Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9471, del 16-11-2022 (2022/10294)

RESOLUCIÓ de 12 d'agost de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte per a captació d'aigües subterrànies mitjançant sondeig del terme municipal de Sinarcas (València) sondeig Relamina-II. Expedient 122/2021 AIA- 2046530.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9471

Data del DOGV
:   16-11-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/10294

CVE


Data del document
:   12-08-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 d'agost de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte per a captació d'aigües subterrànies mitjançant sondeig del terme municipal de Sinarcas (València) sondeig Relamina-II. Expedient 122/2021 AIA- 2046530. [2022/10294]  
  
Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 122/2021 AIA - 2046530.  
Títol: Projecte per a captació d'aigües subterrànies mitjançant sondeig terme municipal de Sinarcas (València) sondeig Relamina-II.  
Promotor: Ajuntament de Sinarcas.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines (València).  
Expedient en l'òrgan substantiu: ASOSUB/2021/191.  
Localització: TM Sinarcas (València). Polígon 12, parcel·la 1, partida Relamina.  
  
Descripció del projecte  
El municipi de Sinarcas té una població estable de 1.200 habitants que, segons el projecte, ascendeix a 2.600 habitants en època estival. El subministrament el realitza l'ajuntament que, a més, proveeix d'aigua a algunes explotacions agrícoles i ramaderes. Segons això, les necessitats totals del municipi ascendirien a 441.810 m³/any el que representaria un volum diari de 1.210m³, distribuïts de la manera següent: a) 145.900m³/any per a proveïment urbà, i s'assigna una dotació de 250l/hab/dia, b) 282.410m³/any per a les necessitats ramaderes i c) 13.500m³/any per a usos agrícoles.  
En l'actualitat la font principal del proveïment prové del brollador de Ranera que se situa en la població limítrofa de Casillas de Ranera, pedania del municipi de Talayuelas (Conca). A causa de l'increment de la demanda en totes dues poblacions, a les deficiències en les conduccions, i a la disminució del cabal drenat pel brollador, des de fa 30 anys, en mesos de màxima demanda s'utilitza el sondeig Relamina-1 des del qual s'obtenen els cabals complementaris requerits. No obstant això, l'antiguitat d'aquest sondeig, que pot arribar a col·lapsar, ha portat a la corporació municipal a promoure la construcció d'una nova captació d'aigües subterrànies que aprofite els aqüífers existents en el terme municipal amb la finalitat d'augmentar i garantir la seua capacitat de subministrament.  
En la documentació es defineixen les obres necessàries per a això, mitjançant la perforació i condicionament d'un sondeig d'investigació que permeta conéixer les possibilitats d'obtindre aigua subterrània en quantitat i qualitat suficient per a garantir el proveïment urbà.  
  
Aquest sondeig captarà l'aqüífer de la Serra d'Enmig pertanyent al subsistema aqüífer de les regions muntanyenques (53.02) que se situa dins del sistema aqüífer núm. 53. Túria mitjà. Mesozoic septentrional valencià. Segons la denominació actual, es localitza sobre la massa d'aigua subterrània, amb codi 080.134 (Mira), dins de l'aqüífer Camporrobles.  
Es preveu que el sondeig travesse íntegrament calcàries dolomítiques amb passades de margues dolomítiques del tries mitjà (Muschelkalk). L'obra es realitzarà a rotopercussió i, segons el plànol núm. 5, tindrà 175m de profunditat amb un diàmetre de perforació de 380 mm fins als 15 m, que s'equiparà amb canonada de 350 mm i se cementarà íntegrament, i des d'ací a fi de sondeig serà de 315 mm de diàmetre. La perforació es dotarà de principi a fi amb canonada d'acer de 250 mm de diàmetre i 6 mm de grossària, i es ranurarà a partir de 110 m fins a fi d'obra i es preveu trobar el nivell estàtic a 120 m de profunditat. Una vegada finalitzada la perforació i entubament es procedirà a la seua neteja i es realitzarà un assaig de bombament de 24 hores de duració.  
Segons el visor cartogràfic de la IDEV de la Generalitat Valenciana, el sondeig se situarà en una parcel·la classificada com a sòl no urbanitzable protegit (zona rural protegida municipal), dins de terreny forestal segons la llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la comunitat valenciana. El lloc està allunyat d'espais naturals protegits i espais pertanyents a la Xarxa Natura 2000, així com de qualsevol altra afecció a àrees protegides o vies pecuàries.  
  
Tramitació administrativa  
Mitjançant escrit signat en 21.07.2021 per enginyera tècnica de mines del Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València (referència expedient ASOSUB/2021/191 va tindre entrada en la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental el projecte i document ambiental del projecte, a fi de ser sotmesos al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, segons l'annex II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
A partir dels documents tècnics tramitats, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la Llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució la superfície afectada pels equips de perforació, canonades, maquinària, bassa de llots i accessoris serà d'uns 500 m², l'afecció dels quals desapareixerà tan prompte es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació, en cas de ser positiva, el sondeig no requerirà més condicionament que construir la caseta per a instal·lar el grup elevador i instal·lacions elèctriques.  
b) El termini màxim d'execució de les obres, serà de quatre setmanes incloent-hi les obres de perforació, i el muntatge i desmuntatge dels equips. Pel que respecta a les obres necessàries per a realitzar la perforació, consistiran a condicionar els accessos al pou, aplanar i anivellar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. L'excavació de la bassa es realitzarà a uns 3 m de l'embocadura de la perforació amb les següents dimensions 3 m (ample) x 6 m (llarg) x 2,5 m (profunditat) que podran albergar uns 45 m³, que serà suficient per a l'acumulació dels detritus extrets i l'aportació de l'aigua de perforació (100 l/m aproximadament). Una vegada finalitzats els treballs es procedirà a la restauració de les condicions originals del terreny adequant i netejant tant la zona de perforació com els accessos i l'emplaçament de l'utillatge i material auxiliar. La nova perforació quedarà situada dins d'una arqueta d'1,5 x 1,5 m x 20 cm, de grossària, coberta per una planxa metàl·lica de 2mm de gruix. De la mateixa manera, i per a evitar abocaments i caigudes d'objectes no desitjats a l'interior de la perforació, almenys 2 m del perímetre de la perforació, quedaran coberts per una capa de formigó de 0,3 m de grossària. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, i garantirà, amb això, l'absència d'impactes residuals significatius.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment de la perforació d'un sondeig de 175 m de profunditat i 315 mm de diàmetre, consistents en roca triturada pel qual, segons les dimensions del sondeig, el volum del material excavat serà de 13,64 m³ que, després de l'esponjament, generarà 21,78 m³ de detritus. Aquests detritus seran depositats en la bassa de llots les dimensions i la capacitat de les quals es recullen en l'apartat anterior. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa que, una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, s'estendrà i s'anivellarà. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça), i els de l'excavació de la bassa com 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica de tots dos és molt similar i, en tots dos casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària. 15 02 02 (absorbents, materials de filtració) 15 01 10 (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes). Finalment, també podrien generar-se residus de poda i tala d'arbres en la parcel·la en el cas que resultara necessari per al condicionament dels accessos de la maquinària al lloc de perforació. Aquests residus es poden assimilar a 02 01 07 (residus de la silvicultura).   
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua), entren en les competències directes de l'òrgan substantiu, així com a la delimitació del perímetre de protecció -ja que es tracta d'aigua destinada al consum humà- i disten molt dels llindars considerats en la llei 21/2013, destinada al d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
  
Ubicació del projecte  
a) L'accés a la perforació es realitza des de la localitat de Sinarcas, a través del camí de La Relamina que surt del nucli urbà en direcció oest. Després de recórrer 1,7 km arribem a una bifurcació. En aquest punt seguim a l'esquerra segons el sentit de la marxa i en direcció al sondeig núm. 1. Pel denominat camí de la Redonda arribem a la parcel·la en la qual se situarà el sondeig situat en un punt amb les següents coordenades UTM (ETRS 89 Fus 30): X=648.895 I=4.399.390 Z=890msnm.  
  
b) L'emplaçament es troba al peu del vessant est de la lloma de La Relamina, que es troba poblada per coníferes i matoll, i dona pas a una zona plana amb cultius de secà i granges disperses en la qual s'assenta la població de Sinarcas. La parcel·la i els seus voltants estan classificats com a sòl no urbanitzable protegit. Ja que el sondeig se situarà dins de zona forestal, el promotor i el director de les obres hauran de preveure el compliment del que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
c) L'actuació no afecta cap espai natural protegit, ni pertanyent a la Xarxa Natura 2000, tampoc a hàbitats naturals d'especial rellevància ni a altres elements ambientals, ni històric culturals coneguts o catalogats. S'adoptaran, no obstant això, mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. No obstant això, si és el cas, es complirà el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls), amb un efecte temporal de quatre setmanes i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, sent poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquesta mena d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació, i els seus possibles additius (espumosos) així com pels materials procedents de l'excavació de la bassa de llots i de l'esplanació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrigen i naturalesa inerta, no constituiran un problema d'eliminació. La lixiviabilitat total, el contingut de contaminants en aquests i l'ecotoxicitat del lixiviat són insignificants i, en particular, no hauran de suposar un risc per a la qualitat de les aigües superficials ni subterrànies. Sobre la base de l'esmentat en les consideracions prèvies no es considera afecció sobre la fauna, flora i biodiversitat.  
  
Pel que en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de perforació examinat constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a) 3r de la Llei 21/2013, de 9 de desembre (perforacions de més de 120 metres per al proveïment d'aigües).  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que l'execució dels treballs previstos en el document «Projecte per a captació d'aigües subterrànies mitjançant sondeig del terme municipal de Sinarcas (València) sondeig Relamina-II» a realitzar en el polígon 12, parcel·la 1 d'aquest municipi, promogut per l'Ajuntament de Sinarcas i destinat al proveïment urbà d'aquesta població, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicable, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació que consta en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
1r) El contractista haurà de construir una bassa de llots d'unes dimensions tals que puga albergar la totalitat dels detritus, llots i additius generats durant una perforació de 175 m de profunditat i 315 mm de diàmetre, tenint en compte l'esponjament que es produeix després de l'extracció del material perforat.  
2n) Atesa la localització del sondeig dins de zona forestal, el promotor i el director de les obres hauran de tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
3r) Si en l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
4t) Els materials extrets de la perforació i els de l'excavació de la bassa de llots són de naturalesa molt similar, i tots dos inerts i innocus. Els detritus del sondeig tenen el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça), i el material extret de la bassa el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Els materials d'excavació disposen de regulació i gestió específica segons l'Ordre APM/1007/2017, que regula les normes de valorització de materials excavats per al seu ús en obres i operacions de rebliment diferents al lloc on es van generar. També es podria realitzar pel Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, que regula l'ús de residus inerts en obres de restauració i rebliment (art. 3.1.a) No obstant això, als detritus del sondeig li aplicaria el Decret 200/2004, ja que l'Ordre APM/1007/2007, només aplica a materials classificats amb el codi 17.05.04. En qualsevol cas, el terreny haurà de ser restaurat i quedarà amb la morfologia inicial.  
  
5é) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada a llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si és el cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats. En el cas que es duga a terme l'acidificació del sondeig, l'aigua extreta posteriorment pot ser salina o fins i tot una mica àcida. El seu abocament ha de ser efectuat amb les precaucions suficients per a no produir danys o molèsties ni afectar el medi ambient, i sempre amb la màxima cura de no contaminar punts d'aigua pròxims.  
6é) Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent el determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
7é) En el cas que, per diferents motius es renunciara a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, etc.) s'haurà de procedir a la clausura i segellament, així com a la restauració del terreny a la seua situació original ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels quals, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial contra l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 12 d'agost de 2022. El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9471, del 16-11-2022 (2022/10294)

RESOLUCIÓN de 12 de agosto de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto para captación de aguas subterráneas mediante sondeo del término municipal de Sinarcas (Valencia) sondeo Relamina-II. Expediente 122/2021 AIA - 2046530.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9471

Fecha DOGV
:   16-11-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/10294

CVE


Fecha del documento
:   12-08-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de agosto de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto para captación de aguas subterráneas mediante sondeo del término municipal de Sinarcas (Valencia) sondeo Relamina-II. Expediente 122/2021 AIA - 2046530. [2022/10294]  
  
Informe de impacto ambiental  
Expediente: 122/2021 AIA - 2046530.  
Título: Proyecto para captación de aguas subterráneas mediante sondeo término municipal de Sinarcas (València) sondeo Relamina-II.  
Promotor: Ayuntamiento de Sinarcas.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas (València).  
Expediente en el órgano sustantivo: ASOSUB/2021/191.  
Localización: TM Sinarcas (València). Polígono 12, parcela 1, partida «Relamina».  
  
Descripción del proyecto  
El municipio de Sinarcas tiene una población estable de 1.200 habitantes que, según el proyecto, asciende a 2.600 habitantes en época estival. El suministro lo realiza el ayuntamiento que, además, abastece de agua a algunas explotaciones agrícolas y ganaderas. Según esto, las necesidades totales del municipio ascenderían a 441.810 m³/año lo que representaría un volumen diario de 1.210m³, distribuidos del siguiente modo: a.145.900m³/año para abastecimiento urbano, asignando una dotación de 250l/hab/día, b) 282.410m³/año para las necesidades ganaderas y c) 13.500m³/año para usos agrícolas.  
En la actualidad la fuente principal del abastecimiento proviene del manantial de Ranera que se sitúa en la población limítrofe de Casillas de Ranera, pedanía del municipio de Talayuelas (Cuenca). Debido al incremento de la demanda en ambas poblaciones, a las deficiencias en las conducciones, y a la disminución del caudal drenado por el manantial, desde hace 30 años, en meses de máxima demanda se utiliza el sondeo «Relamina-1» desde el que se obtienen los caudales complementarios requeridos. Sin embargo, la antigüedad de este sondeo, que puede llegar a colapsar, ha llevado a la corporación municipal a promover la construcción de una nueva captación de aguas subterráneas que aproveche los acuíferos existentes en el término municipal con el fin de aumentar y garantizar su capacidad de suministro.  
En la documentación se definen las obras necesarias para ello, mediante la perforación y acondicionamiento de un sondeo de investigación que permita conocer las posibilidades de obtener agua subterránea en cantidad y calidad suficiente para garantizar el abastecimiento urbano.  
Este sondeo captará el acuífero de la Sierra de Enmedio perteneciente al subsistema acuífero de las Serranías (53.02) que se ubica dentro del sistema acuífero núm. 53. Medio Turia. Mesozoico Septentrional Valenciano. Según la denominación actual, se localiza sobre la masa de agua subterránea, con código 080.134 (Mira), dentro del acuífero Camporrobles.  
Se prevé que el sondeo atraviese en su totalidad calizas dolomíticas con pasadas de margas dolomíticas del trías medio (Muschelkalk). La obra se realizará a rotopercusión y, según el plano núm.5, tendrá 175m de profundidad con un diámetro de perforación de 380mm hasta los 15m, que se equipará con tubería de 350mm y se cementará en su totalidad, y desde aquí a fin de sondeo será de 315mm de diámetro. La perforación se dotará de principio a fin con tubería de acero de 250mm de diámetro y 6mm de espesor, y se ranurará a partir de 110m hasta fin de obra previéndose encontrar el nivel estático a 120m de profundidad. Una vez finalizada la perforación y entubado se procederá a su limpieza y se realizará un ensayo de bombeo de 24 horas de duración.  
Según el visor cartográfico de la IDEV de la Generalitat Valenciana, el sondeo se ubicará en una parcela clasificada como suelo no urbanizable protegido (zona rural protegida municipal), dentro de terreno forestal según la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana. El lugar está alejado de espacios naturales protegidos y espacios pertenecientes a la Red Natura 2000, así como de cualquier otra afección a áreas protegidas o vías pecuarias.  
  
Tramitación administrativa  
Mediante escrito firmado en 21.07.2021 por ingeniera técnica de minas del Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia (referencia expediente ASOSUB/2021/191 tuvo entrada en la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental el proyecto y documento ambiental del proyecto, al objeto de ser sometidos al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, según el anexo II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de Evaluación Ambiental.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
  
Consideraciones ambientales  
A partir de los documentos técnicos tramitado, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, modificado por la Ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
Características del proyecto  
a) Durante la fase de ejecución la superficie afectada por los equipos de perforación, tuberías, maquinaria, balsa de lodos y accesorios será de unos 500m², cuya afección desaparecerá tan pronto se desmonten y retiren estos. Una vez finalizada la obra de perforación, en caso de ser positiva, el sondeo no requerirá más acondicionamiento que construir la caseta para instalar el grupo elevador e instalaciones eléctricas.  
b) El plazo máximo de ejecución de las obras, será de cuatro semanas incluyendo las obras de perforación, y el montaje y desmontaje de los equipos. Por lo que respecta a las obras necesarias para realizar la perforación, consistirán en acondicionar los accesos al pozo, allanar y nivelar la explanada de perforación y excavar la balsa de lodos. La excavación de la balsa se realizará a unos 3m del emboquille de la perforación con las siguientes dimensiones 3m (ancho) x 6m (largo) x 2,5m (profundidad) que podrán albergar unos 45 m³, siendo suficiente para el acúmulo de los detritus extraídos y el aporte del agua de perforación (100 l/m aproximadamente). Una vez finalizados los trabajos se procederá a la restauración de las condiciones originales del terreno adecuando y limpiando tanto la zona de perforación como los accesos y el emplazamiento del utillaje y material auxiliar. La nueva perforación quedará ubicada dentro de una arqueta de 1,5 x 1,5m x 20 cm, de espesor, cubierta por una plancha metálica de 2mm de grueso. Del mismo modo, y para evitar vertidos y caídas de objetos no deseados al interior de la perforación, al menos 2m del perímetro de la perforación, quedarán cubiertos por una capa de hormigón de 0,3m de espesor. Por tanto, se trata de una afección de baja entidad que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, garantizando con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente de la perforación de un sondeo de 175m de profundidad y 315mm de diámetro, consistentes en roca triturada por lo que, según las dimensiones del sondeo, el volumen del material excavado será de 13,64m³ que, tras su esponjamiento, generará 21,78m³ de detritus. Estos detritus serán depositados en la balsa de lodos cuyas dimensiones y capacidad se recogen el apartado anterior. Se trata de un residuo inerte, que quedará depositado en la balsa que, una vez finalizada la perforación se reacondicionará, extendiéndose y nivelándose. Los residuos procedentes de la perforación del sondeo pueden clasificarse como 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y los de la excavación de la balsa como 17 05 04 (materiales naturales excavados). Sin embargo, la naturaleza litológica de ambos es muy similar y, en ambos casos son residuos inertes. Por otro lado, se generarán pequeñas cantidades de residuos peligrosos por el uso de bidones de combustible, lubricantes y repuestos, generados por la maquinaria. 15 02 02\* (absorbentes, materiales de filtración) 15 01 10\* (envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas). Por último, también podrían generarse residuos de poda y tala de árboles en la parcela en el caso que resultara necesario para el acondicionamiento de los accesos de la maquinaria al lugar de perforación. Estos residuos se pueden asimilar a 02 01 07 (residuos de la silvicultura).   
d) No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua), entran en las competencias directas del órgano sustantivo, así como a la delimitación del perímetro de protección -ya que se trata de agua destinada al consumo humano- y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, destinada al de Evaluación Ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
  
Ubicación del proyecto  
a) El acceso a la perforación se realiza desde la localidad de Sinarcas, a través del camino de La Relamina que parte del casco urbano en dirección oeste. Tras recorrer 1,7 km llegamos a una bifurcación. En este punto seguimos a la izquierda según el sentido de la marcha y en dirección al sondeo núm. 1 por el denominado camino de la redonda llegamos a la parcela en la que se ubicará el sondeo ubicado en un punto con las siguientes coordenadas UTM (ETRS 89 Huso 30): X=648.895 Y=4.399.390 Z=890msnm.  
b) El emplazamiento se encuentra al pie de la vertiente este de la loma de La Relamina, que se encuentra poblada por coníferas y matorral, y da paso a una zona llana con cultivos de secano y granjas dispersas en la que se asienta la población de Sinarcas. La parcela y sus alrededores están clasificadas como suelo no urbanizable protegido. Ya que el sondeo se ubicará dentro de zona forestal, el promotor y el director de las obras deberán prever el cumplimiento de lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
c) La actuación no afecta a ningún espacio natural protegido, ni perteneciente a la Red Natura 2000, tampoco a hábitats naturales de especial relevancia ni a otros elementos ambientales, ni histórico culturales conocidos o catalogados. Se adoptarán, no obstante, medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas. No obstante, en su caso, se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
Características del potencial impacto  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión y ruidos) con un efecto temporal de cuatro semanas y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación, y sus posibles aditivos (espumantes) así como por los materiales procedentes de la excavación de la balsa de lodos y de la explanación que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no van a constituir un problema de eliminación. La lixiviabilidad total, el contenido de contaminantes en ellos y la ecotoxicidad del lixiviado son insignificantes y, en particular, no deberán suponer un riesgo para la calidad de las aguas superficiales ni subterráneas. En base a lo mencionado en las consideraciones previas no se considera afección sobre la fauna, flora y biodiversidad.  
Por lo que en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de perforación examinado constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el anexo II grupo 3.a) 3º de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre. (perforaciones de más de 120 metros para el abastecimiento de aguas.)  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del Subdirector General del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que la ejecución de los trabajos previstos en el documento «Proyecto para captación de aguas subterráneas mediante sondeo del término municipal de Sinarcas (València) sondeo relamina-II» a realizar en el en el polígono 12, parcela 1 de ese municipio, promovido por el Ayuntamiento de Sinarcas y destinado al abastecimiento urbano de esa población, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) El contratista deberá construir una balsa de lodos de unas dimensiones tales que pueda albergar la totalidad de los detritus, lodos y aditivos generados durante una perforación de 175m de profundidad y 315mm de diámetro, teniendo en cuenta el esponjamiento que se produce tras la extracción del material perforado.  
2º) Dada la localización del sondeo dentro de zona forestal, el promotor y el director de las obras deberán tener en cuenta la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
3º) Si en la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
4º) Los materiales extraídos de la perforación y los de la excavación de la balsa de lodos son de naturaleza muy similar, y ambos inertes e inocuos. Los detritus del sondeo tienen el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el material extraído de la balsa el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Los materiales de excavación disponen de regulación y gestión específica según la Orden APM/1007/2017 que regula las normas de valorización de materiales excavados para su uso en obras y operaciones de relleno distintas al lugar donde se generaron. También podrían hacerlo por el Decreto 200/2004, del Consell de la Generalitat que regula el uso de residuos inertes en obras de restauración y relleno (art 3.1.a) Sin embargo, a los detritus del sondeo le aplicaría el Decreto 200/2004, ya que la Orden APM/1007/2007, solo aplica a materiales clasificados con el código 17.05.04. En cualquier caso, el terreno deberá ser restaurado quedando con su morfología inicial.  
5º) Durante el tiempo que dure el ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados. En el caso de llevarse a cabo la acidificación del sondeo, el agua extraída posteriormente puede ser salina o incluso algo ácida. Su vertido debe ser efectuado con las precauciones suficientes para no producir daños o molestias ni afectar al medio ambiente, y siempre con el máximo cuidado de no contaminar puntos de agua cercanos.  
6º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
7º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo, (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, etc.) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 12 de agosto de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML