Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9374, del 04-07-2022 (2022/6172)

RESOLUCIÓ de 28 de juny de 2022, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional, per la qual s'estableix el Pla biennal de formació permanent del professorat corresponent als cursos 2022-2023 i 2023-2024.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9374

Data del DOGV
:   04-07-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/6172

CVE


Data del document
:   28-06-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 28 de juny de 2022, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional, per la qual s'estableix el Pla biennal de formació permanent del professorat corresponent als cursos 2022-2023 i 2023-2024. [2022/6172]  
ÍNDEX  
  
Preàmbul  
Objecte  
Annex. Instruccions que estableixen i guien el Pla de formació permanent del professorat  
Primera. Nivells de planificació de l'oferta de formació permanent per al professorat no universitari  
- Primer nivell: Pla de formació permanent del professorat establit per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport (PFP).  
- Segon nivell: Pla anual d'actuació dels Centres de Formació, Innovació i Recursos educatius (PAA).  
- Tercer nivell: Programa d'activitats formatives de centre (PAF). Els seus plantejaments de base tindran caràcter biennal, però la seua elaboració es durà a terme cada curs escolar amb la finalitat de concretar les adequacions i modificacions que es determinen necessàries per a aquest període.  
Segona. Pla de formació permanent del professorat (PFP)  
1. Definició.  
2. Objectius.  
3. Línies estratègiques.  
3.1. Línies estratègiques marc.  
3.2. Concreció de les línies estratègiques.  
Tercera. Pla anual d'actuació (PAA)  
1. Definició.  
2. Planificació de l'oferta formativa.  
Quarta. Programa d'activitats formatives de centre (PAF)  
1. Definició.  
2. Coordinació de formació del centre.  
Cinquena. Modalitats formatives del Pla anual d'actuació  
Sisena. Seguiment i avaluació de la formació permanent  
  
  
PREÀMBUL  
  
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, en els seus articles 102 i 103 estableix el dret i l'obligació que la formació permanent representa per a tot el professorat, subratlla el seu paper essencial en la millora de la qualitat de l'ensenyament i en el funcionament dels centres, i també la responsabilitat de l'Administració educativa en garantir la seua oferta.  
  
La finalitat última de la formació permanent del professorat és la millora de la qualitat educativa i la consegüent repercussió en el procés d'aprenentatge de l'alumnat. Aquesta formació permanent ha d'orientar-se cap a la millora integral de l'ensenyament que afavorisca el desenvolupament de totes les potencialitats de l'alumnat i, sobre la base d'una inequívoca equitat educativa, el seu èxit tant personal, social com pròpiament escolar.  
L'Ordre 64/2012, de 26 d'octubre, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, per la qual es desplega el Decret 231/1997, de 2 de setembre, que regula la creació, estructura i funcionament dels Centres de Formació, Innovació i Recursos Educatius de la Comunitat Valenciana, determina el desenvolupament dels plans anuals d'actuació dels Centres de Formació, Innovació i Recursos Educatius (d'ara endavant, CEFIRE), i també l'assessorament als centres educatius en el desenvolupament de les activitats formatives.  
L'Ordre 65/2012, de 26 d'octubre, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, que estableix el model de formació permanent del professorat i el disseny, reconeixement i registre de les activitats formatives, defineix el Pla de formació permanent del professorat com el document guia que definirà les línies estratègiques d'actuació, i també els processos d'avaluació de l'impacte de la formació permanent del professorat. El Pla de formació permanent constitueix un instrument al servei dels centres educatius, que s'ha de ajustar i conformar en funció de les seues necessitats i les del professorat per a donar-los resposta.  
  
La formació permanent ha d'estar estretament vinculada als centres educatius, com a organitzacions nuclears per al canvi i progressió del sistema educatiu valencià. Per tant, s'ha d'articular al voltant de la reflexió i investigació per part del professorat sobre quines pràctiques són les més adequades per a contribuir a l'aprenentatge i desenvolupament competencial de tot l'alumnat des de les cotes més altes de presència, participació, igualtat i coeducació, pràctiques sustentades en la col·laboració i el treball en equip dels diferents agents educatius, i definides des d'una perspectiva innovadora, els resultats satisfactoris de la qual hagen sigut constatats mitjançant evidències obtingudes de la seua aplicació. S'ha de potenciar la generació de coneixement professional compartit, a més d'institucionalitzar l'intercanvi d'experiències d'aula en els centres i entre els centres, per a apropar la formació al professorat que la requerisca i permetre experimentar la millora en la qualitat educativa de manera progressiva i conjunta.  
En aquest marc, el procés de digitalització dels centres, de transformació en organitzacions educatives digitalment competents, és fonamental. La identificació dels recursos pedagògics digitals disponibles i la seua integració coherent en els projectes educatius i programacions generals anuals dels centres, i també la seua implementació a través de les programacions d'aula, ha de permetre donar resposta a les necessitats educatives de tot l'alumnat per a impulsar la seua progressió competencial en una societat del segle XXI, vertebrada per les tecnologies de la informació i comunicació.  
Així doncs, les accions formatives d'aquest pla tenen com a objectiu ampliar la seua vinculació amb la innovació i la investigació educativa, punt de partida per a la conformació de xarxes de treball entre equips docents intracentre i intercentre i, si és el cas, amb les universitats i amb els diferents membres de la comunitat educativa, com a base de la millora de la qualitat de l'educació.  
El Programa d'activitats formatives del centre (PAF), a què es fa referència en el Pla biennal de formació permanent del professorat establit per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport (PFP) i en els plans anuals d'actuació dels CEFIRE (PAA), ha de ser una eina que done resposta a les necessitats que els centres educatius detecten autònomament en el marc dels seus plans d'actuació per a la millora (PAM), a fi de millorar la pràctica educativa tant des de les seues pròpies propostes com des de les propostes realitzades des de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
L'any 2016 es va duplicar la xarxa dels CEFIRE, arribant a 18 centres: els generals (territorials) d'Alacant, Castelló de la Plana, Elda, Elx, Gandia, Orihuela, Sagunt, Torrent, València, Vinaròs i Xàtiva, i els específics de Formació Professional i d'Ensenyaments Artístics i Esportius, d'Educació Inclusiva, d'Educació Infantil, de Plurilingüisme, àmbit Científic, Tecnològic i Matemàtic, àmbit Humanístic i Social i àmbit Artisticoexpressiu. Per Resolució de 20 de febrer de 2019 es crea el CEFIRE d'Alcoi, que va començar a funcionar el curs escolar 2019-2020. En conseqüència, s'ha incrementat substancialment la capacitat de resposta a les demandes de formació que es detecten des dels CEFIRE distribuïts al llarg del territori, que requereix una indispensable coordinació entre els equips de les assessories dels diferents àmbits, amb vista a canalitzar l'atenció al professorat.  
Per tot això, es fa necessari requerir instruccions que concreten el Pla de formació permanent del professorat que es desenvoluparà en els cursos 2022-2023 i 2023-2024, que garantisquen tant l'elaboració dels plans anuals d'actuació dels CEFIRE com les adequacions i modificacions necessàries dels programes d'activitats formatives de centre, amb la finalitat d'optimitzar l'impacte que la formació permanent del professorat ha de tindre en la transformació del sistema educatiu valencià, focalitzat en l'increment de l èxit escolar de tot l'alumnat.  
  
Així doncs, en virtut de les competències que tinc conferides d'acord amb l'article 82.1 del Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, i l'article 5 del Decret 173/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria amb competències en matèria d'educació, resolc:  
  
Objecte  
Aquesta resolució té per objecte aprovar les instruccions incloses en l'annex d'aquesta resolució, que estableixen i guien el Pla de formació permanent del professorat (PFP), i a les quals s'hauran d'ajustar les actuacions de formació permanent del professorat durant els cursos acadèmics 2022-2023 i 2023-2024  
  
València, 28 de juny de 2022.- El secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional: Miguel Soler Gracia.  
  
  
  
ANNEX  
Instruccions que estableixen i guien el  
 Pla de formació permanent del professorat  
  
Primera. Nivells de planificació de l'oferta de formació permanent per al professorat no universitari  
És fonamental integrar de manera coherent la planificació de la formació permanent per al professorat de la Comunitat Valenciana, des de l'establida per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport fins a la que finalment rep el professorat individualment o en els seus centres. Per això, la planificació de l'oferta formativa destinada al personal determinat en l'article 4 de l'Ordre 65/2012, de 26 d'octubre, de la Conselleria d'Educació, Formació i Ocupació, en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, s'estructura en tres nivells:  
- Primer nivell: Pla de formació permanent del professorat establit per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport (PFP). Instrument disposat mitjançant resolució per la conselleria competent en matèria d'educació, a través del seu òrgan superior competent en matèria de formació del professorat.  
- Segon nivell: Pla anual d'actuació dels Centres de Formació, Innovació i Recursos Educatius (PAA). Document elaborat per cadascun dels Centres de Formació, Innovació i Recursos educatius de la xarxa, sent el PFP el seu referent.  
- Tercer nivell: Programa d'activitats formatives de centre (PAF). Document elaborat pels centres educatius no universitaris a través del qual, i sobre la base de la seua autonomia, impulsen i proposen activitats formatives en l'àmbit del desenvolupament del seu projecte educatiu, sent els seus referents el PFP i els PAA dels CEFIRE.  
  
Segona. Pla de formació permanent del professorat (PFP)  
1. Definició  
El Pla de formació permanent del professorat (PFP) és l'instrument que estableix els objectius, defineix les línies estratègiques i la planificació de la formació permanent del professorat no universitari, que s'aplicarà en els cursos 2022-2023 i 2023-2024 en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana.  
En el desenvolupament del PFP, i de totes aquelles actuacions que d'aquest desenvolupament es deriven, treballaran activament tant la Subdirecció General de Formació del Professorat, a través dels seus serveis adscrits, com la xarxa d'assessories de formació dels CEFIRE, en col·laboració directa amb les persones coordinadores de formació dels centres sostinguts amb fons públics.  
Les accions desenvolupades estaran sostingudes pels pressupostos establits per a aquest efecte per la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional.  
2. Objectius  
Els objectius del PFP convergeixen en la necessitat de reforçar la competència professional del professorat, que redunde en èxit educatiu del seu alumnat. Així doncs, sobre la base de les línies estratègiques d'actuació que en aquesta resolució es defineixen, i d'una aplicació normativa que propicie una resposta més flexible i operativa a les necessitats detectades en matèria de formació permanent del professorat, s'estableixen els objectius següents:  
a) Partir de les necessitats de formació detectades en els centres educatius en el marc dels seus plans d'actuació per a la millora, amb la finalitat de concretar les actuacions en matèria de formació permanent del professorat de la Subdirecció General de Formació del Professorat, dels seus serveis adscrits, dels CEFIRE i les dels mateixos centres educatius.  
b) Potenciar la formació en els centres i per als centres, dins de la seua autonomia i projecció intercentres, com a eix vertebrador de la formació permanent.  
c) Fomentar l'intercanvi d'experiències d'èxit entre els centres educatius.  
d) Orientar i donar suport al procés de digitalització dels centres encaminat a la seua transformació en organitzacions educatives digitals competents.  
e) Impulsar la innovació i la investigació en el context escolar, amb la finalitat d'elevar l'impacte de la formació permanent en l'èxit educatiu de l'alumnat des de les cotes més altes de presència, participació, igualtat i coeducació.  
f) Propiciar una resposta més flexible i operativa a les necessitats detectades en matèria de formació permanent del professorat.  
g) Potenciar i diversificar l'oferta formativa en les modalitats a distància i semipresencial, per a facilitar l'accés a la formació permanent.  
  
h) Afavorir la coordinació entre les institucions responsables de la formació inicial i permanent del professorat.  
i) Avaluar l'impacte de la formació permanent del professorat, com a element de millora de la pràctica docent i del rendiment de l'alumnat.  
  
El desenvolupament competencial de tot l'alumnat des de les cotes més altes de presència, participació i igualtat constitueix el referent primordial de la formació permanent del professorat que en aquest pla biennal s'estableix. Entre les línies estratègiques que han d'articular la seua posada en pràctica, s'integra de manera essencial el desenvolupament i implementació del currículum.  
Així doncs, durant els cursos 2022-2023 i 2023-2024 es dissenyaran i portaran a terme diferents iniciatives formatives, d'assessorament i acompanyament, dirigides al professorat i als seus equips directius, sobre el que representa el nou currículum competencial i el seu desenvolupament. La finalitat essencial serà presentar la nova arquitectura curricular contextualitzada en el marc legal vigent, aprofundir en l'anàlisi dels elements que el conformen, de les seues relacions i vincles i, sobre aquesta base, facilitar al professorat recursos conceptuals, procedimentals i instrumentals per a la seua implementació a l'aula.  
Per a això es partirà del que es disposa referent a això en la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, i de la seua concreció en la normativa autonòmica, s'aprofundirà en els elements fonamentals del nou currículum i es facilitaran al professorat orientacions per a dissenyar i aplicar les seues programacions didàctiques des de l'enfocament competencial del nou currículum. Així mateix, es dissenyarà formació dirigida als equips directius, que proporcione orientacions sobre l'aplicació en els centres de les mesures organitzatives i de funcionament més coherents amb aquest desenvolupament curricular.  
3. Línies estratègiques  
Les línies estratègiques d'actuació són impulsades per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport a través de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional, gestionades i planificades per la Subdirecció General de Formació del Professorat, a través del Servei de Planificació i Gestió de la Formació Permanent del Professorat i del Servei de Registre i Acreditació Docent. A més de donar continuïtat a les línies estratègiques iniciades en cursos anteriors, donaran cabuda a noves tendències i concrecions dins del sistema educatiu i, per tant, constituiran el PFP de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
  
3.1. Línies estratègiques marc  
I. La formació del professorat com a impulsora del desenvolupament del currículum en les etapes d'Educació Infantil, Educació Primària, Educació Secundària Obligatòria, Batxillerat i Formació de Persones Adultes respecte dels programes d'alfabetització i per a adquirir i actualitzar la formació bàsica ?article 5.2, apartat a, de la Llei 1/1995, de 20 de gener; annex I del Decret 220/1999, de 23 de novembre?.  
1. Actualització científica, curricular, didàctica i metodològica en les àrees, matèries i àmbits dels ensenyaments en E. Infantil, E. Primària, E. Secundària, Batxillerat i Formació de Persones Adultes.  
- Accessibilitat i disseny universal per a l'aprenentatge (DUA)  
- Projectes interdisciplinaris  
- Actuacions de reforç i d'aprofundiment. Plans específics de reforç. Plans específics d'enriquiment i aprofundiment  
- Docència compartida  
- Lectura comprensiva guiada com a eina d'aprenentatge  
- Metodologies actives i participatives adaptades al context i a les necessitats de cada centre  
2. Desenvolupament i implementació del currículum. Planificació i avaluació competencial.  
- Competències clau i perfil d'eixida de l'alumnat  
- Instruments de programació i d'avaluació  
- Avaluació per a l'aprenentatge  
3. Investigació i innovació educatives integrades en el projecte curricular. Eines per al canvi. L'aula del futur com a instrument transformador d'espais i metodologies educatives. La internacionalització de l'educació: eTwinning i Erasmus+. Investigació per a la millora de la pràctica educativa. Intercanvi d'experiències educatives.  
  
4. Enfocament transversal del currículum. Inclusió en el currículum de diferents eixos transversals com: educació ambiental, consum responsable i desenvolupament sostenible; mobilitat sostenible, segura i saludable; educació per a la salut; competència emocional; memòria històrica i educació per a la pau; educació patrimonial; desenvolupament de la ciutadania crítica; esperit científic i d'emprenedoria; foment de la participació social de dones i homes i de la igualtat de gènere; la visualització de la dona: referents femenins; models de convivència amb perspectiva de gènere.  
5. Enfocament interdisciplinari del currículum: treball per àmbits; educació a través de les arts i l'expressió física; projectes STEM.  
6. Els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) com a necessitat i compromís per a una educació de qualitat.  
  
II. La formació del professorat com a factor clau per al desenvolupament d'una escola inclusiva, coeducativa i igualitària.  
1. Organització de centres per a la inclusió.  
- Organització dels nivells de resposta  
- Participació de la comunitat educativa i xarxes de l'entorn  
- Acció sociocomunitària i ecosocial  
- Unitats i programes específics en centres ordinaris  
- Atenció als centres amb entorns d'aprenentatge específics  
2. Inclusio social i interculturalitat.  
3. Coeducació i igualtat.  
- Implementació de llenguatge i espais igualitaris  
- La corresponsabilitat i el bon tracte. Convivència  
- La diversitat sexual i familiar  
- L'educació afectivosexual  
- Prevenció i detecció de biaixos i violència de gènere  
- Visibilització de referents femenins  
- Orientació acadèmica i professional sense biaix de gènere  
4. Convivència i ciberconvivència.  
5. Acció tutorial i orientació personal, acadèmica i professional.  
6. Transició entre etapes i acolliment.  
  
III. La formació del professorat vinculada a la Formació Professional, els ensenyaments de règim especial, les escoles oficials d'idiomes, i els centres de Formació de Persones Adultes respecte dels programes del b al j de l'article 5.2 de la Llei 1/1995, de 20 de gener, i els annexos III i IV del Decret 220/1999, de 23 de novembre.  
1. La Formació Professional.  
- Actualització científica i curricular  
- Estratègies metodològiques i d'avaluació en la Formació Professional  
- Internacionalització de l'educació: Programes europeus en l'FP  
  
2. Els ensenyaments de règim especial.  
- Foment de l'organització i desenvolupament d'aquests ensenyaments  
- Estratègies metodològiques i d'avaluació en els ensenyaments artístics  
3. Les escoles oficials d'idiomes.  
- Coordinació d'aquests ensenyaments amb les establides en els ensenyaments bàsics  
- Les metodologies comunicatives en l'ensenyament de llengües i l'avaluació  
4. Els centres de Formació de Persones Adultes.  
- Impuls de la formació al llarg de la vida. Disseny d'estratègies i de metodologies que afavorisquen aquests ensenyaments  
- Disseny d'itineraris de formació personalitzats per a aquells sectors de la població en risc d'exclusió social que afavorisquen l'ocupabilitat, la integració social i el desenvolupament personal  
  
IV. La formació del professorat i les tecnologies de la informació i de la comunicació (TIC) i la comunicació audiovisual en els processos d'ensenyament i aprenentatge.  
1. Metodologies i recursos digitals.  
- Les TIC com a suport de metodologies actives  
- Recursos de les TIC en el procés d'ensenyament/aprenentatge  
- Docència en entorns virtuals d'aprenentatge  
2. Ús responsable de les TIC.  
- TIC, inclusió i convivència  
- Seguretat i privacitat  
- Ús ètic de la informació  
3. Ús d'eines corporatives.  
- Eines corporatives per a la docència  
4. Comunicació audiovisual.  
- Eines per a la producció i edició multimèdia  
5. Pensament computacional i tecnologies emergents.  
  
V. La formació del professorat com a element condicionant per al desenvolupament de l'educació plurilingüe i intercultural.  
1. Metodologia TIL-TILC.  
2. Didàctica de la llengua en contextos multilingües.  
3. Foment lector.  
4. Llengua i recursos digitals.  
5. Internacionalització de l'educació: els programes europeus.  
  
VI. La formació del professorat com a factor clau per al desenvolupament professional del professorat.  
1. Desenvolupament i implantació dels nous marcs normatius i modificacions en la normativa vigent i aplicació de programes educatius.  
2. Desenvolupament de competències per al personal docent de nova incorporació.  
- Formació del professorat en pràctiques i de nova incorporació a la docència  
- Formació per a la Inspecció d'Educació en la seua incorporació a aquest cos docent  
- Formació per al professorat de nova incorporació en centres, programes i unitats específiques  
3. Desenvolupament de competències professionals al llarg de la vida.  
- Competència didàctica, científica i metodològica. Gestió de l'aula  
- Ús de les tecnologies de la informació i de la comunicació  
- Habilitats socials i de comunicació  
- Treball col·laboratiu i participatiu  
- Aplicació transversal de la perspectiva de gènere. Els objectius de l'eix 2 del Pla director de coeducació, compromís amb una educació igualitària  
4. Desenvolupament de competències professionals per a funcions específiques.  
- Acreditació docent per a la funció directiva  
- Actualització en l'acompliment de la funció directiva  
- Actualització de les competències per a l'exercici de la funció inspectora  
- Formació per a l'exercici de la funció tutorial  
- Formació bàsica per a les persones coordinadores de formació en centres, en igualtat i convivència i en TIC  
- Formació d'equips docents per a la internacionalització i investigació mitjançant els programes europeus  
- Formació bàsica i actualització en prevenció de riscos laborals  
- Formació per a l'actualització professional de col·lectius docents i tècnics educatius específics  
- Formació per a l'actualització professional del professorat d'orientació educativa, pedagogia terapèutica i audició i llenguatge, com a personal especialitzat de suport a la inclusió  
3.2. Concreció de les línies estratègies marc  
El PFP de la Conselleria es concretarà amb una oferta general per a tot el professorat de la Comunitat Valenciana, que serà desenvolupada bé amb activitats de caràcter general oferides pels àmbits de manera coordinada o bé amb activitats específiques oferides en els diferents CEFIRE.  
  
Les activitats de caràcter general s'especifiquen a continuació:  
  
1. Desenvolupament del currículum  
1.1. Educació Infantil.  
Les línies específiques d'aquest àmbit són:  
- El xiquet en el procés d'ensenyament/aprenentatge  
- L'autonomia  
- Las metodologies en Educació Infantil  
- Contextos i situacions d'aprenentatge  
- Joc i moviment  
- La globalitat dels llenguatges  
- Avaluació: tractament, documentació i narrativa  
- Competència professional del docent d'Educació Infantil  
- La proposta pedagògica i la programació en Educació Infantil  
Que es desenvolupen a través de cinc itineraris:  
1. Eines per al canvi  
2. Mirades cap al primer cicle d'Educació Infantil  
3. L'organització i la gestió educativa en Educació Infantil  
4. Benestar emocional i físic en entorns educatius  
5. Millora de la pràctica educativa en educació infantil  
I es concretaran, amb caràcter general, a través de l'oferta formativa següent:  
a) La proposta pedagògica en Educació Infantil  
b) Programar des d'un marc inclusiu i respectuós en Educació Infantil  
c) L'abordatge del currículum en Educació Infantil  
d) Estratègies i eines de comunicació entre el personal docent i les famílies a través d'Aules en Educació Infantil  
1.2. Àmbit artisticoexpressiu  
Les línies específiques d'aquest àmbit són:  
- Innovació educativa: institucions educatives i projectes  
- Actualització pedagògica i metodològica. Formació sobre el nou currículum  
- Recursos: elaboració i difusió  
- Col·laboració amb institucions i entitats relacionades amb l'àmbit  
  
- Intercanvi d'experiències  
- Relació amb altres àmbits específics. Internacionalització. Comunicació social i xarxes de professorat  
Que es desenvoluparan, amb caràcter general, mitjançant l'oferta formativa següent:  
a) Jornades d'àmbit artisticoexpressiu  
b) El nou currículum en l'àmbit artisticoexpressiu  
c) Intercanvi d'experiències artisticoexpressives  
d) Resistències artístiques: processos artístics en entorns educatius  
1.3. Àmbit científic, tecnològic i matemàtic (CTEM)  
Les línies específiques d'aquest àmbit són:  
- Recursos matemàtics per a les diferents etapes educatives  
- Activitats pràctiques de ciències experimentals per a les diferents etapes educatives i especialitats  
- Recursos per a tecnologia i digitalització  
- Projectes STEM: interdisciplinarietat, internacionalització i aprofitament d'espais  
- Explotació didàctica de recursos no formals: ciència i societat  
- Sostenibilitat en STEM: educació mediambiental i salut  
Que es desenvoluparan, amb caràcter general, mitjançant l'oferta formativa següent:  
a) Cap a un centre sostenible  
b) Activitats pràctiques de ciències per a ESO i Batxillerat  
c) Recursos de matemàtiques per a Educació Infantil i Primària  
d) Recursos de matemàtiques per a ESO i Batxillerat  
e) Espais i aules STEM  
f) Hort escolar  
g) Menudaciència: com aprendre ciència i divertir-se  
h) Programació i robòtica en STEM  
i) Projectes interdisciplinaris STEM per a ESO i Batxillerat  
j) Tecnologia 3D a l'aula  
k) Viu la ciència en els museus de la Comunitat Valenciana  
1.4. Àmbit humanístic i social  
Les línies específiques d'aquest àmbit són:  
- Metodologies actives per a l'aprenentatge competencial  
- Els ODS en humanitats i ciències socials  
- Ciutadania crítica i participativa  
- Memòria democràtica  
- El patrimoni com a recurs didàctic  
- Desenvolupament del currículum i didàctiques específiques  
- La perspectiva de gènere en les humanitats i les ciències socials  
- Sensibilització i prevenció del terrorisme  
Que es desenvoluparan, amb caràcter general, mitjançant l'oferta formativa següent:  
a) Eines didàctiques per a treballar la memòria democràtica a les aules  
b) Ciutadania crítica. Democràcia i participació  
c) El patrimoni com a recurs didàctic  
d) Desenvolupament curricular  
  
2. Congressos d'àmbit 2023  
Primer quadrimestre  
- Coeducació  
- Educació Infantil  
- Equips directius  
- Formació de Persones Adultes  
- Formació professional i ensenyaments artístics i esportius  
- Inclusiva  
Tercer quadrimestre  
- Àmbit científic, tecnològic i matemàtic  
- Artisticoexpressiu  
- Humanístic i social  
- Plurilingüisme  
- TIC  
  
3. Educació inclusiva  
Les línies específiques d'aquest àmbit són:  
- Sensibilització i avaluació inicial (cultura)  
- Organització de centres per a la inclusió (polítiques)  
- Metodologies i estratègies inclusives (pràctiques)  
- Acció tutorial i orientació personal, acadèmica i professional  
- Innovació i investigació  
- Xarxes d'aprenentatge  
Que es desenvolupen a través de quatre espais formatius:  
1. Formació per a orientadors i orientadores  
2. Formació per a mestres de pedagogia terapèutica  
3. Formació per a mestres d'audició i llenguatge  
4. Formació per a la funció tutorial  
I es concretaran, amb caràcter general, mitjançant l'oferta formativa següent:  
a) ABC de la inclusió  
b) Organització de la resposta educativa en els centres  
c) El pla d'actuació personalitzat com a tasca col·laborativa de l'equip educatiu  
d) Els processos de transició i acolliment: eines per a l'orientació educativa des d'una perspectiva inclusiva  
e) ABC de l'orientació  
  
4. Coeducació  
Les línies específiques d'aquest àmbit són:  
- Llenguatge i espais igualitaris  
- Corresponsabilitat i bon tracte. Convivència  
- La diversitat sexual i familiar  
- L'educació afectivosexual  
- La visibilització de la dona  
- Prevenció i detecció de biaixos i violència de gènere  
Que es desenvoluparan, amb caràcter general, mitjançant l'oferta formativa següent:  
a) Formació per a la coordinació d'igualtat i convivència  
b) Formació per a l'organització i gestió de la igualtat i convivència en els centres educatius  
c) Visibilització de les aportacions de les dones en la història, les ciències, les arts i en la cultura  
d) Prevenció de biaixos i violència de gènere  
e) Intercanvi d'experiències sobre coeducació  
  
5. Formació Professional i ensenyaments artístics i esportius i Formació de Persones Adultes  
5.1. Formació Professional i ensenyaments artístics i esportius (FP i EAE)  
Les línies específiques d'aquest àmbit són:  
- Programació per competències  
- Metodologies didàctiques  
- Inclusió i orientació  
- Formació transversal  
- Tecnologies emergents  
- Formació específica per famílies professionals  
Que es desenvoluparan, amb caràcter general, mitjançant l'oferta formativa següent:  
a) Programació per competències en cicles formatius  
b) Elaboració de la programació didàctica en FP i EAE  
c) Canvi metodològic en l'FP  
d) Metodologia a l'aula semipresencial en FP. Nivell I  
e) Cap a un sistema integral de Formació Professional  
f) ABC de la inclusió per al professorat d'FP i Ensenyaments de Règim Especial  
g) Educació ambiental i ODS en els centres  
h) Plurilingüisme en FP  
i) Programes europeus  
j) Atenció inicial en situacions d'emergència a l'aula  
k) Acompanyar i acompanyar-se a l'aula de l'FP bàsica  
l) Riscos TIC a l'aula d'FP  
m) Gestió de Moodle en cicles d'FP  
n) Softskills: competències claus per a la ocupabilitat  
o) Big Data en la Formació Professional  
p) Introducció al Machine Learning  
q) Introducció a la ciberseguretat en les TIC i en els entorns de les tecnologies d'operació  
r) Introducció a la fabricació intel·ligent  
s) Activitats formatives específiques per famílies professionals  
5.2. Formació de Persones Adultes (FPA)  
Les línies específiques d'aquest àmbit són:  
- L'alfabetització de les persones joves i adultes al llarg de la vida  
  
- La inclusió social i professional de la ciutadania adulta  
- Pensament crític i democràtic i ciutadania activa al llarg de la vida  
  
Que es desenvoluparan, amb caràcter general, mitjançant l'oferta formativa següent:  
a) Iniciació a la pràctica docent en l'àmbit de la formació de persones adultes  
b) Actualització docent en l'FPA  
c) Habilitats emocionals i comunicatives  
d) Compromís cívic i participació ciutadana  
e) Formació i ocupació en FPA  
f) Aprenentatge al llarg de la vida per a persones privades de llibertat  
  
6. Tecnologies de la informació i de la comunicació (TIC)  
Les línies específiques d'aquest àmbit són:  
- Metodologies i recursos digitals  
- Ús responsable de les TIC  
- Ús d'eines TIC corporatives  
- Comunicació audiovisual  
- Pensament computacional i tecnologies emergents  
Que es desenvoluparan, amb caràcter general, mitjançant l'oferta formativa següent:  
a) Robòtica educativa  
b) Pensament computacional a l'aula amb Scratch  
c) Metodologies de les TIC en el procés ensenyament/aprenentatge  
d) Eines bàsiques de les TIC per a la docència  
e) Gestors de cursos en línia: Aules nivell inicial  
f) Gestors de cursos en línia: Aules nivell intermedi  
g) Portal EDU: allotjament del lloc web de centre  
h) Portal EDU: blog docent  
i) Lliurex per a la tasca docent  
j) Multimèdia  
k) Creació de materials didàctics amb eXeLearning: nivell inicial  
l) Creació de materials didàctics amb eXeLearning: nivell avançat  
m) Ciberconvivència i ús responsable d'internet  
n) Seguretat TIC, tractament de dades i propietat intel·lectual a l'aula  
o) Ús de les eines corporatives i gestió TIC  
  
7. Plurilingüisme  
Les línies específiques d'aquest àmbit són:  
- Metodologia TIL-TILC  
- Didàctica de la llengua en contextos multilingües  
- Foment lector  
- Llengua i recursos digitals  
- Internacionalització de l'educació i els programes europeus  
Que es desenvoluparan, amb caràcter general, mitjançant l'oferta formativa següent:  
a) Aprenentatge basat en projectes: TIL-TILC  
b) La lectura, espurna de canvi: recursos i estratègies  
c) Incorporació de les llengües no curriculars a l'aula  
d) Recursos digitals per a l'aprenentatge de llengües  
  
8. Desenvolupament de competències professionals  
Les línies específiques d'aquest espai formatiu són:  
- Desenvolupament i implantació dels nous marcs normatius i modificacions en la normativa vigent i aplicació de programes educatius  
  
- Desenvolupament de competències per al personal docent de nova incorporació  
- Desenvolupament de competències professionals al llarg de la vida  
- Desenvolupament de competències professionals per a funcions específiques  
Que es desenvoluparan, amb caràcter general, mitjançant l'oferta formativa següent, la qual respon a les necessitats de col·lectius generals o específics:  
a) Desenvolupament del Pla de formació per a la Inspecció d'Educació  
b) Formació sobre competències per a l'exercici de la funció directiva  
c) Actualització en l'acompliment de la funció directiva  
d) Formació dels coordinadors i coordinadores de formació en centres, dels coordinadors i coordinadores d'igualtat i convivència, i coordinadors i coordinadores TIC  
e) Formació dirigida al personal funcionari en pràctiques  
f) Iniciació i actualització de la funció tutorial  
g) Formació en prevenció de riscos laborals per al professorat en general  
  
Tercera. Pla anual d'actuació (PAA)  
1. Definició  
Els CEFIRE, vista l'oferta general de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, elaboraran el seu Pla anual d'actuació (PAA), on contextualitzaran les línies estratègiques del PFP al seu àmbit d'actuació incorporant la concreció de l'oferta general establida per aquesta conselleria, i també les actuacions formatives pròpies del seu entorn, detectades en la seua zona d'influència i demandades pels centres i pel personal docent.  
El PAA de cadascun dels CEFIRE, almenys, contindrà:  
a) Les accions del Pla de formació permanent del professorat de la Conselleria que es desenvoluparan en el CEFIRE.  
b) Les accions específiques del CEFIRE per a donar resposta a les necessitats de formació de la zona. En aquestes accions s'incorporaran les activitats formatives que es considere convenient oferir al conjunt dels centres de l'àmbit territorial corresponent.  
c) L'assessorament, el suport i el seguiment dels projectes de formació en centres o altres activitats formatives que es desenvolupen des dels centres i que requerisquen aquesta col·laboració del CEFIRE.  
d) El calendari de realització de totes les activitats formatives indicades.  
e) La proposta d'avaluació del PAA.  
2. Planificació de l'oferta formativa  
Cada CEFIRE planificarà en primer lloc tota l'oferta formativa corresponent al curs 2022-2023, tant l'oferta general com l'oferta pròpia. Aquesta planificació es publicarà en la pàgina web de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport i en la pàgina web de cada CEFIRE, durant el mes de setembre.  
En el marc d'aquesta resolució, en finalitzar el curs 2022-2023 cada CEFIRE planificarà la seua oferta per al curs 2023-2024.  
  
Quarta. Programa d'activitats formatives de centre (PAF)  
1. Definició  
El centre educatiu és el primer nucli de formació permanent del professorat, i el Programa d'activitats formatives (PAF) constitueix la seua eina bàsica per a establir els objectius, continguts i activitats formatives que es desenvoluparan al llarg de dos cursos escolars. No obstant això, encara que els seus plantejaments de base tenen caràcter biennal, tant els objectius, continguts com les activitats de formació proposades seran revisades en cada curs escolar, amb la finalitat de concretar les adequacions i modificacions que es determinen necessàries per a aquest període.  
El PAF ha de partir de la detecció i anàlisi de necessitats formatives col·lectives i individuals del professorat i del personal especialitzat, de manera que, sobre la base de la realitat del centre, haurà de recollir els resultats dels processos de reflexió compartits duts a terme, les propostes de millora que es pretenguen posar en marxa, dins del Pla d'actuació per a la millora, i també les conclusions que en aquest sentit s'hagen derivat de l'avaluació del PAF del curs anterior.  
  
El PAF s'ha de basar en les línies estratègiques establides en aquesta resolució, amb la pretensió d'incloure en aquest procés formatiu al major nombre de professorat del claustre i resta de personal destinatari d'aquest, i reforçar les mancances formatives detectades per a aconseguir els objectius establits de manera general en el Projecte educatiu de centre (PEC) i, de manera particular, en el PAM i en el Pla director de coeducació de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
  
El PAF ha de constituir un conjunt coherent d'activitats formatives amb sentit global, amb la mirada posada en la millora dels centres i serveis especialitzats, en la progressió de la seua organització i funcionament, de les dinàmiques que activen de comunicació, coordinació, col·laboració i treball en equip, de la gestió de conflictes i de la convivència, amb la pretensió d'optimitzar els processos d'ensenyament/aprenentatge que planifiquen i implementen per a incrementar l'èxit de l'alumnat, tant en el terreny escolar com en el personal i social, i sempre des de les més altes cotes de presència i participació, igualtat i coeducació.  
El PAF forma part de la Programació General Anual dels centres (PGA), ha de tindre en compte les necessitats especificades en el PAM, en el Projecte educatiu de centre (PEC) i en el Pla director de coeducació de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, l'avaluació del qual es materialitzarà a través de la memòria final de curs. A més, per a la seua elaboració s'hauran de considerar les propostes incloses en el Projecte de direcció del centre.  
El compromís i el lideratge de les direccions dels centres educatius, el seu suport i acompanyament, les seues aportacions tècniques, pedagògiques, de gestió i organitzatives, són clau en la implementació òptima dels PAF i de la seua repercussió en la posada en marxa i desenvolupament de processos de transformació dels centres en organitzacions que aprenen, obertes decididament a la innovació i orientades a la millora sostinguda en el temps com a part de les seues cultures, sobre les quals definir itineraris formatius propis que responguen a la singularitat de les seues realitats.  
El projecte de formació en centres incideix sobre la comunitat educativa d'un centre a través de la formació i el treball en comú dels seus components, de l'anàlisi i la reflexió compartida sobre la pràctica professional i la generació de coneixement col·lectiu aplicable al context escolar real, donant la possibilitat de col·laboració d'experts externs a l'activitat. Per això, es considera la modalitat més adequada, i en conseqüència prioritària, per a formar part del PAF dels centres a través de la corresponent sol·licitud, sent la seua coordinació fonamental de manera que la persona que assumisca tal responsabilitat tindrà una certificació de 20 hores més del total establit per al projecte.  
  
El desenvolupament i la implementació del currículum es troba entre les línies estratègiques que s'estableixen en aquesta resolució, que articulen i vertebren la formació permanent del professorat impulsada des de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
Per tant, de manera prioritària, amb la finalitat d'avançar en la implantació del nou currículum, els centres podran sol·licitar de manera específica, amb l'acompanyament i la supervisió de la Subdirecció General de Formació del Professorat, la realització de PFC sobre el nou currículum competencial i el seu desenvolupament en el marc del que es disposa en l'apartat 2 de la instrucció segona d'aquest annex.  
Des d'aquesta perspectiva, amb el fi involucrar en tota la seua dimensió els centres educatius en un procés de transformació en l'àmbit de la coeducació, també podran sol·licitar de manera específica, amb l'acompanyament i la supervisió de la Subdirecció General de Formació del Professorat, la realització de PFC en coeducació que serà regulat d'acord amb el Pla director de coeducació de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
Igualment, sobre la base de l'objectiu de sustentar el procés de transformació dels centres en organitzacions educatives digitalment competents, aquests podran sol·licitar la realització de PFC específics en digitalització a partir del curs 2023-2024. En el curs 2022-2023, des de la Subdirecció General de Formació del Professorat s'establiran les mesures i les pautes per a l'elaboració del Pla digital de centre i competència digital del professorat. Aquestes tasques comptaran amb el suport i acompanyament de les assessories de CEFIRE corresponents.  
  
A més, per a concretar l'elaboració final del PAF, els centres i serveis especialitzats també podran sol·licitar mitjançant la preceptiva convocatòria, la realització de seminaris i grups de treball, i també desenvolupar altres activitats formatives que es consideren necessàries, coordinades pels CEFIRE, amb la finalitat de cobrir les necessitats formatives del professorat i personal especialitzat.  
En aquest context, l'activitat de formació del professorat iMou-te s'integra en el PAF a través d'una convocatòria específica, que formalitza l'intercanvi d'experiències entre centres mitjançant visites que permeten l'observació i experimentació directa compartida de cultures, polítiques i pràctiques educatives d'altres centres.  
Totes les actuacions incloses en el PAF seran susceptibles de ser reconegudes com a formació permanent sempre que estiguen dirigides directament a la millora de la qualitat educativa, a la participació i a l'èxit de l'alumnat en l'àmbit escolar, personal i social, i/o a la reducció de l'abandó primerenc del sistema educatiu. El Servei de Planificació i Gestió de la Formació Permanent del Professorat comunicarà als centres aquelles activitats que seran reconegudes com a formació permanent a través de les corresponents assessories de referència, per a això hauran de complir la normativa vigent.  
De manera específica, les modalitats formatives corresponents a projectes de formació en centres, seminaris i grups de treball, segons s'indica en l'article 14.3 de la referida Ordre 65/2012, de 26 d'octubre, només seran reconegudes si han sigut convocades per l'òrgan competent en matèria de formació del professorat.  
No obstant això, i en virtut del que s'estableix en l'article 7.2 d'aquesta ordre, la Subdirecció General de Formació del Professorat, a través del Servei de Planificació i Gestió de la Formació Permanent del Professorat, podrà autoritzar seminaris específics dirigits a perfils professionals o col·lectius específics del professorat, o per a tractar temàtiques concretes que així ho requerisquen.  
  
2. Coordinació de formació del centre  
Tal com s'estableix en l'article 10 de l'Ordre 65/2012, de 26 d'octubre, les direccions dels centres educatius sostinguts amb fons públics designaran una persona coordinadora de formació, d'entre els membres del claustre.  
La persona coordinadora de formació, amb la col·laboració de l'equip directiu, articularà, dins del Pla d'actuació per a la millora (PAM), la identificació de necessitats formatives del claustre, del personal de suport, personal especialitzat, dels diferents departaments o equips, i també les necessitats formatives individuals.  
La persona coordinadora de formació del centre, en els terminis que s'establisquen i seguint les instruccions que per a això es publiquen en la pàgina web de la conselleria competent en matèria de formació del professorat, dirigirà l'elaboració i gestió del Programa d'activitats formatives per al curs 2022-2023.  
La tasca d'aquesta coordinació és fonamental per a l'èxit de les activitats formatives que en ell es planifiquen. Per tant, es desenvoluparà una formació específica dirigida a les persones que exerceixen la coordinació de formació en els centres educatius amb un reconeixement d'hores de formació permanent, la qual s'haurà d'iniciar durant el mes de setembre. Aquesta formació serà comuna per a tots els CEFIRE i, a més, s'establirà una actuació conjunta que permeta la creació de xarxes de formació que facilite el treball col·laboratiu entre les coordinadors i coordinadores de formació.  
S'incidirà especialment en la comunicació i intercanvi d'idees i plantejaments entre les persones coordinadores i el CEFIRE a través de la corresponent assessoria de referència, per a maximitzar el benefici de les activitats de formació proposades i per a avaluar tant el procés com la incidència de la formació en l'alumnat dels centres.  
  
  
Cinquena. Modalitats formatives del Pla d'actuació  
La tipologia i format de les activitats formatives a aplicar ha d'afavorir l'anàlisi i la reflexió compartida sobre la pràctica professional, la generació de coneixement col·lectiu aplicable al context escolar real que revertisca en la seua millora. Per tant, han de tindre com a objectiu ampliar la seua vinculació amb la innovació i la investigació educativa, punt de partida per a la conformació de xarxes de treball entre equips docents i, si és el cas, amb les universitats i amb els membres de la comunitat educativa, com a base de la millora de la qualitat d'educació.  
  
Les modalitats formatives, en el marc de la normativa vigent, han de ser facilitadores, no limitadores, d'aquest desenvolupament competencial docent, sent necessari un abordatge d'aquestes des d'una perspectiva flexible i innovadora.  
Les modalitats formatives establides en l'article 14 de l'Ordre 65/2012, de 26 d'octubre, i també la seua durada i format que es concreta en el seu article 16, constitueixen el referent per a la planificació i implementació d'activitats formatives. En el cas que les activitats formatives planificades no corresponguen directament amb les dites modalitats, s'establirà la seua vinculació amb aquestes des de la perspectiva flexible i innovadora referida, a criteri del CEFIRE de referència i sota la supervisió del Servei de Planificació i Gestió de la Formació Permanent del Professorat.  
  
Sisena. Seguiment i avaluació de la formació permanent  
El seguiment i l'avaluació de les actuacions en matèria de formació permanent del professorat ha d'atendre una doble finalitat:  
- La valoració dels plans i programes d'actuació i formació, i  
  
- l'estimació de la incidència de la formació permanent en la millora dels centres i dels processes d'ensenyament i aprenentatge que s'hi planifiquen i implementen.  
La Subdirecció General de Formació del Professorat, a través del Servei de Planificació i Gestió de la Formació Permanent del Professorat i dels CEFIRE, realitzarà el seguiment i avaluarà de manera conjunta el Pla de formació de la Conselleria, els plans d'actuació de cada CEFIRE i els programes d'activitats formatives dels centres, amb la finalitat d'introduir les millores necessàries en els cursos següents.  
  
Igualment, els centres educatius avaluaran internament el seu Programa d'activitats formatives amb caràcter anual amb la finalitat d'introduir les mesures correctores necessàries per a aplicar-les en el PAF del curs següent, les quals hauran de quedar reflectides en la corresponents memòries de les PGA, o dels plans d'activitats en el cas dels serveis especialitzats, en funció del grau d'ajust a les necessitats formatives identificades, de la idoneïtat metodològica, de la temporalització, de la difusió d'assoliments, productes i experiències formatives, de la utilitat pràctica i del seguiment i avaluació del seu impacte en la millora del centre i de l'èxit de tot l'alumnat.  
Les activitats formatives individuals seran avaluades per les persones que participen en aquestes (assistents, professors/es, tutors/es i coordinadors/es), mitjançant les eines establides pel Servei de Planificació i Gestió de la Formació Permanent del Professorat i pel Servei de Registre i Acreditació Docent, per a valorar, entre altres aspectes, el grau de satisfacció, l'ajust a les necessitats formatives, la idoneïtat metodològica, de la temporalització, la difusió d'assoliments, productes i experiències formatives i la seua utilitat pràctica.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9374, del 04-07-2022 (2022/6172)

RESOLUCIÓN de 28 de junio de 2022, de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional, por la que se establece el Plan bienal de formación permanente del profesorado correspondiente a los cursos 2022-2023 y 2023-2024.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9374

Fecha DOGV
:   04-07-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/6172

CVE


Fecha del documento
:   28-06-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 28 de junio de 2022, de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional, por la que se establece el Plan bienal de formación permanente del profesorado correspondiente a los cursos 2022-2023 y 2023-2024. [2022/6172]  
ÍNDICE  
  
Preámbulo  
Objeto  
Anexo. Instrucciones que establecen y guían el Plan de formación permanente del profesorado  
Primera. Niveles de planificación de la oferta de formación permanente para el profesorado no universitario  
- Primer nivel: Plan de formación permanente del profesorado establecido por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte (PFP).  
- Segundo nivel: Plan anual de actuación de los Centros de Formación, Innovación y Recursos Educativos (PAA).  
- Tercer nivel: Programa de actividades formativas de centro (PAF). Sus planteamientos de base tendrán carácter bienal, pero su elaboración se llevará a cabo cada curso escolar con el fin de concretar las adecuaciones y modificaciones que se determinen necesarias para este periodo.  
  
Segunda. Plan de formación permanente del profesorado (PFP)  
1. Definición.  
2. Objetivos.  
3. Líneas estratégicas.  
3.1. Líneas estratégicas marco.  
3.2. Concreción de las líneas estratégicas.  
Tercera. Plan anual de actuación (PAA)  
1. Definición.  
2. Planificación de la oferta formativa.  
Cuarta. Programa de actividades formativas de centro (PAF)  
1. Definición.  
2. Coordinación de formación del centro.  
Quinta. Modalidades formativas del Plan anual de actuación  
Sexta. Seguimiento y evaluación de la formación permanente  
  
  
PREÁMBULO  
  
La Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, en sus artículos 102 y 103 establece el derecho y la obligación que la formación permanente representa para todo el profesorado, subraya su papel esencial en la mejora de la calidad de la enseñanza y en el funcionamiento de los centros, así como la responsabilidad de la Administración educativa en garantizar su oferta.  
La finalidad última de la formación permanente del profesorado es la mejora de la calidad educativa y la consiguiente repercusión en el proceso de aprendizaje del alumnado. Esta formación permanente debe orientarse hacía la mejora integral de la enseñanza que favorezca el desarrollo de todas las potencialidades del alumnado y, sobre la base de una inequívoca equidad educativa, su éxito tanto personal, social como propiamente escolar.  
La Orden 64/2012, de 26 de octubre, de la Conselleria de Educación, Formación y Empleo por la que se desarrolla el Decreto 231/1997, de 2 de septiembre, que regula la creación, estructura y funcionamiento de los Centros de Formación, Innovación y Recursos Educativos de la Comunidad Valenciana, determina el desarrollo de los planes anuales de actuación de los Centros de Formación, Innovación y Recursos Educativos (CEFIRE), así como el asesoramiento a los centros educativos en el desarrollo de las actividades formativas.  
La Orden 65/2012, de 26 de octubre, de la Conselleria de Educación, Formación y Empleo, que establece el modelo de formación permanente del profesorado y el diseño, reconocimiento y registro de las actividades formativas, define el Plan de formación permanente del profesorado como el documento guía que definirá las líneas estratégicas de actuación, así como los procesos de evaluación del impacto de la formación permanente del profesorado. El Plan de formación permanente constituye un instrumento al servicio de los centros educativos, que se ha de ajustar y conformar en función de sus necesidades y las del profesorado para darles respuesta.  
La formación permanente tiene que estar estrechamente vinculada a los centros educativos, en tanto que organizaciones nucleares para el cambio y progresión del sistema educativo valenciano. Por tanto, se ha de articular alrededor de la reflexión e investigación por parte del profesorado sobre qué prácticas son las más adecuadas para contribuir al aprendizaje y desarrollo competencial de todo el alumnado desde las cotas más altas de presencia, participación, igualdad y coeducación, prácticas sustentadas en la colaboración y el trabajo en equipo de los diferentes agentes educativos, y definidas desde una perspectiva innovadora cuyos resultados satisfactorios hayan sido constatados mediante evidencias obtenidas de su aplicación. Se ha de potenciar la generación de conocimiento profesional compartido, además de institucionalizar el intercambio de experiencias de aula en los centros y entre los centros, para acercar la formación al profesorado que la requiera y permitir experimentar la mejora en la calidad educativa de forma progresiva y conjunta.  
En este marco, el proceso de digitalización de los centros, de transformación en organizaciones educativas digitalmente competentes, es fundamental. La identificación de los recursos pedagódicos digitales disponibles y su integración coherente en los proyectos educativos y programaciones generales anuales de los centros, así como su implementación a través de las programaciones de aula, debe permitir dar respuesta a las necesidades educativas de todo el alumnado para impulsar su progresión competencial en una sociedad del siglo XXI, vertebrada por las tecnológías de la información y comunicación.  
Así pues, las acciones formativas de este plan tienen como objetivo ampliar su vinculación con la innovación y la investigación educativa, punto de partida para la conformación de redes de trabajo entre equipos docentes intracentro e intercentro y, en su caso, con las universidades y con los diferentes miembros de la comunidad educativa, como base de la mejora de la calidad de la educación.  
El Programa de actividades formativas del centro (PAF), referenciado en el Plan bienal de formación permanente del profesorado establecido por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte (PFP) y en los planes anuales de actuación de los CEFIRE (PAA), debe ser una herramienta que dé respuesta a las necesidades que los centros educativos detecten autónomamente en el marco de sus planes de actuación para la mejora (PAM), con el objeto de mejorar la práctica educativa tanto desde sus propias propuestas como desde las propuestas realizadas desde la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
En el año 2016 se duplicó la red de los CEFIRE, llegando a 18 centros: los generales (territoriales) de Alicante, Castelló de la Plana, Elda, Elche, Gandia, Orihuela, Sagunto, Torrent, València, Vinaròs y Xàtiva, y los específicos de Formación Profesional y de Enseñanzas Artísticas y Deportivas, de Educación Inclusiva, de Educación Infantil, de Plurilingüismo, del ámbito Científico, Tecnológico y Matemático, Humanístico y Social, y el Artístico-Expresivo. Por Resolución de 20 de febrero de 2019 se crea el CEFIRE de Alcoy, que comenzó a funcionar el curso escolar 2019-2020. En consecuencia, se ha incrementado sustancialmente la capacidad de respuesta a las demandas de formación que se detectan desde los CEFIRE distribuidos a lo largo del territorio, que requiere una indispensable coordinación entre los equipos de las asesorías de los diferentes ámbitos, con vistas a canalizar la atención al profesorado.  
Por todo ello, se hace necesario precisar instrucciones que concreten el Plan de formación permanente del profesorado que se desarrollará en los cursos 2022-2023 y 2023-2024, que garanticen tanto la elaboración de los planes anuales de actuación de los CEFIRE como las adecuaciones y modificaciones necesarias de los programas de actividades formativas de centro, con el fin de optimizar el impacto que la formación permanente del profesorado ha de tener en la transformación del sistema educativo valenciano, focalizado en el incremento del éxito escolar de todo el alumnado.  
Así pues, en virtud de las competencias que se me confieren en el artículo 82.1 del Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, y en el artículo 5 del Decreto 173/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria con competencias en materia de educación, resuelvo:  
Objeto  
Esta resolución tiene por objeto aprobar las instrucciones incluidas en el anexo de esta resolución, que establecen y guían el Plan de formación permanente del profesorado (PFP), y a las que se tendrán que ajustar las actuaciones de formación permanente del profesorado durante los cursos académicos 2022-2023 y 2023-2024.  
  
València, 28 de junio de 2022.- El secretario autonómico de Educación y Formación Profesional: Miguel Soler Gracia.  
  
  
  
ANEXO  
Instrucciones que establecen y guían el   
Plan de formación permanente del profesorado  
  
Primera. Niveles de planificación de la oferta de formación permanente para el profesorado no universitario  
Es fundamental integrar de manera coherente la planificación de la formación permanente para el profesorado de la Comunitat Valenciana, desde la establecida por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, hasta la que finalmente recibe el profesorado individualmente o en sus centros. Por ello la planificación de la oferta formativa destinada al personal contemplado en el artículo 4 de la Orden 65/2012, de 26 de octubre, de la Conselleria de Educación, Formación y Empleo, en el ámbito territorial de la Comunitat Valenciana, se estructura en tres niveles:  
- Primer nivel: Plan de formación permanente del profesorado establecido por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte (PFP). Instrumento dispuesto mediante resolución por la Conselleria competente en materia de educación, a través de su órgano superior competente en materia de formación del profesorado.  
- Segundo nivel: Plan anual de actuación de los Centros de Formación, Innovación y Recursos Educativos (PAA). Documento elaborado por cada uno de los Centros de Formación, Innovación y Recursos Educativos (CEFIRE) de la red, siendo el PFP su referente.  
- Tercer nivel: Programa de actividades formativas de centro (PAF). Documento elaborado por los centros educativos no universitarios a través del cual, y sobre la base de su autonomía, impulsan y proponen actividades formativas en el ámbito del desarrollo de su proyecto educativo, siendo sus referentes el PFP y los PAA de los CEFIRE.  
  
Segunda. Plan de formación permanente del profesorado (PFP)  
1. Definición  
El Plan de formación permanente del profesorado (PFP) es el instrumento que establece los objetivos, define las líneas estratégicas y la planificación de la formación permanente del profesorado no universitario, a aplicar en los cursos 2022-2023 y 2023-2024 en el ámbito territorial de la Comunidad Valenciana.  
En el desarrollo del PFP, y de todas aquellas actuaciones que de este desarrollo se deriven, trabajarán activamente tanto la Subdirección General de Formación del Profesorado, a través de sus servicios adscritos, como la red de asesorías de formación de los CEFIRE, en colaboración directa con las personas coordinadoras de formación de los centros sostenidos con fondos públicos.  
Las acciones desarrolladas estarán sostenidas por los presupuestos establecidos para este efecto por la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional.  
2. Objetivos  
Los objetivos del PFP convergen en la necesidad de reforzar la competencia profesional del profesorado, que redunde en éxito educativo de su alumnado. Así pues, sobre la base de las líneas estratégicas de actuación que en esta resolución se definen, y de una aplicación normativa que propicie una respuesta más flexible y operativa a las necesidades detectadas en materia de formación permanente del profesorado, se establecen los siguientes objetivos:  
a) Partir de las necesidades de formación detectadas en los centros educativos en el marco de sus Planes de actuación para la mejora, con la finalidad de concretar las actuaciones en materia de formación permanente del profesorado de la Subdirección General de Formación del Profesorado, de sus servicios adscritos, de los CEFIRE y las de los propios centros educativos.  
b) Potenciar la formación en los centros y para los centros, dentro de su autonomía y proyección intercentros, como eje vertebrador de la formación permanente.  
c) Fomentar el intercambio de experiencias de éxito entre los centros educativos.  
d) Orientar y apoyar el proceso de digitalización de los centros encaminado a su transformación en organizaciones educativas digitales competentes.  
e) Impulsar la innovación y la investigación en el contexto escolar, con la finalidad de elevar el impacto de la formación permanente en el éxito educativo del alumnado desde las cotas más altas de presencia, participación, igualdad y coeducación.  
f) Propiciar una respuesta más flexible y operativa a las necesidades detectadas en materia de formación permanente del profesorado.  
g) Potenciar y diversificar la oferta formativa en las modalidades a distancia y semipresencial, para facilitar el acceso a la formación permanente.  
h) Favorecer la coordinación entre las instituciones responsables de la formación inicial y permanente del profesorado.  
i) Evaluar el impacto de la formación permanente del profesorado, como elemento de mejora de la práctica docente y del rendimiento del alumnado.  
El desarrollo competencial de todo el alumnado desde las cotas más altas de presencia, participación e igualdad constituye el referente primordial de la formación permanente del profesorado que en este plan bienal se establece. Entre las líneas estratégicas que han de articular su puesta en práctica, se integra de manera esencial el desarrollo e implementación del currículo.  
Así pues, durante los cursos 2022-2023 y 2023-2024 se diseñarán y llevarán a término diferentes iniciativas formativas, de asesoramiento y acompañamiento, dirigidas al profesorado y a sus equipos directivos, sobre lo que representa el nuevo curriculum competencial y su desarrollo. La finalidad esencial será presentar la nueva arquitectura curricular contextualizada en el marco legal vigente, profundizar en el análisis de los elementos que lo conforman, de sus relaciones y vínculos y, sobre esta base, facilitar al profesorado recursos conceptuales, procedimentales e instrumentales para su implementación en el aula.  
Para ello se partirá de lo dispuesto a este respecto en la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, y de su concreción en la normativa autonómica, se profundizará en los elementos fundamentales del nuevo currículo y se facilitarán al profesorado orientaciones para diseñar y aplicar sus programaciones didácticas desde el enfoque competencial del nuevo currículo. Así mismo, se diseñará formación dirigida a los equipos directivos, que proporcione orientaciones sobre la aplicación en los centros de las medidas organizativas y de funcionamiento más coherentes con este desarrollo curricular.  
3. Líneas estratégicas  
Las líneas estratégicas de actuación son impulsadas por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte a través de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional, gestionadas y planificadas por la Subdirección General de Formación del Profesorado, a través del Servicio de Planificación y Gestión de la Formación Permanente del Profesorado y del Servicio de Registro y Acreditación Docente. Además de dar continuidad a las líneas estratégicas iniciadas en cursos anteriores, darán cabida a nuevas tendencias y concreciones dentro del sistema educativo y, por tanto, constituirán el PFP de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
3.1. Líneas estratégicas marco  
I. La formación del profesorado como impulsora del desarrollo del currículo en las etapas de Educación Infantil, Educación Primaria, Educación Secundaria Obligatoria, Bachillerato, y Formación de Personas Adultas respecto de los programas de alfabetización y para adquirir y actualizar la formación básica -artículo 5.2, apartado a, de la Ley 1/1995; anexo I del Decreto 220/1999-.  
1. Actualización científica, curricular, didáctica y metodológica en las áreas, materias y ámbitos de las enseñanzas en E. Infantil, E. Primaria, E. Secundaria, Bachillerato y Formación de Personas Adultas.  
- Accesibilidad y diseño universal para el aprendizaje (DUA)  
- Proyectos interdisciplinares  
- Actuaciones de refuerzo y de profundización. Planes específicos de refuerzo. Planes específicos de enriquecimiento y profundización  
- Docencia compartida  
- Lectura comprensiva guiada como herramienta de aprendizaje  
- Metodologías activas y participativas adaptadas al contexto y a las necesidades de cada centro  
2. Desarrollo e implementación del currículo. Planificación y evaluación competencial.  
- Competencias clave y perfil de salida del alumnado  
- Instrumentos de programación y de evaluación  
- Evaluación para el aprendizaje  
3. Investigación e innovación educativas integradas en el proyecto curricular. Herramientas para el cambio. El aula del futuro como instrumento transformador de espacios y metodologías educativas. La internacionalización de la educación: eTwinning y Erasmus+. Investigación para la mejora de la práctica educativa. Intercambio de experiencias educativas.  
4. Enfoque trasversal del currículum. Inclusión en el currículum de diferentes ejes transversales como: educación ambiental, consumo responsable y desarrollo sostenible; movilidad sostenible, segura y saludable; educación para la salud; competencia emocional; memoria histórica y educación para la paz; educación patrimonial; desarrollo de la ciudadanía crítica; espíritu científico y de emprendimiento; fomento de la participación social de mujeres y hombres y de la igualdad de género; la visualización de la mujer: referentes femeninos; modelos de convivencia con perspectiva de género.  
5. Enfoque interdisciplinar del currículum: trabajo por ámbitos; educación a través de las artes y la expresión física; proyectos STEM.  
6. Los Objetivos de Desarrollo Sostenible (ODS) como necesidad y compromiso para una educación de calidad.  
  
II. La formación del profesorado como factor clave para el desarrollo de una escuela inclusiva, coeducativa e igualitaria.  
1. Organización de centros para la inclusión.  
- Organización de los niveles de respuesta  
- Participación de la comunidad educativa y redes del entorno  
- Acción sociocomunitaria y ecosocial  
- Unidades y programas específicos en centros ordinarios  
- Atención a los centros con entornos de aprendizaje específicos  
2. Inclusion social e interculturalidad.  
3. Coeducación e igualdad.  
- Implementación de lenguaje y espacios igualitarios  
- La corresponsabilidad y el buen trato. Convivencia  
- La diversidad sexual y familiar  
- La educación afectivo-sexual  
- Prevención y detección de sesgos y violencia de género  
- Visibilización de referentes femeninos  
- Orientación académica y profesional sin sesgo de género  
4. Convivencia y ciberconvivencia.  
5. Acción tutorial y orientacion personal, académica y profesional.  
6. Transición entre etapas y acogida.  
  
III. La formación del profesorado vinculada a la Formación Profesional, las enseñanzas de régimen especial, las escuelas oficiales de idiomas, y los centros de Formación de Personas Adultas respecto de los programas del b al j del artículo 5.2 de la Ley 1/1995, de 20 de enero, y los anexos III y IV del Decreto 220/1999, de 23 de noviembre.  
1. La Formación Profesional.  
- Actualización científica y curricular  
- Estrategias metodológicas y de evaluación en la Formación Profesional  
- Internacionalización de la educación: Programas europeos en la FP  
2. Las enseñanzas de régimen especial.  
- Fomento de la organización y desarrollo de estas enseñanzas  
  
- Estrategias metodológicas y de evaluación en las enseñanzas artísticas  
3. Las escuelas oficiales de idiomas.  
- Coordinación de estas enseñanzas con las establecidas en las enseñanzas básicas  
- Las metodologías comunicativas en la enseñanza de lenguas y la evaluación  
4. Los centros de Formación de Personas Adultas.  
- Impulso de la formación a lo largo de la vida. Diseño de estrategias y de metodologías que favorezcan estas enseñanzas  
- Diseño de itinerarios de formación personalizados para aquellos sectores de la población en riesgo de exclusión social que favorezcan la empleabilidad, la integración social y el desarrollo personal  
  
IV. La formación del profesorado y las tecnologías de la información y de la comunicación (TIC) y la comunicación audiovisual en los procesos de enseñanza y aprendizaje.  
1. Metodologías y recursos digitales.  
- Las TIC como apoyo de metodologías activas  
- Recursos de las TIC en el proceso de enseñanza/aprendizaje  
- Docencia en entornos virtuales de aprendizaje  
2. Uso responsable de las TIC.  
- TIC, inclusión y convivencia  
- Seguridad y privacidad  
- Uso ético de la información  
3. Uso de herramientas corporativas.  
- Herramientas corporativas para la docencia  
4. Comunicación audiovisual.  
- Herramientas para la producción y edición multimedia  
5. Pensamiento computacional y tecnologías emergentes.  
  
V. La formación del profesorado como elemento condicionante para el desarrollo de la educación plurilingüe e intercultural.  
1. Metodología TIL-TILC.  
2. Didáctica de la lengua en contextos multilingües.  
3. Fomento lector.  
4. Lengua y recursos digitales.  
5. Internacionalización de la educación: los programas europeos.  
  
VI. La formación del profesorado como factor clave para el desarrollo profesional del profesorado.  
1. Desarrollo e implantación de los nuevos marcos normativos y modificaciones en la normativa vigente y aplicación de programas educativos.  
2. Desarrollo de competencias para el personal docente de nueva incorporación.  
- Formación del profesorado en prácticas y de nueva incorporación a la docencia  
- Formación para la Inspección de Educación en su incorporación a este cuerpo docente  
- Formación para el profesorado de nueva incorporación en centros, programas y unidades específicas  
3. Desarrollo de competencias profesionales a lo largo de la vida.  
  
- Competencia didáctica, científica y metodológica. Gestión del aula  
- Uso de las tecnologías de la información y de la comunicación  
- Habilidades sociales y de comunicación  
- Trabajo colaborativo y participativo  
- Aplicación transversal de la perspectiva de género. Los objetivos del eje 2 del Plan director de coeducación, compromiso con una educación igualitaria  
4. Desarrollo de competencias profesionales para funciones específicas.  
- Acreditación docente para la función directiva  
- Actualización en el desempeño de la función directiva  
- Actualización de las competencias para el ejercicio de la función inspectora  
- Formación para el ejercicio de la función tutorial  
- Formación básica para las personas coordinadoras de formación en centros, en igualdad y convivencia y en TIC  
- Formación de equipos docentes para la internacionalización e investigación mediante los programas europeos  
- Formación básica y actualización en prevención de riesgos laborales  
- Formación para la actualización profesional de colectivos docentes y técnicos educativos específicos  
- Formación para la actualización profesional del profesorado de orientación educativa, pedagogía terapéutica y audición y lenguaje, como personal especializado de apoyo a la inclusión  
3.2. Concreción de las líneas estrategias marco  
El PFP de la Conselleria se concretará con una oferta general para todo el profesorado de la Comunitat Valenciana, que será desarrollada bien con actividades de carácter general ofrecidas por los ámbitos de forma coordinada o bien con actividades específicas ofrecidas en los diferentes CEFIRE.  
  
Las actividades de carácter general se especifican a continuación:  
  
1. Desarrollo del currículum  
1.1. Educación Infantil.  
Las líneas específicas de este ámbito son:  
- El niño en el proceso de enseñanza/aprendizaje  
- La autonomía  
- Las metodologías en Educación Infantil  
- Contextos y situaciones de aprendizaje  
- Juego y movimiento  
- La globalidad de los lenguajes  
- Evaluación: tratamiento, documentación y narrativa  
- Competencia profesional del docente de Educación Infantil  
- La propuesta pedagógica y la programación en Educación Infantil  
Que se desarrollan a través de cinco itinerarios:  
1. Herramientas para el cambio  
2. Miradas hacia el primer ciclo de Educación Infantil  
3. La organización y la gestión educativa en Educación Infantil  
4. Bienestar emocional y físico en entornos educativos  
5. Mejora de la práctica educativa en educación infantil  
Y se concretarán, con carácter general, a través de la siguiente oferta formativa:  
a) La propuesta pedagógica en Educación Infantil  
b) Programar desde un marco inclusivo y respetuoso en Educación Infantil  
c) El abordaje del currículum en Educación Infantil  
d) Estrategias y herramientas de comunicación entre el personal docente y las familias a través de Aules en Educación Infantil  
1.2. Ámbito Artístico-expresivo  
Las líneas específicas de este ámbito son:  
- Innovación educativa: instituciones educativas y proyectos  
- Actualización pedagógica y metodológica. Formación sobre el nuevo currículum  
- Recursos: elaboración y difusión  
- Colaboración con instituciones y entidades relacionadas con el ámbito  
- Intercambio de experiencias  
- Relación con otros ámbitos específicos. Internacionalización. Comunicación social y redes de profesorado  
Que se desarrollarán, con carácter general, mediante la siguiente oferta formativa:  
a) Jornadas de ámbito artístico-expresivo  
b) El nuevo currículum en el ámbito artístico-expresivo  
c) Intercambio de experiencias artístico-expresivas  
d) Resistencias artísticas: procesos artísticos en entornos educativos  
1.3. Ámbito científico, tecnológico y matemático (CTEM)  
Las líneas específicas de este ámbito son:  
- Recursos matemáticos para las diferentes etapas educativas  
- Actividades prácticas de ciencias experimentales para las diferentes etapas educativas y especialidades  
- Recursos para tecnología y digitalización  
- Proyectos STEM: interdisciplinariedad, internacionalización y aprovechamiento de espacios  
- Explotación didáctica de recursos no formales: ciencia y sociedad  
- Sostenibilidad en STEM: Educación medioambiental y salud  
Que se desarrollarán, con carácter general, mediante la siguiente oferta formativa:  
a) Hacia un centro sostenible  
b) Actividades prácticas de ciencias para ESO y Bachiller  
c) Recursos de matemáticas para educación Infantil y Primaria  
d) Recursos de matemáticas para ESO y Bachillerato  
e) Espacios y aulas STEM  
f) Huerto escolar  
g) Menudaciencia: cómo aprender ciencia y divertirse  
h) Programación y robótica en STEM  
i) Proyectos interdisciplinares STEM para ESO y Bachillerato  
j) Tecnología 3D en el aula  
k) Vive la ciencia en los museos de la Comunidad Valenciana  
1.4. Ámbito humanístico y social  
Las líneas específicas de este ámbito son:  
- Metodologías activas para el aprendizaje competencial  
- Los ODS en humanidades y ciencias sociales  
- Ciudadanía crítica y participativa  
- Memoria democrática  
- El patrimonio como recurso didáctico  
- Desarrollo del currículo y didácticas específicas  
- La perspectiva de género en las humanidades y las ciencias sociales  
- Sensibilización y prevención del terrorismo  
Que se desarrollarán, con carácter general, mediante la siguiente oferta formativa:  
a) Herramientas didácticas para trabajar la memoria democrática en las aulas  
b) Ciudadanía crítica. Democracia y participación  
c) El patrimonio como recurso didáctico  
d) Desarrollo curricular  
  
2. Congresos de ámbito 2023  
Primer cuatrimestre  
- Coeducación  
- Educación infantil  
- Equipos directivos  
- Formación de Personas Adultas  
- Formación Profesional y enseñanzas artísticas y deportivas  
- Inclusiva  
Tercer cuatrimestre  
- Ámbito científico, tecnológico y matemático  
- Artístico-expresivo  
- Humanístico y social  
- Plurilingüismo  
- TIC  
  
3. Educación inclusiva  
Las líneas específicas de este ámbito son:  
- Sensibilización y evaluación inicial (cultura)  
- Organización de centros para la inclusión (políticas)  
- Metodologías y estrategias inclusivas (prácticas)  
- Acción tutorial y orientación personal, académica y profesional  
- Innovación e Investigación  
- Redes de aprendizaje  
Que se desarrollan a través de cuatro espacios formativos:  
1. Formación para orientadores y orientadoras  
2. Formación para maestros y maestras de pedagogía terapéutica  
3. Formación para maestros y maestras de audición y lenguaje  
4. Formación para la función tutorial  
Y se concretarán, con carácter general, mediante la siguiente oferta formativa:  
a) ABC de la inclusión  
b) Organización de la respuesta educativa en los centros  
c) El plan de actuación personalizado como tarea colaborativa del equipo educativo  
d) Los procesos de transición y acogida: herramientas para la orientación educativa desde una perspectiva inclusiva  
e) ABC de la orientación  
  
4. Coeducación  
Las líneas específicas de este ámbito son:  
- Lenguaje y espacios igualitarios  
- Corresponsabilidad y buen trato. Convivencia  
- La diversidad sexual y familiar  
- La educación afectivo-sexual  
- La visibilización de la mujer  
- Prevención y detección de sesgos y violencia de género  
Que se desarrollarán, con carácter general, mediante la siguiente oferta formativa:  
a) Formación para la coordinación de igualdad y convivencia  
b) Formación para la organización y gestión de la igualdad y convivencia en los centros educativos  
c) Visibilización de las aportaciones de las mujeres en la historia, las ciencias, las artes y en la cultura  
d) Prevención de sesgos y violencia de género  
e) Intercambio de experiencias sobre coeducación  
  
5. Formación Profesional y enseñanzas artísticas y deportivas, y Formación de Personas Adultas  
5.1. Formación Profesional y enseñanzas artísticas y deportivas (FP y EAE)  
Las líneas específicas de este ámbito son:  
- Programación por competencias  
- Metodologías didácticas  
- Inclusión y orientación  
- Formación transversal  
- Tecnologías emergentes  
- Formación específica por familias profesionales  
Que se desarrollarán, con carácter general, mediante la siguiente oferta formativa:  
a) Programación por competencias en ciclos formativos  
b) Elaboración de la programación didáctica en FP y EAE  
c) Cambio metodológico en la FP  
d) Metodología en el aula semipresencial en FP. Nivel I  
e) Hacia un sistema integral de Formación Profesional  
f) ABC de la inclusión para el profesorado de FP y E. de Régimen Especial  
g) Educación ambiental y ODS en los centros  
h) Plurilingüismo en FP  
i) Programas europeos  
j) Atención inicial en situaciones de emergencia en el aula  
k) Acompañar y acompañarse en el aula de la FP básica  
l) Riesgos TIC en el aula de FP  
m) Gestión de Moodle en ciclos de FP  
n) Softskills: Competencias claves para la ocupabilidad  
o) Big Data en la Formación Profesional  
p) Introducción al Machine Learning  
q) Introducción a la ciberseguridad en las TIC y en los entornos de las tecnologías de operación  
r) Introducción a la fabricación inteligente  
s) Actividades formativas específicas por familias profesionales  
5.2. Formación de Personas Adultas (FPA)  
Las líneas específicas de este ámbito son:  
- La alfabetización de las personas jóvenes y adultas a lo largo de la vida  
- La inclusión social y profesional de la ciudadanía adulta  
- Pensamiento crítico y democrático y ciudadanía activa a lo largo de la vida  
Que se desarrollarán, con carácter general, mediante la siguiente oferta formativa:  
a) Iniciación a la práctica docente en el ámbito de la formación de personas adultas  
b) Actualización docente en la FPA  
c) Habilidades emocionales y comunicativas  
d) Compromiso cívico y participación ciudadana  
e) Formación y ocupación en FPA  
f) Aprendizaje a lo largo de la vida para personas privadas de libertad  
  
6. Tecnologías de la información y de la comunicación (TIC)  
Las líneas específicas de este ámbito son:  
- Metodologías y recursos digitales  
- Uso responsable de las TIC  
- Uso de herramientas TIC corporativas  
- Comunicación audiovisual  
- Pensamiento computacional y tecnologías emergentes  
Que se desarrollarán, con carácter general, mediante la siguiente oferta formativa:  
a) Robótica educativa  
b) Pensamiento computacional en el aula con Scratch  
c) Metodologías de las TIC en el proceso enseñanza/aprendizaje  
d) Herramientas básicas de las TIC para la docencia  
e) Gestores de cursos en línea: Aules nivel inicial  
f) Gestores de cursos en línea: Aules nivel intermedio  
g) Portal EDU: alojamiento del sitio web de centro  
h) Portal EDU: blog docente  
i) Lliurex para la tarea docente  
j) Multimedia  
k) Creación de materiales didácticos con eXeLearning: nivel inicial  
l) Creación de materiales didácticos con eXeLearning: nivel avanzado  
m) Ciberconvivencia y uso responsable de internet  
n) Seguridad TIC, tratamiento de datos y propiedad intelectual en el aula  
o) Uso de las herramientas corporativas y gestión TIC  
  
7. Plurilingüismo  
Las líneas específicas de este ámbito son:  
- Metodología TIL-TILC  
- Didáctica de la lengua en contextos multilingües  
- Fomento lector  
- Lengua y recursos digitales  
- Internacionalización de la educación y los programas europeos  
Que se desarrollarán, con carácter general, mediante la oferta formativa siguiente:  
a) Aprendizaje basado en proyectos: TIL-TILC  
b) La lectura, chispa de cambio: recursos y estrategias  
c) Incorporación de las lenguas no curriculares al aula  
d) Recursos digitales para el aprendizaje de lenguas  
  
8. Desarrollo de competencias profesionales  
Las líneas específicas de este espacio formativo son:  
- Desarrollo e implantación de los nuevos marcos normativos y modificaciones en la normativa vigente y aplicación de programas educativos  
- Desarrollo de competencias para el personal docente de nueva incorporación  
- Desarrollo de competencias profesionales a lo largo de la vida  
  
- Desarrollo de competencias profesionales para funciones específicas  
Que se desarrollarán, con carácter general, mediante la siguiente oferta formativa, la cual responde a las necesidades de colectivos generales o específicos:  
a) Desarrollo del Plan de formación para la Inspección de Educación  
b) Formación sobre competencias para el desempeño de la función directiva  
c) Actualización en el desempeño de la función directiva  
d) Formación de los coordinadores y coordinadoras de formación en centros, de los coordinadores y coordinadoras de igualdad y convivencia, y coordinadores y coordinadoras TIC  
e) Formación dirigida al personal funcionario en prácticas.  
f) Iniciación y actualización de la función tutorial  
g) Formación en prevención de riesgos laborales para el profesorado en general  
  
Tercera. Plan anual de actuación (PAA)  
1. Definición  
Los CEFIRE, vista la oferta general de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, elaborarán su Plan anual de actuación (PAA), donde contextualizarán las líneas estratégicas del PFP a su ámbito de actuación incorporando la concreción de la oferta general establecida por esta conselleria, así como las actuaciones formativas propias de su entorno, detectadas en su zona de influencia y demandadas por los centros y por el personal docente.  
El PAA de cada uno de los CEFIRE al menos contendrá:  
a) Las acciones del Plan de formación permanente del profesorado de la Conselleria que se desarrollarán en el CEFIRE.  
b) Las acciones específicas del CEFIRE para dar respuesta a las necesidades de formación de la zona. En estas acciones se incorporarán las actividades formativas que se considere conveniente ofrecer al conjunto de los centros del ámbito territorial correspondiente.  
c) El asesoramiento, el apoyo y el seguimiento de los proyectos de formación en centros u otras actividades formativas que se desarrollen desde los centros y que requieran esta colaboración del CEFIRE.  
d) El calendario de realización de todas las actividades formativas indicadas.  
e) La propuesta de evaluación del PAA.  
2. Planificación de la oferta formativa  
Cada CEFIRE planificará en primer lugar toda la oferta formativa correspondiente al curso 2022-2023, tanto la oferta general como la oferta propia. Dicha planificación se publicará en la página web de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte y en la página web de cada CEFIRE, durante el mes de septiembre.  
En el marco de esta resolución, al finalizar el curso 2022-2023 cada CEFIRE planificará su oferta para el curso 2023-2024.  
  
Cuarta. Programa de actividades formativas de centro (PAF)  
1. Definición  
El centro educativo es el primer núcleo de formación permanente del profesorado, y el Programa de actividades formativas (PAF) constituye su herramienta básica para establecer los objetivos, contenidos y actividades formativas que se desarrollarán a lo largo de dos cursos escolares. No obstante, aunque sus planteamientos de base tienen carácter bienal, tanto los objetivos, contenidos como las actividades de formación propuestas serán revisados en cada curso escolar, con el fin de concretar las adecuaciones y modificaciones que se determinen necesarias para este periodo.  
El PAF debe partir de la detección y análisis de necesidades formativas colectivas e individuales del profesorado y del personal especializado, de manera que, sobre la base de la realidad del centro, deberá recoger los resultados de los procesos de reflexión compartidos llevados a término, las propuestas de mejora que se pretendan poner en marcha, dentro del Plan de actuación para la mejora (PAM), así como las conclusiones que en este sentido se hayan derivado de la evaluación del PAF del curso anterior.  
El PAF se debe basar en las líneas estratégicas establecidas en la presente resolución, con la pretensión de incluir en este proceso formativo al mayor número de profesorado del claustro y resto de personal destinatario del mismo, y reforzar las carencias formativas detectadas para alcanzar los objetivos establecidos de manera general en el Proyecto educativo de centro (PEC) y, de manera particular, en el PAM y en el Plan director de coeducación de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
El PAF debe constituir un conjunto coherente de actividades formativas con sentido global, con la mirada puesta en la mejora de los centros y servicios especializados, en la progresión de su organización y funcionamiento, de las dinámicas que activan de comunicación, coordinación, colaboración y trabajo en equipo, de la gestión de conflictos y de la convivencia, con la pretensión de optimizar los procesos de enseñanza/aprendizaje que planifican e implementan para incrementar el éxito del alumnado, tanto en el terreno escolar como en el personal y social, y siempre desde las más altas cotas de presencia y participación, igualdad y coeducación.  
El PAF forma parte de la Programación General Anual de los centros (PGA), ha de tener en cuenta las necesidades especificadas en el PAM, en el Proyecto educativo de centro (PEC) y en el Plan director de coeducación de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, cuya evaluación se materializará a través de la memoria final de curso. Además, para su elaboración se deberán considerar las propuestas incluidas en el Proyecto de dirección del centro.  
El compromiso y el liderazgo de las direcciones de los centros educativos, su apoyo y acompañamiento, sus aportaciones técnicas, pedagógicas, de gestión y organizativas, son clave en la implementación óptima de los PAF y de su repercusión en la puesta en marcha y desarrollo de procesos de transformación de los centros en organizaciones que aprenden, abiertas decididamente a la innovación y orientadas a la mejora sostenida en el tiempo como parte de sus culturas, sobre las que definir itinerarios formativos propios que respondan a la singularidad de sus realidades.  
El proyecto de formación en centros incide sobre la comunidad educativa de un centro a través de la formación y el trabajo en común de sus componentes, del análisis y la reflexión compartida sobre la práctica profesional y la generación de conocimiento colectivo aplicable al contexto escolar real, dando la posibilidad de colaboración de expertos externos a la actividad. Por ello, se considera la modalidad más adecuada, y en consecuencia prioritaria, para formar parte del PAF de los centros a través de la correspondiente solicitud, siendo su coordinación fundamental de manera que la persona que asuma tal responsabilidad tendrá una certificación de 20 horas más del total establecido para el proyecto.  
El desarrollo e implementación del currículo se encuentra entre las líneas estratégicas que se establecen en esta resolución, que articulan y vertebran la formación permanente del profesorado impulsada desde la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
Por tanto, de forma prioritaria, con el fin de avanzar en la implantación del nuevo currículo, los centros podrán solicitar de manera específica, con el acompañamiento y supervisión de la Subdirección General de Formación del Profesorado, la realización de PFC sobre el nuevo curriculum competencial y su desarrollo en el marco de lo dispuesto en el apartado 2 de la instrucción segunda de este anexo.  
Desde esta perspectiva, con el fin involucrar en toda su dimensión a los centros educativos en un proceso de transformación en el ámbito de la coeducación, también podrán solicitar de manera específica, con el acompañamiento y supervisión de la Subdirección General de Formación del Profesorado, la realización de PFC en coeducación que será regulado de acuerdo con el Plan director de coeducación de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
Igualmente, sobre la base del objetivo de sustentar el proceso de transformación de los centros en organizaciones educativas digitalmente competentes, estos podrán solicitar la realización de PFC específicos en digitalización a partir del curso 2023-2024. En el curso 2022-2023, desde la Subdirección General de Formación del Profesorado se establecerán las medidas y las pautas para la elaboración del Plan digital de centro y competencia digital del profesorado. Estas tareas contarán con el apoyo y acompañamiento de las asesorías de CEFIRE correspondientes.  
Además, para concretar la elaboración final del PAF, los centros y servicios especializados también podrán solicitar mediante la preceptiva convocatoria, la realización de seminarios y grupos de trabajo, así como desarrollar otras actividades formativas que se consideren necesarias, coordinadas por los CEFIRE, con la finalidad de cubrir las necesidades formativas del profesorado y personal especializado.  
En este contexto, la actividad de formación del profesorado iMou-te se integra en el PAF a través de una convocatoria específica, que formaliza el intercambio de experiencias entre centros mediante visitas que permiten la observación y experimentación directa compartida de culturas, políticas y prácticas educativas de otros centros.  
Todas las actuaciones incluidas en el PAF serán susceptibles de ser reconocidas como formación permanente siempre que estén dirigidas directamente a la mejora de la calidad educativa, a la participación y al éxito del alumnado en el ámbito escolar, personal y social, y/o a la reducción del abandono temprano del sistema educativo. El Servicio de Planificación y Gestión de la Formación Permanente del Profesorado comunicará a los centros aquellas actividades que serán reconocidas como formación permanente a través de las correspondientes asesorías de referencia, para lo cual deberán cumplir la normativa vigente.  
De manera específica, las modalidades formativas correspondientes a proyectos de formación en centros, seminarios y grupos de trabajo, según se indica en el artículo 14.3 de la Orden 65/2012 referida, solo serán reconocidas si han sido convocadas por el órgano competente en materia de formación del profesorado.  
No obstante, y en virtud de lo establecido en el artículo 7.2 de esta orden, la Subdirección General de Formación del Profesorado, a través del Servicio de Planificación y Gestión de la Formación Permanente del Profesorado, podrá autorizar seminarios específicos dirigidos a perfiles profesionales o colectivos específicos del profesorado, o para tratar temáticas concretas que así lo requieran.  
  
2. Coordinación de formación del centro  
Tal y como se establece en el artículo 10 de la Orden 65/2012, de 26 d'octubre, las direcciones de los centros educativos sostenidos con fondos públicos designarán a una persona coordinadora de formación, de entre los miembros del claustro.  
La persona coordinadora de formación, con la colaboración del equipo directivo, articulará, dentro del Plan de actuación para la mejora (PAM), la identificación de necesidades formativas del claustro, del personal de apoyo, personal especializado, de los diferentes departamentos o equipos, así como las necesidades formativas individuales.  
La persona coordinadora de formación del centro, en los plazos que se establezcan y siguiendo las instrucciones que para ello se publiquen en la página web de la conselleria competente en materia de formación del profesorado, dirigirá la elaboración y gestión del Programa de actividades formativas para el curso 2022-2023.  
La tarea de esta coordinación es fundamental para el éxito de las actividades formativas que en él se planifiquen. Por tanto, se desarrollará una formación específica dirigida a las personas que ejercen la coordinación de formación en los centros educativos con un reconocimiento de horas de formación permanente, la cual se deberá iniciar durante el mes de septiembre. Esta formación será común para todos los CEFIRE y, además, se establecerá una actuación conjunta que permita la creación de redes de formación que facilite el trabajo colaborativo entre las y los coordinadores de formación.  
Se incidirá especialmente en la comunicación e intercambio de ideas y planteamientos entre las personas coordinadoras y el CEFIRE a través de la correspondiente asesoría de referencia, para maximizar el beneficio de las actividades de formación propuestas y para evaluar tanto el proceso como la incidencia de la formación en el alumnado de los centros.  
  
Quinta. Modalidades formativas del Plan de actuación  
La tipología y formato de las actividades formativas a aplicar, debe favorecer el análisis y la reflexión compartida sobre la práctica profesional, la generación de conocimiento colectivo aplicable al contexto escolar real que revierta en su mejora. Por tanto, han de tener como objetivo ampliar su vinculación con la innovación y la investigación educativa, punto de partida para la conformación de redes de trabajo entre equipos docentes y, en su caso, con las universidades y con los miembros de la comunidad educativa, como base de la mejora de la calidad de educación  
Las modalidades formativas, en el marco de la normativa vigente, deben ser facilitadoras, no limitadoras, de este desarrollo competencial docente, siendo necesario un abordaje de las mismas desde una perspectiva flexible e innovadora.  
Las modalidades formativas establecidas en el artículo 14 de la Orden 65/2012, así como la duración y formato de las mismas que se concreta en su artículo 16, constituyen el referente para la planificación e implementación de actividades formativas. En el caso de que las actividades formativas planificadas no correspondan directamente con tales modalidades, se establecerá su vinculación con ellas desde la perspectiva flexible e innovadora referida, a criterio del CEFIRE de referencia y bajo la supervisión del Servicio de Planificación y Gestión de la Formación Permanente del Profesorado.  
  
Sexta. Seguimiento y evaluación de la formación permanente  
El seguimiento y la evaluación de las actuaciones en materia de formación permanente del profesorado debe atender una doble finalidad:  
- La valoración de los planes y programas de actuación y formación.  
- La estimación de la incidencia de la formación permanente en la mejora de los centros y de los procesos de enseñanza y aprendizaje que en ellos se planifican e implementan.  
La Subdirección General de Formación del Profesorado a través del Servicio de Planificación y Gestión de la Formación Permanente del Profesorado y de los CEFIRE, realizará el seguimiento y evaluará de forma conjunta el Plan de formación de la Conselleria, los planes de actuación de cada CEFIRE y los programas de actividades formativas de los centros, con la finalidad de introducir las mejoras necesarias en los cursos siguientes.  
Igualmente, los centros educativos evaluarán internamente su Programa de actividades formativas con carácter anual con el fin de introducir las medidas correctoras necesarias para aplicarlas en el PAF del curso siguiente, las cuales deberán quedar reflejadas en la correspondientes memorias de las PGA, o de los planes de actividades en el caso de los servicios especializados, en función del grado de ajuste a las necesidades formativas identificadas, de la idoneidad metodológica, de la temporalización, de la difusión de logros, productos y experiencias formativas, de la utilidad práctica y del seguimiento y evaluación de su impacto en la mejora del centro y del éxito de todo el alumnado.  
Las actividades formativas individuales serán evaluadas por las personas que participen en ellas (asistentes, profesores/as, tutores/as y coordinadores/as), mediante las herramientas establecidas por el Servicio de Planificación y Gestión de la Formación Permanente del Profesorado y por el Servicio de Registro y Acreditación Docente, para valorar, entre otros aspectos, el grado de satisfacción, el ajuste a las necesidades formativas, la idoneidad metodológica, de la temporalización, la difusión de logros, productos y experiencias formativas y su utilidad práctica.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML