetales y aceites usados, en el término municipal de Algemesí (Valencia). [2007/10743]  
Vistos los documentos obrantes en el expediente 022/06 IPPC, instruido a instancia de la empresa Biocom Energía, SL, con el fin de obtener la Autorización Ambiental Integrada para una industria de fabricación de biodiesel y glicerina a partir de aceites vegetales y aceites usados, se emite la presente resolución de conformidad con los siguientes,  
Antecedentes de hecho  
Primero. Con fecha 1 de marzo de 2006, Raúl Sanchis González, en representación de la empresa Biocom Energía, SL, con C.I.F. B-97526008, presenta en la Conselleria de Territorio y Vivienda solicitud de Autorización Ambiental Integrada para una industria de fabricación de biodiesel y glicerina a partir de aceites vegetales y aceites usados, con emplazamiento previsto en el polígono industrial Cotes, parcelas 89-B y 90-B, calle Carnissers nº 28 y 30, de Algemesí (Valencia), que se detalla en el Anexo I.   
A la solicitud se acompaña el informe urbanístico favorable emitido por el Ayuntamiento de Algemesí con fecha 17 de enero de 2006, que califica el inmueble donde pretende ubicarse la actividad, dentro del polígono industrial de Cotes, como suelo urbano, zona industrial sector 6, unidad de ejecución B, en zona destinada a industria grande o pesada.  
Segundo. Con fecha 19 de abril de 2006, tiene entrada documentación presentada por la empresa a requerimiento de esta Conselleria, y con fecha 26 de abril, se comunica a la empresa la admisión a trámite de la solicitud y se remite la documentación a todas aquellas administraciones públicas y órganos de la Generalitat que deben intervenir en la resolución de la Autorización Ambiental Integrada.  
Tercero. Con fecha 21 de julio de 2006 tiene entrada nueva documentación presentada por la empresa, consistente en un estudio acústico, que posteriormente es remitido al organismo competente en la materia, para su valoración.  
Cuarto. Con fecha 3 de agosto de 2006 se recibe informe del Ayuntamiento de Algemesí, ratificando la compatibilidad urbanística y especificando la ordenación a la que se encuentra sujeta dicha actividad.  
Con fechas 8 de agosto y 23 de octubre de 2006, es requerida nueva documentación a la empresa, que es subsanada el 13 de septiembre y 14 de diciembre, respectivamente.  
Quinto. La Confederación Hidrográfica del Júcar interviene en el trámite de Autorización Ambiental Integrada emitiendo informe con fecha 23 de octubre de 2006, en el que condiciona a la presentación, por parte del titular, de un certificado emitido por el Ayuntamiento de Algemesí de aceptación de los vertidos a la red de alcantarillado, a efectos de garantizar la inexistencia de vertido de aguas residuales domésticas, pluviales contaminadas e industriales a Dominio Público Hidráulico.  
Sexto. Con fecha 9 de noviembre de 2006 se somete a información pública el expediente de referencia, durante un período de 30 días hábiles, de acuerdo con lo establecido en el artículo 16 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, y el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, publicando anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat (DOGV nº 5.384).  
Durante el período de información pública no se presentan alegaciones al proyecto, ni en esta Conselleria ni en el Ayuntamiento de Algemesí, constando en el expediente el certificado de la información pública, emitido por dicho Ayuntamiento en fecha 24 de enero de 2007.  
Séptimo. Transcurrido el plazo de información pública, se solicita nuevo informe a todas aquellas Administraciones Públicas y órganos de la Generalitat que deben intervenir en la resolución de la Autorización Ambiental Integrada sobre la adecuación del proyecto a todos aquellos aspectos que sean de su competencia.   
Octavo. Con fecha 27 de diciembre de 2006 el Servicio de Residuos Urbanos informa en el sentido de que la gestión de aceites vegetales usados (LER 20.01.25) para la fabricación de combustible-biodiesel, constituye una operación de valorización que requiere la autorización administrativa de la Conselleria competente en medio ambiente, siéndole de aplicación las normas generales sobre gestión de residuos.  
Por otra parte, respecto al cumplimiento de lo dispuesto en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la determinación de suelos contaminados, informa que el titular debe remitir el informe preliminar de situación a los dos años de haberse iniciado y desarrollado la actividad.  
Noveno. Con fecha 13 de junio de 2007, la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente emite la Declaración de Impacto Ambiental, en la que estima aceptable, a los solo efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Autorización Ambiental Integrada para una planta de producción de biodiesel», promovido por Biocom Energía, SL. en las parcelas 89B-90B del polígono industrial «Cotes», en el término municipal de Algemesí (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto y el resto de documentación presentada, y siempre que se cumplan las condiciones indicadas en el Anexo II de la presente resolución.  
Asimismo, se han incorporado al expediente los informes emitidos por el Servicio de Residuos Industriales y el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico.  
Décimo. Con fecha 22 de junio de 2007, la empresa presenta información aclaratoria para la resolución del trámite de Autorización Ambiental Integrada.   
Undécimo. Con fecha 26 de junio de 2007, se realiza el trámite de audiencia al interesado.  
Duodécimo. Con fecha 26 de junio de 2007 la Comisión de Análisis Ambiental Integrado celebra una sesión ordinaria y aprueba la propuesta de resolución del Exp. 022/06 IPPC de solicitud de Autorización Ambiental Integrada, promovido por Biocom Energía, SL.   
A los anteriores hechos son de aplicación los siguientes,  
Fundamentos de derecho  
Primero. De acuerdo con el artículo 9 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, las actividades que aparecen en el Anejo 1 de dicha Ley, están sujetas a Autorización Ambiental Integrada.  
La instalación de referencia está incluida en el epígrafe 4.1.b del Anejo 1 de la Ley 16/2002.   
Segundo. La tramitación del expediente se ha realizado según lo previsto en los artículos 14 y siguientes de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, desarrollada por el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Tercero. En la Comunidad Valenciana el órgano competente para otorgar la Autorización Ambiental Integrada es la Conselleria de Territorio y Vivienda, de acuerdo con el artículo 3.h de la Ley 16/2002 y el Decreto 8/2004, de 3 de septiembre, del Presidente de la Generalitat Valenciana, por el que se asignan competencias a la Presidencia de la Generalitat y a las Consellerias con competencias ejecutivas.   
Por otro lado, de conformidad con el artículo 15 del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, y su Orden de desarrollo de 15 de febrero de 2007, corresponde a la Dirección General de Calidad Ambiental, ejercer las competencias en materia de control integrado de la contaminación.  
Visto cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Control Integrado de la Contaminación, con el visto bueno del jefe de Área de Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que me confiere el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, resuelvo:  
Primero. Conceder a Biocom Energía, SL. la Autorización Ambiental Integrada para las instalaciones destinadas a la fabricación de biodiesel y glicerina a partir de aceites vegetales y aceites usados, a desarrollar en la planta con emplazamiento en el polígono industrial de Cotes, parcelas 89-B y 90-B, calle Carnissers, nº 28 y 30, del término municipal de Algemesí, referente al «Proyecto de Autorización Ambiental Integrada de la planta de producción de 110.000 t/año de biodiesel» de febrero de 2006, suscrito por Javier Abad Balaguer y visado por el Colegio Oficial de Ingenieros Industriales de la Comunidad Valenciana con fecha 23 de febrero de 2006, quedando inscrita en el Registro General de Instalaciones IPPC de la Comunidad Valenciana con el número 081-07/AAI/CV, condicionada al cumplimiento de los siguientes requisitos:  
1.. Emisiones atmosféricas.  
1.1. Calderas.  
Se dispondrá de dos calderas de vapor, con capacidad para producir 7.000 kg/h de vapor cada una, que utilizarán como combustible gas natural.   
Las calderas se utilizarán para adecuar la temperatura por intercambio de calor a los fluidos del proceso en las diferentes fases del mismo (pretratamiento, transesterificación, secado del biodiesel y destilación para recuperación de metanol, básicamente).  
Las emisiones correspondientes a la caldera cumplirán los siguientes valores límite de emisión:  
Contaminantes Límites de emisión  
CO 625 mg/Nm³   
NOX  
(expresado como NO2) 1.000 mg/Nm³   
SO2 200 mg/Nm³  
Partículas 30 mg/Nm³  
Opacidad 2 EB  
Las concentraciones medidas siempre estarán referidas a condiciones normales de presión y temperatura (101,3 kPa, 273 K), en base seca y para un contenido de O2 del 15%.  
1.2. Lavador de gases.  
Además de las calderas, existirá en la planta otro foco canalizado de emisiones, correspondiente al lavador de gases de venteos.   
Todos los venteos procedentes de los equipos de la planta de proceso y los correspondientes a los tanques de almacenamiento que lo requieran, deberán canalizarse a dicho sistema de depuración.   
Las emisiones correspondientes al lavador de gases, que operará con agua a contracorriente para recuperar los vapores de metanol, cumplirán el siguiente valor límite de emisión para carbono orgánico total:  
Contaminantes Límites de emisión  
COT 50 mg/Nm³   
1.3. Control de emisiones atmosféricas.  
Deberá presentar mediciones realizadas por una Entidad Colaboradora en materia de Calidad Ambiental (ECMCA), tras el período de puesta en funcionamiento de la instalación, para comprobar que se cumplen los límites autorizados.  
La periodicidad mínima de control de las emisiones por ECMCA será trienal, tanto en los focos correspondientes a las dos calderas de vapor (cuyo caudal de humos se estima en 6.730 Nm³/h), como en el foco correspondiente al lavador de gases (para el que se estima un caudal máximo de venteos a tratar en la columna de lavado de 150 m³/h).  
Los gases de escape generados durante el funcionamiento de la caldera serán liberados de modo controlado, concretamente, la evacuación de humos al exterior se realizará mediante dos chimeneas de 12,5 metros de altura desde la solera de la sala de calderas. Respecto a la salida del sistema de lavado de venteos, consistirá en una canalización a 1,5 metros por encima de la cubierta de la nave de proceso, e incluirá apagallamas.   
Los focos canalizados, deberán tener la situación, disposición, dimensión y accesos correspondientes de acuerdo con la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial. En particular, las características y distribución de los focos emisores a la atmósfera será tal que garantice una correcta dispersión de los contaminantes emitidos. Más concretamente, su altura no solamente deberá cumplir lo establecido en la Orden de 18 de octubre de 1976, sino que se recomienda que ésta sea tal que en una distancia equivalente a diez veces la altura del punto de vertido de un foco no existan otras estructuras de altura superior a la del propio foco menos dos metros, que produzcan un apantallamiento que dificulte la dispersión, justificando técnicamente la influencia del efecto down-wash (turbulencia o rebufo).  
El correcto funcionamiento del lavador de gases se asegurará mediante el control y registro en continuo del caudal de agua de lavado y del caudal de emisión, cuya representatividad deberá ser verificada por entidades colaboradoras de la administración en materia de calidad ambiental y estar a disposición de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Respecto al proceso de secado de las gomas obtenidas en el pretratamiento del aceite, se justificará mediante analítica realizada por una ECMCA que la corriente liberada por el secador no arrastra sustancias contaminantes, sino vapor de agua, tal y como se indica en el proyecto.  
Se deberán vigilar todos los posibles focos de emisiones difusas al objeto de que no se originen fugas, teniendo especial cuidado en las operaciones de trasiego de las diferentes sustancias implicadas en el proceso, tanto materias primas como productos terminados.   
Todos los equipos de planta en los que intervenga el metanol o metilato sódico, así como los tanques de almacenamiento de dichas sustancias y de biodiesel, estarán conectados a un sistema de inertización con nitrógeno gaseoso. Y todos los venteos de proceso, así como tanques de almacenamiento donde intervenga metanol y metilato sódico, serán canalizados hasta el lavador de gases.  
Si con el funcionamiento de las instalaciones resultan emisiones a la atmósfera no previstas inicialmente, se comunicará a la Dirección General de Calidad Ambiental, y se incluirán en el análisis de las emisiones, adoptándose las medidas correctivas oportunas para su minimización.  
2.. Ruidos.  
Se adoptarán las medidas necesarias para cumplir con lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
En particular, los límites sonoros establecidos para zonas de uso industrial, son:  
Diurno Nocturno  
70 dB(A) 60 dB(A)  
En un plazo inferior a tres meses tras la puesta en marcha y al menos cada cinco años, se deberá realizar una auditoría acústica, con objeto de comprobar que no se superan los niveles sonoros en los puntos donde se sitúa el receptor más cercano, es decir, en el perímetro de la instalación. Para ello se realizarán medidas del nivel de ruido en un número de puntos representativos del perímetro, tanto con la actividad en funcionamiento como parada (nivel de fondo). Dicha auditoría deberá ser realizada por una entidad colaboradora en materia de contaminación acústica de acuerdo con lo establecido en el Decreto 229/2004, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y regula su registro.   
El titular deberá disponer del Libro de Control, que estará constituido por los certificados de los resultados obtenidos de las auditorías acústicas, y de los informes completos de las mismas.  
Paràmetre Concentració mitjana   
 Diària màxima Concentració instantània màxima  
PH 5'5-9'00 5'5-9'00  
Sòlids en suspensió (mg/l) 500'00 1.000'00  
Materials sedimentables (ml/l) 15'00 20'00  
Sòlids gruixuts Absents Absents  
DBO5 (mg/l) 500'00 1.000'00  
DQO (mg/l) 1.000'00 1.500'00  
Temperatura ºC 40'00 50'00  
Conductivitat elèctrica a 25ºC (µS/cm) 3.000'00 5.000'00  
Color Inapreciable a una dilució d'1/40 Inapreciable a una dilució d'1/40  
Alumini (mg/l) 10'00 20'0  
Arsènic (mg/l) 1'00 1'00  
Bari (mg/l) 20'00 20'00  
3.. Olores.  
Cuando el órgano competente lo considere necesario, podrá requerir al titular de la planta la realización de una evaluación de la molestia por olores que genera, mediante la medición de las unidades de olor, de acuerdo con la norma UNE-EN 13725, limitándoles, en las zonas residenciales de afección, el percentil 98 de las medias horarias a lo largo de un año, a 5 unidades de olor.  
4. Vertidos.  
En la planta se dispondrán diversas redes independientes para la recogida de las corrientes de aguas generadas, en función de su carga contaminante y necesidad de tratamiento, aunque el destino final de todas ellas será la red de saneamiento municipal, de tipo unitario en el polígono Cotes.   
Las diferentes corrientes de aguas residuales que se generarán serán:  
Aguas residuales del proceso, aguas generadas en las operaciones de lavado de equipos y aguas de rechazo del proceso de ósmosis inversa.   
Aguas pluviales recogidas en los cubetos de los tanques de almacenamiento y en zonas de carga y descarga, en caso de que se encuentren contaminadas.  
Estas corrientes se conducirán, a través de canalizaciones específicas las primeras, y utilizando un sistema de recogida y bombeo las segundas, hasta la depuradora de la planta, donde se producirá su tratamiento mediante un proceso físico-químico y biológico, para ser vertidas posteriormente a la red de saneamiento municipal.  
Asimismo, se generarán aguas residuales de origen sanitario, que se verterán a la red de saneamiento municipal sin someterse a ningún tratamiento previo.  
Por último se recogerán, mediante canalizaciones independientes de las que recogen las aguas residuales de proceso, las siguientes corrientes, que también serán vertidas a la red de saneamiento junto con las aguas depuradas en la planta y las aguas de origen sanitario:  
Aguas pluviales de cubiertas.  
Pluviales de escorrentía de zonas pavimentadas.  
Purgas de agua de calderas y torre de refrigeración.  
Las pluviales no contaminadas recogidas en los cubetos de tanques de almacenamiento, se bombearán para su vertido junto con las anteriores a la red de alcantarillado.  
A la puesta en funcionamiento de la planta, el titular deberá presentar una caracterización de los efluentes generados en la instalación. Las tomas de muestras se realizarán en las arquetas de registro que deberá disponer la instalación antes de la conexión a la red de alcantarillado. También se realizará una caracterización a la salida de la depuradora, del efluente tratado. En dichas caracterizaciones se especificarán los volúmenes tanto del agua depurada como del resto de efluentes vertidos al alcantarillado. A la vista de los resultados obtenidos se establecerán las condiciones de control y se revisarán los límites de vertido, en su caso.  
El vertido a la red de saneamiento de los efluentes producidos en la planta de Biocom Energía, SL., deberá cumplir los siguientes valores límite establecidos en las normas urbanísticas del polígono:  
Bor (mg/l) 3'00 3'00  
Cadmi (mg/l) 0'50 0'50  
Crom III (mg/l) 2'00 2'00  
Crom VI (mg/l) 0'50 0'50  
Crom total (mg/l) 2'00 3'00  
Ferro (mg/l) 5'00 10'00  
Manganés (mg/l) 5'00 10'00  
Níquel (mg/l) 5'00 10'00  
Mercuri (mg/l) 0'10 0'10  
Plom (mg/l) 1'00 1'00  
Seleni (mg/l) 0'50 1'00  
Estany (mg/l) 5'00 10'00  
Coure (mg/l) 1'00 3'00  
Zinc (mg/l) 5'00 10'00  
Cianurs (mg/l) 0'50 5'00  
Clorurs (mg/l) 800'00 800'00  
Sulfurs (mg/l) 2'00 5'00  
Sulfits (mg/l) 2'00 2'00  
Sulfats (mg/l) 1.000'00 1.000'00  
Fluorurs (mg/l) 12'00 15'00  
Fòsfor total (mg/l) 15'00 50'00  
Nitrogen amoniacal (mg/l) 20'00 85'00  
Nitrogen nítric (mg/l) 20'00 65'00  
Olis i greixos (mg/l) 100'00 150'00  
Fenols totals (mg/l) 2'00 2'00  
Aldehids (mg/l) 2'00 2'00  
Detergents (mg/l) 6'00 6'00  
Pesticides (mg/l) 0'10 0'50  
Toxicitat (U.T.) 15'00 30'00  
\* \* \* \* \*  
Parámetro Concentración media   
 Diaria máxima Concentración instantánea máxima  
PH 5'5-9'00 5'5-9'00  
Sólidos en suspensión (mg/l) 500'00 1.000'00  
Materiales sedimentables (ml/l) 15'00 20'00  
Sólidos gruesos Ausentes Ausentes  
DBO5 (mg/l) 500'00 1.000'00  
DQO (mg/l) 1.000'00 1.500'00  
Temperatura ºC 40'00 50'00  
Conductividad eléctrica a 25ºC (µS/cm) 3.000'00 5.000'00  
Color Inapreciable a una dilución de 1/40 Inapreciable a una dilución de 1/40  
Aluminio (mg/l) 10'00 20'0  
Arsénico (mg/l) 1'00 1'00  
Bario (mg/l) 20'00 20'00  
Boro (mg/l) 3'00 3'00  
Cadmio (mg/l) 0'50 0'50  
Cromo III (mg/l) 2'00 2'00  
Cromo VI (mg/l) 0'50 0'50  
Cromo total (mg/l) 2'00 3'00  
Hierro (mg/l) 5'00 10'00  
Manganeso (mg/l) 5'00 10'00  
Níquel (mg/l) 5'00 10'00  
Mercurio (mg/l) 0'10 0'10  
Plomo (mg/l) 1'00 1'00  
Selenio (mg/l) 0'50 1'00  
Estaño (mg/l) 5'00 10'00  
Cobre (mg/l) 1'00 3'00  
Zinc (mg/l) 5'00 10'00  
Cianuros (mg/l) 0'50 5'00  
Cloruros (mg/l) 800'00 800'00  
Sulfuros (mg/l) 2'00 5'00  
Sulfitos (mg/l) 2'00 2'00  
Sulfatos (mg/l) 1.000'00 1.000'00  
Fluoruros (mg/l) 12'00 15'00  
Fósforo Total (mg/l) 15'00 50'00  
Nitrógeno amoniacal (mg/l) 20'00 85'00  
Nitrógeno nítrico (mg/l) 20'00 65'00  
Aceites y Grasas (mg/l) 100'00 150'00  
Fenoles totales (mg/l) 2'00 2'00  
Aldehídos (mg/l) 2'00 2'00  
Detergentes (mg/l) 6'00 6'00  
Pesticidas (mg/l) 0'10 0'50  
Toxicidad (U.T.) 15'00 30'00  
Además de los valores de concentración de contaminantes y parámetros físico-químicos indicados anteriormente, se cumplirán las demás exigencias que se establezcan en las normas urbanísticas del polígono, referentes a aguas residuales y su evacuación.   
Deberá presentar ante la Dirección General de Calidad Ambiental certificación emitida por el Ayuntamiento de Algemesí de aceptación de los diferentes vertidos a la red de alcantarillado, tanto en lo que se refiere a la cuantía de los caudales que se pueden generar, como a los parámetros de calidad de los mismos. Asimismo, se indicará expresamente la fecha de conexión.  
De acuerdo con el proyecto, existirán dos puntos de conexión a la red de alcantarillado. Antes de dichas conexiones se dispondrá de un sistema separador de grasas para evitar un posible arrastre de grasas o aceites que pudieran existir en las instalaciones, así como de la correspondiente arqueta de registro que posibilite la toma de muestras para la realización de los controles oportunos.  
Se dispondrá también una arqueta que posibilite la toma de muestras a la salida de la depuradora de la planta, a efectos de comprobar el adecuado funcionamiento del proceso de depuración y garantizar el cumplimiento de los parámetros de vertido establecidos.   
En ningún caso se verterán las aguas, sanitarias, pluviales o de proceso, a dominio público hidráulico, sin el preceptivo permiso.  
Se realizarán controles periódicos de las canaletas que transportan el agua residual industrial desde todos los focos de generación hasta las arquetas de recogida y la instalación depuradora de la planta, siendo éstas perfectamente impermeables. Respecto al pozo de recogida de aguas residuales previo al tratamiento depurador, se aportará certificación de la impermeabilidad del mismo.  
El titular de la instalación deberá desarrollar y llevar a cabo un plan de mantenimiento de los equipos y sistemas implicados en la recogida y depuración de aguas, al objeto de garantizar su correcto funcionamiento.  
5. Protección del suelo y de las aguas subterráneas.   
Queda prohibido el vertido a cauce, suelo o subsuelo que pueda deteriorar la calidad de las aguas sin contar con la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
No se podrán ejecutar pozos, zanjas, galerías o cualquier otro dispositivo destinado a facilitar la absorción de las aguas residuales por el terreno.  
Todas las superficies que puedan estar en contacto con las materias primas y productos almacenados estarán debidamente impermeabilizadas. Asimismo, toda la superficie exterior a los edificios estará pavimentada.  
De acuerdo con lo indicado en el proyecto, los tanques y depósitos de almacenamiento de materias primas y productos se ubicarán en el interior de cubetos estancos de seguridad, que asegurarán la retención de posibles fugas o derrames. En caso de producirse, dichos derrames se recogerán mediante pendiente del fondo del cubeto hasta una arqueta estanca en su interior, y se procederá a darles la gestión adecuada. El vaciado de los cubetos se realizará mediante bomba sumergible situada en la arqueta.  
Las aguas pluviales recogidas en estas zonas se analizarán para verificar que no se encuentran contaminadas, antes de su evacuación a través de la red de saneamiento. En caso contrario, se bombearán a la depuradora de la planta.  
En cuanto a las superficies de carga y descarga de materias primas y productos, estarán impermeabilizadas y dispondrán de sumideros de recogida de derrames. En caso de producirse, los derrames se conducirán a través de pendientes en la solera de los cargaderos, hasta las Tipus residu Etapa produït Quantitat (Kg/any) Llista europea de residus   
Codificació RD 952/1997  
Residus de laboratori Laboratori 350 16 05 06\*  
 Q03//D15//SL40//C51//H06////B10712  
Envasos de plàstic buits contaminats Laboratori 100 15 01 10\*  
 Q05//R13//S36//C23-24//H05////B10712  
Envasos metàl·lics buits contaminats Laboratori 150 15 01 10\*  
 Q05//R13//S36//C41-51//H05////B10712  
Draps i absorbents contaminats Manteniment 100 15 02 02\*  
 Q05//D15//S40//C41-51//H05////B10712  
Olis usats Manteniment 100 13 02 05\*  
 Q07//R13//L08//C51//H05////B10712  
Aigües del separador de greixos Separador de greixos 500 13 05 07\*  
 Q08//D15//L09//C51//H05////B10712  
Tubs fluorescents Manteniment. Oficines i laboratori 5,5 20 01 21\*  
 Q06//R13//S40//C16//H05////B10712  
Cartutxos de tòner Manteniment. Oficines 5 08 03 17\*  
 Q06//D05//S12//C07//H06////B10712  
Piles botó Manteniment. Oficines i laboratori 0,5 16 06 03\*  
 Q06//R15//S37//C16//H06////B10712  
\* \* \* \* \*  
Tipo residuo Etapa producido Cantidad (Kg/año) Lista Europea de Residuos   
Codificación RD 952/1997  
Residuos de laboratorio Laboratorio 350 16 05 06\*  
 Q03//D15//S-L40//C51//H06//A951//B10712  
Envases de plástico vacíos contaminados Laboratorio 100 15 01 10\*  
 Q05//R13//S36//C23-24//H05//A951//B10712  
Envases metálicos vacíos contaminados Laboratorio 150 15 01 10\*  
 Q05//R13//S36//C41-51//H05//A951//B10712  
Trapos y absorbentes contaminados Mantenimiento 100 15 02 02\*  
 Q05//D15//S40//C41-51//H05//A951//B10712  
Aceites usados Mantenimiento 100 13 02 05\*  
 Q07//R13//L08//C51//H05//A951//B10712  
Aguas del separador de grasas Separador de grasas 500 13 05 07\*  
 Q08//D15//L09//C51//H05//A951//B10712  
Tubos fluorescentes Mantenimiento. Oficinas y laboratorio 5,5 20 01 21\*  
 Q06//R13//S40//C16//H05//A951//B10712  
Cartuchos de tóner Mantenimiento. Oficinas 5 08 03 17\*  
 Q06//D05//S12//C07//H06//A951//B10712  
Pilas botón Mantenimiento. Oficinas y laboratorio 0,5 16 06 03\*  
 Q06//R15//S37//C16//H06//A951//B10712  
correspondientes arquetas estancas, desde donde se extraerán para su correcta gestión.   
Deberá desarrollarse un plan de mantenimiento y limpieza de los cubetos de seguridad que albergan los tanques y depósitos de almacenamiento de materias primas y productos, así como de las superficies destinadas a la carga y descarga de productos químicos, en el que se contemple la gestión de las pluviales recogidas en dichas zonas, al objeto de que se asegure que todos los efluentes líquidos que puedan presentar algún grado de contaminación sean gestionados adecuadamente.  
Al menos dos años después de la puesta en funcionamiento de la actividad, el titular deberá remitir el informe preliminar de situación del suelo que establece el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero.  
6. Residuos.  
La actividad está sujeta a los requisitos establecidos en la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos, en la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, y en el Real Decreto 833/1988 de 20 de julio, sobre el Reglamento para la ejecución de la Ley 20/1986, modificado por el Real Decreto 952/1997.  
6.1. Producción de residuos.   
Se autoriza la producción de los residuos peligrosos siguientes, siempre que su capacidad de generación anual sea del orden de magnitud de la que a continuación se detalla, y la producción de biodiesel en las instalaciones del centro descrito en el Anexo I sea del orden de 110.000 Tm/año:   
El mencionado centro productivo queda inscrito en el Registro de Pequeños Productores de Residuos Peligrosos de la Comunidad Valenciana, de acuerdo con lo establecido en el artículo 46 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana. Asimismo, deberá acreditar el pago de la tasa administrativa correspondiente a la práctica de inscripción en registros oficiales.  
Además de los residuos anteriores, en la planta se generará un volumen importante de lodos procedentes del proceso de depuración. A la puesta en funcionamiento de la planta y en el momento en que dicho residuo se produzca, se procederá a su caracterización de acuerdo con la legislación vigente a efectos de determinar concluyentemente si se trata de un residuo peligroso o no peligroso.  
En caso de que la caracterización establezca que los fangos de la depuradora resultan aptos para su uso en aplicaciones agrícolas, la empresa deberá aportar la justificación acreditativa de ello, de acuerdo con la normativa vigente aplicable a este respecto. Si dicho residuo no resulta apto para este tipo de aplicaciones, se procederá a su entrega a un gestor externo autorizado.   
De todo lo anterior se dará parte a la Dirección General de Calidad Ambiental, aportando el resultado de la caracterización del fango y la documentación justificativa de su correcta gestión, e indicando la cantidad producida.   
Por otra parte, en la instalación se generarán, además de los residuos peligrosos especificados en la tabla anterior, otros residuos no peligrosos y de naturaleza asimilable a urbanos, tales como vidrio, papel y cartón, plástico, envases metálicos, etc.  
Todos los residuos, tanto peligrosos como no peligrosos, se entregarán a gestores que dispongan de la correspondiente autorización administrativa para la gestión de estos residuos.  
En el plazo máximo de tres meses desde el inicio de la actividad deberá proceder a lo siguiente:  
Respecto a los documentos de aceptación emitidos por parte de los gestores autorizados a la recogida de los residuos generados en el centro, deberá presentar los documentos originales actualizados referentes a todos los residuos, o en su defecto fotocopias debidamente compulsadas.  
Respecto a las gomas que se obtienen en la etapa de pretratamiento del aceite, deberá proceder a la caracterización y gestión en función de su naturaleza, siendo entregados a un gestor autorizado cuando tenga la caracterización de residuo de acuerdo con la legislación.  
Los residuos podrán ser almacenados durante un periodo igual o inferior a seis meses, en el caso de peligrosos. Para el caso de los residuos distintos de los peligrosos, el almacenamiento se realizará por tiempo inferior a un año, cuando el destino final sea la eliminación, o de dos años, cuando su destino final sea la valorización.   
El almacenamiento temporal de residuos peligrosos se realizará segregado por tipo de residuo, deberá estar convenientemente señalizado y se realizará en lugar techado, con suelo impermeable y sistemas de recogida de derrames accidentales, tales como arqueta ciega no conectada a la red de alcantarillado y bandejas de recogida. Asimismo la zona de almacenamiento deberá estar incluida en el sistema general de protección contra incendios de la industria.  
Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos, se contará con cubetos o recipientes de recogida de posibles derrames, que deben tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla, en caso de derrame, suponga aumento de su peligrosidad o dificulte su gestión.  
Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los posibles derrames accidentales durante la manipulación de los diversos residuos líquidos. El absorbente contaminado se gestionará como residuo peligroso o no peligroso, en función de la naturaleza del contaminante recogido.  
El envasado y etiquetado de los residuos será conforme a lo expuesto en los artículos 13 y 14 del Real Decreto 833/1988, Reglamento de Residuos Tóxicos y Peligrosos. Asimismo dispondrá de un Registro donde conste la cantidad, naturaleza, identificación, origen y fecha de generación y entrega a gestor autorizado, así como el número de documento de control y seguimiento utilizado, en su caso, y el gestor al que se entrega el residuo.  
Si una vez en funcionamiento la instalación se produce algún residuo cuya generación no se haya tenido en cuenta durante la fase de proyecto, se comunicará al organismo competente para otorgar la Autorización Ambiental Integrada, con objeto de que incluya en la misma los datos correspondientes al residuo generado. Además, se procederá a la caracterización del residuo, en caso de resultar necesario, dándole la gestión pertinente.   
Al inicio de la actividad, y posteriormente cada cuatro años, se deberá elaborar un plan de Prevención y Reducción de Residuos Peligrosos, de acuerdo con el artículo 45 de la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana, que se presentará en la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Anualmente cumplimentará la declaración anual de productor de residuos peligrosos y no peligrosos, que será remitida a la Dirección General de Calidad Ambiental antes del 1 de marzo de cada año. En dicha declaración se especificará el origen y cantidad de los residuos producidos, el destino dado a cada uno de ellos y la relación de los que se encuentran almacenados temporalmente, así como las incidencias relevantes que se hayan podido producir, todo ello relativo al año objeto de la declaración.  
6.2. Gestión de residuos.  
Se autoriza a la empresa para la operación de valorización tipo R3 "Reciclado y recuperación de sustancias orgánicas que no se utilizan como disolventes (incluidas las operaciones de formación de abono y otras transformaciones biológicas)", de aceites vegetales usados:  
Código LER Tipo de residuo Cantidad (Tm/año)  
20 01 25 Residuos de aceites  
 y grasas comestibles 35.000  
El centro queda a su vez inscrito en el Registro General de Gestores Autorizados de la Comunidad Valenciana, de acuerdo con lo establecido en el artículo 52 de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana. Asimismo, deberá acreditar el pago de la tasa administrativa correspondiente a la práctica de inscripción en registros oficiales.  
El aceite vegetal usado deberá cumplir determinadas especificaciones técnicas para poder ser utilizado en la fabricación de biodiesel, junto con el aceite vegetal nuevo. Se analizarán con carácter previo a su entrada en el proceso, todas las partidas de dicho aceite para determinar su aptitud y descartar una posible contaminación por sustancias peligrosas, en cuyo caso, se gestionarán adecuadamente.  
Deberá tener presente, para los aceites vegetales usados, que en caso de que los mismos sean recibidos de gestores intermedios, dichos gestores deberán estar igualmente autorizados para las operaciones de valorización que realicen.  
La empresa llevará un registro documental en el que figure la cantidad de residuos no peligrosos gestionados, así como naturaleza, origen, destino, frecuencia de recogida y medio de transporte de los residuos.   
Asimismo, cumplimentará la memoria anual de residuos no peligrosos, que será remitida a la Dirección General de Calidad Ambiental antes del 1 de marzo de cada año. En dicha memoria se especificará el origen y cantidad de los residuos gestionados, características del almacenamiento previo a su gestión, cantidad y naturaleza de los residuos resultantes del proceso, así como las incidencias relevantes que se hayan podido producir, todo ello relativo al año objeto de la declaración.  
7. Medidas a adoptar en situaciones distintas de las normales que puedan afectar al medio ambiente.  
Se llevarán a cabo todas las medidas necesarias para que quede garantizada la protección del medio ambiente y la salud de las personas ante cualquier situación fuera de la normalidad en cuanto al funcionamiento de las instalaciones.  
Ante un fallo de operación de la planta, o en caso de producirse algún derrame de materias primas o productos durante las operaciones de carga y descarga, éste se recogerá de acuerdo con los medios descritos en el proyecto y se analizará para determinar su reintroducción en el proceso. En caso de que dicha sustancia no se pueda introducir en el proceso, se gestionará externamente mediante gestor autorizado.   
Asimismo, cuando se determine el cese de alguna de las unidades, se procederá al desmantelamiento de las instalaciones de acuerdo a la normativa vigente, de forma que el terreno quede en las mismas condiciones que antes de iniciar dicha actividad y no se produzca ningún daño sobre el suelo y su entorno.  
8. Declaración de Impacto Ambiental.  
Se cumplirán las condiciones establecidas en la Declaración de Impacto Ambiental emitida por la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente de fecha 13 de junio de 2007, que se adjunta en el Anexo II de la presente resolución.  
9. Otras condiciones.  
Se estará a lo dispuesto en el Real Decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis.  
Deberá cumplir con lo dispuesto en la Ley 11/1997, de Envases y Residuos de Envases y el Real Decreto 782/1998, de 30 de abril, por el que se desarrolla el Reglamento para el desarrollo de la citada Ley, en su caso.  
La industria y sus instalaciones se ajustarán a las condiciones indicadas en el proyecto técnico en los aspectos no fijados en esta resolución.  
Se cumplirán todas las disposiciones aplicables para garantizar la seguridad, la salud de las personas y el medio ambiente.  
Se comprobará en el control inicial que se han realizado las medidas previstas en el proyecto.  
10. Obligación de suministro de información.  
Antes del 1 de marzo de cada año deberá notificar a la Dirección General de Calidad Ambiental de acuerdo con el artículo 8.3 de la Ley 16/2002, los datos sobre las emisiones de la instalación relativos al año anterior, específicamente los que figuran en el artículo 3 del Real Decreto 508/2007, de 20 de abril, por el que se regula el suministro de información sobre emisiones del Reglamento E-PRTR y de las autorizaciones ambientales integradas.   
Segundo. La Autorización Ambiental Integrada se renovará, en los aspectos medioambientales, en el plazo máximo de 8 años, salvo que se produzcan antes de dicho plazo modificaciones sustanciales que obliguen a la tramitación de una nueva autorización o que se incurra en alguno de los supuestos de modificación de oficio recogidos en el artículo 26 de la Ley 16/2002, de 1 de julio.  
La renovación deberá solicitarse con una antelación mínima de diez meses antes del vencimiento del plazo de vigencia de la Autorización Ambiental Integrada.  
Tercero. En relación con el certificado de adecuación del proyecto, el titular dará cuenta de las instalaciones de la actividad a la Dirección General de Calidad Ambiental a efectos del reconocimiento correspondiente, presentándose previamente una certificación, emitida por técnico competente y visada, en la que se acredite que las instalaciones y la actividad se ajustan al proyecto presentado y autorizado o a sus reformados posteriores también autorizados, y que se han efectuado todos los controles, mediciones, análisis y comprobaciones con resultado satisfactorio, que se determinen en el citado proyecto, sus reformados ó en las normativas que le sean aplicables, así como aquellos otros certificados previstos en las disposiciones que se hayan integrado.  
Cuarto. Esta autorización queda condicionada a la visita de comprobación y a la obtención del informe favorable correspondiente al cumplimiento de los requisitos establecidos en la presente resolución. Se realizará a la puesta en marcha de las instalaciones y por personal de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Quinto. La Administración dejará sin efecto la presente resolución en el momento en que observe cualquier incumplimiento de las condiciones impuestas en la misma, previa audiencia del interesado.  
Sexto. El titular de las instalaciones objeto de la presente resolución, además de las obligaciones que con carácter general establece la Ley 16/2002, deberá:  
1. Cumplir las obligaciones de control y suministro de información previstas por la legislación sectorial aplicable y por la propia Autorización Ambiental Integrada.  
2. Comunicar a la Dirección General de Calidad Ambiental cualquier modificación, sustancial o no, que se proponga realizar en la instalación, la transmisión de su titularidad o cualquier incidente o accidente que pueda afectar al medio ambiente.  
3. Prestar la asistencia y colaboración necesarias a quienes realicen las actuaciones de vigilancia, inspección y control.  
Séptimo. En todo lo no especificado en esta resolución, se estará a todas y cada una de las condiciones estipuladas por la normativa vigente en materia de residuos, vertidos, contaminación atmosférica, acústica, impacto ambiental y accidentes graves, así como cualquier otra que pueda dictar la administración en el desarrollo de la actividad en materia de protección ambiental.  
Contra esta resolución, que no pone fin a la vía administrativa, se podrá presentar recurso de alzada ante la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda en el plazo de un mes desde el siguiente al de la recepción de la presente notificación, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 114 y 115 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.  
Valencia, 27 de junio de 2007. El director general de Calidad Ambiental: Jorge Lamparero Lázaro.  
ANEXO I.  
Descripción del proyecto  
La empresa Biocom Energía, SL. proyecta la construcción y puesta en marcha de una planta de fabricación de biodiesel para su uso como combustible, en las parcelas 89-B y 90-B del Polígono Industrial de Cotes, en el municipio de Algemesí, siendo el objeto del presente proyecto, la obtención de la Autorización Ambiental Integrada para las nuevas instalaciones que se construirán sobre una superficie de 6.273,7 m².  
La capacidad de producción prevista es de 110.000 toneladas anuales de biodiesel (aproximadamente 315 t/día), aunque durante los primeros años de funcionamiento operará por debajo de su capacidad, produciendo unas 75.000 t/año.  
Del proceso se obtendrá, además de biodiesel, glicerina de grado técnico (riqueza en glicerol superior al 80%), en cantidad aproximada de 13.491 toneladas anuales, así como un subproducto con valor comercial para la fabricación de piensos animales: las gomas del desgomado del aceite, en cantidad estimada de 3.914 t/año.  
Para la fabricación del biodiesel se partirá como materia prima de diversos aceites vegetales crudos, principalmente soja, palma, colza, girasol o una mezcla de ellos, aunque también se podrá utilizar aceite vegetal usado, de origen doméstico, en cantidad máxima de un 30% del total de la producción, que procederá de gestores autorizados para la recogida y tratamiento de dichos aceites.   
En cuanto al consumo medio de materias primas y reactivos empleados, se estiman los siguientes:  
aceite vegetal: 111.334,68 t/año  
metanol: 10.425 t/año  
sosa cáustica al 50% (que se utilizará en las etapas de desgomado del aceite, tratamiento de aguas glicerinosas y neutralización alcohólica): 592,2 t/año  
solución de metilato sódico al 30% en metanol (que constituye el catalizador de la reacción de transesterificación): 1.679,2 t/año  
ácido fosfórico al 75% (utilizado en los procesos de desgomado y neutralización alcohólica): 337,7 t/año  
ácido p-toluensulfónico al 65% (utilizado como catalizador del proceso de esterificación): 18,5 t/año  
ácido clorhídrico al 37% (utilizado en la etapa de tratamiento de aguas glicerinosas): 1.123,1 t/año  
Además, se ha estimado para el funcionamiento de la instalación, un consumo eléctrico de 3.630.000 kWh/año y un consumo de gas natural de 362 Nm³/h.  
La planta constará de las siguientes zonas diferenciadas:  
1. Tanques de almacenamiento:  
Biodiesel: 2 tanques de 703 m³ y 2 tanques de 167 m³.   
Metanol: tanque de 245 m³.   
Metilato sódico: depósito de 18,7 m³.  
Glicerina: 2 tanques de 120 m³.  
Aceite: 4 tanques de 400 m³, uno de 188 m³, dos de 120 m³ y uno de 106 m³.  
Gomas: depósito de 106 m³.  
Ácido fosfórico: depósito de 50 m³.  
Ácido clorhídrico: depósito de 10,2 m³.   
Sosa cáustica: depósito de 50 m³.  
2.Nave de proceso, donde se encuentran los equipos para la fabricación de biodiesel y la obtención de glicerina.  
3.Nave de servicios auxiliares, que alberga las instalaciones de generación de nitrógeno, aire comprimido, desmineralización de agua de aporte mediante ósmosis inversa y secador de gomas. También se dispondrá la zona destinada al almacenamiento de residuos peligrosos.  
4. Sala de calderas.  
5. Depuradora de aguas residuales, para depurar un caudal máximo estimado de 1,5 m³/h, que contará con los siguientes procesos: desbaste, bombeo, homogeneización, neutralización, flotación primaria, tratamiento biológico, flotación secundaria y deshidratación de fangos mediante centrífuga.  
6. Instalación de carga y descarga de camiones cisterna.  
7. Control de pesaje de vehículos.  
8. Depósito de agua contra incendios de 60 m³ y grupo de bombeo.  
9. Centro de transformación e instalación reguladora de gas.  
10. Torre de refrigeración y depósitos de agua bruta y agua desmineralizada.  
11. Oficinas y laboratorio.  
Los procesos principales que engloban la actividad se describen a continuación:  
Desgomado. El aceite vegetal se calienta con vapor saturado mediante un intercambiador y se mezcla con ácido fosfórico, durante cierto tiempo. La mezcla aceite-ácido se envía al mezclador centrífugo para desgomar el aceite. Se adiciona sosa cáustica diluida con agua caliente, para neutralizar parcialmente el ácido añadido antes y eliminar los ácidos grasos libres. Esta mezcla de aceite, ácido y sosa, se bombea hasta el separador, donde se eliminan los jabones y las gomas. Las gomas se almacenan en el tanque previsto para ello.   
Neutralización alcohólica. El aceite se calienta hasta la temperatura de proceso y se trata con una mezcla de ácido fosfórico concentrado y metanol, al objeto de eliminar los fosfátidos no hidratables. En una segunda etapa se neutralizan los ácidos grasos libres mediante una fase alcalina glicerina-metanol. La fase pesada de la reacción de transesterificación que contiene metanol y catalizador alcalino se reutiliza en esta etapa para disminuir el consumo de reactivos. En una centrífuga se separa el aceite de la fase glicerinosa, que arrastra gomas, ácidos grasos libres, jabones y otras impurezas. La fase glicerinosa se envía a la planta de tratamiento de glicerina de la unidad de transesterificación para recuperar el ácido graso por desdoblamiento ácido. El aceite se seca en esta etapa debido a la extracción de agua lograda por la fase glicerinosa.  
Winterización. Es un proceso opcional, que consiste en mantener el aceite a una temperatura de 6 ºC durante 10 horas, en los depósitos correspondientes.  
Secado de gomas. Las gomas provenientes del desgomado del aceite se secan en un secador, que funciona mediante un sistema de vacío y de condensación, y se almacenan posteriormente, constituyendo un subproducto de la planta.   
Transesterificación. El aceite neutralizado y desgomado se pone en contacto con una mezcla de metanol y metilato sódico (catalizador del proceso), y se calienta hasta 60 ºC. La mezcla se alimenta a la columna de reacción, donde se produce la transesterificación. La fase ligera formada por ésteres metílicos de ácidos grasos se somete a una segunda etapa de transesterificación, que opera de la misma forma que la primera, pero con distinta proporción de la mezcla metanol/catalizador. Después de la reacción, el metiléster se somete a un lavado en dos etapas en contracorriente. Finalmente el biodiesel se seca y se refrigera para su almacenamiento.  
Tratamiento de glicerina/agua. La mezcla metanol-glicerina-agua procedente del proceso de transesterificación se descarga de forma continua hasta la planta de tratamiento de aguas glicerinosas. Se dosifica ácido clorhídrico y posteriormente se separan los ácidos grasos por flotación. La mezcla metanol-glicerina se envía a la planta de recuperación de metanol. Se dosifica hidróxido sódico para conseguir un pH neutro en el proceso.  
Recuperación de metanol. El exceso de metanol de la transesterificación se separa en una columna de rectificación equipada con relleno, y una vez condensado, se reutiliza de nuevo en el proceso. Los fondos de columna (aguas glicerinosas) se bombean a la planta de evaporación de glicerina.  
Evaporación de la glicerina. Las aguas glicerinosas se concentran en una planta de evaporación de tres etapas, obteniéndose como producto una corriente de glicerina concentrada al 80%.  
Esterificación. En un reactor discontinuo se produce la reacción de esterificación entre los ácidos grasos libres y metanol en presencia de un catalizador (el ácido p-toluensulfónico), y se obtienen como productos agua y metiléster de ácidos grasos (biodiesel) fuera de especificaciones, que se mezcla con el aceite de alimentación de la transesterificación. Debido al riesgo de explosión por atmósferas de metanol, esta unidad se equipa con apagallamas en venteos.  
En el proceso se necesitará agua de aporte en las calderas y torre de refrigeración, así como en las etapas de desgomado del aceite y lavado del biodiesel, que será previamente tratada mediante un equipo de ósmosis inversa capaz de proporcionar hasta 3 m³/h de agua desmineralizada. El agua se tomará de la red de suministro del polígono y de una captación subterránea en la propia parcela.  
Los equipos de proceso y tanques de almacenamiento en los que intervengan el metanol, metilato sódico y biodiesel, estarán conectados a un sistema de inertización con nitrógeno gaseoso, que se generará en la propia planta de forma continua, en un generador capaz de producir nitrógeno al 98% y un caudal máximo de 179 m³/h.   
Los venteos en la nave de proceso (en particular, en equipos de destilación o rectificación de metanol, stripping de ácidos grasos para recuperar metanol y evaporadores de agua de glicerina), y los correspondientes a los depósitos de almacenamiento de metanol y metilato sódico, se canalizarán a un sistema de recuperación de vapores de metanol, consistente en una instalación de lavado con agua a contracorriente, en la que se recuperarán más del 95% de los vapores de metanol, incluso en los procesos de parada y puesta en marcha de las instalaciones. La salida del lavador de gases se realizará a través de una canalización a 1,5 metros sobre la cubierta de la nave de proceso.  
La columna de lavado operará con agua condensada en la tercera etapa de evaporación del agua de la glicerina, que estará prácticamente libre de metanol, y en caso necesario, para asegurar un buen lavado, se alimentará de forma automática con agua desmineralizada. El agua utilizada en el lavador, que contendrá metanol, se empleará como agua de proceso para las etapas de transesterificación.  
El proceso requerirá también la instalación de dos calderas de vapor para adecuar la temperatura de los fluidos del proceso de fabricación y para calentar los depósitos del parque de almacenamiento mediante serpentines, que utilizarán como combustible gas natural. La expulsión de los gases de combustión en cada caldera se realizará mediante chimenea de tiro natural, de 12,5 metros de altura.  
El proceso generará aguas residuales en la última etapa de evaporación de la glicerina, donde se producirá un condensado que se canalizará hasta la depuradora de la planta, junto con aguas procedentes de la limpieza de equipos y la corriente de rechazo de la ósmosis. Después del tratamiento, estas aguas serán vertidas a la red de saneamiento del polígono, junto con las aguas de origen sanitario y las purgas de calderas y torres de refrigeración.  
Los tanques de almacenamiento dispondrán de cubetos de seguridad para evitar derrames, que se recogerán en arquetas estancas. También se dispondrán arquetas de recogida de posibles derrames en las zonas de carga y descarga de materias primas y productos.  
Respecto a la generación de residuos durante el funcionamiento de la actividad, se prevé que no se superen las 10 toneladas anuales de peligrosos. Se habilitará una zona en la nave auxiliar donde se almacenarán los residuos peligrosos en espera de su recogida por un gestor autorizado. Los fangos obtenidos en la depuradora se almacenarán en un contenedor metálico de 3 m³ de capacidad, en las instalaciones de la planta de tratamiento de aguas. Dichos fangos se caracterizarán a efectos de establecer su gestión final, conforme a la legislación vigente.   
ANEXO II.   
Condicionado de la declaración de impacto ambiental  
1. Obtener el permiso del Ayuntamiento para el vertido al alcantarillado municipal de las aguas pluviales, sanitarias y residuales industriales.  
2. Disponer de la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la captación y explotación de aguas subterráneas a partir del pozo proyectado para el suministro de la actividad.  
3. Disponer del informe municipal respecto a las condiciones de adecuación de la edificación que, en su caso, se deberán adoptar con respecto al riesgo por inundación, de acuerdo al artículo 24 de la normativa del PATRICOVA (Plan de Acción Territorial de Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana).  
4. Con el objetivo de reducir la afección sobre el espacio protegido del Parque Natural de L'Albufera, la iluminación exterior de la industria deberá cumplir:   
Las lámparas de las luminarias exteriores serán de vapor de sodio de baja presión o similares, orientadas de forma que el haz de luz se proyecte sobre el suelo con un ángulo inferior al 10%.  
Se prohibe la proyección de luz hacia el cielo mediante el empleo de proyectores, cañones de luz, láseres o similares y, en cualquier caso, se evitará la emisión de luz orientada hacia arriba mediante el empleo de pantallas adecuadas que eviten dicho efecto.  
5. La aparición de objetos y restos materiales con valor arqueológico o paleontológico durante la ejecución de obra o movimientos de tierra, determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar el hallazgo a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en aplicación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
6. Se llevará un registro documental del Programa de Vigilancia Ambiental propuesto en el Estudio de Impacto Ambiental, que permita comprobar el seguimiento y cumplimiento de las medidas correctoras y protectoras recogidas en el mismo.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberá ser comunicado a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML