Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2467, del 10-03-1995 (1995/834070)

LLEI 3/1995, de 2 de març, de la Generalitat Valenciana, de modificació de la Llei 11/1985, de Cooperatives de la Comunitat Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/1995/03/02/3/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   2467

Data del DOGV
:   10-03-1995

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1995/834070

CVE


Data del document
:   02-03-1995

Organisme emissor
:   Presidència de la Generalitat

Tipus de document
:   Llei

Anàlisi jurídica

LLEI 3/1995, de 2 de març, de la Generalitat Valenciana, de modificació de la Llei 11/1985, de Cooperatives de la Comunitat Valenciana.   
Sia notori i manifest a tots els ciutadans que les Corts Valencianes han aprovat, i jo, d'acord amb el que estableixen la Constitució i l'Estatut d'Autonomia, en nom del Rei, promulgue la llei següent:  
PREàMBUL  
1. El text de la present llei per a la reforma de la Llei 11/1985, de 25 d'octubre, de Cooperatives de la Comunitat Valenciana, conserva la mateixa concepció i sistemàtica d'aquesta i introdueix, no obstant això, nombrosos perfeccionaments de concepte i de redacció.  
2. La llei conserva la mateixa concepció de la llei vigent, de la Llei General de Cooperatives i de les lleis autonòmiques, en regular amb visió de conjunt el fenomen cooperatiu: la cooperativa en el seu doble aspecte d'agrupació voluntària de persones i d'empresa, amb peculiaritats pròpies; les seues classes; el moviment associatiu específic de les cooperatives, i les mesures de foment del cooperativisme, entre aquestes, la regulació i la dotació d'una administració pública especialitzada.  
3. La llei manté, en essència, la mateixa noció de cooperativa consolidada en la legislació espanyola i, en general, en les legislacions llatines, en replegar en l'articulat la formulació dels principis cooperatius -no es conforma al·ludint-hi- i el doble aspecte diferencial de la cooperativa. Aquesta, a més d'organitzar l'ajuda mútua entre els socis, tendeix a crear un patrimoni col·lectiu, al servei de la solidaritat que transcendeix el grup de socis presents per projectar-se sobre les generacions venidores i sobre la categoria social integrada per les persones que senten les mateixes necessitats que satisfà la cooperativa i que per això es troben permanentment invitades a ingressar-hi. Per aquest motiu, l'article 129.2 de la Constitució ordena als poders públics fomentar les societats cooperatives amb una legislació adequada.  
4. Per respecte als principis cooperatius, el text de la llei imposa la igualtat de vot -llevat de petites atenuacions en algunes classes de cooperatives, que repleguen iniciatives presents en altres legislacions- i proveeix els instruments tècnics perquè la democràcia cooperativa siga un fet i, quant a l'organització financera, obliga a separar comptablement els ingressos, les despeses i els resultats d'operacions ordinàries realitzades amb socis, de les operacions ordinàries realitzades amb tercers, de les operacions financeres realitzades amb empreses no cooperatives i de les operacions extraordinàries.  
5. Tothom sap que en la recent legislació espanyola s'han introduït altres dos submodels de cooperativa. La Llei de Cooperatives d'Euskadi, de 24 de juny de 1993, respecta el principi democràtic, però, pel que fa a la seua organització financera, el seu article 66, continuant el precedent de la seua Llei d'11 de febrer de 1982, unifica en un sol concepte, com en les societats mercantils, tots els ingressos de la cooperativa i, tanmateix, a càrrec de tots aquests permet que l'assemblea general distribuesca retorns. En segon lloc, la Llei de 26 de maig de 1989, de Cooperatives de Crèdit, limita, a més, el principi un home, un vot, en admetre el vot plural d'un soci fins al límit legal de l'aportació en el capital social. Ambdues lleis, malgrat això, encara conserven el sentit de la identitat cooperativa, en incorporar com a fins de la cooperativa l'autoajuda i la formació d'un patrimoni irrepartible.  
6. Són nombroses les innovacions de concepte i de redacció introduïdes en el text aprovat, en relació amb la Llei 11/1985 vigent. Adquireix especial importància la possibilitat, admesa en l'article 4, apartat 3, que la responsabilitat dels socis per les obligacions que contraguen fent ús dels serveis cooperatius -que sempre s'ha reconegut de caràcter il·limitat- puga ser limitada en casos previstos per la llei.  
L'article 5, apartat 3, limita la qualificació del registre de cooperatives a determinar si la denominació de la cooperativa és «idèntica» a la d'altra cooperativa preexistent i adopta la solució tècnica present en el dret de societats mercantils. En el Registre de Cooperatives, en canvi, se suprimeixen les adherències del règim de registre mercantil -que responien a la idea subjacent que aquest registre passara a ser gestionat pels registradors mercantils- i queda redissenyat com un registre de publicitat material, però de règim íntegrament administratiu.  
7. En el règim dels socis, l'article 14 suprimeix la preexistent limitació per a l'ingrés de les societats civils i mercantils, per ser una norma de la llei valenciana que ha quedat aïllada i perquè crea dificultats d'aplicació, que augmentaran quan la llei de societats de responsabilitat limitada admeta la constitució de societats unipersonals, forma que adoptaran molts petits empresaris socis de cooperatives. En segon lloc, l'article 16.2 substitueix l'obligació de les cooperatives distintes a les de treball associat d'establir en els seus estatuts el dret dels treballadors de convertir-se en socis de treball per una mera facultat, continuant-hi l'exemple del Decret Legislatiu 1/1992, de 10 de febrer, aprovatori del text refós de la Llei de Cooperatives de Catalunya. La llei amplia la llista taxada de faltes greus que justifiquen l'expulsió, incloent-hi l'incompliment de les obligacions econòmiques. Suprimeix l'obligació d'acceptar els càrrecs socials (articles 22 i 37.2) i la prohibició de remuneració dels administradors, aproximant la cooperativa a les exigències de la vida actual. Els articles 23 i 23 bis conserven la dualitat de figures, de socis excedents i d'associats, ambdós sense participació en l'activitat econòmica cooperativitzada, però sí en l'organització corporativa, amb diversa intensitat entre aquests (ja que sols en relació amb els segons se'ls pot reconéixer o no el dret de vot i, a més, els estatuts poden reconéixer-los un dret limitat a participar en l'excedent d'exercici).  
8. En el règim dels òrgans socials s'amplia el termini màxim de convocatòria de 30 a 60 dies i els mitjans en què es pot publicar i s'exigeix fer constar en la convocatòria el règim de consultes de la documentació dipositada en el domicili social, amb un mínim de dues hores els dies hàbils. S'estableix que la mesa de l'assemblea general estiga formada necessàriament pel president i pel secretari del Consell Rector. L'article 33.5 incorpora el règim d'acta notarial de l'article 114 de la Llei de societats anònimes, seguint la tendència a unificar les solucions tècniques del dret de societats. També per això ha estat suprimida la declaració de nul·litat dels pactes de sindicació de vot entre els socis, per entendre que poden funcionar tant en contra com a favor de la democràcia corporativa. Finalment, s'amplia la regulació de la impugnació dels acords socials. S'incorpora com a convenient per a la cooperativa la limitació del poder de representació del Consell Rector a l'objecte social, present en l'article 129 de la Llei de Societats Anònimes, on sí que és objecte de discussió. S'admet en les cooperatives de fins a deu socis el nomenament d'administrador únic i s'afegeixen normes que perfeccionen el règim electoral dels càrrecs socials. Es flexibilitzen i es completen les normes de funcionament del Consell Rector, es redueix la minoria que puga promoure en l'assemblea l'acció de responsabilitat contra els administradors i es perfecciona el règim de l'acció individual de responsabilitat.  
9. En matèria d'auditoria de comptes el text aprovat parteix de la premissa que el dret comptable i d'auditoria forma un tot unitari i és competència legislativa exclusiva de l'estat, sobre tot després de les lleis 19/1988, d'Auditoria de Comptes i 19/1989, de Reforma de la Legislació Mercantil. Consegüentment, se suprimeix la regulació detallada d'aquesta matèria continguda en la Llei 11/1985 i quant a la determinació de les cooperatives obligades a fer auditories dels seus comptes anuals, es remet a la Llei d'Auditoria de Comptes i a les seues normes de desplegament, afegint-hi tan sols l'obligatorietat a sol·licitud d'una minoria de socis, i l'auditoria voluntària, per disposició estatutària o acord de junta general. Les unions i les federacions de cooperatives, les cooperatives de segon grau i els consorcis podran contractar aquests serveis i els consorcis podran contractar aquests serveis, sense perjudici de la lliure facultat de l'assemblea general de cada cooperativa per nomenar i separar els auditors de comptes segons llei.  
10. L'article 48.2 amplia l'àmbit dels acords del Consell Rector, sotmesos a dictamen preceptiu del lletrat assessor i millora la norma sobre les seues incompatibilitats. L'article 49 preveu que els estatuts facen irrecurribles davant l'assemblea els acords de la comissió de recursos, que seran aleshores directament recurribles davant els tribunals o susceptibles de ser sotmesos a arbitratge cooperatiu.  
11. El capítol V sobre règim econòmic ha modificat la seua redacció, encara que manté la fidelitat al model general de cooperativa de la legislació espanyola segons el que s'ha dit al principi.  
L'article 51.2 incorpora l'exigència de capital social mínim i el fixa en la xifra de 500.000 pessetes, la mateixa exigida per la societat de responsabilitat limitada. Malgrat que el capital social de la cooperativa no exerceix cap de les tres funcions del capital social en la societat anònima, a saber, la de fons empresarial o d'explotació, la d'organització cooperativa i financera i la de garantia; el text vol que existesca una mínima dotació de fons propis en la cooperativa des del moment de la seua constitució. El règim de les aportacions es completa precisant la seua naturalesa d'obligació d'aportació, de manera que si la revisió judicial de la valoració de les no dineràries demostra sobrevaloració, l'aportant haurà d'aportar en efectiu la diferència i que l'acció de responsabilitat contra els administradors escaurà sols en cas d'insolvència de la cooperativa (article 41, apartat 6).  
També es flexibilitza el règim de les aportacions voluntàries, atenent-hi a les necessitats manifestades.  
Com a mitjans de finançament de la cooperativa, a més dels fons propis per aportacions obligatòries i voluntàries a capital social, es permet l'emissió d'obligacions, mai no convertibles, i de títols participatius, amb remuneració fixa, variable o mixta, que podran tenir la consideració de valors mobiliaris i als subscriptors de les quals es garantirà una representació en l'assemblea general i en el Consell Rector, sense reconéixer-los-hi dret de vot.  
La documentació, els llibres corporatius i comptables i els comptes anuals de la cooperativa es regulen per remissió al Codi de Comerç, amb algunes concretes peculiaritats. També es regula el règim de tancament, formulació, auditoria, aprovació i dipòsit de registre dels comptes anuals i de l'informe de gestió, que continua el model de la Llei de Societats Anònimes. Igualment, la determinació dels resultats d'exercici seguirà la normativa general comptable, però amb importants especialitats. En especial, les cooperatives han de distingir en la memòria de l'exercici entre resultats ordinaris cooperatius, que especifica l'article 59, i resultats ordinaris extracooperatius, llevat que opten per destinar tot l'excedent net a patrimoni irrepartible.  
12. Els capítols VI i VII regulen la modificació dels estatuts socials, la fusió i l'escissió, la dissolució i la liquidació. Es dedica especial atenció a la modificació del capital social mínim, a la fusió i a l'escissió, amb un règim simplificat, i l'admissió de la fusió mixta amb societats agràries de transformació i societats anònimes laborals. La llei afegeix com a operacions societàries específiques la cessió global de l'actiu i del passiu i la transformació de la cooperativa en societats civils o mercantils (articles 65 bis i 65 tercer), protegint la destinació dels fons de reserva obligatòria i de formació i promoció cooperativa i distribuint les aportacions al capital desemborsat per cada soci en la cooperativa preexistent, si escau, actualitzat; i també la transformació de societats i d'altres agrupacions voluntàries en cooperatives (article 65.4). La dissolució, la liquidació i l'extinció de la cooperativa segueixen el règim de la llei vigent, amb alguns perfeccionaments.  
13. El capítol VIII regula les classes de cooperatives, i s'hi preveu expressament que la Generalitat puga desplegar la llei en les classes de cooperatives regulades i dictar les normes necessàries per exercir altres activitats en règim de cooperativa. En alguna d'aquestes s'introdueixen especialitats o derogacions en règim general. Així, en les cooperatives agràries s'admet el vot plural d'acord amb el volum d'activitat realitzada per cada soci, amb un límit de tres vots i s'eleva el percentatge del volum total d'operacions que poden realitzar amb no socis del 25 al 40 per 100. En les de cooperatives de treball associat s'admet la constitució per sols quatre fundadors i s'amplien les faltes molt greus que justifiquen l'expulsió a les assenyalades en l'Estatut dels Treballadors. En les de crèdit també es permet la ponderació del vot en els estatuts, fins un màxim de tres; i el mateix ocorre en les de serveis empresarials o professionals.  
14. El títol II del text aprovat s'ocupa del règim de l'associacionisme cooperatiu, amb la regulació dels principis generals que l'inspiren; la cooperativa de segon grau, els consorcis, els grups cooperatius i altres unions, les unions sectorials i les unions més representatives creades en la Comunitat Valenciana, que seran les úniques que podran adoptar la denominació de federacions; també s'admetran, com ara, les unions intersectorials. La Confederació de Cooperatives Valencianes continuarà sent el màxim òrgan de representació de les cooperatives de la Comunitat Valenciana i de les seues organitzacions, amb la mateixa organització actual.  
15. El títol III del nou text regula, com en la llei vigent, el foment del cooperativisme, partint del principi de participació del moviment cooperatiu en les institucions i òrgans públics. El títol IV regula l'administració pública del cooperativisme, amb el règim disciplinari administratiu de tipificació a nivell de llei formal de les infraccions i sancions, en el qual gairebé no han estat introduïts retocs; la desqualificació de la cooperativa, que l'obliga a dissoldre's o a transformar-se en el termini de sis mesos: sinó que es produirà la seua dissolució i la liquidació forçosa i, finalment, es regula la intervenció temporal de la cooperativa. Igualment, la llei continua regulant el Consell Valencià del Cooperativisme, que substitueix el Consell Superior del Cooperativisme, encara que amb una composició i unes funcions similars a les actuals, en especial les importants funcions de conciliació i arbitratge, a diferència del que ha esdevingut en la llei general, com a conseqüència del fet que aquesta funció no ha estat reconeguda reglamentàriament a l'Institut Nacional de Foment de l'Economia Social.  
16. Les disposicions addicionals del text aprovat pretenen donar una interpretació raonable a l'exigència que la cooperativa realitze la seua activitat cooperativitzada en el territori de la Comunitat Valenciana; la prevenció que l'Aliança Cooperativa Internacional modifique els principis cooperatius, les previsions de desplegament reglamentari i, finalment, l'obligació d'adaptació d'estatuts en el termini de dotze mesos des de l'entrada en vigor de la llei, sota sanció, passats tres mesos després d'aquell termini, de tancament del Registre de Cooperatives, i de dissolució automàtica transcorreguts dos anys des de l'entrada en vigor de la llei.  
Article primer  
Els articles, rúbriques i apartats de la Llei 11/1985, de 25 d'octubre, de la Generalitat Valenciana, de Cooperatives de la Comunitat Valenciana que es modifiquen amb aquesta llei queden redactats en els termes següents:  
   
Article segon. Concepte legal de cooperativa  
1. Als efectes d'aquesta llei, és cooperativa l'agrupació voluntària de persones físiques i, en les condicions de la llei, jurídiques, al servei dels seus socis, mitjançant l'explotació d'una empresa col·lectiva sobre la base de l'ajuda mútua, la creació d'un patrimoni comú i l'atribució dels resultats de l'activitat cooperativitzada als socis en funció de la seua aportació en aquesta activitat.  
3. Les cooperatives podran realitzar amb tercers l'activitat cooperativitzada en les condicions fixades en aquesta llei.  
Article tercer. Principis cooperatius  
2. Autonomia, gestió i control democràtics i igualtat de drets polítics i econòmics entre els socis.  
3. Remuneració limitada a les aportacions a capital social en el cas que els estatuts socials l'establesquen.  
4. Dret dels socis a participar en la distribució dels excedents d'exercici en proporció als serveis cooperatius utilitzats, si l'assemblea general n'acorda la distribució als socis.  
Article quart. Responsabilitat  
2. La responsabilitat dels socis pels deutes socials quedarà limitada a l'import nominal de les aportacions al capital social.  
Els estatuts podran establir una responsabilitat addicional per al cas d'insolvència de la cooperativa.  
La responsabilitat dels socis pels deutes socials serà il·limitada quan els estatuts de la cooperativa ho determinen expressament. En aquest cas la responsabilitat entre els socis serà mancomunada simple, excepte que els mateixos estatuts la declaren de caràcter solidari.  
3. La responsabilitat dels socis pel compliment de les obligacions que contraguen en l'ús dels serveis cooperatius serà il·limitada, excepte en els casos previstos en aquesta llei.  
Article cinqué. Denominació  
2. La denominació de (REF. Cooperativa Valenciana) no podrà ser utilitzada per cap altre tipus d'entitat.  
3. No es podrà utilitzar una denominació idèntica a la d'altra cooperativa preexistent, tant si està sotmesa a aquesta llei com a la legislació estatal.  
Article sisé. Domicili social  
La cooperativa establirà el seu domicili social en el municipi de la Comunitat Valenciana on realitze principalment les seues operacions o on estiga centralitzada la gestió administrativa.  
No obstant això, la cooperativa, per decisió del seu Consell Rector, podrà establir les sucursals que considere convenient.  
Article seté. Seccions d'una cooperativa  
4. Els acords de l'assemblea de socis de la secció seran impugnables en els termes assenyalats en l'article 35 d'aquesta llei.  
L'assemblea general de la cooperativa podrà acordar la suspensió dels acords de l'assemblea de socis d'una secció, fent-hi constar els motius pels quals els considera impugnables o contraris a l'interés general de la cooperativa. L'acord de suspensió tindrà efectes immediats, sense perjudici que puga ser impugnat segons l'establert en l'article 35 d'aquesta llei.  
5. Del compliment de les obligacions derivades de l'activitat de la secció responen en primer lloc les aportacions fetes o promeses i les garanties prestades pels socis integrats en la secció. Aquesta condició constarà necessàriament en els contractes celebrats amb tercers i aquests consentiran en no perseguir directament o immediatament els altres béns de la cooperativa, sota la responsabilitat dels qui hagen contractat en representació de la cooperativa.  
CAPíTOL II  
Constitució i registre de cooperatives  
Article vuité. Requisits de constitució  
2. Quan la cooperativa, amb el consentiment dels socis, inicie l'activitat social abans de la inscripció, els actes i els contractes realitzats en el seu nom seran vàlids i els socis respondran del seu compliment personal, il·limitadament i solidàriament.  
En absència de consentiment dels socis, els administradors nomenats en l'escriptura de constitució respondran dels actes i els contractes realitzats en nom de la cooperativa personalment, il·limitadament i solidàriament. El transcurs d'un any des de l'atorgament de l'escriptura de constitució sense sol·licitar la inscripció en el registre determinarà igualment la responsabilitat abans assenyalada dels socis que no resolguen immediatament el contracte de societat cooperativa. No obstant això, aquests socis podran reclamar contra els administradors o els consellers que no hagen acomplert el deure d'inscripció.  
3. El nombre mínim de socis per constituir una cooperativa serà de cinc, excepte en les cooperatives de segon grau, en les quals caldrà com a mínim dues cooperatives fundadores.  
Article nové. La cooperativa en període de constitució  
1. Mentre no es produesca la inscripció de la cooperativa, els documents i les referències que s'hi facen afegiran a la seua denominació l'expressió «...en constitució».  
2. En l'escriptura de constitució es designarà quines persones seran les encarregades de realitzar les gestions necessàries per a la constitució de la cooperativa. Les despeses produïdes amb aquesta finalitat seran a càrrec de la cooperativa, una vegada constituïda.  
4. Els administradors responen dels perjudicis produïts als tercers contractants si no especifiquen la menció de contractar en nom d'una cooperativa en constitució i si no reteren compte dels contractes al Consell Rector de la cooperativa dins del mes següent a la seua inscripció. En les esmentades circumstàncies, en cas de contractar dos o més administradors, respondran de forma solidària.  
En aquests supòsits, l'acció per reclamar-los els danys i els perjudicis produïts a tercers prescriurà a l'any, comptador des del dia de l'estipulació del contracte.  
5. Els administradors responen igualment dels contractes totalment o parcialment executats, abans que siguen aprovats per la cooperativa, en cas que aquesta no es constituïra o que no s'aprovaren aquests.  
Article deu. Estatuts socials  
Els estatuts socials han d'expressar com a mínim:  
9. Les normes sobre composició, funcionament, procediment electoral i remoció dels òrgans socials.  
11. Les normes de disciplina social, amb especificació de les infraccions lleus, greus i molt greus i les sancions previstes.  
13. La clàusula de submissió a la conciliació prèvia i a l'arbitratge cooperatiu regulat en aquesta llei, quan així s'establesca.  
S'afegeix un paràgraf final que diu:  
Els estatuts podran ser desenvolupats mitjançant un reglament de règim intern per l'assemblea, la inscripció del qual en el registre no serà obligatori.  
Article onze. Inscripció  
1. Els administradors han de presentar l'escriptura de constitució per a la inscripció en el Registre de cooperatives de la Comunitat Valenciana en el termini de dos mesos des de l'atorgament, tot indicant un sol domicili per a les notificacions. Qualsevol d'ells estarà facultat per complir aquesta obligació. Transcorregut un any sense haver-se fet la presentació, qualsevol fundador podrà resoldre el contracte i exigir la restitució de les aportacions realitzades. En el termini de trenta dies des de la presentació de l'escriptura de constitució, el registre procedirà a la inscripció o a la seua denegació, amb notificació als interessats del motius pels quals és denegada i els recursos de què disposen contra l'esmentada resolució.  
Els defectes hauran de ser reparats pels administradors en el termini de tres mesos; en cas contrari quedarà arxivat l'expedient.  
2. Contra la denegació d'inscripció, els interessats podran interposar un recurs administratiu ordinari o extraordinari, regulats en la legislació sobre procediment administratiu comú.  
Article dotze. Organització i eficàcia del Registre de cooperatives  
1. El Registre de cooperatives de la Comunitat Valenciana queda adscrit a la conselleria competent en matèria de treball i s'estructura a nivell central i territorial.  
El registre assumirà a tots els nivells les funcions de qualificació, inscripció i certificació.  
2. L'eficàcia del registre està definida pels principis de publicitat formal i material, legalitat, legitimació o presumpció de validesa i d'exactitud, a més del de revalidació, mitjançant document públic de rectificació, dels actes inscrits que tinguen un vici de nul·litat.  
La inscripció de la constitució, la fusió i l'escissió, la modificació d'estatuts i la dissolució de la cooperativa tindrà caràcter constitutiu i serà declarativa en els altres casos.  
4. La inscripció no revalida els actes i els contractes nuls segons la legislació vigent. Però els assentaments del registre produiran tots els seus efectes mentre no s'hi inscriga la resolució administrativa o judicial que declare la seua inexactitud o nul·litat. La declaració d'inexactitud o nul·litat no perjudicarà els drets de tercers de bona fe, adquirits conformement amb el contingut del registre.  
La nul·litat no podrà ser declarada quan la seua causa haja desaparegut en virtut de nova inscripció.  
5. El Registre de cooperatives qualificarà sota la seua responsabilitat, amb referència als documents presentats, la competència i les facultats dels qui els autoritzen o firmen, la legalitat de les formes extrínseques, la capacitat i la legitimació dels atorgants i la validesa del contingut dels documents, examinant si han estat complerts els preceptes legals de caràcter imperatiu.  
La qualificació es basarà en el que resulte dels títols presentats i en els escaients assentaments del registre.  
A la qualificació dels comptes anuals i de l'informe d'auditoria s'aplicarà allò previst en la legislació de societats anònimes sobre qualificació de registre i les altres normes mercantils que hi siguen aplicables.  
Article tretze. Llibres del registre i assentaments de registre  
3. La inscripció es practicarà en virtut de document públic quan es tracte dels actes de constitució, modificació d'estatuts, fusió o escissió, acord de dissolució, declaració d'acabament del procés de liquidació i aprovació del balanç final de la liquidació, acord de delegació de funcions del Consell Rector i els altres poders de necessària inscripció.  
La inscripció del nomenament de càrrecs socials, d'auditors de comptes i del dipòsit dels comptes anuals es practicarà mitjançant certificació de l'escaient acord social expedida pel secretari del Consell Rector amb el vist-i-plau del president, amb les seues firmes legitimades per un notari o autenticades pel Registre de cooperatives.  
CAPíTOL III  
Els socis  
Article catorze. Persones que poden ser socis  
1. Poden ser socis de la cooperativa de primer grau les persones físiques i jurídiques quan el fi i l'objecte social d'aquestes no siga contrari als principis cooperatius ni a l'objecte social de la cooperativa.  
En les cooperatives de segon grau poden ser socis els cooperativistes, els socis de treball i les altres persones jurídiques en els termes previstos en aquesta llei.  
2. La Generalitat i altres entitats públiques, en els termes establerts en l'article següent, podran formar part com a sòcies de qualsevol cooperativa per a la prestació de serveis públic i l'exercici de la iniciativa econòmica pública.  
Article quinze. Dret a l'admissió com a soci  
1. Tota persona que reunesca els requisits de l'article anterior i que estiga interessada a utilitzar els serveis de la cooperativa té dret a ingressar com a soci, llevat que ho impedesca una causa justa derivada de l'activitat o de l'objecte social de la cooperativa.  
2. La sol·licitud d'ingrés serà presentada per escrit al Consell Rector, el qual en un termini no superior a dos mesos haurà d'admetre-la o de rebutjar-la, amb expressió dels motius, comunicar en ambdós casos l'acord per escrit al sol·licitant i publicar-lo al tauler d'anuncis del domicili social a més d'altres formes de publicitat que pogueren preveure els estatuts.  
Contra aquesta decisió podran recórrer, tant el sol·licitant com qualsevol dels socis anteriors de la cooperativa davant l'assemblea general o davant la comissió de recursos si existira, en el termini de trenta dies. Les impugnacions presentades davant la comissió de recursos es resoldran segons el procediment establert estatutàriament. Les impugnacions presentades davant l'assemblea general hauran de ser resoltes per votació secreta en la primera reunió que es realitze. L'acord de l'assemblea general o de la Comissió de Recursos, si la hi haguera, serà sotmés, si escau, a l'arbitratge cooperatiu regulat en aquesta llei i, en cas contrari, podrà ser impugnat davant la jurisdicció ordinària.  
Article setze. Socis de treball  
1. Els treballadors amb contracte per temps indefinit de qualsevol cooperativa, amb excepció de les de treball associat, podran convertir-se en socis de treball en els termes previstos en els estatuts. En aquest cas, aquests hauran d'establir el procediment per fer-ho possible; les condicions laborals i econòmiques, sempre equitatives, en què ho podran fer; i els mòduls d'equivalència que hauran d'assegurar, també de forma equitativa, l'aportació dels socis de treball en les obligacions i drets socials.  
Les pèrdues derivades de l'activitat cooperativitzada que escaiga suportar als socis de treball s'imputaran al Fons de Reserva Obligatòria i/o als socis usuaris, en la quantia necessària per garantir als socis de treball una retribució no inferior al salari mínim interprofessional o al límit superior que fixen els estatuts socials.  
2. Als socis de treball, els seran d'aplicació, com a mínim, les normes d'aquesta llei que protegeixen els socis treballadors de les cooperatives de treball associat.  
Article disset. Baixa del soci  
1. El soci de la cooperativa pot donar-se de baixa en qualsevol moment, si els estatuts socials no imposen un període de permanència obligatòria que mai no podrà ser superior a cinc anys. La baixa haurà de ser notificada pel soci per escrit al Consell Rector. Aquest podrà acordar que la baixa no es produesca fins als sis mesos comptadors des del dia de la seua notificació i haurà de comunicar-ho així al soci en el termini màxim d'un mes, comptador des de la sol·licitud de baixa.  
Queden exceptuats de l'aplicació de les normes estatutàries abans esmentades els casos de baixa justificada.  
2. Els socis podran causar baixa justificada quan:  
a) Perden les condicions necessàries per ser socis, cosa que podrà apreciar directament el Consell Rector, que ho haurà de comunicar per escrit a l'afectat.  
b) L'assemblea general decideix imposar als socis obligacions o càrregues greument oneroses no previstes en els estatuts.  
c) Es done algun dels supòsits previstos en l'article 63.4 d'aquesta llei.  
Article divuit. Expulsió del soci  
1. El Consell Rector podrà acordar l'expulsió del soci, en cas de falta molt greu, mitjançant l'obertura d'expedient i per a això podrà designar un instructor, i en el qual seran explicats els motius de l'expulsió amb tota claredat. Es donarà audiència a l'interessat a fi que puga fer les al·legacions que estime oportunes en el termini de 15 dies. L'expedient serà resolt per un segon acord del Consell Rector en el termini màxim de dos mesos.  
2. Contra l'acord d'expulsió, el soci afectat podrà recórrer en el termini d'un mes davant l'assemblea general, la qual resoldrà en votació secreta de manera definitiva a nivell de cooperativa, bé anul·lant l'expulsió o bé fent-la executiva amb la consegüent baixa del soci. El soci expulsat podrà sotmetre aquest acord de l'assemblea a l'arbitratge cooperatiu regulat en aquesta llei o impugnar-lo davant la jurisdicció ordinària. En cas de socis de treball i de socis de cooperatives de treball associat, l'acord del Consell Rector podrà decidir la suspensió en els drets de soci fins que decidesca l'assemblea general.  
Si estatutàriament es regula, el comité de recursos, com preveu l'article 49.2 d'aquesta llei, l'acord d'expulsió pres pel Consell Rector podrà ser recorregut, si escau, davant aquest Comité de Recursos, d'acord amb el que preveuen els estatuts.  
3. Sols podran ser considerades faltes molt greus les següents:  
a) La realització d'activitats que puguen perjudicar els interessos de la cooperativa, com operacions en competència amb ella, tret del que disposa l'article 22.e d'aquesta llei; el frau en les aportacions o altres prestacions, i qualsevol actuació adreçada al descrèdit d'aquesta.   
b) L'incompliment del deure de participar en l'activitat econòmica de la cooperativa, d'acord amb els mòduls fixats en els estatuts socials.  
c) L'incompliment de l'obligació de desemborsar les aportacions a capital social.  
d) L'incompliment persistent o reiterat de les obligacions econòmiques assumides front a la cooperativa.  
e) Prevaler-se de la condició de soci de la cooperativa per realitzar activitats especulatives o il·lícites.  
f) La reincidència tres vegades en un període de dos anys en faltes greus.  
g) Les determinades específicament per aquesta llei per a una classe de cooperatives.  
Article dinou. Responsabilitat i obligacions del soci que ha causat baixa  
1. En tot cas de baixa o d'expulsió el soci continuarà responent dels deutes contrets per la cooperativa durant la seua permanència en aquesta per un període de cinc anys, comptador des de la data de baixa o d'expulsió.  
A més seguirà obligat al compliment dels contractes i altres obligacions que haja assumit amb la cooperativa.  
2. Com a garantia de rescabalament dels perjudicis causats per l'incompliment de les obligacions esmentades en el segon paràgraf de l'apartat anterior, la cooperativa podrà retenir la totalitat de les aportacions del soci fins que es determine l'import d'aquests perjudicis.  
Amb aquesta finalitat la cooperativa haurà de fixar la valoració dels perjudicis en el termini de tres mesos des de l'aprovació dels comptes anuals de l'exercici en què ha estat produïda la baixa per l'assemblea general ordinària. Contra aquesta valoració el soci podrà interposar demanda davant els tribunals o demanda d'arbitratge en el termini de tres mesos.  
Article vint. Drets del soci  
b) Dret a la distribució de la part de l'excedent d'exercici repartible, en proporció a l'ús que haurà fet dels serveis cooperatius, que li serà acreditat en la forma que acorde l'assemblea general.  
Article vint-i-un. Dret d'informació  
2. El soci de la cooperativa tindrà dret, com a mínim, a:  
a) Rebre còpia dels estatuts socials i de les seues modificacions amb indicació expressa del seu moment d'entrada en vigor.  
b) Examinar en el domicili social i en aquells centres de treball que determinen els estatuts i en el termini que hi haja entre la convocatòria de l'assemblea i la seua realització, els documents que s'hi sotmetran i en particular els comptes anuals, l'informe de gestió i l'informe de l'auditoria. Els socis que ho sol·liciten per escrit tindran dret a rebre gratuïtament còpia d'aquests documents abans de la realització de l'assemblea.  
En la convocatòria de l'assemblea general caldrà manifestar expressament el dret de qualsevol soci a rebre gratuïtament els documents abans ressenyats i la memòria escrita de les activitats de la cooperativa.  
c) Sol·licitar per escrit, abans de la realització de l'assemblea, o verbalment en el transcurs d'aquesta, l'ampliació de la informació que consideren necessària i relacionada amb els punts continguts en l'ordre del dia.  
El Consell Rector no podrà negar les informacions sol·licitades, tret que en la seua difusió pose en greu perill els interessos de la cooperativa.   
L'assemblea general, mitjançant votació secreta, podrà ordenar al Consell Rector subministrar la informació requerida.  
d) Sol·licitar per escrit i rebre informació sobre la marxa de la cooperativa en els termes previstos en els estatuts i en particular sobre la que afecte els seus drets econòmics o socials. En aquest supòsit, el Consell Rector haurà de facilitar la informació sol·licitada en el termini de 30 dies o si considera que és d'interés general en l'assemblea general més pròxima i incloure-la en l'ordre del dia.  
e) Sol·licitar còpia de l'acta de les assemblees generals.  
f) Examinar el llibre registre de socis.  
Article vint-i-dos. Obligacions del soci  
Suprimit l'apartat c).  
Article vint-i-tres bis. Associats  
1. Si els estatuts ho prevenen, la cooperativa podrà incorporar associats, persones físiques o jurídiques, que realitzen aportacions a capital social de caràcter voluntari. Els associats, que no podran tenir a la vegada la condició de socis, posseiran els mateixos drets i obligacions que aquests, amb les següents especialitats:  
a) No estaran obligats a fer aportacions obligatòries a capital social.  
b) No realitzaran operacions cooperativitzades amb la cooperativa.  
c) Els estatuts socials podran reconéixer a l'associat el dret de vot, el qual podrà ser per cap o proporcional al capital social subscrit per cadascun d'ells, amb el límit global esmentat a continuació. Si la suma de vots individual ultrapassara aquest límit global, es ponderarà el vot dels associats de la manera prevista en els estatuts.  
d) La suma total dels drets de vot dels associats en l'assemblea general no podrà superar el 45% dels vots presents i representats en cada votació.  
e) Si ho estableixen els estatuts, podran ser membres del Consell Rector, sempre que no en superen la tercera part.  
f) Les aportacions dels associats i la seua retribució se sotmetran al règim previst en aquesta llei per a les aportacions voluntàries.  
Alternativament, si els estatuts ho preveuen, es podrà atribuir fins un 45% dels excedents anuals a la seua distribució entre els associats en proporció al capital desemborsat. En aquest cas, les pèrdues de l'exercici seran suportades per aquests en la mateixa proporció, fins al límit de la seua aportació.  
2. En el supòsit que als associats els siga reconegut dret de vot, gaudiran dels mateixos drets que el soci quant a l'exercici i la participació en els òrgans socials, incloent-hi el dret d'impugnació.  
CAPíTOL IV  
òrgans socials  
Secció primera  
Assemblea general  
Article vint-i-cinc. Concepte  
1. L'assemblea general de la cooperativa és la reunió dels socis, constituïda per deliberar i adoptar per majoria acords en les matèries de la seua competència.  
2. Els acords de l'assemblea general obliguen tots els socis, fins i tot els absents i els dissidents.  
Article vint-i-sis. Competència de l'assemblea general  
1. Són competència exclusiva, no derogable i indelegable de l'assemblea l'adopció dels següents acords:  
a) Nomenament i revocació del Consell Rector, dels auditors, dels liquidadors i de les comissions delegades de l'assemblea general.  
b) Examen o censura de la gestió social, aprovació dels comptes, distribució dels excedents d'exercici o imputació de les pèrdues.  
c) Imposició de noves aportacions obligatòries al capital i actualització del valor de les aportacions.  
d) Emissió d'obligacions i de títols participatius.  
e) Modificació dels estatuts socials.  
f) Fusió, escissió, transformació i dissolució.  
g) Transmissió del conjunt de l'empresa o patrimoni de la cooperativa, integrat per l'actiu i el passiu; o de tot l'actiu; o d'elements de l'immobilitzat que constituesquen més del seu 20%, sense perjudici de la competència del Consell Rector per a l'execució de l'esmentat acord.  
h) Creació de cooperatives de segon grau o de crèdit, o incorporació a aquestes si ja estan constituïdes; creació o adhesió a consorcis o unions de cooperatives de caràcter econòmic i a les unions o federacions de caràcter representatiu i la regulació, creació i extinció de seccions de la cooperativa.  
i) L'exercici de l'acció social de responsabilitat contra els membres del Consell Rector, els auditors i els liquidadors.  
j) L'aprovació i la modificació del reglament de règim intern de la cooperativa.  
k) Tots els altres acords que exisgesca aquesta llei o els estatuts socials.  
2. L'assemblea general podrà debatre i adoptar acords sobre qualsevol altre afer d'interés per a la cooperativa que aquesta llei no considere competència exclusiva d'altre òrgan social.  
Article vint-i-set. Classes d'assemblees generals  
1. Les assemblees generals poden ser ordinàries i extraordinàries.  
2. És assemblea general ordinària la que s'ha de reunir necessàriament una vegada a l'any, dins dels sis mesos següents al tancament de l'exercici anterior, per examinar la gestió social i per aprovar, si s'escau, els comptes anuals i per distribuir els excedents de l'exercici o imputar les pèrdues, sense perjudici d'afegir d'altres afers al seu ordre del dia.  
3. Les altres assemblees tenen la consideració d'extraordinàries.  
4. L'assemblea general tindrà el caràcter d'universal quan, presents o representats tots els socis, de forma espontània o mitjançant convocatòria no formal, decidesquen constituir-se en assemblea general, i aproven i firmen tots ells l'ordre del dia i la llista d'assistents. Realitzat açò, no caldrà la permanència de la totalitat dels socis perquè l'assemblea puga continuar.  
5. Si l'assemblea general ordinària es fa fora del termini legal serà vàlida, però el Consell Rector respondrà, si s'escau, dels perjudicis que se'n deriven per a l'entitat i per als socis.  
Article vint-i-vuit. Iniciativa per a la convocatòria d'assemblea general  
1. L'assemblea general podrà ser convocada pel Consell Rector a iniciativa pròpia o a petició d'almenys un 10% dels socis o cinquanta socis, amb l'ordre de dia proposat per ells.  
2. Quan el consell no convoque en el termini legal l'assemblea general ordinària o no atenga la petició de la minoria abans esmentada, en el termini màxim d'un mes, qualsevol soci, en el primer cas, o la minoria esmentada en el segon cas, podran sol·licitar del jutge de primera instància del domicili social que, amb audiència del Consell Rector, convoque l'assemblea i que designe les persones que amb el caràcter de president i secretari han de constituir la mesa, amb l'ordre del dia sol·licitat.  
Article vint-i-nou. Forma de convocatòria de l'assemblea  
1. La convocatòria de l'assemblea general ha de fer-se mitjançant un anunci destacat al domicili social i en cadascun dels centres de treball i també per mitjà d'una carta al domicili del soci, amb una antelació mínima de 15 dies i màxima de 60 de la data prevista per a l'assemblea. Els estatuts socials podran preveure que la convocatòria es difonga a més per altres mitjans de comunicació.  
2. La convocatòria ha d'expressar amb claredat l'ordre del dia o afers que s'hi tractaran, el lloc, el dia i l'hora de la reunió, en primera i en segona convocatòria, entre les quals ha de transcórrer com a mínim mitja hora. A més, la convocatòria ha de fer constar la relació completa d'informació o documentació que s'hi adjunta, d'acord amb el règim de l'article 21 d'aquesta llei.  
En el supòsit que la documentació es trobe dipositada en el domicili social, s'indicarà el règim de consultes d'aquest, que comprendrà el període des de la publicació de la convocatòria fins a la realització de l'assemblea, amb un mínim de dues hores diàries de consulta, excepte els dies inhàbils.  
3. L'ordre del dia serà fixat pel Consell Rector, però aquest quedarà obligat a incloure els temes sol·licitats pel 10% o per cinquanta socis, en un escrit adreçat al Consell Rector prèviament a la convocatòria o dins dels quatre dies següents a la seua publicació. En el segon cas, el Consell Rector ha de fer públic el nou ordre del dia amb una antelació mínima de set dies de la realització de l'assemblea, en la mateixa forma exigida per a la convocatòria i sense modificar-ne les altres circumstàncies.  
4. En l'ordre del dia s'inclourà necessàriament un punt que permeta als socis fer suggeriments i preguntes al Consell Rector.  
5. Quan s'anuncie la modificació dels estatuts socials, en la convocatòria s'indicarà de forma expressa que el text nou, que el Consell Rector o la minoria que haja pres la iniciativa, pretén sotmetre a aprovació, justificant la reforma mitjançant d'un informe a aquest efecte, es trobarà a disposició dels socis d'acord amb el que hi ha previst en l'article 21 punt 2.b) d'aquesta llei.  
Article trenta. Constitució de l'assemblea  
1. L'assemblea general, convocada com ordena l'article anterior, quedarà vàlidament constituïda en primera convocatòria quan hi assistesquen, presents o representats, més de la meitat dels socis, i en segona convocatòria, sempre que hi assistesquen un mínim del 10% dels socis o cinquanta socis. Els estatuts socials podran reforçar aquests quòrums d'assistència, que no podran superar en segona convocatòria en 20%.  
2. Podran assistir tots els qui siguen socis en el moment en què siga convocada l'assemblea.  
3. La mesa de l'assemblea estarà formada pel president i el secretari, que seran els del Consell Rector.  
4. El president ordenarà la confecció de la llista d'assistents, a càrrec del secretari, i decidirà sobre les representacions dubtoses. El 5% dels socis assistents podrà designar un d'ells com a interventor en la confecció de la llista. Tot seguit, el president proclamarà l'existència de quòrum i la constitució i l'inici de l'assemblea. Dirigirà les deliberacions, farà respectar l'ordre del dia i el de les intervencions sol·licitades, d'acord amb els criteris fixats en els estatuts, si n'hi havia. Podrà decidir sobre l'admissió de l'assistència de persones no sòcies quan ho considere convenient per a la cooperativa, excepte quan l'assemblea haurà d'elegir càrrecs i quan ho rebutge la mateixa assemblea per acord majoritari, i podrà expulsar de la sessió els assistents que facen obstrucció o que falten al respecte a l'assemblea o a algun dels assistents.  
Article trenta-un. Adopció d'acords  
1. Per deliberar i prendre acords sobre un afer serà indispensable que conste en l'ordre del dia de la convocatòria o en l'aprovat a l'inici de l'assemblea general universal, tret dels casos següents:  
a) Convocatòria d'una nova assemblea general o la pròrroga de la que s'està fent.  
b) La realització de verificació de comptes extraordinària.  
c) L'exercici de l'acció de responsabilitat contra els membres del Consell Rector, els auditors de comptes o els liquidadors.  
d) La revocació dels membres del Consell Rector.  
2. El president donarà per prou debatut cada afer de l'ordre del dia i, quan no hi haja assentiment unànime a la proposta d'acord feta per la mesa, o sempre que algun soci ho sol·licite, sotmetrà el tema a votació, en forma alternativa, primer a favor i després en contra de la proposta. La votació es podrà fer a mà alçada, mitjançant manifestació verbal del vot o mitjançant paperetes, segons es fixe en els estatuts; però serà secreta sempre que ho sol·licite el 10% dels socis assistents o cinquanta d'ells o afecte la revocació dels membres del Consell Rector.  
3. El 10% dels socis presents i representats o cinquanta d'ells tindran dret a formular propostes de votació sobre els punts de l'ordre del dia o sobre els que assenyala l'apartat 1 d'aquest article.  
4. Els acords quedaran adoptats quan voten a favor de la proposta més de la meitat dels socis presents i representats en l'assemblea, tret que aquesta llei o els estatuts socials establesquen majories reforçades, que no podran ultrapassar els dos terços dels socis presents i representats. Queden exceptuats d'aquest precepte els casos d'elecció de càrrecs, en els quals podrà resultar elegit el candidat que obtinga majoria relativa o major quantitat de vots.  
5. Els acords de modificació d'estatuts, fusió, escissió, transformació, cessió de l'actiu i passiu, emissió d'obligacions, imposició de noves aportacions obligatòries i altres noves obligacions no previstes en els estatuts i la dissolució voluntària de la cooperativa, exigiran la majoria de dos terços dels socis presents i representats. Igual que l'acord d'exercir l'acció de responsabilitat contra els membres del Consell Rector o la revocació d'aquests, si no constara expressament en l'ordre del dia de la convocatòria.  
6. Els suggeriments i les preguntes dels socis es faran constar en l'acta. El Consell Rector prendrà nota de les primeres i respondrà les preguntes a l'acte o en altre cas per escrit en el termini màxim de dos mesos a qui les formule.   
Article trenta-dos. Exercici del dret de vot  
1. En les cooperatives de primer grau cada soci té un vot, tret de disposició expressa d'aquesta llei.  
2. En les de segon grau, cadascuna de les cooperatives associades podrà, si així ho preveuen els estatuts socials, exercir un nombre de vots proporcional al de socis que agrupa o a l'activitat realitzada, en els termes previstos en l'article 85 d'aquesta llei.  
3. Cada soci pot fer-se representar per altre soci de la cooperativa per a una assemblea concreta mitjançant un poder escrit en el qual es podran indicar les instruccions sobre cada afer de l'ordre del dia. La representació és revocable. Cada soci no podrà representar més de dos socis absents.  
Article trenta-tres. Acta de l'assemblea  
1. L'acta de la sessió, firmada pel president i el secretari, anirà encapçalada per l'anunci de la convocatòria, o l'ordre del dia decidit en constituir-se l'assemblea general universal; la constància que es reuneix el quòrum legal o estatutari exigit, amb indicació de si l'assemblea es constitueix en primera o en segona convocatòria; un resum de les deliberacions sobre cada afers; les intervencions que els interessats hauran sol·licitat que consten en acta i, finalment, els acords presos, indicant amb tota claredat els termes de la votació i dels resultats de cadascuna d'aquestes. A l'acta s'adjuntarà, en un annex firmat pel president i pel secretari o per les persones que firmen l'acta, la llista de socis assistents, presents o representants, i els documents que acrediten aquesta representació i que expressen haver estat comprovats.  
2. L'acta de l'assemblea general haurà de ser aprovada com a últim punt de l'ordre del dia, llevat que siga ajornada a petició de la mesa. En aquest cas, l'aprovació escaurà, dins del termini de quinze dies, al president i a dos socis designats per unanimitat entre els assistents i, si no hi haguera unanimitat, afegint un representant per cada minoria que comprenga com a mínim un deu per cent dels socis assistents, presents o representats.  
4. Qualsevol soci podrà sol·licitar un certificat de l'acta o dels acords presos i el Consell Rector està obligat a donar-li-la, ja siga expedida pel secretari, amb el vist-i-plau del president, ja ho siga per qualsevol membre del consell, amb la mateixa diligència del president.  
5. Els administradors podran requerir la presència d'un notari perquè estenga una acta de la junta i estaran obligats a fer-ho sempre que, amb cinc dies d'antelació al previst per a la l'assemblea, la sol·liciten socis que representen, si més no, el 5% de tots ells. Els honoraris seran a càrrec de la societat. L'acta notarial tindrà la consideració d'acta de junta.  
Article trenta-quatre. Assembles generals mitjançant delegats  
2. Els estatuts hauran de regular els criteris d'adscripció dels socis a cada junta preparatòria. La convocatòria de juntes preparatòries i de l'assemblea de delegats haurà de ser única, amb un mateix ordre del dia, amb una separació de set dies hàbils com a mínim entres les primeres i la segona i amb el règim de publicitat previst en l'article 29.1. Tant les unes com l'altra es regiran per les normes de constitució i funcionament de l'assemblea general i s'aprovaran, com a últim punt de l'ordre del dia, necessàriament, les actes corresponents, que es duran en un únic llibre d'actes.  
3. Les juntes preparatòries estaran presidides per un soci elegit entre els assistents i seran informades dels temes de l'ordre del dia per un membre, almenys, del Consell Rector. Després de deliberar i d'aprovar els acords que escaiguen, elegiran, respectant els criteris de proporcionalitat establerts en els estatuts, els socis que assistiran a l'assemblea de delegats, per defensar les diverses posicions manifestades en la junta preparatòria assegurant que la major part d'aquestes es troben representades. El mandat podrà ser facultatiu o contenir instruccions de vot. Els socis no assistents, per si mateixos o representats, a les juntes preparatòries no podran donar instruccions als delegats elegits ni els assistents modificar el nomenament dels delegats ni les instruccions de vot que s'hauran recollit en l'acta. Els estatuts hauran d'establir el nombre màxim de delegats que podrà designar cada junta preparatòria.  
3.bis. Això no obstant, en les cooperatives de més de 5.000 socis, si ho preveuen els estatuts, l'elecció com a delegats i els vots conferits seran vàlids per a totes les assemblees que es facen en un període de fins a tres anys.  
Article trenta-cinc. Impugnació d'acords socials  
1. Podran ser impugnats els acords de l'assemblea general que siguen contraris a la llei, que s'oposen als estatuts o que lesionen, en benefici d'un o de diversos socis o de tercers, els interessos de la cooperativa.  
2. Seran nuls els acords contraris a la llei. Els altres acords a què es refereix el número anterior seran anul·lables.  
3. No escaurà la impugnació d'un acord que haurà estat deixat sense efecte o substituït vàlidament per altre. Si fóra possible eliminar la causa d'impugnació, el jutge atorgarà un termini raonable perquè aquella puga ser reparada.  
4. L'acció d'impugnació d'acords nuls podrà ser exercitada per tots els socis, els membres del Consell Rector, els administradors, els membres de la comissió de control de gestió i qualsevol tercer amb interés legítim, i caducarà en el termini d'un any, excepte els acords que, per la seua causa o contingut, resulten contraris a l'ordre públic.  
5. L'acció d'impugnació dels acords anul·lables podrà ser exercitada pels socis assistents que hagueren fet constar en l'acta de l'assemblea general la seua oposició a l'acord, els absents i els que hagueren estat il·legítimament privats de vot, i també pels membres del Consell Rector, els administradors o els membres de la comissió de control de gestió, i caducarà als quaranta dies.  
6. Els terminis de caducitat previstos en aquest article es computaran des de la data d'adopció de l'acord o, si fóra inscriptible, des de la data d'inscripció en el Registre de cooperatives.  
7. Les accions d'impugnació, en allò que no estiga especialment disposat en aquesta llei, s'acomodaran a les normes establertes en els articles 115 a 122 de la Llei de Societats Anònimes, amb l'excepció que per sol·licitar en l'escrit de demanda la suspensió de l'acord impugnat s'exigirà que el demandant siga la comissió de control de la gestió o socis que representen, almenys, un vint per cent del nombre de vots.  
8. La sentència estimatòria de l'acció d'impugnació produirà efectes davant de tots els socis, però no afectarà els drets adquirits per tercers de bona fe a conseqüència de l'acord impugnat. En el cas que l'acord impugnat estiguera inscrit en el Registre de cooperatives, la sentència determinarà la seua cancel·lació.  
Secció segona  
El Consell Rector  
Article trenta-sis. Naturalesa i competència  
S'hi afegeix un segon paràgraf al núm. 1.  
La representació s'estendrà a tots els actes compresos en l'objecte social. Qualsevol limitació de les facultats representatives dels administradors serà ineficaç davant de tercers.  
2. En les cooperatives amb un nombre de socis no superior a 10, podrà confiar-se la representació, el govern i la gestió de la cooperativa a un administrador únic, o a dos administradors solidaris, que actuaran solidàriament o mancomunadament, el règim dels quals serà el del Consell Rector excepte en allò especialment establert en aquesta llei.  
Article trenta-set. Composició del Consell Rector  
1. Els estatuts socials han de fixar el nombre de components del Consell Rector, que no serà inferior a tres. Així mateix, els estatuts podran establir l'existència de membres suplents, la missió dels quals serà substituir els membres titulars del Consell Rector en el supòsit de produir-s'hi una vacant definitiva pel temps que haurà estat fixat estatutàriament, i determinar el nombre i del sistema de substitució. Els estatuts podran limitar el nombre de mandats seguits que podrà exercir com a membre del Consell Rector una mateixa persona.  
2. Els membres del Consell Rector, i els suplents, i, si s'escau, l'administrador o administradors del paràgraf 2 de l'article 36 seran elegits per l'assemblea general de la cooperativa, entre els seus socis, en votació secreta. Quan així ho prevegen els estatuts i s'acomplesquen els requisits de convocatòria de l'assemblea general, l'elecció d'aquests càrrecs es podrà fer mitjançant la constitució d'una mesa electoral i de forma continuada, en sessió amb una durada que es trobarà prèviament fixada en la convocatòria. L'elecció serà vàlida sempre que hi concórreguen a la votació, presents o representats, el nombre de socis previstos per a la constitució de l'assemblea en 2a. convocatòria. El nomenament serà inscrit en el Registre de cooperatives, on es farà constar l'acceptació de l'elegit.  
Els estatuts socials han d'establir la forma en què es procedirà a la renovació d'aquests càrrecs, que es podrà fer per la totalitat o per la meitat dels membres del consell.  
3. Els estatuts socials regularan la forma d'elecció per l'assemblea general dels membres del Consell Rector i assenyalaran l'òrgan competent per decidir sobre la distribució de càrrecs entre aquests membres, que podrà ser el mateix Consell Rector o bé l'assemblea general.  
Ningú no podrà presentar-se al càrrec fóra del procediment assenyalat en els estatuts. La presentació de candidatures fora del termini marcat en els estatuts serà nul·la.  
Si un membre del Consell Rector vol presentar-se a l'elecció com a membre d'aquell òrgan per ocupar un altre càrrec, ha de dimitir del primer per poder presentar-se al segon, en el cas que els dits càrrecs siguen elegits directament per l'assemblea general.  
Article trenta-vuit. Capacitat per ser membre del Consell Rector  
1. Els membres del Consell Rector hauran de ser socis de la cooperativa, amb capacitat d'obrar general o plena i no estar sotmesos a cap incompatibilitat.  
Quan el soci de la cooperativa siga una persona jurídica, ha de ser elegit el seu representant, legal o voluntari, mentre posseesca aquesta qualitat, el qual exercirà el càrrec a nom i amb responsabilitat propis, sense perjudici de la responsabilitat de la persona jurídica que represente.  
Si els estatuts ho preveuen, els socis que siguen persones jurídiques podran tenir fins a tres representants en aquest òrgan, els quals actuaran amb caràcter solidari sense perjudici de la responsabilitat de la persona a què representen.  
Queda derogat el núm. 4.  
Article trenta-nou. Cessament en el càrrec  
1. Els membres del Consell Rector cessaran per mort, incapacitació, incompatibilitat, renúncia, revocació i per la pèrdua de la condició de representant de la persona jurídica que servesca de base a la seua elecció com a membre del Consell Rector. En tots aquests casos el Consell Rector o els seus membres que continuen en el càrrec hauran de constar en acta signada per tots ells la concurrència de la causa del cessament i donar possessió efectiva del càrrec als suplents, d'acord amb el que preveuen els estatuts.  
2. L'assemblea general podrà acordar la revocació total o parcial dels membres del Consell Rector, sense necessitat de prèvia constància en l'ordre del dia, a proposta de socis que representen el 10% dels assistents o 50 socis. L'acord requerirà per ser eficaç, ser adoptat per majoria dels socis presents i representats, si constava en l'ordre del dia, serà suficient amb la majoria prevista en l'article 31, punt 4. Els estatuts socials podran regular el quòrum necessari.  
El conseller revocat no tindrà dret a cap compensació econòmica, sense perjudici de les relacions de caràcter laboral o d'arrendament de serveis que tinga amb la cooperativa.  
3. Els consellers representants dels socis de treball, dels treballadors assalariats o de minories qualificades de socis sols podran ser revocats pels seus representats, d'acord amb el règim específic determinat en estatuts sense perjudici de l'acció de responsabilitat que es puga exercitar contra ells. Posat que no existesca un règim estatutari especial, se sotmetran al règim general de revocació per majoria de dos terços dels socis presents o representats.  
Aquest règim no s'aplicarà quan la revocació assolesca la totalitat del Consell Rector.  
4. Els consellers podran renunciar al càrrec en qualsevol moment. El Consell Rector, si escau, nomenarà l'administrador suplent a qui escaiga substituir el dimitit, tret que els estatuts regulen un altre procediment.  
5. Si durant una assemblea general, un nombre de socis que represente el 10% dels assistents o 50 d'ells, proposen a votació la revocació o l'exigència de responsabilitat dels consellers que ocupen la presidència de l'assemblea o de la seua secretaria, hauran de cessar immediatament en aquesta funció i seran substituïts per aquells a qui escaiga d'acord amb la llei.  
Article quaranta. Funcionament del Consell Rector  
2. El Consell Rector s'ha de reunir amb la periodicitat que establiran els estatuts socials, que en cap cas no serà superior a tres mesos i sempre que el convoque el president, a iniciativa pròpia o a sol·licitud de qualsevol conseller. Si la sol·licitud no és atesa en el termini de deu dies, podran fer la convocatòria els consellers que representen com a mínim un terç del consell.  
3. El Consell Rector s'entén constituït amb la presència de més de la meitat dels components. Els membres absents no podran donar la seua representació a cap altre conseller. Els acords s'adopten pel vot favorable de més de la meitat dels consellers assistents, tret dels supòsits en què aquesta llei exigeix altra majoria.  
Si els estatuts ho preveuen, el vot del president dirimirà els empats.  
Els estatuts socials poden reforçar aquest quòrum d'assistència i aquesta majoria sempre que no exigesquen més dels dos terços dels components i dels assistents, respectivament.  
5. L'exercici del càrrec de membre del Consell Rector no dóna dret a retribució. Els estatuts socials poden preveure el pagament de dietes o la compensació de les despeses o perjudicis que comporta el càrrec, i escau a l'assemblea general la fixació de la seua quantia. Podran ser retribuïts els càrrecs d'administrador únic i els d'administrador mancomunat o solidari, així com els de conseller delegat o membre de la comissió executiva i en aquest cas s'haurà d'establir en els estatuts el règim de retribució, l'import del qual sols es podrà fixar en l'assemblea general.  
6. Els administradors podran impugnar els acords nuls i anul·lables del Consell Rector, en el termini de 30 dies des de la seua adopció.  
Igualment, podran impugnar aquests acords els socis que representen un 5% del capital social en el termini de 30 dies des que en tingueren coneixement, sempre que no haguera transcorregut un any des de la seua adopció.  
La impugnació es tramitarà d'acord amb el que estableix la impugnació dels acords de l'assemblea general.  
Article quaranta-un. Responsabilitat dels membres del Consell Rector  
1. Els membres del conseller rector han d'exercir el càrrec amb la diligència que escau a un representant lleial i a un ordenat gestor amb respecte als principis cooperatius, i responen solidàriament davant la cooperativa, els socis i els tercers del perjudici que causen per accions o omissions doloses o de culpa i sempre que s'extralimiten en les seues facultats. Quedaran exempts de responsabilitat aquells que no hauran participat o que hagen votat en contra de l'acord i que facen constar la seua oposició a aquest en l'acta, o mitjançant un document fefaent que es comunique al consell en els 10 dies següents a l'acord.  
No exonerarà d'aquesta responsabilitat el fet que l'assemblea general haja ordenat, consentit o autoritzat l'acte o acord, quan siga competència exclusiva del Consell Rector.  
3. L'assemblea general de la cooperativa podrà adoptar l'acord d'exercitar l'acció de responsabilitat, encara que no conste en l'ordre del dia, per majoria de dos terços dels socis presents i representats.   
Excepte que expressament s'hi preveja el contrari, aquest acord determinarà el cessament immediat i provisional dels membres del consell afectats mentre dure el procediment judicial o arbitral iniciat contra ells.  
El 5% dels socis, o 50 d'ells, podran demanar de l'assemblea que adopte l'esmentat acord i, si en el termini de 6 mesos no ho fa o no es presenta la demanda judicial o arbitral, podran interposar la mateixa acció de responsabilitat per compte de la cooperativa.  
4. Els socis, els treballadors de la cooperativa i tercers poden exercitar lliurement les accions per reclamar la indemnització de danys i perjudicis causats directament en els seus interessos pels acords del Consell Rector. L'acció prescriu a l'any des del moment en què va poder ser exercitada.  
Article quaranta-dos. Delegació de facultats i designació de director  
3. En qualsevol cas, el Consell Rector continua sent competent respecte de les facultats delegades i responsable davant la cooperativa, els socis i els tercers, de la gestió duta a cap pels consellers delegats i la comissió executiva.  
5. En les cooperatives amb un volum anual d'operacions superior a 500 milions de pessetes caldrà la designació d'un gestor de dedicació permanent, amb el caràcter de conseller delegat o de director. La designació serà obligatòria per a les cooperatives de crèdit i per a les cooperatives amb secció de crèdit.  
Secció tercera  
Article quaranta-quatre. Auditoria dels comptes anuals  
1. Les cooperatives hauran de sotmetre a auditoria externa els comptes anuals i l'informe de gestió de l'exercici, en els següents supòsits:  
a) Quan així ho exigesca la Llei d'Auditoria de Comptes i les seues normes de desplegament.  
b) A sol·licitud del mateix nombre de socis que pot sol·licitar la convocatòria de l'assemblea general, dirigida al Registre de cooperatives perquè aquest nomene un auditor de comptes que efectue l'auditoria dels comptes anuals d'un determinat exercici, sempre que no hagueren transcorregut tres mesos comptadors des de la data de tancament d'aquest exercici.  
c) Quan ho preveuran els estatuts o ho acorde l'assemblea general, els administradors o la comissió de control de la gestió.  
2. El Consell Rector, en el termini màxim de quatre mesos des del tancament de l'exercici, formularà els comptes anuals i l'informe de gestió i el posarà a disposició dels auditors de comptes perquè aquests n'emeten el seu informe.  
3. Els criteris per al càlcul de la remuneració de l'auditor o auditors de comptes nomenats per l'assemblea general o pel jutge fixaran abans del començament de les seues funcions i per a tot el període d'aquestes.  
4. Les unions o federacions de cooperatives, les cooperatives de segon grau i els consorcis podran contractar amb els auditors i si s'escau finançar la prestació del servei d'auditoria per als seus associats. Això sense perjudici de la lliure facultat de l'assemblea general de la cooperativa per al seu nomenament i separació d'acord amb la llei.  
Articles quaranta-cinc, quaranta-sis i quaranta-set   
Queden sense contingut.  
Secció quarta  
El lletrat assessor  
Article quaranta-vuit. El lletrat assessor  
2. El lletrat assessor firmarà, dictaminant si són ajustats a dret, tots els acords que adopte l'assemblea general i els del Consell Rector que reunesquen els següents requisits:  
a) Que puguen ser inscrits en qualsevol registre públic.  
b) Que correponguen al règim d'altes i baixes i al règim disciplinari dels socis.  
c) Els relatius a adquisicions de béns d'immobilitzat.  
Hi estarà obligat tant si ha assistit a les corresponents sessions com si no.  
4. Amb caràcter supletori a aquesta norma s'aplicarà la Llei 39/1975, de 31 d'octubre, i les disposicions que la despleguen, entenent que el límit de cinc entitats en les quals el mateix advocat pot ocupar el càrrec de lletrat assessor comprén conjuntament societats mercantils i cooperatives. S'exceptua d'aquest límit el supòsit en què el servei d'assistència lletrada siga prestat per les mateixes unions o federacions, cooperatives de segon grau o consorcis.  
5. El nomenament de lletrat assessor no podrà recaure en una persona que estiga interessada o que siga sòcia de la cooperativa o que mantinga amb ella relacions contractuals de qualsevol tipus distintes a les de lletrat assessor, exceptuant-ne les d'assessorament jurídic.  
La naturalesa jurídica de la relació entre el lletrat assessor i la cooperativa podrà ser d'arrendament de serveis com a professional liberal o de contracte laboral.  
6. Les unions i federacions de cooperatives, les cooperatives de segon grau i els consorcis que incloguen aquesta finalitat entre els seus objectius podran organitzar, finançar i prestar el servei d'assessoria jurídica regulat en aquest article, sense perjudici que l'execució i la responsabilitat professional, reconeguda en la firma de les actes i dels certificats dels acords, escaiga als advocats que reunesquen els requisits de l'apartat 1.  
La relació entre aquests advocats i les entitats esmentades podrà ser d'arrendament de serveis com a professional liberal i de contracte laboral. En el segon cas, aquestes entitats respondran civilment, juntament amb els professionals contractats, dels perjudicis que es produesquen a les cooperatives en l'exercici del càrrec de lletrat assessor, i no hi serà d'aplicació el límit de cinc cooperatives en què el mateix advocat pot figurar com a lletrat assessor.  
Article quaranta-nou. Comissió de recursos  
2. Quan els estatuts així ho regulen, la comissió de recursos podrà resoldre les reclamacions del socis sobre admissió, expulsió i exercici del poder disciplinari contra els acords del Consell Rector, sense perjudici de la facultat de plantejar-los de nou davant l'assemblea general com a última instància en l'interior de la cooperativa.  
Els estatuts podran determinar que la decisió de la comissió no siga recurrible davant l'assemblea general i obrir la via a la impugnació judicial o a l'arbitratge cooperatiu.  
CAPíTOL V  
Règim econòmic  
Article cinquanta-un. Capital social  
1. El capital social de la cooperativa estarà integrat per les aportacions dels socis i, si escau, dels associats. El seu import ha d'ésser desemborsat, com a mínim en un 25%, en el moment constitutiu.  
Si la cooperativa anuncia la seua xifra de capital social al públic, l'haurà de referir a data concreta i expressar-ne el que s'hi ha desemborsat.  
2. La cooperativa es constituirà amb un capital social mínim de 500.000 pessetes, que haurà d'estar íntegrament subscrit i desemborsat.  
3. L'import total de les aportacions de cada soci no podrà excedir del 45% del capital social en les cooperatives de primer grau.  
4. Les aportacions socials s'acreditaran per títols nominatius no negociables, per llibretes de participació o per anotacions en compte que reflectiran les aportacions realitzades, les quantitats desemborsades i les seues successives variacions.  
En el cas d'anotacions en compte, l'extracte d'aquestes haurà de ser tramés al domicili del soci almenys una vegada a l'any.  
Les anotacions en compte es regiran pel que disposa la Llei del Mercat de Valors i les normes que la despleguen, en especial les referides a les entitats autoritzades per dur les anotacions.  
5. Les aportacions es realitzaran en moneda de curs legal i si ho autoritza l'assemblea general també podrà consistir en béns i drets avaluables econòmicament.  
El lliurament i sanejament d'aquestes aportacions no dineràries es regirà pel que estableix la Llei General de Cooperatives.  
En cap cas no es podran subscriure participacions per un import superior al valor de les aportacions realitzades.  
6. Els administradors respondran solidàriament davant la societat i davant els creditors socials de la realitat de les aportacions i del valors que s'haurà atribuït a les no dineràries.  
En la valoració d'aquestes aportacions, o en la revisió de la valoració feta pels promotors, els administradors podran sol·licitar l'informe d'experts independents que posseesquen l'habilitació legal que exigesca la valoració de què es tracte.  
Dins dels quatre mesos següents, qualsevol soci podrà sol·licitar del jutge de primera instància i pel seu compte, el nomenament d'un expert independent, que revisarà la valoració efectuada. El jutge decidirà quina de les valoracions és la justa i, si la revisió demostra que el valor dels béns o drets aportats és inferior a l'inicialment assignat, el soci aportant haurà de completar en efectiu aquesta diferència.  
L'acció de responsabilitat podrà ser exercitada per qualsevol creditor en cas d'insolvència de la cooperativa.  
7. Els títols de participació en el capital social hauran d'estar íntegrament subscrits i, en el cas de participacions no dineràries, íntegrament desemborsats.  
En el cas d'aportacions dineràries, estaran desemborsades com a mínim en un 25% i la resta podrà ser exigida al soci per acord del Consell Rector, en el termini màxim de cinc anys des del moment de la subscripció.  
Article cinquanta-dos. Aportacions obligatòries al capital social  
1. Els estatuts socials fixaran l'aportació obligatòria per ser soci de la cooperativa. Podran preveure que la seua quantia siga igual per a tots o proporcional a l'activitat cooperativitzada desenvolupada o compromesa per cada soci.  
2. L'assemblea general per la majoria de l'article 31.5 d'aquesta llei podrà imposar en qualsevol moment noves aportacions obligatòries assenyalant les condicions de subscripció i els terminis de desemborsament. Cada soci podrà imputar les aportacions voluntàries que tinga subscrites al compliment d'aquesta nova obligació.  
El soci disconforme podrà donar-se justificadament de baixa, amb els efectes regulats en aquesta llei.  
3. Els nous socis que entren en la cooperativa no estaran obligats a fer aportacions superiors a les obligatòries exigibles en aquest moment, actualitzades segons l'IPC.  
El desemborsament de les aportacions pels nous socis s'efectuarà en les mateixes condicions que s'exigiren als ja socis, tret que els estatuts establiren condicions més favorables per als nous socis.  
Article cinquanta-dos bis. Aportacions voluntàries al capital social  
L'assemblea general, i si així ho preveuen els estatuts, el Consell Rector, podrà acordar l'admissió d'aportacions voluntàries de socis i associats i fixar les condicions de subscripció, retribució i reemborsament d'aquestes, que hauran de respectar la proporcionalitat amb les aportacions a capital social realitzades fins al moment per aquests, si així calguera per excedir el nombre de sol·licituds de subscripció les que s'haguera acordat admetre.  
L'admissió d'aportacions voluntàries per part del Consell Rector podrà assolir fins la suma que amb caràcter previ i per un termini de temps determinat haurà fixat l'assemblea general.  
El termini d'autorització al Consell Rector per admetre aportacions voluntàries no podrà ser superior a un any sense perjudici de la seua renovació.  
El Consell Rector podrà decidir, a requeriment del seu titular, la conversió d'aportacions voluntàries en obligatòries i també la transformació d'aportacions obligatòries en voluntàries quan aquelles hauran de reduir-se per adequar-se al potencial ús cooperatiu del soci, o que hagueren de ser liquidades a aquest d'acord amb els estatuts.  
Article cinquanta-tres. Remuneració de les aportacions  
1. Els estatuts socials establiran si les aportacions obligatòries donen dret a la meritació d'interessos per la part efectivament desemborsada. En el cas de les aportacions voluntàries, serà l'acord d'emissió d'aquestes el que determine aquesta remuneració o el procediment per determinar-la.  
2. L'assignació i quantia de la remuneració, en el cas de les aportacions obligatòries a capital, estarà condicionada a l'existència de resultats positius o fons de lliure disposició. En cap cas la retribució al capital no serà superior a sis punts per damunt de l'interés legal dels diners.  
Article cinquanta-quatre. Regularització de balanços  
El balanç de la cooperativa podrà ser regularitzat en els mateixos termes i amb les mateixes condicions si més no que els previstos per a les societats mercantils, sempre que s'hi respecten els principis cooperatius en els termes que reglamentàriament es determine.  
Article cinquanta-cinc. Transmissió de les participacions i de la condició de soci  
1. Les participacions voluntàries són lliurement transmissibles entre socis i associats. Les participacions obligatòries es podran transmetre entre socis sempre que això siga necessari per adequar la participació obligatòria en el capital social que cada un d'ells ha de mantenir segons els estatuts.  
En ambdós casos, caldrà comunicar al Consell Rector la transmissió en el termini de 15 dies.  
2. El Consell Rector, quan rebrà la sol·licitud de nous ingressos com a socis o associats, ho farà públic en el tauler d'anuncis del domicili social perquè, en el termini d'un mes, tant els socis com els associats que ho desitgen, puguen oferir per escrit les participacions que estiguen disposats a cedir mantenint el cedent l'aportació mínima obligatòria.  
3. El soci que després de perdre els requisits per continuar com a tal, fóra donat de baixa justificada, podrà transmetre les seues participacions als seu cònjuge, ascendents o descendents, si són socis o associats, o adquireixen tal condició en els tres mesos següents a la seua baixa i subscriure les aportacions obligatòries que calgueren per completar la seua aportació obligatòria en el capital social.  
4. En cas de successió mortis causa, poden adquirir la condició de soci els hereus que la sol·liciten i que tinguen dret a l'ingrés d'acord amb els estatuts i amb aquesta llei i es repartiran entre ells les participacions del causant.  
Quan concórreguen dos o més en la titularitat d'una aportació, seran considerats socis tots ells i quedaran obligats a subscriure les participacions corresponents a les aportacions obligatòries en aquell moment.  
L'hereu no interessat a ingressar en la cooperativa pot exigir la liquidació, sense deduccions, de les participacions que li corresponguen.  
5. En els supòsits dels paràgrafs tres i quatre, l'adquirent de les participacions no estarà obligat a desemborsar quotes d'ingrés per les participacions rebudes de familiar o causant.  
6. Els creditors personals del soci no podran embargar ni executar les participacions socials.  
Article cinquanta-sis. Reemborsament de les aportacions  
1. El soci té dret a exigir el reemborsament de les seues aportacions obligatòries en cas de baixa de la cooperativa.  
La liquidació d'aquestes aportacions es farà amb efectes al tancament de l'exercici social en el curs del qual haguera nascut el dret al reemborsament. En cas d'expulsió, de l'aportació, després de la liquidació segons l'últim balanç, se'n farà la deducció que ordenen els estatuts socials si es tracta d'aportacions obligatòries, que no podrà ser superior al 30%. En cas de baixa voluntària no justificada, no podrà ser superior al 20%.  
La cooperativa reemborsarà la liquidació fixada en el termini que assenyalen els estatuts socials, que no serà superior a cinc anys en cas d'expulsió, de tres anys en cas de baixa no justificada i d'un any en cas de defunció o de baixa justificada. Durant aquest termini les aportacions meritaran l'interés legal dels diners i no podran ser actualitzades.  
2. Les aportacions voluntàries es reemborsaran en les condicions que determinarà l'acord que en va aprovar l'emissió o transformació.  
3. En el supòsit que no s'hagen actualitzat les aportacions a capital, els estatuts poden preveure que el soci o associat eixint, que porte cinc anys en la cooperativa, té dret a una part proporcional al seu capital, de la reserva d'actualització constituïda a aquest efecte d'acord amb l'article 60.3.A).  
Article cinquanta-set. Altres mitjans de finançament  
1. Els estatuts socials o l'assemblea general podran exigir als socis quotes d'ingrés o periòdiques no reemborsables. Les quotes d'ingrés s'integraran en el fons de reserva obligatòria.  
Si els estatuts socials hagueren previst quotes d'ingrés sense determinar-ne la quantia, aquestes es determinaran com a quotes màximes, pel resultat de dividir el fons de reserva obligatòria pel nombre de socis o nombre d'aportacions, segons es determinen les quotes per a soci o per mòduls de participació.  
2. Els béns o fons lliurats pels socis per a la gestió cooperativa o per a la utilització dels seus serveis no constitueixen aportacions socials ni tampoc integren el patrimoni cooperatiu, tret que estatutàriament s'establesca el contrari, i per això són embargables pels creditors personals dels socis, excepte els preferents drets que pogueren escaure a la cooperativa.  
3. L'assemblea general pot acordar qualsevol modalitat de finançament voluntari de la cooperativa pels seus socis i associats, que en cap cas no integraran el capital social. Igualment, podrà emetre obligacions, sempre de caràcter no convertible en participacions socials, d'acord amb la legislació vigent.  
4. L'assemblea general pot acordar l'emissió de títols participatius, que podran tenir la consideració de valors mobiliaris.  
Per aquest títol el subscriptor realitza una aportació econòmica per un temps predeterminat i a canvi rep una remuneració que podrà ser fixa, variable o mixta.  
L'acord d'emissió concretarà el termini d'amortització dels títols i garantirà la representació i defensa dels interessos dels subscriptors en l'assemblea general i en el Consell Rector, sense reconéixer-los dret de vot.  
Article cinquanta-vuit. Documentació i comptabilitat de la cooperativa  
1. Les cooperatives han de dur una comptabilitat ordenada i adequada a la seua activitat d'acord amb el Codi de Comerç tot ajustant-se als principis i criteris establerts en el Pla General Comptable, respectant les peculiaritats del seu règim econòmic i, a més, duran legalitzats en la forma que es determine reglamentàriament els llibres següents:  
a) Registre de socis, associats i aportacions socials.  
b) Llibre o llibres d'actes de l'assemblea general, del Consell Rector i, si s'escau, de les juntes preparatòries i d'altres òrgans col·legiats.  
c) Qualssevol altres exigits per altres disposicions legals.  
2. El Consell Rector haurà d'elaborar un informe sobre la gestió, en el qual explicarà amb tota claredat la marxa de la cooperativa i les expectatives reals, amb respecte a la congruència amb els documents comptables.  
3. El Consell Rector posarà a disposició dels auditors, conformement amb l'article 44, els comptes anuals i l'informe de gestió perquè n'emeten l'informe.  
4. Els comptes anuals, l'informe sobre la gestió i, si escau, l'informe d'auditoria es posaran a disposició dels socis d'acord amb el que estableix l'article 21 d'aquesta llei.  
5. Els administradors presentaran, per dipositar-los en el Registre de cooperatives, durant el mes següent de la seua aprovació, els comptes anuals, l'informe de gestió i l'informe d'auditoria. Els comptes anuals i l'informe de gestió hauran d'anar signats per tots els administradors i si faltara la signatura d'algun, s'hi assenyalarà amb expressa indicació de la causa.  
Article cinquanta-nou. Determinació dels resultats de l'exercici  
1. La determinació dels resultats de l'exercici de la cooperativa es durà a terme conformement amb la normativa general comptable.  
2. No obstant això, les cooperatives hauran de distingir clarament en la memòria de l'exercici entre resultats ordinaris cooperatius o propis de l'activitat cooperativitzada amb els socis i resultats extracooperatius propis de l'activitat cooperativitzada amb no socis.  
A) Es consideraran ingressos ordinaris cooperatius els següents:  
a) Els obtinguts de la venda de productes o serveis dels socis i de productes o serveis de la cooperativa, en el compliment del seu objecte social.  
b) Els obtinguts de la venda o del subministrament de productes i serveis als socis.  
c) Els de naturalesa financera obtinguts, bé en inversions en empreses cooperatives, bé en empreses participades majoritàriament per aquestes, quan es tracte d'entitats que realitzen activitats preparatòries, complementàries o subordinades a les de la mateixa cooperativa, i els que es produesquen com a conseqüència d'una prudent i eficaç gestió de la tresoreria de la cooperativa, per a la realització de l'activitat cooperativitzada.  
d) Les subvencions corrents.  
e) En les cooperatives de crèdit i cooperatives amb secció de crèdit, els interessos i altres rendiments obtinguts en els mercats financers o dels seus socis.  
f) Les quotes periòdiques satisfetes pels socis.  
B) Es consideraran ingressos ordinaris extracooperatius els esmentats en l'apartat anterior que siguen resultants de l'activitat cooperativitzada amb tercers no socis.  
3. Dels ingressos ordinaris, cooperatius i extracooperatius, s'hauran de deduir en concepte de despeses o de minoració d'ingressos, els següents:  
a) Les despeses específiques necessàries per a l'obtenció de cada tipus d'ingrés. Als ingressos cooperatius se'ls deduirà en concepte de despesa l'import assignat als béns i serveis prestats pels socis a la cooperativa.  
b) Les despeses generals necessàries per al funcionament de la cooperativa.  
c) Els interessos meritats pels seus socis i associats.  
d) Les quantitats destinades a amortitzacions.  
e) Les despeses que genere el finançament extern de la cooperativa.  
f) Les altres deduccions que permeta fer la legislació comuna.  
Les despeses o deduccions assenyalades en els apartats b), c), d), e) i f) s'imputaran proporcionalment a les xifres d'ingressos ordinaris cooperatius i extracooperatius.  
4. En la memòria anual, la cooperativa haurà de reflectir la liquidació del pressupost d'ingressos i despeses del fons de formació i promoció cooperativa de l'exercici anterior i el pla d'inversions i despeses d'aquest per a l'exercici en curs.  
5. Les cooperatives que acomplesquen els requisits que obliguen les societats anònimes a dur els seus comptes anuals segons el model normal, estaran subjectes a idèntic règim, en allò que siga compatible amb la seua naturalesa.  
Article seixanta. Distribució d'excedents i beneficis  
1. Els beneficis extracooperatius i extraordinaris, una vegada deduïdes les pèrdues d'exercicis anteriors, es destinaran el fons de reserva obligatòria.  
2. Els excedents nets, procedents de les operacions amb socis, constituiran els excedents disponibles.  
3. Els excedents disponibles es destinaran:  
A) Com a mínim, en un 20% al fons de reserva obligatòria i en un 10%, com a mínim, al fons de formació i promoció cooperativa. Mentre que el fons de reserva obligatòria no assolesca el 50% del capital social, la dotació obligatòria al fons de formació i promoció cooperativa es podrà reduir fins a la meitat i la resta es destinarà al fons de reserva obligatòria.  
Els estatuts socials podran preveure la constitució d'una reserva que permeta l'actualització de les aportacions que es restituesquen als socis i associats eixints i determinaran en aquest cas, la proporció dels excedents disponibles que caldrà destinar en cada exercici a la constitució d'aquesta reserva. Si de cas, l'actualització de les aportacions socials es limitarà a corregir els efectes de la inflació i tindrà en compte l'exercici en què foren desemborsades.  
Constituïdes aquestes reserves, es detrauran dels excedents les quantitats atribuïdes, si escau, als associats, que es distribuiran segons el règim previst a aquest efecte.  
B) La resta podrà distribuir-se als socis en concepte de retorn, en proporció a les operacions fetes per cadascun amb la cooperativa en l'esmentat exercici; i si escau, a la participació dels treballadors assalariats. Aquesta participació tindrà caràcter salarial i serà compensable amb el complement salarial de similar naturalesa establert en la normativa laboral aplicable. En el cas que la participació en els resultats de la cooperativa fóra inferior al corresponent complement salarial, s'hi aplicarà aquest darrer.  
La distribució de retorns podrà fer-se:  
a) Mitjançant el pagament en efectiu en el termini de tres mesos des de l'aprovació dels comptes anuals.  
b) Amb l'assignació de participacions voluntàries en el capital social amb el previ consentiment del soci.  
c) Amb la creació d'un fons de retorns en els termes previstos en l'article 61 bis.  
d) Amb la creació d'una reserva voluntària en els termes establerts en els estatuts socials o en l'assemblea general.  
4. Si els estatuts socials estableixen que la totalitat de l'excedent net de l'exercici es destine a patrimoni irrepartible, no caldrà separar comptablement els ingressos cooperatius dels extracooperatius.  
En aquest cas, la cooperativa haurà de destinar el resultat positiu: en un 5% al fons de formació i promoció cooperativa; als treballadors de la cooperativa una participació que no serà inferior al 2% d'aquests resultats, sense que en cap cas puga ser superior a una mensualitat; i si té socis de treball, els estatuts podran establir que se'ls assigne una aportació sobre el resultat que no podrà ser inferior al 5% dels resultats positius, sense que en cap cas no puga excedir de dues mensualitats.  
Article seixanta-un. Imputació de pèrdues  
1. Els estatuts hauran de fixar els criteris de compensació de les pèrdues derivades de l'activitat cooperativitzada amb el socis, conformement amb les següents normes:  
a) Al fons de reserva obligatòria podran imputar-se com a màxim el 50% de les pèrdues.  
b) La resta que quede per compensar s'imputarà als socis en proporció a les operacions o els serveis cooperativitzats realitzats per cadascú en la cooperativa.  
Si aquestes operacions o serveis realitzats foren inferiors als que com a mínim està obligat a realitzar el soci conformement amb el que estableixen els estatuts socials, la imputació de les referides pèrdues s'efectuarà en proporció a l'activitat cooperativitzada mínima obligatòria.  
2. La liquidació del deute de cada soci derivada de la imputació de les pèrdues anteriors se satisfarà d'alguna de les següents formes:  
a) Amb el pagament en efectiu durant l'exercici en què s'aproven els comptes de l'anterior.  
b) A càrrec dels retorns que puguen escaure al soci en els cinc anys següents, si bé hauran de ser satisfetes pel soci en el termini d'un mes si, transcorregut el període assenyalat, quedaren pèrdues sense compensar.  
c) Si existira un fons de retorns, s'hi podrà imputar el percentatge que fixe l'assemblea general.  
d) Amb el pagament mitjançant la reducció proporcional de les participacions voluntàries del soci en el capital social.  
e) Amb el pagament mitjançant la reducció proporcional de l'import desemborsat de les participacions obligatòries al capital social. En aquest cas, el soci haurà de desemborsar aquest import en el termini màxim d'un any.  
f) A càrrec de qualsevol crèdit que el soci tinga contra la cooperativa, i el podrà fraccionar en els següents cinc anys.  
L'assemblea general decidirà la forma en què es procedirà a la satisfacció del deute de cada soci. En tot cas, el soci podrà optar pel pagament en efectiu. Si s'acorda el pagament mitjançant la reducció de les participacions en el capital social, es reduiran en primer lloc les participacions voluntàries del soci i a continuació l'import desemborsat de les aportacions obligatòries.  
3. Si els estatuts socials ho estableixen, les pèrdues derivades de l'activitat cooperativitzada amb els socis, que s'imputen a aquests, assoliran com a màxim l'import total de les bestretes assignades als socis en l'exercici econòmic, més la seua participació en el capital social.  
4. La imputació de pèrdues als associats es realitzarà d'acord amb el que disposa l'article 23 bis.  
5. Les pèrdues extracooperatives i extraordinàries s'imputaran al fons de reserva obligatori.  
Si l'import del fons de reserva obligatori fóra insuficient per compensar les pèrdues, la diferència es recollirà en un compte especial per amortitzar-lo en els cinc pròxims exercicis, a càrrec de futurs beneficis.  
En el cas que calguera reduir el capital social en compensació d'aquestes pèrdues, es reduiran les aportacions dels socis en proporció al capital social subscrit per cadascun i s'iniciarà la imputació per les aportacions obligatòries. Els associats suportaran les pèrdues proporcionalment a les seues aportacions.  
Article seixanta-un bis. Fons de retorns  
Per acord de l'assemblea general i conformement amb el que estableix l'article 60, la cooperativa podrà crear fons amb els retorns acreditats als socis.  
En l'acord de constitució del fons es determinarà si més no la seua destinació, el termini per a la restitució d'aquest als socis i la retribució que meritarà per a aquests. En cap cas aquests fons no podran meritar un interés superior a tres punts per dalt de l'interés legal dels diners.  
Article seixanta-dos. Fons obligatoris  
1. El fons de reserva obligatori, destinat a la consolidació, el desenvolupament i la garantia de la cooperativa, és irrepartible entre els socis.  
2. Al fons de reserva obligatori es destinaran necessàriament:  
a) Les quotes d'ingrés.  
b) El percentatge dels excedents disponibles que acorde l'assemblea general, d'acord amb l'article 60 d'aquesta llei.  
c) Els beneficis extracooperatius i extraordinaris.  
d) L'assignació que escaiga com a conseqüència de la regularització del balanç.  
e) Les deduccions sobre les aportacions obligatòries en cas de baixa del soci.   
3. El fons de formació i promoció cooperativa tindrà com a fins la formació dels socis i treballadors de la cooperativa en els principis i tècniques cooperatives, econòmiques i professionals; la promoció de les relacions intercooperatives, la difusió del cooperativisme i la promoció cultural, professional i social de l'entorn local o de la comunitat en general.  
A aquest efecte la dotació del fons podrà ser aportada totalment o parcialment a una unió o federació de cooperatives.  
4. Al fons de formació i la promoció cooperativa es destinaran necessàriament:  
a) El percentatge dels excedents nets que establesquen els estatuts o l'assemblea general, d'acord amb l'article 60 d'aquesta llei.  
b) Les sancions, les donacions i qualsevol classe d'ajuda rebuda per al compliment dels fins de l'esmentat fons .  
5. El fons de formació i promoció cooperativa és irrepartible i no embargable excepte per deutes contrets per al compliment dels seus fins.  
Fins al moment de la despesa o la inversió dels recursos, es conservaran en efectiu o materialitzats en béns de fàcil liquiditat.  
L'import del fons que no haja estat aplicat s'haurà de materialitzar dins de l'exercici econòmic següent en dipòsits en intermediaris financers o valors de deute públic, els rendiments dels quals s'aplicaran a la mateixa finalitat. Aquests valors o dipòsits no podran ser empenyorats ni afectats a préstecs o a comptes de crèdit i apareixeran representats en passiu del balanç per l'escaient partida.  
Si aquest fons o part d'aquest es materialitzara en béns d'immobilitzat caldrà fer, si escau, expressa referència, en el Registre de la propietat, al seu caràcter inembargable.  
6. La conselleria competent en matèria de treball podrà autoritzar excepcionalment l'aplicació del fons de formació i promoció cooperativa a fins distints dels establerts en l'apartat 3.  
CAPíTOL VI  
Modificació dels estatuts socials,   
dissolució i liquidació  
Article seixanta-tres. Modificació dels estatuts socials  
3. L'acord de canvi de denominació, de canvi de domicili i de modificació de l'objecte social s'anunciarà en un diari de gran difusió en l'àmbit d'actuació de la cooperativa.  
4. Quan la modificació consistesca en el canvi de la classe de cooperativa, en la modificació de l'objecte social o en el canvi de responsabilitat dels socis, els qui hauran votat en contra o els absents que expressen la seua disconformitat per escrit adreçat al Consell Rector en el termini de 40 dies, comptadors des de la inscripció de l'acord en el Registre de cooperatives, tindran dret a separar-se de la cooperativa i la seua baixa es considerarà com a justificada.  
Article seixanta-tres. bis. Modificació del capital social mínim  
1. La modificació consistent en la reducció del capital social mínim exigirà la publicació prèvia de l'acord de l'assemblea general de modificació dels estatuts socials en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en un diari de gran difusió en el seu àmbit d'actuació. Si la reducció del capital social mínim és a causa de la reducció del capital com a conseqüència de la restitució d'aportacions als socis, els creditors socials podran en el mes següent oposar-se a l'execució de l'acord si els seus crèdits no són pagats o prou garantits. El balanç de situació de la cooperativa, verificat pels auditors de comptes que en l'exercici del seu càrrec, amb l'informe d'aquest que demostre la solidesa econòmica i financera de la cooperativa, podrà ser considerat pel jutge com a garantia suficient. Serà nul·la qualsevol reducció d'aportacions al capital social per davall de la seua quantia mínima que es realitzen sense respectar les formalitats i les garanties en favor dels creditors que estableix el paràgraf anterior.  
2. Les formalitats i garanties esmentades en el paràgraf anterior no seran exigibles quan la reducció del capital ho siga per compensar les pèrdues socials legalment imputables a capital social. En aquest cas, el balanç de situació que servirà de base per a l'adopció de l'acord per l'assemblea general i la seua inscripció en el Registre de cooperatives serà verificat pels auditors de comptes de les cooperatives, en el cas que estiga obligada a sotmetre'n els comptes a aquesta verificació i en l'informe especial que aquests hauran d'emetre certificaran l'existència de les pèrdues socials imputables d'acord amb l'article 61 d'aquesta llei.  
Article seixanta-quatre. Fusió  
2. El procediment legal per a la fusió serà el següent:  
a) L'assemblea general de cada cooperativa, degudament convocada, haurà d'aprovar sense modificacions el projecte de fusió fixat en un conveni previ pels respectius consells rectors. El projecte de fusió serà enviat a cada soci amb la convocatòria de l'assemblea general, acompanyat d'una memòria del Consell Rector sobre la conveniència i els efectes de la fusió projectada i d'un informe dels auditors de comptes que estigueren en l'exercici del seu càrrec sobre la situació econòmica i financera resultant i dels socis com a conseqüència de la fusió.  
En les cooperatives de més de 5.000 socis aquests documents seran facilitats a aquells socis que els sol·liciten mitjançant el lliurament d'una còpia d'aquests en el domicili social.  
b) L'acord de fusió de cadascuna de les cooperatives serà publicat el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en un diari de gran difusió en l'àmbit d'actuació d'aquella.  
c) Dins del mes següent a l'anunci esmentat, els creditors socials podran exigir garanties que la cooperativa resultant de la fusió pagarà els seus crèdits. La solidesa econòmica i financera que es desprenga dels informes dels auditors de comptes podrà ser considerada pel jutge com a garantia suficient. En aquest mateix termini els socis que no hi siguen d'acord poden separar-se'n de la cooperativa, i la cooperativa resultant de la fusió assumirà l'obligació de liquidació de la quota o les aportacions en la forma regulada en aquesta llei per al cas de baixa justificada.  
d) Cadascuna de les cooperatives queda obligada a continuar el procediment de fusió des del moment en què el projecte de fusió haja estat aprovat per l'assemblea general de totes elles. L'execució dels acords de fusió es farà mitjançant escriptura pública, en la qual figurarà la dissolució de les cooperatives que es dissolguen, i les mencions legals de la cooperativa de nova constitució o les modificacions de la cooperativa absorbent. Aquesta escriptura servirà per a la cancel·lació de les primeres i la inscripció de la novament constituïda o modificacions de l'absorbent en el Registre de cooperatives.  
e) Tots els drets i obligacions de les cooperatives dissoltes, que no entraran en liquidació, passen automàticament al patrimoni de la societat resultant.  
f) L'elaboració, el contingut i les formalitats del projecte de fusió, la documentació que cal facilitar a cada soci i el règim del balanç de fusió es regiran pel que disposa la Llei General de Cooperatives.  
g) Excepte prohibició expressa de la seua mateixa llei reguladora, podran integrar-se mitjançant fusió, en una cooperativa, les societats agràries de transformació i les societats anònimes laborals.  
Article seixanta-cinc. Escissió  
1. L'escissió de la cooperativa pot consistir:  
a) En la dissolució, sense liquidació, mitjançant la divisió del seu patrimoni en dues o més parts. Cadascuna d'aquestes es traspassarà en bloc a cooperatives de nova creació o serà absorbida per altres ja existents o s'integrarà amb les parts ja escindides d'altres cooperatives en una de nova creació. En aquests dos darrers casos, es denominarà escissió-fusió.  
b) En la divisió d'una o de més parts del patrimoni d'una cooperativa, sense la seua dissolució i el traspàs en bloc de la part o les parts segregades a altres cooperatives de nova constitució o ja existents.  
2. En tots aquests casos la cooperativa que acorde l'escissió haurà d'observar els tràmits establerts en l'article anterior per a la fusió i els seus socis i creditors podran exercir els mateixos drets. El projecte d'escissió o, si escau, d'escissió-fusió, la memòria del Consell Rector i l'informe dels auditors de comptes independents hauran de referir-se a la situació previsible en cadascun dels patrimonis resultants i en els drets dels socis.  
Article seixanta-cinc bis. Cessió global de l'actiu i del passiu  
1. L'assemblea general, amb els requisits i les majories establerts per a la modificació d'estatuts, podrà acordar la cessió global de l'actiu i del passiu a un o a diversos socis o tercers, fixant les condicions de la cessió, i per a això cal que tinguen en compte l'informe preceptiu elaborat per un expert independent sobre la valoració del patrimoni cedit. Si l'assemblea general, per majoria simple, ho considera convenient podrà sol·licitar l'informe d'un altre expert.  
2. L'acord de cessió es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en un diari de gran difusió de l'àmbit d'actuació d'ambdues, amb expressió de la identitat del cessionari o dels cessionaris. En l'anunci és farà esment al dret dels creditors de la cooperativa cedent i dels creditors del cessionari o dels cessionaris a obtenir el text íntegre de l'acord de cessió i a oposar-s'hi segons el règim que s'assenyala tot seguit.  
Dins del mes següent a l'últim anunci esmentat, els creditors de la cooperativa cedent i del cessionari o dels cessionaris, podrà oposar-se a la cessió en les mateixes condicions i amb els mateixos efectes previstos per al cas de fusió.  
Article seixanta-cinc tercer. Transformació  
1. Les cooperatives podran transformar-se en societats civils o mercantils de qualsevol classe sempre que s'acomplesquen es requisits següents:  
a) La transformació sols es podrà efectuar per necessitats empresarials que no es puguen atendre raonablement en el sistema jurídic cooperatiu.  
b) La transformació requereix acord, exprés o favorable, de l'assemblea general, adoptat amb els requisits establerts per modificar els estatuts.  
c) L'acord de l'assemblea s'haurà de publicar al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en dos periòdics de gran difusió en el territori en què la cooperativa tinga el domicili i l'àmbit d'actuació.  
d) L'escriptura pública de transformació inclourà totes les mencions legalment i reglamentàriament exigides per a la constitució de l'entitat de la qual adopte la forma, respectant al que disposa aquesta llei.  
Aquesta escriptura haurà de ser presentada al Registre de cooperatives per inscriure la baixa escaient i anirà acompanyada del balanç de situació tancat el dia anterior al de l'acord de transformació i verificat pels auditors de comptes de la cooperativa o bé al de l'últim exercici, si hagueren transcorregut menys de sis mesos del seu tancament i haguera estat dipositat en el domicili social, a disposició dels socis des del mateix dia en què es va cursar la convocatòria de l'assemblea general.  
També es relacionaran els socis que hauran exercitat el dret de separació i el capital que representen, a més del balanç final elaborat pels administradors i tancat el dia anterior al de l'atorgament de l'escriptura.  
2. La transformació no afecta la personalitat jurídica de la cooperativa transformada, que continuarà subsistint sota la nova forma.  
3. Tindran dret de separació els socis que hauran votat en contra en l'acte de l'assemblea i els qui, sense haver assistit a l'assemblea, expressen la seua disconformitat mitjançant un escrit adreçat als administradors en el termini de quaranta dies des de la publicació del darrer anunci de l'acord. Aquests socis tindran dret al reemborsament de les seus aportacions al capital d'acord amb el règim de baixa justificada.  
4. Els estatuts socials o si no els hi ha, l'assemblea general, determinaran la forma en què s'acreditarà els qui siguen els destinataris de l'haver líquid social conformement amb l'article 66 bis d'aquesta llei, el valor nominal de les dotacions del fons de reserva obligatori, bé com a comptes de participació de la societat resultant del procés transformadors, o bé com a crèdits retribuïts a un interés de tres punts sobre el legal dels diners, que es reemborsaran en el termini màxim de 5 anys.  
El fons de formació i promoció cooperativa tindrà l'aplicació estatutàriament prevista i, si no la hi ha, l'establerta per al supòsit de liquidació de la cooperativa.  
5. En aprovar la transformació, l'assemblea general acordarà la distribució de les aportacions al capital social de la nova entitat en proporció directa al capital desemborsat per cada soci en la cooperativa, actualitzat si fa al cas.  
El que disposen els números anteriors s'entén sense perjudici del que resulte de la naturalesa i règim de la societat transformada resultant.  
Article seixanta-cinc quart. Transformació en cooperatives  
1. Les societats i les agrupacions de caràcter no cooperatiu podran transformar-se en cooperatives d'alguna de les classes regulades en aquesta llei, sempre que no existesca precepte legal que ho prohibesca expressament.  
2. La transformació serà acordada segons el règim i les garanties exigits per la legislació aplicable, no afectarà la personalitat jurídica de l'entitat transformada i es farà constar en escriptura pública, la qual expressarà necessàriament totes les mencions previstes en aquesta llei per a la constitució d'una cooperativa.  
3. L'escriptura pública de transformació es presentarà per inscriure-la al Registre de cooperatives, acompanyada del balanç de situació tancat el dia anterior i verificat pels auditors de comptes de la cooperativa, el dia anterior al de l'acord de transformació i en totes les oficines o registres on resulte pertinent, d'acord amb el règim de l'entitat transformada.  
4. La transformació en cooperativa no altera l'anterior règim de responsabilitat dels socis de l'entitat transformada pels deutes socials contrets abans de la transformació de l'entitat, si no és que els creditors hagen consentit expressament la transformació.  
Article seixanta-sis. Dissolució  
1. La cooperativa quedarà dissolta, i tret dels casos de fusió i escissió, entrarà en liquidació, per les causes següents:  
a) Compliment del termini fixat en els estatuts socials excepte que l'assemblea general n'acorde la pròrroga, l'escriptura pública de la qual caldrà presentar en el Registre de cooperatives abans de l'expiració del termini.  
b) Acabament de l'objecte social o impossibilitat de realitzar-lo.  
c) La paralització dels òrgans socials.  
d) Reducció del nombre de socis per davall del mínim legal necessari per constituir la cooperativa, si no es reconstitueix en el període d'un any.  
e) Reducció de la xifra del capital social per davall del mínim establert en els estatuts, si es manté així durant un any, llevat que es reduesca la xifra estatutària. I també per la reducció del capital social per davall del capital mínim legal, si no es restitueix en el mateix termini.  
f) Fusió i escissió.  
g) Acord de l'assemblea general amb el vot favorable de dos terços dels socis presents i representats.  
h) Acord de l'assemblea general adoptat com a conseqüència de la declaració de la cooperativa en situació de concurs pel vot de la majoria simple dels socis presents i representats.  
i) La desqualificació de la cooperativa, d'acord amb aquesta llei.  
j) Qualsevol altra causa establerta en aquesta llei o en els estatuts socials.  
2. Les causes de dissolució requeriran un acord de l'assemblea general que serà pres per majoria simple dels socis presents i representats, llevat de l'apartat g). Produïda qualsevol de les causes, els administradors convocaran l'assemblea general en el termini de dos mesos. Si no fóra convocada, no es reunira en el termini estatutàriament establert o, reunida, no es poguera adoptar aquest acord o que s'adoptara un acord contrari a declarar la dissolució, els administradors hauran de sol·licitar la dissolució judicial de la cooperativa; dissolució que també podrà sol·licitar qualsevol interessat.  
3. L'acord de dissolució o la resolució judicial que la declare s'haurà d'inscriure en el Registre de cooperatives i publicar-se al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en un diari de gran difusió en el territori del domicili social o àmbit d'actuació.  
Article seixanta-sis bis. Liquidació  
1. La cooperativa dissolta conserva la personalitat durant el procediment de liquidació i haurà d'actuar afegint a la seua denominació social la menció «en liquidació».  
2. En qualsevol moment l'assemblea general podrà adoptar un acord de reactivació de la cooperativa, sempre que s'hi elimine la causa que va motivar la dissolució i encara no haja estat distribuït l'haver social líquid.  
3. La liquidació serà a càrrec dels socis liquidadors, que en nombre de tres o cinc haurà d'elegir l'assemblea general en el mateix acord de dissolució o en el termini d'un mes des de l'entrada en liquidació. En cas contrari, els liquidadors socis o no, seran designats pel Consell Valencià del Cooperativisme a sol·licitud de qualsevol soci o creditor, o d'ofici, pel Consell Valencià del Cooperativisme o per la conselleria competent en matèria de cooperatives.  
4. Als liquidadors elegits per l'assemblea general se'ls aplicaran les normes sobre elecció, revocació, incompatibilitat, responsabilitat i retribució dels membres del Consell Rector. I als designats pel consell valencià o per la conselleria competent s'aplicaran les corresponents a responsabilitat, incompatibilitat i retribució.  
5. Els liquidadors faran inventari i balanç inicial de la liquidació i procediran a la realització dels béns socials i al pagament dels deutes. Sempre que siga possible intentaran la venda en bloc de l'empresa o d'unitats organitzades de producció de la cooperativa. La venda dels béns immobles es farà en pública subhasta, tret que l'assemblea general aprove expressament altre sistema vàlid.  
6. A continuació satisfaran a cada soci l'import de la seua quota o aportació líquida actualitzada, començant per les aportacions voluntàries i seguint amb les aportacions obligatòries. Finalment, destinaran l'haver líquid resultant, a la unió o federació a què estiga associada la cooperativa, per als fins que assenyalen els estatuts socials o en altre cas, als que decidesca el Consell Valencià del Cooperativisme. Als mateixos fins es dedicaran els actius líquids del fons de formació i promoció cooperativa, el qual sols quedarà sotmés a liquidació per pagar els deutes contrets per a la realització dels seus fins específics, llevat que, d'acord amb l'article 62.6, s'establira una altra destinació.  
Si en el termini de dos anys des de l'adopció de l'acord de dissolució, no s'haguera finalitzat el procés de liquidació, els liquidadors consignaran judicialment l'import dels crèdits pendents de pagament i destinarà la resta de l'haver líquid irrepartible, als fins assenyalats anteriorment.  
Article seixanta-sis, tercer. Extinció  
1. La cooperativa quedarà extingida amb la cancel·lació en el Registre de cooperatives, mitjançant un document públic que incorporarà l'acord de l'assemblea general de la cooperativa en què s'aprovarà el balanç final de liquidació i les operacions d'aquesta.  
2. Tant l'inventari i el balanç inicials com el balanç final de la liquidació seran sotmesos, si escau, a verificació pels auditors de comptes que estigueren exercint el càrrec en el moment de la dissolució.  
3. Els liquidadors dipositaran, juntament amb la sol·licitud de la cancel·lació del registre, els llibres i documents relatius a la cooperativa, que es conservaran durant sis anys.  
Article seixanta-set. Situacions de concurs  
1. A la cooperativa s'aplicarà la legislació estatal sobre suspensió de pagaments i fallides. La demanda i les resolucions judicials relatives a la constitució, la modificació i l'extinció de les situacions de concurs de la cooperativa s'inscriuran en el Registre de cooperatives de la Comunitat Valenciana.  
CAPíTOL VII  
Classes de cooperatives  
Article seixanta-vuit  
Les cooperatives poden constituir-se acollint-se a aquesta llei per dedicar-se a qualsevol activitat lícita, amb la condició que el seu règim econòmic i els drets dels socis s'ajusten estrictament al model cooperatiu.  
Les cooperatives es regiran per les regles generals d'aquesta llei i per les pròpies de la classe a què pertanya.  
Quan una cooperativa no s'ajuste directament a cap de les classes específicament regulades, es regirà, en allò que resulten necessari, per les regles de la classe amb què guarde major analogia.  
La Generalitat, a través de la conselleria competent en matèria de treball podrà desenvolupar reglamentàriament el règim de les distintes classes previstes i les normes específiques necessàries per desenvolupar altres activitats en règim de cooperativa.  
Article seixanta-vuit bis  
1. A l'efecte d'aquesta llei les cooperatives podran classificar-se d'acord amb els següents criteris:  
a) Per la seua base social podran ser de primer o de segon grau.  
b) Per l'estructura sòcio-econòmica podran ser:  
Cooperatives de producció, l'objectiu de les quals és augmentar la renda dels socis i que comprenen les que associen petits empresaris o treballadors autònoms i les cooperatives de treball associat.  
Cooperatives de consum, l'objectiu de les quals és obtenir estalvis en les rendes dels membres.  
c) Per la classe d'activitat que constituesca el seu objecte social.  
2. A l'efecte de la inclusió en una unió o federació de cooperatives, la classificació es basarà en els criteris dels apartats b) i c).  
3. La regulació específica de les distintes classes de cooperatives no impedirà la lliure delimitació pels estatuts de cada cooperativa del seu objecte social i la creació de cooperatives polivalents l'objecte social de les quals comprenga activitats de distinta classe, sense perjudici de destacar les activitats principals als efectes legals oportuns.  
Article seixanta-nou. Cooperativa agrària  
1. Les cooperatives agràries estaran integrades per titulars d'explotacions agrícoles, ramaderes, forestals o explotacions connexes a aquestes, l'objecte social de les quals consisteix a realitzar operacions encaminades al millor aprofitament d'aquestes explotacions.  
Les societats agràries de transformació, comunitats de regants i altres societats civils agràries no podran representar més del 40% dels socis d'aquestes cooperatives.  
El dret de vot podrà ponderar-se d'acord amb el volum d'activitat cooperativitzada per cada soci i es fixarà en estatuts el criteri de la seua atribució, i sense que el nombre de vots per soci excedesca de 3.  
3. Les cooperatives agràries no podran realitzar operacions amb tercers per un import superior al 40% de la quantia de les realitzades amb els socis, excepte autorització expressa i amb els límits i les condicions que fixe la conselleria competent en matèria de treball.  
Article setanta. Objecte de les cooperatives agràries  
b) Millorar els processos de producció agrària, mitjançant l'aplicació de tècniques, equips i mitjans de producció, i també la prestació de tota classe de serveis accessoris que permeten la consecució dels objectius i dels interessos agraris.  
c) Industrialitzar i/o comercialitzar la producció agrària i els seus derivats i adoptar, quan escaiga, l'estatut d'organització de productors agraris.  
2. Els estatuts socials de les cooperatives agràries regularan molt especialment l'obligació d'utilitzar els serveis de la cooperativa que assumesquen els socis, d'acord amb la superfície o el valor de les respectives explotacions i podran establir i regular el principi d'exclusivitat. Així mateix, es regularan les distintes seccions d'activitats especialitzades que es creen al si de la cooperativa.  
Article setanta-un. Cooperatives d'explotació comunitària de la terra  
4. Els arrendataris i altres titulars d'un dret d'explotació de la terra podran cedir l'ús i l'aprofitament d'aquesta, dins del termini màxim de la durada del contracte en virtut del qual les posseeixen, sense que es puga considerar causa per a la resolució d'aquest.  
5. Els estatuts socials establiran el termini mínim de permanència dels socis que aporten el dret d'ús i aprofitament de terres o d'altres mitjans de producció, sempre que no ultrapassen els vint-i-cinc anys, i també les normes sobre transmissió dels drets dels titulars.  
7. El nombre de treballadors amb contracte laboral per temps indefinit no podrà ser superior al 20% dels socis de la cooperativa.  
Article setanta-dos. Cooperatives de treball associat  
1. Són cooperatives de treball associat les que associen persones físiques que mitjançant l'aportació del seu treball realitzen qualsevol activitat econòmica o professional de producció de béns o serveis destinats a tercers.  
Per constituir una cooperativa de treball associat serà prou la presència de quatre socis treballadors.  
S'entendrà a tots els efectes que el soci d'aquesta cooperativa inicia l'activitat cooperativitzada quan s'hi incorpore efectivament a la prestació de treball.  
Si transcorreguera un any des de la constitució de la cooperativa sense que s'hagueren incorporat, si més no, quatre socis a l'efectiva prestació laboral, la cooperativa incidirà en causa de dissolució.  
Durant aquest període, si la cooperativa té menys de quatre socis desenvolupant l'escaient prestació laboral, no podrà contractar cap treballador.  
2. La cooperativa podrà ocupar treballadors assalariats amb contracte de treball per temps indefinit, sempre que el nombre de jornades legals realitzades per aquests treballadors durant l'exercici econòmic no supere el 10% de jornades legals realitzades pels socis.  
No es computaran com a treballadors assalariats per temps indefinit, a l'efecte d'aquest límit, els supòsits que no es computen per determinar la condició de cooperatives especialment protegides, o règim que el substituesca, en el règim fiscal.  
Si el nombre de socis és inferior a 10, es podrà contractar un treballador assalariat amb contracte per temps indefinit.  
En els supòsits de successió d'empresa, contractes i concessions se seguirà el que disposa la legislació estatal.  
Els estatuts podran preveure un règim especial d'admissió de soci per als treballadors assalariats de la cooperativa. En cap cas no podrà imposar-se al treballador la seua conversió en soci.  
S'hi afegeixen:  
5. La pèrdua de la condició de soci determinarà el seu cessament en la prestació del seu treball, sense que posseesca davant de la cooperativa altres drets que els propis de la condició de soci que posseesca.  
6. En aquesta classe de cooperatives seran considerades faltes molt greus, a més de les previstes en l'article 18 d'aquesta llei, les assenyalades com a tals en l'Estatut dels Treballadors.  
7. Sense perjudici del que disposa l'article 44, paràgrafs 4 i 5 d'aquesta llei, els estatuts de les cooperatives de treball associat podran establir que els socis tindran dret a adquirir, en el termini que s'hi determinen, les participacions del soci mort. Aquest dret d'opció no serà pertinent quan el successor siga treballador de la cooperativa i complesca els requisits necessaris per ser soci.  
Article setanta-tres. Cooperatives de consum  
3. Els estatuts de la cooperativa establiran si aquesta pot o no realitzar operacions cooperativitzades amb tercers no socis.  
4. El fons de formació i promoció cooperativa es destinarà, fonamentalment, a la defensa dels drets dels consumidors i usuaris.  
La mateixa cooperativa serà considerada a efectes legals com a consumidor directe.  
Article setanta-quatre. Cooperatives d'habitatges  
1. Les cooperatives d'habitatges tindran per objecte procurar, exclusivament per als seus socis, habitatges, locals, aparcaments, serveis o edificacions complementàries, mitjançant l'obtenció de recursos financers, la programació, construcció, conservació rehabilitació i administració dels habitatges, bé per elles mateixes o bé per contracta amb tercers. Els habitatges seran adjudicats en propietat a cada soci i constituiran règim de propietat horitzontal, o bé mantindran l'administració de la comunitat en règim de cooperativa, o per qualsevol altre títol.  
Si ho preveuen els estatuts socials podran continuar els habitatges en propietat de la cooperativa i cedir-los als socis en règim d'arrendament.  
En cas de baixa del soci la cooperativa podrà retenir l'import total que calga reemborsar al soci eixint, fins que siga substituït en els seus drets i obligacions per un altre soci. En els estatuts socials caldrà fixar el termini màxim de durada del dret de retenció.  
2. Una mateixa persona, excepte en una cooperativa de habitatges, no pot ser titular de més de dos habitatges en règim cooperatiu. Es podrà fixar reglamentàriament un règim protector de la família nombrosa o de col·lectius específics.  
7. Quan la cooperativa desenvolupe més d'una promoció o fase, haurà de dur una comptabilitat separada per a cadascuna d'elles, sense perjudici de la general cooperativa. En aquest cas els comptes anuals hauran de sotmetre's necessàriament a auditoria. En els estatuts es regularà l'existència de la junta especial de socis de cada fase o promoció, que haurà de constituir-se, amb uns drets que fixaran els estatuts.  
Article setanta-cinc. Cooperatives de crèdit  
1. Són cooperatives de crèdit aquelles que tenen per objecte social servir les necessitats financeres dels seus socis i de tercers mitjançant l'exercici de les activitats pròpies de les entitats de crèdit. Aquestes entitats hauran de prestar especial interés a les operacions cooperativitzades amb els seus socis.  
2. Les cooperatives de crèdit es regiran per les normes bàsiques de l'estat que afecten especialment aquest tipus de cooperatives o a les entitats de crèdit en general, i també per les normes que aprove la Generalitat Valenciana en l'àmbit de les seues competències sobre cooperatives de crèdit. En allò no previst per aquestes normes serà d'aplicació aquesta llei i les seues normes de desenvolupament.  
3. Quan en els estatuts socials de les cooperatives de crèdit es preveja la possibilitat de vot plural, aquest es podrà ponderar d'acord amb el volum d'activitat cooperativitzada, les aportacions a capital social o el nombre de socis de les cooperatives associades, en els termes i amb les limitacions que s'establesquen reglamentàriament.  
4. La Generalitat desenvoluparà el règim legal de les cooperatives de crèdit en allò que escaiga a la seua competència i, a través de la Conselleria d'Economia i Hisenda, exercirà les seues funcions de control, inspecció i disciplina.  
Article setanta-sis. Cooperatives amb secció de crèdit  
Les cooperatives de qualsevol classe o activitat, excepte les de crèdit, podran dotar-se d'una secció de crèdit, la qual, sense personalitat jurídica independent de la cooperativa, actuarà com a intermediària financera.  
El règim singular de les cooperatives amb secció de crèdit es regirà per les seues normes específiques.  
Article setanta-set bis. Cooperatives sanitàries  
L'activitat sanitària podrà ser objecte d'una cooperativa, bé de treball associat, bé de consum directe de l'assistència sanitària, bé d'una cooperativa d'assegurances.  
En tot cas les cooperatives sanitàries s'hauran de sotmetre al règim propi de l'activitat i a la peculiar regulació del seu tipus de cooperativa.  
Article setanta-vuit. Cooperatives de serveis empresarials i professionals  
4. Quan els estatuts socials prevegen la possibilitat de vot plural, aquest es podrà ponderar d'acord amb el volum d'activitat cooperativitzada i es fixarà en els estatuts el criteri temporal de la seua atribució i sense que el nombre de vots per soci excedesca de 3.  
Article vuitanta. Cooperatives de transports  
2. Podran adoptar les formes següents:  
a) La de cooperativa de treball associat o de transports pròpiament dita, que agrupa transportistes, conductors o qualsevol altre personal a fi de dur a terme l'objecte social.  
Els estatuts socials podran establir que totes o part de les aportacions, tant obligatòries com voluntàries, hauran de consistir en un o més vehicles de les característiques que fixe la cooperativa. El seu tractament serà l'establert per aquesta llei per a les aportacions no dineràries. En cas de baixa del soci, el reemborsament de les aportacions en vehicles es farà mitjançant la devolució del vehicle i el fons d'amortització que se li ha aplicat. Així mateix, els estatuts podran establir que les despeses específiques a què es refereix l'article 59.3 s'imputen a cada vehicle que les haurà generat. I també els ingressos, generant d'aquesta manera una unitat d'explotació en cada vehicle, susceptible de ser adscrit a soci que haja aportat aquest.  
Aquestes cooperatives hauran de permetre l'entrada de nous socis quan, durant més de dos anys consecutius hagen proporcionat, de forma continuada, serveis a altres transportistes no socis.  
c) La de cooperativa de transport mixta, que podrà incloure socis exclusivament de servei i altres, sense disposar del títol de transportista, puguen exercir l'activitat amb vehicles propis de la cooperativa o aportats pel soci.  
Article vuitanta-un. Cooperatives d'estudiants o escolars  
(Suprimit)  
Article vuitanta-dos. Cooperatives d'integració socials  
1. Les cooperatives d'integració social estaran integrades majoritàriament per disminuïts físics o psíquics o altres col·lectius amb dificultats d'integració social i podran adoptar la forma de cooperatives de treball associat per organitzar, canalitzar i promoure els productes i serveis del treball dels socis, i la de cooperativa de consum per proveir-los de béns i serveis de consum general o específics.  
2. En les cooperatives de serveis socials podrà participar com a soci una entitat pública responsable de la prestació de serveis socials mitjançant la designació d'un delegat del poder públic. Aquest delegat prestarà el seu treball personal d'assistència tècnica, professional i social al costat dels socis de la cooperativa i assistirà a les reunions dels òrgans socials, exercitant els drets de soci.  
Els socis disminuïts físics o psíquics podran estar representats en els òrgans socials pels qui tinguen la seua representació legal.  
TíTOL II  
De l'associacionisme cooperatiu  
CAPíTOL I  
Disposicions generals  
Article vuitanta-cinc. Cooperativa de segon grau  
1. Són cooperatives de segon grau les integrades per cooperatives i altres persones jurídiques per exercir una activitat econòmica de manera cooperativitzada en favor de tots els integrants.   
Les persones jurídiques que no posseesquen la forma de cooperativa no podran tenir en l'assemblea general un percentatge superior al 40% dels vots presents i representats.  
També podran integrar-se directament com a socis en aquestes cooperatives, ells socis de treball d'aquesta.  
2. Els socis comunicaran a la cooperativa la persona o les persones que, d'acord amb el seu propi règim legal, els representen en els òrgans de la cooperativa de segon grau.  
3. El dret de vot en l'assemblea es determinarà en els estatuts en funció de:  
a) Activitat compromesa.  
b) Nombre de socis, si escau.  
Si no es fixara una regla proporcional, cada soci posseirà un vot.  
4. Podran ser nomenats membres de l'òrgan d'administració els qui no posseesquen la condició de soci sempre que no superen en nombre el de socis administradors.  
Els administradors que posseesquen la condició de persona jurídica hauran de designar la persona física que exercirà aquesta funció en la seua representació.  
5. Els fons de formació i promoció cooperativa s'integraran mitjançant l'assignació del 5% dels excedents de l'exercici.  
6. En allò no especialment previst, se sotmetran les cooperatives de segon grau al règim general d'aquesta llei.  
Article vuitanta-cinc bis. Consorcis, grups cooperatius i altres unions  
2. Les cooperatives podran associar-se amb altres persones, naturals o jurídiques, per al millor compliment dels seus fins i posseir participacions econòmiques en qualsevol tipus d'entitat o de fórmula associativa.  
CAPíTOL II  
Unitats i federacions  
Article vuitanta-sis. Unions sectorials i federacions  
1. Les unions sectorials de cooperatives estaran constituïdes almenys per cinc cooperatives de la mateixa classe.  
2. Les unions sectorials de cooperatives podran integrar-se en una altra unió de cooperatives ja existent, d'àmbit geogràfic no inferior, o bé constituir una nova unió d'àmbit geogràfic superior.  
3. Les unions sectorials més representatives creades a la Comunitat Valenciana podran adoptar la denominació de federacions, amb indicació de la classe de cooperatives que agrupen.  
Tindrà la consideració d'unió sectorial més representativa en cada sector, aquella que acredite associar, directament o per mitjà d'entitats que hi estan associades, el major nombre de cooperatives inscrites i no dissoltes de la seua classe.  
4. Sols podran incloure en la seua denominació una referència a un determinat àmbit geogràfic aquelles unions sectorials o federacions que acrediten associar, directament a través d'entitats que hi estan associades, el 20%, si més no, de les cooperatives inscrites i no dissoltes de la seua classe amb domicili social en l'esmentat àmbit geogràfic.  
5. En les reunions de cooperatives constituïdes per cooperatives agràries podran integrar-se societats agràries de transformació.  
En les reunions de cooperatives constituïdes per cooperatives de treball associat podran també integrar-se societats anònimes laborals.  
Article vuitanta-vuit. Normes comunes  
3. Les unions i federacions de cooperatives no exerciran activitats econòmiques de risc i funcionaran en règim de pressupost, en el qual s'inclourà la determinació de la contribució dels socis al pressupost anual.  
Per atendre les seues inversions d'immobilitzat podran tenir superàvit i la seua destinació serà obligatòriament el fons de reserva irrepartible.  
Les unions i les federacions podran associar-se a entitats no lucratives que realitzen activitats preparatòries, complementàries o subordinades a les de la mateixa unió o federació.  
4. El Consell Rector presentarà per a l'aprovació de l'assemblea general, com a estats financers d'exercici, el balanç i la liquidació del pressupost de l'exercici següent, a més de l'informe de gestió. Les federacions hauran d'adjuntar obligatòriament l'informe de l'auditoria.  
5. Se'ls aplicaran, en allò que escaiga, les normes establertes en aquesta llei per a les cooperatives.  
TíTOL III  
Foment del cooperativisme  
Article noranta. Principi general  
La Generalitat Valenciana assumeix el compromís de realitzar una política de foment del moviment cooperatiu i de les cooperatives que l'integren dins del més rigorós respecte al principi d'autonomia que informa aquestes entitats. D'acord amb els seus programes d'actuació, la Generalitat adoptarà les mesures necessàries per promoure la constitució i el desenvolupament de cooperatives, de forma que puguen complir els seus objectius econòmics i socials, conformement amb els principis cooperatius.  
Article noranta-un. Participació del moviment cooperatiu  
La Generalitat Valenciana instrumentarà la participació del moviment cooperatiu en les institucions i òrgans públics sota la seua dependència i també en les decisions que adopte el Consell de la Generalitat i cadascuna de les conselleries en matèries de la respectiva competència.  
Article noranta-tres. Formació cooperativa  
c) Inclourà l'ensenyament del cooperativisme en el sistema educatiu en les sues distintes classes i nivells i es fomentarà la creació de cooperatives d'ensenyament.  
Article noranta-quatre. Foment d'ocupació  
1. La Generalitat Valenciana realitzarà programes d'ajuda per a la creació i el desenvolupament de cooperatives en el marc de la seua política general i en l'aplicació de la política d'ocupació.  
Es garantirà la participació i col·laboració dels distints sectors cooperatius en l'execució dels programes d'inversions públiques de la Generalitat.  
2. Es promourà la creació de cooperatives per a la gestió de serveis públics i es fomentarà la participació dels usuaris, en col·laboració amb els distints organismes competents.  
3. Les cooperatives tindran dret preferent en els casos d'empat en els concursos i les subhastes en què participen, convocats per l'administració pública valenciana i ens que en depenen, per a la realització d'obres, serveis i subministraments.  
4. Es promourà la creació de cooperatives de treball associat en relació amb empreses en crisi que siguen viables i també en relació amb sectors productius i comarques en crisi o deprimides.  
5. Es promourà la creació de cooperatives de treball juvenil com a complementàries a les activitats i als centres de formació professional i també el foment de l'ocupació dels joves en les distintes classes de cooperatives.  
6. Es promourà la creació de cooperatives que fomenten l'ocupació dels marginats a fi d'aconseguir-ne la integració social.  
Article noranta-cinc. Foment de les relacions intercooperatives  
La Generalitat Valenciana adoptarà les mesures necessàries per al foment de les relacions entre les cooperatives i, en particular, la creació de cooperatives de segon grau, la fusió de cooperatives, l'establiment de grups cooperatius i de concerts o consorcis, encaminats a la seua consolidació i al millor compliment dels principis cooperatius.  
Amb aquesta finalitat s'establiran subvencions, desgravacions o crèdits preferents, sempre que l'actuació proposada siga favorable al moviment cooperatiu, i així ho reconega el Consell Valencià del Cooperativisme mitjançant un informe previ.  
Article noranta-sis. Mesures especials de foment  
1. La Generalitat Valenciana promourà l'emissió de valors representatius d'emprèstits, per les cooperatives o per ella mateixa, per realitzar programes de foment cooperatiu.  
2. La Generalitat Valenciana fomentarà la creació de cooperatives i la seua col·laboració en l'execució dels programes d'obres públiques, urbanisme i habitatges.  
Per a acomplir aquests fins, la Generalitat Valenciana, per a les cooperatives d'habitatges socials, fomentarà l'adquisició pel sistema d'adjudicació directa de terrenys de gestió pública. Igualment, fomentarà la col·laboració per a aquests fins amb les corporacions locals.  
3. En particular, la Generalitat fomentarà la creació de cooperatives:  
a) En les activitats d'agricultura, ramaderia, silvicultura, apicultura i pesca, tant en els processos de producció, transformació, comercialització com d'industrialització, i també en les activitats relacionades amb el turisme rural.  
b) De consumidors i usuaris a fi d'abaratir el cost de comercialització dels productes de consum més generalitzats i com a mitjà de defensa dels drets del consumidor i de l'usuari.  
c) De transportistes individuals, tant de treball associat com de cooperatives de serveis comuns.  
d) Les que tinguen per objecte activitats culturals, artístiques, esportives i de temps lliure, de prestació de serveis socials i de realització d'altres activitats d'interés cívic.  
4. En les cooperatives de petita dimensió, la Generalitat podrà subvencionar el cost dels honoraris de l'auditoria. Es consideraran a aquest efecte cooperatives de petita dimensió les de treball associat amb un nombre de deu o menys socis i les altres amb una xifra anual de negoci de menys de dos-cents milions de pessetes.  
5. La Generalitat Valenciana podrà qualificar com a entitat de caràcter no lucratiu les cooperatives que pel seu objecte, activitat i criteris econòmics de funcionament acrediten la seua funció social, en els termes que reglamentàriament es determinen. Aquestes cooperatives tindran com a característiques mínimes:  
a) Els estatuts podran fixar que la funció dels administradors s'exercesca gratuïtament.  
b) Els excedents d'explotació del servei, si els hi ha, es reinvertiran en la seua totalitat en la millora dels serveis que dóna la cooperativa.  
Article noranta-set. Obres públiques, urbanisme i habitatge  
(Suprimit)  
Article noranta-vuit. Cooperatives de consumidors i usuaris  
(Suprimit)  
TíTOL IV  
L'administració pública i el cooperativisme  
Article cent tres. Inspecció i règim disciplinari  
1. La conselleria competent en matèria de treball realitzarà la inspecció de les cooperatives de la manera que orgànicament es determine.  
3. Les infraccions a la legislació cooperativa comeses per les entitats cooperatives i pels membres dels seus òrgans socials, a l'efecte de sanció administrativa, es classificaran en molt greus, greus i lleus.  
5. A les infraccions molt greus s'aplicarà sanció de multa entre dues-centes mil i cinc milions de pessetes. A més de la multa anterior, es podrà imposar la desqualificació prevista en l'article 105 d'aquesta llei, i en cas de sanció als administradors, la inhabilitació per un termini màxim de deu anys.  
S'afegeix el núm. 8, que diu:  
8. Els administradors podran ser sancionats per les infraccions previstes en els articles següents quan resulten responsables d'aquests actes, de conformitat amb l'article 41 d'aquesta llei.  
Article cent quatre. Tipificació de les infraccions  
En el punt 1:  
c) L'incompliment de l'obligació de designar auditors de comptes i de sotmetre a verificació els estats financers i l'informe sobre la gestió de cada exercici en els terminis assenyalats en aquesta llei.  
f) L'incompliment de les normes d'aquesta llei relatives a la determinació dels resultats d'exercici i de les seus assignacions, en especial les relatives a dotació de patrimoni irrepartible i imputació de pèrdues.  
k) La no dissolució de la cooperativa quan existeix causa per a això, conformement amb l'article 66 d'aquesta llei.  
S'afegeix com a apartat c.bis en el punt 2.  
c. bis) No respectar els drets que en matèria d'informació estableix l'article 21 d'aquesta llei.  
3. Seran infraccions lleus:  
a) El retard en el compliment de la tenidoria dels llibres corporatius i de comptabilitat sempre que siga inferior a sis mesos i que es conserven en actes, documents provatoris i justificants.  
b) L'incompliment de les obligacions estatutàries quant a la puntual reunió dels òrgans socials, en especial del Consell Rector.  
c) L'incompliment de l'obligació de lliurar als socis els títols o les llibretes que acrediten les seues aportacions socials, o d'enviament anual d'anotacions en compte del capital social.  
d) En general, les infraccions a aquesta llei que no puguen incloure en les abans enumerades i que no siguen greus ni molt greus.  
Article cent cinc. Desqualificació  
Es deroga l'apartat d) del núm. 1.  
En els casos b) i c) l'administració requerirà l'entitat afectada a fi que, en un termini no superior a tres mesos, adopte les mesures necessàries per corregir la irregularitat. En cas de ser desatés aquest requeriment, caldrà procedir com ordena l'apartat següent.  
2. La resolució administrativa de desqualificació estarà sempre motivada i exigirà la instrucció d'expedient, amb audiència de l'entitat afectada i l'informe de les confederacions de cooperatives valencianes, que aquesta haurà d'emetre en el termini de 20 dies. La resolució produirà efectes de registre d'ofici. Serà revisable en via contenciosa administrativa i si es presenta un recurs contenciós administratiu en la seua contra no serà executiva mentre que no siga ferma.  
La desqualificació, una vegada ferma, implica que la cooperativa ha de dissoldre's o transformar-se en el termini de sis mesos des que siga executiva la resolució administrativa.  
Transcorregut aquest termini, la desqualificarà implicarà la dissolució forçosa de la cooperativa, seguida de la seua liquidació, segons estableixen els articles 66 i 66 bis d'aquesta llei. Des d'aquest moment, els administradors, els directors i, si s'escau, els liquidadors, respondran personalment i solidàriament entre si i amb la cooperativa dels deutes socials.  
Article cent sis. Intervenció temporal  
En cas de greus irregularitats d'una entitat cooperativa, que aconsellen mesures urgents per evitar danys a tercers o als socis, a petició raonada de qualsevol soci, la conselleria competent, amb informe previ del Consell Valencià del Cooperativisme, podrà decidir la intervenció temporal, que podrà consistir en:  
a) El nomenament d'un o de més interventors amb facultats per convocar i presidir l'assemblea general de socis i, si escau, controlar l'òrgan administratiu de la cooperativa, els acords de la qual seran nuls si no compten amb l'autorització de la intervenció.  
b) La suspensió temporal de l'actuació dels administradors de la cooperativa i el nomenament d'un o més administradors provisionals que n'assumesquen les funcions.  
En les mateixes circumstàncies, la intervenció temporal podrà ser d'ofici quan les entitats hauran obtingut subvencions i altres ajudes dels poders públics.  
Article cent set. Consell Valencià del Cooperativisme  
1. El Consell Valencià del Cooperativisme es crea com a òrgan de promoció, assessorament i planificació de la política i la legislació en matèria de cooperatives. La seua composició s'establirà reglamentàriament i escaurà a les confederacions de cooperatives de la Comunitat Valenciana la designació dels representants del cooperativisme, d'acord amb el que preveu l'article 89.3 d'aquesta llei. El nombre de representants del cooperativisme no podrà ser inferior al de la resta de membres nomenats pel Consell.  
El Consell Valencià del Cooperativisme elegirà entre els seus membres el president i el secretari del Consell, i funcionarà d'acord amb el reglament amb què es dote ell mateix.  
2. El Consell Valencià del Cooperativisme estarà integrat orgànicament en la conselleria competent en matèria de cooperatives, que li atribuirà els recursos personals i econòmics per al seu funcionament.  
3. Seran funcions del Consell Valencià del Cooperativisme les següents:  
a) Informar, dictaminar o formular proposicions sobre qualsevol disposició legal que puga afectar les entitats cooperatives.  
b) Fomentar i potenciar el moviment cooperatiu i les relacions intercooperatives.  
c) Participar en la difusió dels principis cooperatius i vetlar pel seu compliment, en particular per la utilització del fons d'educació i la promoció cooperativa.  
d) Fomentar l'educació i la formació cooperativa.  
e) Col·laborar en l'execució de la política del Consell de la Generalitat Valenciana en relació amb el cooperativisme.  
f) Intervenir en els conflictes que es plantegen en matèria cooperativa, per via de conciliació o d'arbitratge, en la forma regulada en l'article següent.  
Article cent vuit. Conciliació i arbitratge cooperatius  
1. En la resolució dels conflictes que es plantegen entre entitats cooperatives o entre aquestes i els seus socis o membres, el Consell Valencià del Cooperativisme exercirà una doble competència:  
a) La conciliació prèvia, de caràcter voluntari, a l'exercici d'accions davant els tribunals.  
El Consell crearà entre els seus membres una comissió delegada de conciliació, integrada almenys per tres membres i que es regirà pel reglament del Consell.  
Presentada una reclamació davant el Consell Valencià del Cooperativisme, serà coneguda per la comissió delegada de conciliació, la qual donarà part al destinatari de la reclamació perquè s'hi avinga o s'hi opose i que hi al·legue el que considere oportú. En el cas d'oposició, aquesta comissió examinarà els elements de prova que aporten una i altra part i en un termini no superior a dos mesos des de la presentació de la reclamació, pronunciarà una recomanació, en nom del Consell.  
Si aquesta recomanació fóra acceptada per ambdues parts mitjançant expressió de la seua voluntat davant el Consell, la recomanació obtindrà els mateixos efectes i garanties que el laude arbitral ferm.  
Acceptada la recomanació, el Consell emetrà una certificació del seu contingut i decisions, que servirà de títol suficient per obtenir, si escau, l'execució de la recomanació acceptada.  
Si no fóra atesa la recomanació del Consell Valencià del Cooperativisme, passarà nota a la conselleria de què depenga, a fi que prenga les mesures que es preveuen en aquesta llei. Igualment, notificarà el fet a qui haurà presentat la reclamació, perquè faça ús de les accions que li escaiguen.  
b) L'arbitratge de dret o d'equitat. El Consell Valencià del Cooperativisme podrà emetre laudes arbitrals, amb efectes de sentència judicial obligatòria per a les parts i executòria per als tribunals. Caldrà que les parts en conflicte s'hagen obligat prèviament mitjançant un conveni arbitral en virtut d'una clàusula inserida en els estatuts socials de les cooperatives o fora d'aquests.  
Si el compromís és d'arbitratge de dret, el laude serà emés i signat per un o tres llicenciats en Dret membres del Consell o membres de la Cort d'Arbitratge Cooperatiu, que el Consell queda facultat per nomenar entre llicenciats en Dret experts en cooperatives.  
Si el compromís és d'arbitratge d'equitat, podran emetre i signar el laude, en nom del Consell, membres d'aquest que no siguen juristes.  
El procediment i els recursos en ambdós casos seran els regulats en la legislació estatal sobre arbitratge de dret privat.  
DISPOSICIONS ADDICIONALS  
Primera  
A l'efecte de l'àmbit d'aplicació d'aquesta llei, s'entendrà que una cooperativa realitza de manera efectiva i real la seua activitat cooperativitzada amb els seus socis en territori de la Comunitat Valenciana quan el volum de les seues operacions es materialitze majoritàriament en aquest territori.  
Segona  
Cas de la modificació dels principis cooperatius per l'Aliança Cooperativa Internacional posterior a la promulgació d'aquesta llei, el nou text tindrà caràcter obligatori amb preferència a la recepció que se'n fa en l'article 3 d'aquesta llei, a l'efecte de la seua interpretació com a principis generals informadors d'aquesta llei.  
DISPOSICIONS FINALS  
Primera. Entrada en vigor  
1. Aquesta llei entrarà en vigor als trenta dies de la seua publicació al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en el Butlletí Oficial de l'Estat.  
2. En aquelles matèries que exigesquen desplegament reglamentari s'aplicarà provisionalment la legislació estatal vigent o les disposicions autonòmiques vigents, sempre que siguen d'aplicació. Quan es tracte d'institucions creades per aquesta llei que exigesquen desenvolupament reglamentari, entraran en funcionament en el moment en què aquest es produesca.  
Segona. Desenvolupament reglamentari  
1. Amb caràcter general, el Consell de la Generalitat i en les competències específicament atribuïdes a la conselleria que siga competent en matèria de treball, dictarà les normes reglamentàries per al desenvolupament i l'aplicació d'aquesta llei en el termini màxim d'un any.  
Se suprimeixen els apartats 2, 3 i 4.  
Tercera. Adaptació d'estatuts de les actuals cooperatives  
1. Les cooperatives ja existents que, de manera efectiva i real, realitzen la seua activitat cooperativitzada amb els socis en el territori de la Comunitat Valenciana hauran d'adaptar els seus estatuts socials a aquesta llei en el termini de dotze mesos des de la seua publicació al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
2. Les cooperatives que no hagen presentat l'escriptura pública d'adaptació dels estatuts socials en el Registre de cooperatives abans de transcórrer 3 mesos des del venciment de l'esmentat termini no podran inscriure a partir d'aquesta data cap acord si no és el d'adaptació.  
Transcorreguts dos anys des de l'entrada en vigor de la llei sense haver presentat l'escriptura d'adaptació, quedaran automàticament dissoltes, sense perjudici del que aquesta llei disposa sobre reactivació en l'article 66, apartat 2. Quant al nomenament de liquidadors, s'hi aplicarà el mateix precepte del seu apartat tres, però si encara no haguera estat constituït el Consell Valencià del Cooperativisme, la conselleria que siga competent en matèria de treball podrà fer directament la designació dels liquidadors.  
Quarta. Revalorització de les quanties monetàries esmentades en la llei  
La quantia del volum de negocis que determina l'obligació de designar gestor de dedicació permanent i lletrat assessor i la que concedeix dret a subvenció dels costos de la verificació de comptes per part d'auditors, a més de les multes previstes en l'article 103 d'aquesta llei, seran revisades pel Consell de la Generalitat Valenciana, si més no, cada tres anys, adaptant-la a la variació de l'índex de preus al consum.  
   
Article segon  
1. S'autoritza el Consell de la Generalitat perquè en el termini d'un any, comptador des de la publicació d'aquesta llei al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, elabore i aprove, mitjançant un decret legislatiu, un text refós de la Llei de Cooperatives Valenciana, al qual s'incorporaran, amb autorització, les disposicions vigents sobre aquest tipus social i les contingudes en aquesta llei.  
2. En el text refós el Consell dividirà la llei en tots els capítols i seccions que considere avinent, alhora podrà posar epígrafs a cadascun dels articles, adaptar les referències contingudes a aquests articles, capítols i seccions o a altres disposicions, numerar els paràgrafs o apartats d'aquests, i substituir les referències a la reserva de formació i promoció cooperativa per la menció del fons de formació i promoció cooperativa i la de volum anual d'operacions per xifra anual de negocis.  
3. En el text refós el Consell podrà alterar la successió dels capítols, les seccions i els articles de les lleis que cal refondre i també fraccionar els articles i alterar l'ordre dels seus paràgrafs o apartats.  
DISPOSICIó DEROGATòRIA  
A l'entrada en vigor d'aquesta llei quedaran derogades les disposicions que es determinen a continuació i qualssevol altres que resulten contràries al que s'hi disposa.  
Quedaran derogades, específicament, les disposicions transitòries de la Llei 11/1985, de 25 d'octubre, de la Generalitat Valenciana, de cooperatives de la Comunitat Valenciana i la seua disposició final quarta.  
Per tant, ordene als ciutadans, tribunals, autoritats i poders públics als quals pertoque, observen i facen complir aquesta llei.  
València, 2 de març de 1995  
El president de la Generalitat Valenciana,  
JOAN LERMA I BLASCO



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2467, del 10-03-1995 (1995/834070)

LEY 3/1995, de 2 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de MODIFICACIÓN de la Ley 11/1985, de Cooperativas de la Comunidad Valenciana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/1995/03/02/3/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   2467

Fecha DOGV
:   10-03-1995

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1995/834070

CVE


Fecha del documento
:   02-03-1995

Organismo emisor
:   Presidencia de la Generalitat

Tipo de documento
:   Ley

Análisis jurídico

LEY 3/1995, de 2 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de modificación de la Ley 11/1985, de Cooperativas de la Comunidad Valenciana.   
Sea notorio y manifiesto a todos los ciudadanos, que las Cortes Valencianas han aprobado y yo, de acuerdo con lo establecido por la Constitución y el Estatuto de Autonomía, en nombre del Rey, promulgo la siguiente ley:  
PREáMBULO  
1. El texto de la presente ley para la reforma de la Ley 11/1985 de 25 de octubre, de Cooperativas de la Comunidad Valenciana, conserva la misma concepción y sistemática que ésta, pero introduce no obstante numerosos perfeccionamientos de concepto y de redacción.  
2. La ley conserva la misma concepción de la ley vigente, de la Ley General de Cooperativas y de las leyes autonómicas, al regular con visión de conjunto el fenómeno cooperativo: la cooperativa en su doble aspecto de agrupación voluntaria de personas y de empresa, con peculiaridades propias; sus clases; el movimiento asociativo específico de las cooperativas, y las medidas de fomento del cooperativismo, entre ellas, la regulación y dotación de una administración pública especializada.  
3. La ley mantiene, en esencia, la misma noción de cooperativa consolidada en la legislación espaÑola y, en general, en las legislaciones latinas, al recoger en su articulado la formulación de los Principios Cooperativos -no conformándose con una mera alusión a ellos- y el doble aspecto diferencial de la cooperativa. Ésta, además de organizar la ayuda mutua entre los socios, tiende a crear un patrimonio colectivo, al servicio de la solidaridad que trasciende al grupo de socios presentes para proyectarse sobre las generaciones venideras y sobre la categoría social integrada por las personas que sienten las mismas necesidades que satisface la cooperativa, por lo que se hallan permanentemente invitadas a ingresar en la misma. Por ese motivo el artículo 129-2 de la Constitución ordena a los poderes públicos fomentar las sociedades cooperativas con una legislación adecuada.  
4. Por respeto a los principios cooperativos el texto de la ley impone la igualdad de voto -salvo pequeÑas atenuaciones en algunas clases de cooperativas, que recogen iniciativas presentes en otras legislaciones- y provee de los instrumentos técnicos para que la democracia cooperativa sea un hecho y, en cuanto a la organización financiera, obliga a separar contablemente los ingresos, gastos y resultados de operaciones ordinarias realizadas con socios, de las operaciones ordinarias realizadas con terceros; de las operaciones financieras realizadas con empresas no cooperativas, y de las operaciones extraordinarias.  
5. Es sabido que en la reciente legislación espaÑola se han introducido otros dos submodelos de cooperativa. La Ley de Cooperativas de Euskadi de 24 de junio de 1993 respeta el principio democrático, pero, en lo que se refiere a su organización financiera, su artículo 66, siguiendo el precedente de su Ley de 11 de febrero de 1982, unifica en un solo concepto, como en las sociedades mercantiles, todos los ingresos de la cooperativa; y, sin embargo con cargo a todos ellos permite que la asamblea general distribuya retornos. En segundo lugar, la Ley de 26 de mayo de 1989 de Cooperativas de Crédito limita, además, el principio un hombre un voto, al admitir el voto plural de un socio hasta el límite legal de la aportación en el capital social. Ambas leyes, no obstante, todavía conservan el sentido de la identidad cooperativa, al incorporar como fines de la Cooperativa la autoayuda y la formación de un patrimonio irrepartible.  
6. Son numerosas las innovaciones de concepto y de redacción introducidas en el texto aprobado, en relación con la Ley 11/1985 vigente. Cobra especial importancia la posibilidad, admitida en el artículo 4, apartado 3, de que la responsabilidad de los socios por las obligaciones que contraigan en el uso de los servicios cooperativos -que siempre se ha reconocido de carácter ilimitado- pueda ser limitada en casos previstos por la ley.   
El artículo 5, apartado 3, limita la calificación del Registro de Cooperativas a determinar si la denominación de la Cooperativa es «idéntica» a la de otra cooperativa preexistente y adopta la solución técnica presente en el derecho de sociedades mercantiles. En el Registro de Cooperativas, en cambio, se suprimen las adherencias del régimen de registro mercantil -que respondían a la idea subyacente de que dicho Registro pasara a ser gestionado por los registradores mercantiles- y queda rediseÑado como un registro de publicidad material pero de régimen íntegramente administrativo.  
7. En el régimen de los socios el artículo 14 suprime la preexistente limitación para el ingreso de las sociedades civiles y mercantiles, por ser una norma de la ley valenciana que ha quedado aislada y porque crea dificultades de aplicación, que aumentarán cuando la ley de sociedades de responsabilidad limitada admita la constitución de sociedades unipersonales, cuya forma adoptarán muchos pequeÑos empresarios socios de cooperativas. En segundo lugar, el artículo 16-2 sustituye la obligación de las cooperativas distintas a las de trabajo asociado de establecer en sus estatutos el derecho de los trabajadores a convertirse en socios de trabajo por una mera facultad, siguiendo el ejemplo del Decreto Legislativo 1/1992 de 10 de febrero aprobatorio del texto refundido de la Ley de Cooperativas de CataluÑa. La ley amplía la lista tasada de faltas graves que justifican la expulsión incluyendo el incumplimiento de las obligaciones económicas. Suprime la obligación de aceptar los cargos sociales (artículos 22 y 37-2) y la prohibición de remuneración de los administradores, aproximando la Cooperativa a las exigencias de la vida actual. Los artículos 23 y 23 bis conservan la dualidad de figuras, de socios excedentes y de asociados, ambos sin participación en la actividad económica cooperativizada, pero sí en la organización corporativa, con diversa intensidad entre ellos (ya que sólo en relación con los segundos se les puede reconocer o no el derecho de voto y, además, los estatutos pueden reconocerles un derecho limitado a participar en el excedente de ejercicio).  
8. En el régimen de los órganos sociales se amplía el plazo máximo de convocatoria de 30 a 60 días y los medios en que puede publicarse y se exige hacer constar en la convocatoria el régimen de consultas de la documentación depositada en el domicilio social, con un mínimo de dos horas los días hábiles. Se establece que la mesa de la asamblea general esté formada necesariamente por el presidente y secretario del Consejo Rector. El artículo 33-5 incorpora el régimen de acta notarial del artículo 114 de la Ley de sociedades anónimas, siguiendo la tendencia a unificar las soluciones técnicas del derecho de sociedades. También por ello se ha suprimido la declaración de nulidad de los pactos de sindicación de voto entre los socios por entender que pueden funcionar tanto en contra como a favor de la democracia corporativa. Por último, se ha ampliado la regulación de la impugnación de los acuerdos sociales. Se incorpora como conveniente para la cooperativa la limitación del poder de representación del Consejo Rector al objeto social, presente en el artículo 129 de la Ley de Sociedades Anónimas, donde sí que es objeto de discusión. Se admite en las cooperativas de hasta diez socios el nombramiento de administrador único y se aÑaden normas que perfeccionan el régimen electoral de los cargos sociales. Se flexibilizan y completan las normas de funcionamiento del Consejo Rector, se reduce la minoría que puede promover en la asamblea la acción de responsabilidad contra los administradores y se perfecciona el régimen de la acción individual de responsabilidad.  
9. En materia de auditoría de cuentas el texto aprobado parte de la premisa de que el derecho contable y de auditoría forma un todo unitario y es competencia legislativa exclusiva del Estado, sobre todo después de las Leyes 19/1988 de Auditoría de Cuentas y 19/1989 de Reforma de la Legislación Mercantil. Por consiguiente, se suprime la regulación detallada de esta materia contenida en la Ley 11/1985 y en cuanto a la determinación de las cooperativas obligadas a auditar sus cuentas anuales se remite a la Ley de Auditoría de Cuentas y sus normas de desarrollo, aÑadiendo tan sólo la obligatoriedad a solicitud de una minoría de los socios, y la auditoría voluntaria, por disposición estatutaria o acuerdo de junta general. Las uniones y federaciones de cooperativas, las cooperativas de segundo grado y los consorcios podrán contratar estos servicios, sin perjuicio de la libre facultad de la asamblea general de cada cooperativa para nombrar y separar a los auditores de cuentas según la ley.  
10. El artículo 48-2 amplía el ámbito de los acuerdos del Consejo Rector sometidos a dictamen preceptivo del letrado asesor y mejora la norma sobre incompatibilidades del mismo. El artículo 49 prevé que los estatutos hagan irrecurribles ante la asamblea los acuerdos de la comisión de recursos, que serán entonces directamente recurribles ante los tribunales o sometibles a arbitraje cooperativo.  
11. El capítulo V sobre régimen económico ha modificado su redacción, aunque manteniendo la fidelidad al modelo general de cooperativa de la legislación espaÑola según lo dicho al principio.   
El artículo 51.2 incorpora la exigencia de capital social mínimo, y lo fija en la cifra de 500.000 pesetas, la misma exigida para la sociedad de responsabilidad limitada. A pesar de que el capital social de la cooperativa no desempeÑa ninguna de las tres funciones del capital social en la sociedad anónima, a saber, la de fondo empresarial o de explotación, la de organización corporativa y financiera, y la de garantía, el texto quiere que exista una mínima dotación de fondos propios en la cooperativa desde el momento de su constitución. El régimen de las aportaciones se completa, precisando su naturaleza de obligación de aportación, de modo que si la revisión judicial de la valoración de las no dinerarias demuestra sobrevaloración, el aportante tendrá que aportar en efectivo la diferencia y que la acción de responsabilidad contra los administradores procederá sólo en caso de insolvencia de la cooperativa (artículo 41, apartado 6).  
También se flexibiliza el régimen de las aportaciones voluntarias, atendiendo a las necesidades manifestadas.  
Como medios de financiación de la cooperativa, además de los fondos propios por aportaciones obligatorias y voluntarias a capital social, se permite la emisión de obligaciones, nunca convertibles, y de títulos participativos, con remuneración fija, variable o mixta, que podrán tener la consideración de valores mobiliarios y a cuyos suscriptores se garantizará una representación en la asamblea general y en el Consejo Rector, sin reconocerles derecho de voto.  
La documentación, libros corporativos y contables y cuentas anuales de la cooperativa se regulan por remisión al Código de Comercio, con algunas concretas peculiaridades. También se regula el régimen de cierre, formulación, auditoría, aprobación y depósito de registro de las cuentas anuales y del informe de gestión, que sigue el modelo de la Ley de Sociedades Anónimas. Igualmente, la determinación de los resultados de ejercicio seguirá la normativa general contable, pero con importantes especialidades. En especial, las cooperativas deberán distinguir en la memoria del ejercicio entre resultados ordinarios cooperativos, que especifica el artículo 59 y resultados ordinarios extracooperativos, salvo que opten por destinar todo el excedente neto a patrimonio irrepartible.   
12. Los capítulos VI y VII regulan la modificación de los estatutos sociales, la fusión y escisión, la disolución y la liquidación. Se dedica especial atención a la modificación del capital social mínimo, a la fusión y la escisión, con un régimen simplificado, y la admisión de la fusión mixta con sociedades agrarias de transformación y sociedades anónimas laborales. La ley aÑade como operaciones societarias específicas la cesión global del activo y del pasivo y la transformación de la cooperativa en sociedades civiles o mercantiles (artículos 65 bis y 65 ter), protegiendo el destino de los fondos de reserva obligatoria y de formación y promoción cooperativa y distribuyendo las aportaciones al capital social de la nueva entidad en proporción al capital desembolsado por cada socio en la cooperativa preexistente, en su caso actualizado; así como la transformación de sociedades y de otras agrupaciones voluntarias en cooperativas (artículo 65.4). La disolución, la liquidación y la extinción de la cooperativa siguen el régimen de la Ley vigente, con algunos perfeccionamientos.  
13. El capítulo VIII regula las clases de cooperativas, y se prevé expresamente que la Generalitat pueda desarrollar la ley en las clases de cooperativas contempladas y dictar las normas necesarias para ejercer otras actividades en régimen de cooperativa. En alguna de ellas se introducen especialidades o derogaciones en el régimen general. Así, en las cooperativas agrarias, se admite el voto plural de acuerdo con el volumen de actividad realizada por cada socio, con un límite de tres votos, y se eleva el porcentaje del volumen total de operaciones que pueden realizar con no socios del 25 al 40 por 100. En las de cooperativas de trabajo asociado se admite la constitución por sólo cuatro fundadores y se amplían las faltas muy graves que justifican la expulsión a las seÑaladas en el Estatuto de los Trabajadores. En las de crédito también se permite la ponderación del voto en los estatutos; lo mismo ocurre en las de servicios empresariales o profesionales.  
14. El título II del texto aprobado se ocupa del régimen del asociacionismo cooperativo, con la regulación de los principios generales que lo inspiran; la cooperativa de segundo grado, los consorcios, los grupos cooperativos y otras uniones, las uniones sectoriales y las uniones más representativas creadas en la Comunidad Valenciana que serán las únicas que podrán adoptar la denominación de federaciones; admitiéndose también, como ahora, las uniones intersectoriales. La Confederación de Cooperativas Valencianas seguirá siendo el máximo órgano de representación de las cooperativas de la Comunidad Valenciana y de sus organizaciones, con la misma organización actual.  
15. El título III del nuevo texto regula, como en la ley vigente, el fomento del cooperativismo, partiendo del principio de participación del movimiento cooperativo en las instituciones y órganos públicos. El título IV regula la administración pública del cooperativismo, con el régimen disciplinario administrativo de tipificación a nivel de ley formal de las infracciones y sanciones, en el que apenas se han introducido retoques; la descalificación de la cooperativa, que la obliga a disolverse o transformarse en el plazo de seis meses, de lo contrario se producirá su disolución y liquidación forzosa; y, por último, se regula la intervención temporal de la cooperativa. Igualmente, la ley sigue regulando el Consejo Valenciano del Cooperativismo, que sustituye al Consejo Superior del Cooperativismo, aunque con composición y funciones similares a las actuales, en especial las importantes funciones de conciliación y arbitraje, a diferencia de lo que ha ocurrido en la Ley General, como consecuencia de que esta función no ha sido reconocida reglamentariamente al Instituto Nacional de Fomento de la Economía Social.  
16. Las disposiciones adicionales del texto aprobado pretenden dar una interpretación razonable a la exigencia de que la cooperativa realice su actividad cooperativizada en territorio de la Comunidad Valenciana; la previsión de que la Alianza Cooperativa Internacional modifique los Principios Cooperativos, las previsiones de desarrollo reglamentario y, por último, la obligación de adaptación de estatutos en el plazo de doce meses desde la entrada en vigor de la Ley, bajo sanción, pasados tres meses después de aquel plazo, de cierre del Registro de Cooperativas, y de disolución automática transcurridos dos aÑos desde la entrada en vigor de la ley.  
Artículo primero  
Los artículos, rúbricas y apartados de la Ley 11/1985, de 25 de octubre, de la Generalidad Valenciana, de Cooperativas de la Comunidad Valenciana que se modifican por la presente Ley, quedan redactados en los términos siguientes:  
   
Artículo segundo. Concepto legal de cooperativa  
1. A los efectos de esta ley es cooperativa la agrupación voluntaria de personas físicas y, en las condiciones de la ley, jurídicas, al servicio de sus socios, mediante la explotación de una empresa colectiva sobre la base de la ayuda mutua, la creación de un patrimonio común y la atribución de los resultados de la actividad cooperativizada a los socios en función de su aportación en dicha actividad.  
3. Las cooperativas podrán realizar con terceros la actividad cooperativizada en las condiciones fijadas en esta ley.  
Artículo tercero. Principios cooperativos  
2. Autonomía, gestión y control democráticos e igualdad de derechos políticos y económicos entre los socios.  
3. Remuneración limitada a las aportaciones a capital social en el caso de que los estatutos sociales la establezcan.  
4. Derecho de los socios a participar en la distribución de los excedentes de ejercicio en proporción a los servicios cooperativos utilizados, si la asamblea general acuerda su distribución a los socios.  
Artículo cuarto. Responsabilidad  
2. La responsabilidad de los socios por las deudas sociales quedará limitada al importe nominal de las aportaciones al capital social.  
Los estatutos podrán establecer una responsabilidad adicional para el caso de insolvencia de la cooperativa.  
La responsabilidad de los socios por la deudas sociales será ilimitada cuando los estatutos de la cooperativa lo determinen expresamente. En este caso la responsabilidad entre los socios será mancomunada simple, salvo que los propios estatutos la declaren de carácter solidario.   
3. La responsabilidad de los socios por el cumplimiento de las obligaciones que contraigan en el uso de los servicios cooperativos será ilimitada, salvo en los casos previstos en esta ley.  
Artículo quinto. Denominación  
2. La denominación de (REF. Cooperativa Valenciana) no podrá ser utilizada por ningún otro tipo de entidad.  
3. No se podrá utilizar una denominación idéntica con la de otra cooperativa preexistente, tanto si está sometida a esta ley como a la legislación estatal.   
Artículo sexto. Domicilio social  
La cooperativa establecerá su domicilio social en el municipio de la Comunidad Valenciana donde realice principalmente sus operaciones o donde esté centralizada la gestión administrativa.   
Ello no obstante, la cooperativa por decisión de su Consejo Rector, podrá establecer las sucursales que crea conveniente.  
Artículo séptimo. Secciones de una cooperativa  
4. Los acuerdos de la asamblea de socios de la sección serán impugnables en los términos seÑalados en el artículo 35 de esta ley.  
La asamblea general de la cooperativa podrá acordar la suspensión de los acuerdos de la asamblea de socios de una sección, haciendo constar los motivos por los que los considera impugnables o contrarios al interés general de la cooperativa. El acuerdo de suspensión tendrá efectos inmediatos, sin perjuicio de que pueda ser impugnado según lo establecido en el artículo 35 de esta ley.  
5. Del cumplimiento de las obligaciones derivadas de la actividad de la sección, responden en primer lugar las aportaciones hechas o prometidas y las garantías prestadas por los socios integrados en la sección. Esta condición constará necesariamente en los contratos celebrados con terceros, consintiendo éstos en no perseguir directa o inmediatamente los demás bienes de la cooperativa, bajo la responsabilidad de los que hayan contratado en representación de la cooperativa.  
CAPíTULO II  
Constitución y Registro de cooperativas  
Artículo octavo. Requisitos de constitución  
2. Cuando la cooperativa, con el consentimiento de sus socios, inicie la actividad social antes de su inscripción, los actos y contratos realizados en nombre de ella serán válidos y los socios responderán de su cumplimiento personal, ilimitada y solidariamente.   
En ausencia de consentimiento de los socios, los administradores nombrados en la escritura de constitución responderán de los actos y contratos realizados en nombre de la cooperativa personal, ilimitada y solidariamente. El transcurso de un aÑo desde el otorgamiento de la escritura de constitución sin solicitar su inscripción en el registro, determinará igualmente la responsabilidad antes seÑalada de los socios que no resuelvan inmediatamente el contrato de sociedad cooperativa. No obstante, dichos socios podrán reclamar contra los administradores o consejeros que no hubiesen cumplido el deber de inscripción.  
3. El número mínimo de socios para constituir una cooperativa será de cinco excepto en las cooperativas de segundo grado, en las que serán necesarias como mínimo 2 cooperativas fundadoras.   
Artículo noveno. La cooperativa en período de constitución  
1. Mientras no se produzca la inscripción de la cooperativa los documentos y referencias que se hagan a ella aÑadirán a su denominación la expresión «... en constitución».  
2. En la escritura de constitución se designará qué personas serán las encargadas de realizar las gestiones necesarias para la constitución de la cooperativa. Los gastos producidos para este fin correrán a cargo de la cooperativa, una vez constituida.  
4. Los administradores responden de los perjuicios producidos a los terceros contratantes si no especifican la mención de contratar en nombre de una cooperativa en constitución y si no dan cuenta de los contratos al consejo rector de la cooperativa dentro del mes siguiente a su inscripción. En las citadas circunstancias, en caso de contratar dos o más administradores, responderán de forma solidaria.  
En tales supuestos, la acción para reclamarles los daÑos y perjuicios producidos a terceros prescribirá al aÑo, a contar desde el día de la estipulación del contrato.  
5. Los administradores responden igualmente de los contratos total o parcialmente ejecutados, antes de su aprobación por la cooperativa, en caso de no constitución de esta o de no aprobación de los mismos.  
Artículo diez. Estatutos sociales  
Los estatutos sociales deberán expresar como mínimo:  
9. Las normas sobre composición, funcionamiento, procedimiento electoral y remoción de los órganos sociales.  
11. Las normas de disciplina social, especificando las infracciones leves, graves y muy graves y las sanciones previstas.  
13. La cláusula de sometimiento a la conciliación previa y al arbitraje cooperativo regulado en esta ley, cuando así se establezca.  
Se aÑade un párrafo final que dice:  
Los estatutos podrán ser desarrollados mediante un Reglamento de Régimen Interno aprobado por la asamblea cuya inscripción en el registro no será obligatoria.  
Artículo once. Inscripción  
1. Los administradores deberán presentar la escritura de constitución para su inscripción en el Registro de cooperativas de la Comunidad Valenciana en el plazo de dos meses desde el otorgamiento, indicando un solo domicilio para las notificaciones. Cualquiera de ellos estará facultado a cumplir esta obligación. Transcurrido un aÑo sin que se haya hecho la presentación todo fundador podrá resolver el contrato y exigir la restitución de las aportaciones realizadas. En el plazo de treinta días desde la presentación de la escritura de constitución el registro procederá a la inscripción o a la denegación de la misma, notificando a los interesados los motivos por los cuales es denegada y los recursos de que disponen contra dicha resolución.  
Los defectos deberán ser subsanados por los administradores en el plazo de tres meses; en caso contrario quedará archivado el expediente.  
2. Contra la denegación de inscripción los interesados podrán interponer recurso administrativo ordinario o extraordinario regulados en la legislación sobre procedimiento administrativo común.  
Artículo doce. Organización y eficacia del Registro de cooperativas  
1. El Registro de cooperativas de la Comunidad Valenciana queda adscrito a la conselleria competente en materia de trabajo y se estructura a nivel central y territorial.  
El registro asumirá a todos los niveles las funciones de calificación, inscripción y certificación.  
2. La eficacia del registro está definida por los principios de publicidad formal y material, legalidad, legitimación o presunción de validez y de exactitud, así como de convalidación, mediante documento público de rectificación, de los actos inscritos que tengan un vicio de nulidad.  
La inscripción de la constitución, fusión y escisión, modificación de estatutos y disolución de la cooperativa tendrá carácter constitutivo y será declarativa en los demás casos.  
4. La inscripción no convalida los actos y contratos nulos según la legislación vigente. Pero los asientos del Registro producirán todos sus efectos mientras no se inscriba la resolución administrativa o judicial que declare su inexactitud o nulidad. La declaración de inexactitud o nulidad no perjudicará los derechos de terceros de buena fe, adquiridos conforme al contenido del registro.  
La nulidad no podrá ser declarada cuando su causa haya desaparecido en virtud de nueva inscripción.  
5. El Registro de cooperativas calificará bajo su responsabilidad, con referencia a los documentos presentados, la competencia y facultades de quienes los autorizan o firman, la legalidad de las formas extrínsecas, la capacidad y legitimación de los otorgantes y la validez del contenido de los documentos, examinando si han cumplido los preceptos legales de carácter imperativo.  
La calificación se basará en lo que resulte de los títulos presentados y en los correspondientes asientos del Registro.  
A la calificación de las cuentas anuales y del informe de auditoría se aplicará lo previsto en la legislación de sociedades anónimas sobre calificación de registro, y las demás normas mercantiles que sean aplicables.   
Artículo trece. Libros del registro y asientos de registro  
3. La inscripción se practicará en virtud de documento público cuando se trate de los actos de constitución, modificación de estatutos, fusión o escisión, acuerdo de disolución, declaración de finalización del proceso de liquidación y aprobación del balance final de la liquidación, acuerdo de delegación de funciones del Consejo Rector, y demás poderes de necesaria inscripción.  
La inscripción del nombramiento de cargos sociales, de auditores de cuentas y del depósito de las cuentas anuales se practicará mediante certificación del correspondiente acuerdo social expedida por el secretario del Consejo Rector con el visto bueno del presidente, con sus firmas legitimadas por notario o autenticadas por el Registro de cooperativas.  
CAPíTULO III  
Los socios  
Artículo catorce. Personas que pueden ser socios  
1. Pueden ser socios de la cooperativa de primer grado las personas físicas y jurídicas cuando el fin y el objeto social de éstas no sea contrario a los principios cooperativos ni al objeto social de la cooperativa.   
En las cooperativas de segundo grado pueden ser socios las cooperativas, los socios de trabajo, y las demás personas jurídicas en los términos previstos en esta ley.  
2. La Generalitat y otras entidades públicas, en los términos establecidos en el artículo siguiente, podrán formar parte como socios de cualquier cooperativa para la prestación de servicios públicos y el ejercicio de la iniciativa económica pública.  
Artículo quince. Derecho a la admisión como socio  
1. Toda persona que reúna los requisitos del artículo anterior y esté interesada en utilizar los servicios de la cooperativa tiene derecho a ingresar como socio, salvo que lo impida una causa justa derivada de la actividad u objeto social de la cooperativa.  
2. La solicitud de ingreso será presentada por escrito al Consejo Rector, el cual en un plazo no superior a dos meses tendrá que admitirla o rechazarla, con expresión de los motivos, comunicar en ambos casos el acuerdo por escrito al solicitante y publicarlo en el tablón de anuncios del domicilio social además de otras formas de publicidad que pudieran prever los estatutos.  
Contra esta decisión podrán recurrir tanto el solicitante como cualquiera de los socios anteriores de la cooperativa ante la asamblea general o ante la comisión de recursos si existiere, en el plazo de treinta días. Las impugnaciones presentadas ante la comisión de recursos se resolverán según el procedimiento establecido estatutariamente. Las impugnaciones presentadas ante la asamblea general tendrán que ser resueltas por votación secreta en la primera reunión que celebre. El acuerdo de la asamblea general o de la Comisión de Recursos, si existiere, serán sometidos, en su caso, al arbitraje cooperativo regulado en esta ley y, en caso contrario, podrá ser impugnado ante la jurisdicción ordinaria.  
Artículo dieciséis. Socios de trabajo  
1. Los trabajadores con contrato por tiempo indefinido de cualquier cooperativa, con excepción de las de trabajo asociado, podrán convertirse en socios de trabajo en los términos previstos en los estatutos. En tal caso, estos tendrán que establecer el procedimiento para hacerlo posible; las condiciones laborales y económicas, siempre equitativas, en que podrán hacerlo; y los módulos de equivalencia que tendrán que asegurar, también de forma equitativa, la aportación de los socios de trabajo en las obligaciones y derechos sociales.  
Las pérdidas derivadas de la actividad cooperativizada que corresponda soportar a los socios de trabajo se imputarán al Fondo de Reserva Obligatoria y/o a los socios usuarios, en la cuantía necesaria para garantizar a los socios de trabajo una retribución no inferior al salario mínimo interprofesional o al límite superior que fijen los estatutos sociales.  
2. A los socios de trabajo serán de aplicación, como mínimo, las normas de esta ley que protegen a los socios trabajadores de las cooperativas de trabajo asociado.  
Artículo diecisiete. Baja del socio  
1. El socio de la cooperativa puede darse de baja en cualquier momento, a no ser que los estatutos sociales impongan un período de permanencia obligatoria que nunca será superior a cinco aÑos. La baja deberá ser notificada por el socio por escrito al Consejo Rector. Este podrá acordar que la baja no se produzca hasta los seis meses a contar desde el día de su notificación, debiendo comunicarlo así al socio en el plazo máximo de un mes, a contar desde la solicitud de baja.  
Quedan exceptuados de la aplicación de las normas estatuarias antes citadas los casos de baja justificada.  
2. Los socios podrán causar baja justificada cuando:  
a) Pierdan las condiciones necesarias para ser socios, lo cual podrá ser apreciado directamente por el Consejo Rector, que deberá comunicarlo por escrito al afectado.  
b) La asamblea general decide imponer a los socios obligaciones, o cargas gravemente onerosas no previstas en los estatutos.  
c) Se de alguno de los supuestos previstos en el artículo 63.4 de esta ley.  
Artículo dieciocho. Expulsión del socio  
1. El Consejo Rector podrá acordar la expulsión del socio, en caso de falta muy grave, mediante la apertura de expediente, para lo que podrá designar un instructor, y en el que serán explicados los motivos de expulsión con toda claridad. Se dará audiencia al interesado a fin de que haga las alegaciones que estime oportunas en el plazo de 15 días. El expediente será resuelto por un segundo acuerdo del Consejo Rector en el plazo máximo de dos meses.  
2. Contra el acuerdo de expulsión podrá recurrir el socio afectado en el plazo de un mes ante la asamblea general, que resolverá en votación secreta de manera definitiva a nivel de la cooperativa, bien anulando la expulsión o bien haciéndola ejecutiva, con la consiguiente baja del socio. El socio expulsado podrá someter este acuerdo de la asamblea al arbitraje cooperativo regulado en esta ley o impugnarlo ante la jurisdicción ordinaria. En caso de socios de trabajo y de socios de cooperativas de trabajo asociado el acuerdo del Consejo Rector podrá decidir la suspensión en los derechos de socio hasta que decida la asamblea general.  
Si estatutariamente se regula, el comité de recursos, tal como prevé el artículo 49.2 de esta ley, el acuerdo de expulsión tomado por el Consejo Rector, podrá ser recurrido, en su caso, ante dicho Comité de Recursos, de acuerdo con lo previsto en los estatutos.  
3. Sólo podrán ser consideradas faltas muy graves las siguientes:  
a) La realización de actividades que puedan perjudicar los intereses de la cooperativa, como operaciones en competencia con ella, salvo lo dispuesto en el artículo 22.e de esta ley; el fraude en las aportaciones u otras prestaciones, y cualquier actuación dirigida al descrédito de la misma.   
b) El incumplimiento del deber de participar en la actividad económica de la cooperativa, de acuerdo con los módulos fijados en los estatutos sociales.  
c) El incumplimiento de la obligación de desembolsar las aportaciones a capital social.  
d) El incumplimiento persistente o reiterado de las obligaciones económicas asumidas frente a la cooperativa.  
e) Prevalerse de la condición de socio de la cooperativa para realizar actividades especulativas o ilícitas.   
f) La reincidencia tres veces en un período de dos aÑos en faltas graves.  
g) Las determinadas específicamente por esta ley para una clase de cooperativas.  
Artículo diecinueve. Responsabilidad y obligaciones del socio que ha causado baja  
1. En todo caso de baja o expulsión, el socio seguirá respondiendo de las deudas contraídas por la cooperativa durante su permanencia en la misma por un período de cinco aÑos a contar desde la fecha de la baja o expulsión.  
Además seguirá obligado al cumplimiento de los contratos y otras obligaciones que haya asumido con la cooperativa.  
2. Como garantía de resarcimiento de los perjuicios causados por el incumplimiento de las obligaciones mencionadas en el segundo párrafo del apartado anterior la cooperativa podrá retener la totalidad de las aportaciones del socio hasta que se determine el importe de tales perjuicios.  
A tal fin la cooperativa deberá fijar la valoración de los perjuicios en el plazo de tres meses desde la aprobación de las cuentas anuales del ejercicio en que se ha producido la baja por la asamblea general ordinaria. Contra dicha valoración el socio podrá interponer demanda ante los tribunales o demanda de arbitraje en el plazo de tres meses.   
Artículo veinte. Derechos del socio  
b) Derecho a la distribución de la parte del excedente de ejercicio repartible, en proporción al uso que haya hecho de los servicios cooperativos, que se le acreditará en la forma que acuerde la asamblea general.  
Artículo veintiuno. Derecho de información  
2. El socio de la cooperativa tendrá derecho, como mínimo, a:  
a) Recibir copia de los estatutos sociales y de sus modificaciones con mención expresa del momento de entrada en vigor de éstas.  
b) Examinar en el domicilio social y en aquellos centros de trabajo que determinen los estatutos, y en el plazo que medie entre la convocatoria de la asamblea y su celebración, los documentos que vayan a ser sometidos a la misma y en particular las cuentas anuales, el informe de gestión y el informe de la auditoría. Los socios que lo soliciten por escrito, tendrán derecho a recibir gratuitamente copia de estos documentos con antelación a la celebración de la asamblea.  
En la convocatoria de la asamblea general deberá manifestarse expresamente el derecho de cualquier socio a recibir gratuitamente los documentos antes reseÑados, así como de la memoria escrita de las actividades de la cooperativa.  
c) Solicitar por escrito, con anterioridad a la celebración de la asamblea, o verbalmente en el transcurso de la misma, la ampliación de cuanta información considere necesaria y en relación a los puntos contenidos en el orden del día.  
El Consejo Rector no podrá negar las informaciones solicitadas, salvo que su difusión ponga en grave peligro los intereses de la cooperativa.  
La asamblea general, mediante votación secreta, podrá ordenar al Consejo Rector suministrar la información requerida.  
d) Solicitar por escrito y recibir información sobre la marcha de la cooperativa en los términos previstos en los estatutos y en particular sobre la que afecte a sus derechos económicos o sociales. En este supuesto, el Consejo Rector deberá facilitar la información solicitada en el plazo de 30 días o si considera que es de interés general en la asamblea general más próxima a celebrar, incluyéndola en el orden del día.  
e) Solicitar copia del acta de las asambleas generales.  
f) Examinar el libro de registro de socios.  
Artículo veintidós. Obligaciones del socio  
Suprimido el apartado c)  
Artículo veintitrés bis. Asociados  
1. Si los estatutos lo prevén, la cooperativa podrá incorporar asociados, personas físicas o jurídicas, que realicen aportaciones a capital social de carácter voluntario. Los asociados, que no podrán tener a la vez la condición de socios, ostentarán los mismos derechos y obligaciones que éstos, con las siguientes especialidades:  
a) No estarán obligados a hacer aportaciones obligatorias a capital social.  
b) No realizarán operaciones cooperativizadas con la cooperativa.  
c) Los estatutos sociales podrán reconocer al asociado el derecho de voto, el cual podrá ser por cabeza o proporcional al capital social suscrito por cada uno de ellos, con el límite global mencionado a continuación. Si la suma de votos individuales sobrepasara este límite global, se ponderará el voto de los asociados del modo previsto en los estatutos.  
d) La suma total de los derechos de voto de los asociados en la asamblea general no podrá superar el 45% de los votos presentes y representados en cada votación.  
e) Si lo establecen los estatutos podrán ser miembros del Consejo Rector, siempre que no superen la tercera parte de estos.  
f) Las aportaciones de los asociados y su retribución se someterán al régimen previsto en esta Ley para las aportaciones voluntarias.  
Alternativamente, si los estatutos lo prevén, se podrá atribuir hasta un 45% de los excedentes anuales a su distribución entre los asociados en proporción al capital desembolsado. En este caso, las pérdidas del ejercicio se soportarán por estos en la misma proporción, hasta el límite de su aportación.  
2. En el supuesto de que a los asociados se les reconozca derecho de voto, gozarán de los mismos derechos que el socio en cuanto a su ejercicio y participación en los órganos sociales incluido el derecho de impugnación.  
CAPíTULO IV  
órganos sociales  
Sección primera  
Asamblea general   
Artículo veinticinco. Concepto  
1. La asamblea general de la cooperativa es la reunión de los socios, constituida para deliberar y adoptar por mayoría acuerdos en las materias de su competencia.  
2. Los acuerdos de la asamblea general obligan a todos los socios, incluso a los ausentes y disidentes.  
Artículo veintiséis. Competencias de la asamblea general  
1. Son competencia exclusiva, no derrogable e indelegable de la asamblea general la adopción de los siguientes acuerdos:  
a) Nombramiento y revocación del Consejo Rector, de los auditores, de los liquidadores y de las comisiones delegadas de la asamblea general.  
b) Examen o censura de la gestión social, aprobación de las cuentas, distribución de los excedentes de ejercicio o imputación de las pérdidas.   
c) Imposición de nuevas aportaciones obligatorias al capital, y actualización del valor de las aportaciones.  
d) Emisión de obligaciones, y de títulos participativos.  
e) Modificación de los estatutos sociales.   
f) Fusión, escisión, transformación y disolución.  
g) Transmisión del conjunto de la empresa o patrimonio de la cooperativa, integrado por el activo y el pasivo; o de todo el activo; o de elementos del inmovilizado que constituyan más del 20% del mismo, sin perjuicio de la competencia del Consejo Rector para la ejecución de dicho acuerdo.   
h) Creación de cooperativas de segundo grado o de crédito, o incorporación a éstas si ya están constituidas; creación o adhesión a consorcios o uniones de cooperativas de carácter económico y a las uniones o federaciones de carácter representativo y la regulación, creación y extinción de secciones de la cooperativa.   
i) El ejercicio de la acción social de responsabilidad contra los miembros del Consejo Rector, los auditores y liquidadores.  
j) La aprobación y modificación del reglamento de régimen interno de la cooperativa.  
k) Todos los demás acuerdos que vengan exigidos por esta ley o por los estatutos sociales.  
2. La asamblea general podrá debatir y adoptar acuerdos sobre cualquier otro asunto de interés para la cooperativa que esta ley no considere competencia exclusiva de otro órgano social.  
Artículo veintisiete. Clases de asambleas generales  
1. Las asambleas generales pueden ser ordinarias y extraordinarias.  
2. Es asamblea general ordinaria la que tiene que reunirse necesariamente una vez al aÑo, dentro de los seis meses siguientes al cierre del ejercicio anterior, para examinar la gestión social y aprobar, en su caso, las cuentas anuales y distribuir los excedentes de ejercicio o imputar las pérdidas, sin perjuicio de aÑadir otros asuntos a su orden del día.  
3. Las demás asambleas tienen la consideración de extraordinarias.  
4. La asamblea general tendrá el carácter de universal cuando, estando presentes o representados todos los socios, de forma espontánea o mediante convocatoria no formal, decidan constituirse en asamblea general, y aprueben y firmen todos el orden del día y la lista de asistentes. Realizado esto no será necesaria la permanencia de la totalidad de los socios para que la asamblea pueda continuar.  
5. Si la asamblea general ordinaria se celebra fuera del plazo legal será válida, pero el Consejo Rector responderá, en su caso, de los perjuicios que de ello se deriven para la entidad y para los socios.  
Artículo veintiocho. Iniciativa para la convocatoria de asamblea general  
1. La asamblea general podrá ser convocada por el Consejo Rector a iniciativa propia o a petición de al menos un 10% de los socios o cincuenta socios, con el orden del día propuesto por ellos.  
2. Cuando el consejo no convoque en el plazo legal la asamblea general ordinaria o no atienda la petición de la minoría antes citada, en el plazo máximo de un mes, cualquier socio, en el primer caso, o la minoría citada en el segundo caso, podrán solicitar del juez de primera instancia del domicilio social que, con audiencia del Consejo Rector, convoque la asamblea y que designe a las personas que con el carácter de presidente y secretario tendrán que constituir la mesa, con el orden del día solicitado.  
Artículo veintinueve. Forma de convocatoria de la asamblea  
1. La convocatoria de la asamblea general tendrá que hacerse mediante un anuncio destacado en el domicilio social y en cada uno de los centros de trabajo así como en carta al domicilio del socio, con una antelación mínima de 15 días y máxima de 60 a la fecha de celebración. Los estatutos sociales podrán prever que la convocatoria se difunda además por otros medios de comunicación.  
2. La convocatoria ha de expresar con claridad el orden del día o asuntos que se tratarán, el lugar, el día y la hora de la reunión, en primera y en segunda convocatoria, entre las cuales deberá transcurrir como mínimo media hora. Además la convocatoria deberá hacer constar la relación completa de información o documentación que se acompaÑa, de acuerdo con el régimen del artículo 21 de esta ley.  
En el supuesto en que la documentación se encuentre depositada en el domicilio social se indicará el régimen de consultas de la misma, que comprenderá el periodo desde la publicación de la convocatoria hasta la celebración de la asamblea con un mínimo de dos horas diarias de consulta, excepto días inhábiles.  
3. El orden del día será fijado por el Consejo Rector, pero éste quedará obligado a incluir los temas solicitados por el 10% o por cincuenta socios, en escrito dirigido al Consejo Rector previamente a la convocatoria o dentro de los cuatro días siguientes a su publicación. En el segundo caso, el Consejo Rector tendrá que hacer público el nuevo orden del día con una antelación mínima de siete días a la celebración de la asamblea, en la misma forma exigida para la convocatoria y sin modificar las demás circunstancias de ésta.  
4. En el orden del día se incluirá necesariamente un punto que permita a los socios hacer sugerencias y preguntas al Consejo Rector.  
5. Cuando se anuncie la modificación de los estatutos sociales, en la convocatoria se indicará de forma expresa que el nuevo texto, que el Consejo Rector o la minoría que haya tomado la iniciativa, pretende someter a aprobación, justificando la reforma por medio de un informe al efecto, se encontrará a disposición de los socios de acuerdo con lo previsto en el artículo 21 del punto 2.b) de esta ley.  
Artículo treinta. Constitución de la asamblea  
1. La asamblea general, convocada como ordena el artículo anterior, quedará válidamente constituida en primera convocatoria cuando asistan, presentes o representados, más de la mitad de los socios, y en segunda convocatoria, siempre que asistan un mínimo del 10% de los socios o cincuenta socios. Los estatutos sociales podrán reforzar estos quórum de asistencia, que no podrá superar en segunda convocatoria el 20%.  
2. Podrán asistir todos los que sean socios en el momento en que sea convocada la asamblea.  
3. La mesa de la asamblea estará formada por el presidente y el secretario, que serán los del Consejo Rector .  
4. El presidente ordenará la confección de la lista de asistentes, a cargo del secretario, y decidirá sobre las representaciones dudosas. El 5% de los socios asistentes podrán designar a uno de ellos como interventor en la confección de la lista. Seguidamente, el presidente proclamará la existencia de quórum y la constitución e inicio de la asamblea. Dirigirá las deliberaciones, haciendo respetar el orden del día y el de las intervenciones solicitadas, de acuerdo con los criterios fijados en los estatutos, si los hubiere. Podrá decidir sobre la admisión de la asistencia de personas no socios cuando lo considere conveniente para la cooperativa, excepto cuando la asamblea tenga que elegir cargos y cuando lo rechace la propia asamblea por acuerdo mayoritario; y podrá expulsar de la sesión a los asistentes que hagan obstrucción o falten al respeto a la asamblea o a alguno de los asistentes.  
Artículo treinta y uno. Adopción de acuerdos  
1. Para deliberar y tomar acuerdos sobre un asunto será indispensable que conste en el orden del día de la convocatoria o en el aprobado al inicio de la asamblea general universal, salvo los casos siguientes:   
a) Convocatoria de una nueva asamblea general, o la prórroga de la que se está celebrando  
b) La realización de verificación de cuentas extraordinaria.  
c) El ejercicio de la acción de responsabilidad contra los miembros del Consejo Rector, los auditores de cuentas o los liquidadores.  
d) La revocación de los miembros del Consejo Rector.  
2. El presidente dará por suficientemente debatido cada asunto del orden del día y, cuando no haya asentimiento unánime a la propuesta de acuerdo hecha por la mesa, o siempre que algún socio lo solicite, someterá el tema a votación, en forma alternativa, primero a favor y después en contra de la propuesta. La votación podrá hacerse a mano alzada, mediante manifestación verbal del voto o mediante papeletas, según se fije en los estatutos; pero será secreta siempre que lo soliciten el 10% de los socios asistentes o cincuenta de ellos o afecte a la revocación de los miembros del Consejo Rector.   
3. El 10% de los socios presentes y representados, o cincuenta de ellos, tendrán derecho a formular propuestas de votación sobre los puntos del orden del día o sobre los que seÑala el apartado 1 de este artículo  
4. Los acuerdos quedarán adoptados cuando voten a favor de la propuesta más de la mitad de los socios presentes y representados en la asamblea, salvo que esta ley o los estatutos sociales establezcan mayorías reforzadas, que no podrán sobrepasar los dos tercios de los socios presentes y representados. Quedan exceptuados de este precepto los casos de elección de cargos, en los que podrá resultar elegido el candidato que obtenga mayoría relativa o mayor cantidad de votos  
5. Los acuerdos de modificación de estatutos, fusión, escisión, transformación, cesión del activo y pasivo, emisión de obligaciones, imposición de nuevas aportaciones obligatorias y otras nuevas obligaciones no previstas en los estatutos, y la disolución voluntaria de la cooperativa, exigirán la mayoría de dos tercios de los socios presentes y representados. Al igual que el acuerdo de ejercitar la acción de responsabilidad contra los miembros del Consejo Rector o la revocación de los mismos, si no constara expresamente en el orden del día de la convocatoria.  
6. Las sugerencias y preguntas de los socios se harán constar en el acta. El Consejo Rector tomará nota de las primeras y responderá las preguntas en el acto o en otro caso por escrito en el plazo máximo de dos meses a quien las formule.  
Artículo treinta y dos. Ejercicio del derecho de voto  
1. En las cooperativas de primer grado cada socio tiene un voto, salvo disposición expresa de esta ley.  
2. En las de segundo grado, cada una de las cooperativas asociadas podrá, si así lo prevén los estatutos sociales, ejercer un número de votos proporcional al de socios que agrupa o a la actividad realizada, en los términos previstos en el artículo 85 de esta ley.  
3. Cada socio puede hacerse representar por otro socio de la cooperativa para una asamblea concreta mediante poder escrito en el que se podrán indicar las instrucciones sobre cada asunto del orden del día. La representación es revocable. Cada socio no podrá representar a más de dos socios ausentes.  
Artículo treinta y tres. Acta de la asamblea  
1. El acta de la sesión, firmada por el presidente y el secretario, irá encabezada por el anuncio de la convocatoria, o el orden del día decidido al constituirse en asamblea general universal; la constancia de que se reúne el quórum legal o estatutario exigido, indicando si la asamblea se constituye en primera o en segunda convocatoria; un resumen de las deliberaciones sobre cada asunto; las intervenciones que los interesados hayan solicitado que consten en acta y, finalmente, los acuerdos tomados, indicando con toda claridad los términos de la votación y los resultados de cada una de las mismas. Al acta se acompaÑará, en anexo firmado por el presidente y secretario o personas que firmen el acta, la lista de socios asistentes, presentes o representados, y los documentos que acrediten esta representación y expresión de haber sido comprobados.  
2. El acta de la asamblea general deberá ser aprobada como último punto del orden del día, salvo que sea aplazada a petición de la mesa. En este caso la aprobación corresponderá, dentro del plazo de quince días, al presidente y dos socios designados por unanimidad entre los asistentes, y, si no hubiere unanimidad, aÑadiendo un representante de cada minoría que comprenda como mínimo un diez por ciento de los socios asistentes, presentes o representados.  
4. Cualquier socio podrá solicitar un certificado del acta o de los acuerdos tomados, y el Consejo Rector está obligado a dársela, bien sea expedida por el secretario, con el visto bueno del presidente, bien sea por cualquier miembro del Consejo, con la misma diligencia del presidente.  
5. Los administradores podrán requerir la presencia de notario para que levante acta de la junta y estarán obligados a hacerlo siempre que, con cinco días de antelación al previsto para la celebración de la asamblea, lo soliciten socios que representen al menos el 5% de todos ellos. Los honorarios notariales serán de cargo de la sociedad. El acta notarial tendrá la consideración de acta de la junta.  
Artículo treinta y cuatro. Asambleas generales mediante delegados  
2. Los estatutos deberán regular los criterios de adscripción de los socios a cada junta preparatoria. La convocatoria de las juntas preparatorias y de la asamblea de delegados tendrá que ser única, con un mismo orden del día, con una separación de siete días hábiles como mínimo entre las primeras y la segunda y con el régimen de publicidad previsto en el artículo 29.1. Tanto las unas como la otra se regirán por las normas de constitución y funcionamiento de la asamblea general, y se aprobará, como último punto del orden del día, necesariamente, las actas correspondientes, que se llevarán a un único libro de actas.  
3. Las juntas preparatorias estarán presididas por un socio elegido entre los asistentes y serán informadas de los temas del orden del día por un miembro, al menos, del Consejo Rector. Después de deliberar y aprobar los acuerdos que correspondan elegirán, respetando los criterios de proporcionalidad establecidos en estatutos, los socios que asistirán a la asamblea de delegados, para defender las diversas posiciones manifestadas en la junta preparatoria asegurando que la mayor parte de ellas se hallen representadas. El mandato podrá ser facultativo o contener instrucciones de voto. Los socios no asistentes, por sí o representados, a las juntas preparatorias no podrán dar instrucciones a los delegados elegidos ni los asistentes modificar el nombramiento de los delegados ni las instrucciones de voto que se hayan recogido en el acta. Los estatutos deberán establecer el numero máximo de delegados que podrá designar cada junta preparatoria.  
3 bis. No obstante, en las cooperativas de más de 5.000 socios, si lo prevén sus estatutos, la elección como delegados y los votos conferidos serán válidos para todas las asambleas que se celebren en un período de hasta tres aÑos.  
Artículo treinta y cinco. Impugnación de acuerdos sociales  
1. Podrán ser impugnados los acuerdos de la asamblea general que sean contrarios a la ley, se opongan a los estatutos o lesionen, en beneficio de uno o varios socios o de terceros, los intereses de la cooperativa.  
2. Serán nulos los acuerdos contrarios a la ley. Los demás acuerdos a que se refiere el número anterior serán anulables.  
3. No procederá la impugnación de un acuerdo que haya sido dejado sin efecto o sustituido válidamente por otro. Si fuera posible eliminar la causa de impugnación, el juez otorgará un plazo razonable para que aquélla pueda ser subsanada.  
4. La acción de impugnación de acuerdos nulos podrá ser ejercitada por todos los socios, los miembros del Consejo Rector, los administradores, los miembros de la comisión de control de gestión y cualquier tercero con interés legítimo, y caducará en el plazo de un aÑo, con excepción de los acuerdos que, por su causa o contenido, resulten contrarios al orden público.  
5. La acción de impugnación de los acuerdos anulables podrá ser ejercitada por los socios asistentes que hubieren hecho constar en el acta de la asamblea general su oposición al acuerdo, los ausentes y los que hubiesen sido ilegítimamente privados del voto, así como por los miembros del Consejo Rector, los administradores o los miembros de la comisión de control de gestión, y caducará a los cuarenta días.  
6. Los plazos de caducidad previstos en este artículo se computarán desde la fecha de adopción del acuerdo, o, si fuera inscribible, desde la fecha de su inscripción en el Registro de cooperativas.  
7. Las acciones de impugnación, en lo no especialmente dispuesto en esta ley, se acomodarán a las normas establecidas en los artículos 115 a 122 de la Ley de Sociedades Anónimas, con la salvedad de que para solicitar en el escrito de demanda la suspensión del acuerdo impugnado se exigirá que el demandante sea la comisión de control de la gestión o socios que representen al menos, un veinte por ciento del número de votos.  
8. La sentencia estimatoria de la acción de impugnación producirá efectos frente a todos los socios pero no afectará a los derechos adquiridos por terceros de buena fe a consecuencia del acuerdo impugnado. En el caso de que el acuerdo impugnado estuviese inscrito en el Registro de cooperativas, la sentencia determinará su cancelación.  
Sección Segunda  
El Consejo Rector  
Artículo treinta y seis. Naturaleza y competencia  
Se aÑade un segundo párrafo al n.º 1  
La representación se extenderá a todos los actos comprendidos en el objeto social. Cualquier limitación de las facultades representativas de los administradores será ineficaz frente a terceros.  
2. En las cooperativas con un número de socios no superior a 10 podrá confiarse la representación, gobierno y gestión de la cooperativa a un administrador único, o dos administradores, que actuarán solidaria o mancomunadamente, cuyo régimen será el del Consejo Rector salvo en lo especialmente establecido en esta ley.  
Artículo treinta y siete. Composición del Consejo Rector  
1. Los estatutos sociales han de fijar el número de componentes del Consejo Rector, que no será inferior a tres. Asimismo, los estatutos podrán establecer la existencia de miembros suplentes, cuya misión será sustituir a los miembros titulares del Consejo Rector en el supuesto de producirse alguna vacante definitiva por el tiempo que se haya fijado estatutariamente, y determinar su número y el sistema de sustitución. Los estatutos podrán limitar al número de mandatos seguidos que podrá ejercer, como miembros del Consejo Rector, una misma persona.  
2. Los miembros del Consejo Rector, y los suplentes, y en su caso el administrador o administradores del párrafo 2.º del artículo 36 serán elegidos por la asamblea general de la cooperativa, entre los socios de la misma, en votación secreta. Cuando así lo prevean los estatutos y se cumplan los requisitos de convocatoria de la asamblea general, la elección de estos cargos podrá realizarse mediante constitución de una mesa electoral y de forma continuada, en sesión cuya duración se halle previamente fijada en la convocatoria. La elección será válida siempre que concurran a la votación presentes o representados el número de socios previstos para la constitución de la asamblea en 2ª convocatoria. El nombramiento será inscrito en el Registro de cooperativas, haciendo constar la aceptación del elegido.  
Los estatutos sociales deberán establecer la forma en que se procederá a la renovación de estos cargos, que podrá hacerse por la totalidad o por la mitad de los miembros del consejo.  
3. Los estatutos sociales regularán la forma de elección por la asamblea general de los miembros del Consejo Rector y seÑalarán el órgano competente para decidir sobre la distribución de cargos entre dichos miembros, que podrá ser el propio Consejo Rector o bien la asamblea general.  
Nadie podrá presentarse al cargo fuera del procedimiento seÑalado en los estatutos. La presentación de candidaturas fuera del plazo marcado en los estatutos será nula.  
Si un miembro del Consejo Rector quiere presentarse a la elección como miembro de ese órgano para ocupar otro cargo, deberá dimitir del primero para poder presentarse al segundo, en el caso de que dichos cargos sean elegidos directamente por la asamblea general.  
Artículo treinta y ocho. Capacidad para ser miembro del Consejo Rector  
1. Los miembros del Consejo Rector tendrán que ser socios de la cooperativa, con capacidad de obrar general o plena y no estar sometidos a ninguna incompatibilidad.  
Cuando el socio de la cooperativa sea una persona jurídica tendrá que ser elegido su representante, legal o voluntario, mientras tenga esta cualidad, quien ejercerá el cargo en nombre y con responsabilidad propios, sin perjuicio de la responsabilidad de la persona jurídica que represente.  
Si los estatutos lo preven, los socios que sean personas jurídicas podrán tener hasta tres representantes en este órgano, los cuales actuaran con carácter solidario sin perjuicio de la responsabilidad de la persona a la que representan.  
Queda derogado el n.º 4.  
Artículo treinta y nueve. Cese en el cargo  
1. Los miembros del Consejo Rector cesarán por muerte, incapacitación, incompatibilidad, renuncia, revocación y la pérdida de la condición de representante de la persona jurídica que sirva de base a su elección como miembro del Consejo Rector. En todos estos casos el Consejo Rector o los miembros del mismo que continúen en el cargo deberán constatar en una acta firmada por todos ellos la concurrencia de la causa del cese y dar posesión efectiva del cargo a los suplentes, de conformidad con lo previsto en los estatutos.  
2. La asamblea general podrá acordar la revocación total o parcial de los miembros del Consejo Rector sin necesidad de previa constancia en el orden del día, a propuesta de socios que representen el 10% de los asistentes o 50 socios. El acuerdo requerirá para su eficacia, ser adoptado por las dos tercera partes de los socios presentes y representados, si constara en el orden del día, bastará la mayoría prevista en el artículo 31, punto 4. Los estatutos sociales podrán regular el quórum necesario.  
El consejero revocado no tendrá derecho a ninguna compensación económica, sin perjuicio de las relaciones de carácter laboral o de arrendamiento de servicios que tenga con la cooperativa.  
3. Los consejeros representantes de los socios de trabajo, de los trabajadores asalariados o de minorías cualificadas de socios sólo podrán ser revocados por sus representados, de conformidad con el régimen específico determinado en estatutos sin perjuicio de la acción de responsabilidad que se pueda ejercitar contra ellos. Caso de no existir un régimen estatutario especial, se someterán al régimen general de revocación por mayoría de dos tercios de los socios presentes o representados.  
Este régimen no se aplicará cuando la revocación alcance a la totalidad del Consejo Rector.  
4. Los consejeros podrán renunciar al cargo en cualquier momento. El Consejo Rector en su caso, nombrará al administrador suplente que corresponda sustituir al dimitido, salvo que los estatutos regulen otro procedimiento.  
5. Si durante una asamblea general, un número de socios que represente el 10% de los asistentes o 50 de ellos, proponen a votación la revocación o exigencia de responsabilidad de los consejeros que ocupan la presidencia de la asamblea o la secretaría de ésta, deberán cesar inmediatamente en esta función, y los sustituirán quienes correspondan de acuerdo con esta ley.  
Artículo cuarenta. Funcionamiento del Consejo Rector  
2. El Consejo Rector deberá reunirse con la periodicidad que establezcan los estatutos sociales, que en ningún caso será superior a tres meses y siempre que lo convoque su presidente, a iniciativa propia o a solicitud de cualquier consejero. Si la solicitud no es atendida en el plazo de diez días podrán hacer la convocatoria los consejeros que representen como mínimo un tercio del Consejo.  
3. El Consejo Rector se entiende constituido con la presencia de más de la mitad de sus componentes. Los miembros ausentes no podrán dar su representación a otro consejero. Los acuerdos se adoptan por el voto favorable de más de la mitad de los consejeros asistentes salvo los supuestos en que esta ley exige otra mayoría.  
Si los estatutos lo preven el voto del presidente dirimirá los empates.  
Los estatutos sociales pueden reforzar este quórum de asistencia y ésta mayoría siempre que no exijan más de los dos tercios de los componentes y de los asistentes, respectivamente.   
5. El ejercicio del cargo de miembro del Consejo Rector no da derecho a retribución. Los estatutos sociales pueden prever el pago de dietas o la compensación de los gastos o perjuicios que comporta el cargo, y corresponde a la asamblea general la fijación de su cuantía. Podrán ser retribuidos los cargos de administrador único, y los de administrador mancomunado o solidario, así como los de consejero delegado o miembro de la comisión ejecutiva, en cuyo caso deberá establecerse en estatutos el régimen de retribución, cuyo importe solo podrá fijarse en la asamblea general.  
6. Los administradores podrán impugnar los acuerdos nulos y anulables del Consejo Rector, en el plazo de 30 días desde su adopción.  
Igualmente, podrán impugnar tales acuerdos los socios que representen un 5% del capital social en el plazo de 30 días desde que tuvieren conocimiento de los mismos, siempre que no hubiera transcurrido un aÑo desde su adopción.  
La impugnación se tramitará conforme a lo establecido para la impugnación de los acuerdos de la asamblea general  
Artículo cuarenta y uno. Responsabilidad de los miembros del Consejo Rector   
1. Los miembros del Consejo Rector han de ejercer el cargo con la diligencia que corresponde a un representante leal y a un ordenado gestor respetando los principios cooperativos; y responden solidariamente ante la cooperativa, los socios y los terceros del perjuicio que causen por acciones u omisiones dolosas o culposas y siempre que se extralimiten en sus facultades. Quedarán exentos de responsabilidad los que no hayan participado o hayan votado en contra del acuerdo, y hagan constar su oposición al mismo en el acta, o mediante documento fehaciente que se comunique al consejo en los 10 días siguientes al acuerdo.  
No exonerará de esta responsabilidad el hecho de que la asamblea general haya ordenado, consentido o autorizado el acto o acuerdo, cuando sea competencia exclusiva del Consejo Rector.  
3. La asamblea general de la cooperativa podrá adoptar el acuerdo de ejercitar la acción de responsabilidad, aunque no conste en el orden del día, por mayoría de dos tercios de los socios presentes y representados.  
Salvo que expresamente prevea lo contrario, este acuerdo determinará el cese inmediato y provisional de los miembros del Consejo afectados mientras dure el procedimiento judicial o arbitral iniciado contra ellos.  
El 5% de los socios, o 50 de ellos, podrán pedir de la asamblea que adopte el citado acuerdo, y si en el plazo de 6 meses no lo hace o no se presenta la demanda judicial o arbitral, podrán interponer la misma acción de responsabilidad por cuenta de la cooperativa.  
4. Los socios, los trabajadores de la cooperativa y terceros pueden ejercitar libremente las acciones para reclamar la indemnización de daÑos y perjuicios causados directamente en sus intereses por los acuerdos del Consejo Rector. La acción prescribe al aÑo desde el momento en que pudo ser ejercitada.  
Artículo cuarenta y dos. Delegación de facultades y designación de director  
3. En cualquier caso, el Consejo Rector continúa siendo competente respecto de las facultades delegadas, y responsable ante la cooperativa, los socios y los terceros, de la gestión llevada a cabo por los consejeros delegados y la comisión ejecutiva.  
5. En las cooperativas con un volumen anual de operaciones superior a 500 millones de pesetas será necesaria la designación de un gestor de dedicación permanente, con el carácter de consejero delegado o de director. La designación será obligatoria para las cooperativas de crédito y para las cooperativas con sección de crédito.  
Sección tercera  
Artículo cuarenta y cuatro. Auditoría de las cuentas anuales  
1. Las cooperativas deberán someter a auditoría externa las cuentas anuales y el informe de gestión del ejercicio, en los siguientes supuestos:  
a) Cuando así lo exija la Ley de Auditoría de Cuentas y sus normas de desarrollo.  
b) A solicitud del mismo número de socios que puede solicitar la convocatoria de la asamblea general, dirigida al Registro de cooperativas para que este nombre un auditor de cuentas que efectúe la auditoría de las cuentas anuales de un determinado ejercicio, siempre que no hubiesen transcurrido tres meses a contar desde la fecha de cierre de dicho ejercicio.  
c) Cuando lo prevean los estatutos o lo acuerde la asamblea general, los administradores o la comisión de control de la gestión.  
2. El Consejo Rector en el plazo máximo de cuatro meses desde el cierre del ejercicio formulará las cuentas anuales y el informe de gestión y lo pondrá a disposición de los auditores de cuentas para que éstos emitan su informe.   
3. Los criterios para el cálculo de la remuneración del auditor o auditores de cuentas nombrados por la asamblea general o por el juez se fijarán antes del comienzo de sus funciones y para todo el período de las mismas.  
4. Las uniones o federaciones de cooperativas, las cooperativas de segundo grado y los consorcios podrán contratar con los auditores y en su caso financiar, la prestación del servicio de auditoría para sus asociados. Ello sin perjuicio de la libre facultad de la asamblea general de la cooperativa para su nombramiento y separación de acuerdo con la ley.  
Artículos cuarenta y cinco, cuarenta y seis y cuarenta y siete   
Quedan sin contenido.  
Sección cuarta  
El letrado asesor  
Artículo cuarenta y ocho. El letrado asesor  
2. El letrado asesor firmará, dictaminando si son ajustados a derecho, todos los acuerdos que adopte la asamblea general y los del Consejo Rector que reúnan los siguientes requisitos:  
a) Que sean inscribibles en cualquier registro público.  
b) Que correspondan al régimen de altas y bajas y el régimen disciplinario de los socios.  
c) Los relativos a adquisiciones de bienes de inmovilizado.  
Estará obligado a ello tanto si ha asistido a las correspondientes sesiones como si no.  
4. Con carácter supletorio a esta norma se aplicará la Ley 39/1975, de 31 de octubre, y las disposiciones que la desarrollan, entendiendo que el límite de cinco entidades en las que el mismo abogado puede ocupar el cargo de letrado asesor comprende conjuntamente sociedades mercantiles y cooperativas. Se exceptúa de este límite el supuesto en que el servicio de asistencia letrada se preste por las mismas uniones o federaciones, cooperativas de segundo grado o consorcios.  
5. El nombramiento de letrado asesor no podrá recaer en persona que esté interesada o sea socio de la cooperativa o mantenga con ella relaciones contractuales de cualquier tipo distintas a la de letrado asesor, exceptuando las de asesoramiento jurídico.  
La naturaleza jurídica de la relación entre el letrado asesor y la cooperativa podrá ser de arrendamiento de servicios como profesional liberal o de contrato laboral.  
6. Las uniones y federaciones de cooperativas, las cooperativas de segundo grado y los consorcios que incluyan esta finalidad entre sus objetivos podrán organizar, financiar y prestar el servicio de asesoría jurídica regulado en este artículo, sin perjuicio de que la ejecución y responsabilidad profesional, reconocida en la firma de las actas y certificaciones de los acuerdos, correspondan a los abogados que reúnan los requisitos del apartado 1.  
La relación entre dichos abogados y las entidades mencionadas podrá ser de arrendamiento de servicios como profesional liberal y de contrato laboral. En el segundo caso dichas entidades responderán civilmente junto con los profesionales contratados de los perjuicios que se produzcan a las cooperativas en el ejercicio del cargo de letrado asesor, y no será de aplicación el limite de cinco cooperativas en las que el mismo abogado puede figurar como letrado asesor.  
Artículo cuarenta y nueve. Comisión de recursos  
2. Cuando los estatutos así lo regulen, la comisión de recursos podrá resolver las reclamaciones de los socios sobre admisión, expulsión y ejercicio del poder disciplinario contra los acuerdos del Consejo Rector, sin perjuicio de la facultad de plantearlos de nuevo ante la asamblea general como última instancia en el interior de la cooperativa.  
Los estatutos podrán determinar que la decisión de la comisión no sea recurrible ante la asamblea general, y abrir la vía a la impugnación judicial o al arbitraje cooperativo.  
CAPíTULO V  
Régimen económico  
Artículo cincuenta y uno. Capital social  
1. El capital social de la cooperativa estará integrado por las aportaciones de sus socios y, en su caso, de los asociados. Su importe deberá estar desembolsado como mínimo en un 25% en el momento constitutivo.  
Si la cooperativa anuncia su cifra de capital social al público, deberá referirlo a fecha concreta y expresar el desembolsado.   
2. La cooperativa se constituirá con un capital social mínimo de 500.000 pesetas, que deberá estar íntegramente suscrito y desembolsado.  
3. El importe total de las aportaciones de cada socio no podrá exceder del 45% del capital social en las cooperativas de primer grado.  
4. Las aportaciones sociales se acreditarán por títulos nominativos no negociables, por libretas de participación, o por anotaciones en cuenta que reflejarán las aportaciones realizadas, las cantidades desembolsadas, y las sucesivas variaciones de éstas.   
En el caso de anotaciones en cuenta el extracto de las mismas deberá ser remitido al domicilio del socio al menos una vez al aÑo.   
Las anotaciones en cuenta se regirán por lo dispuesto en la Ley del Mercado de Valores y normas que la desarrollan, en especial las referidas a las entidades autorizadas para llevar las anotaciones.  
5. Las aportaciones se realizarán en moneda de curso legal y si lo autoriza la asamblea general también podrán consistir en bienes y derechos evaluables económicamente.  
La entrega y saneamiento de estas aportaciones no dinerarias se regirá por lo establecido en la Ley General de Cooperativas.  
En ningún caso podrán suscribirse participaciones por importe superior al valor de las aportaciones realizadas.  
6. Los administradores, responderán solidariamente frente a la sociedad y frente a los acreedores sociales de la realidad de las aportaciones y del valor que se les haya atribuido a las no dinerarias.   
En la valoración de estas aportaciones, o en la revisión de la valoración hecha por los promotores, los administradores podrán solicitar el informe de expertos independientes que posean la habilitación legal que exija la valoración de que se trate.  
Dentro de los cuatro meses siguientes, cualquier socio podrá solicitar del juez de primera instancia y a su costa, el nombramiento de un experto independiente que revisará la valoración efectuada. El juez decidirá cual de las valoraciones es la justa y, si la revisión demuestra que el valor de los bienes o derechos aportados es inferior al inicialmente asignado, el socio aportante deberá completar en efectivo esa diferencia.  
La acción de responsabilidad podrá ser ejercitada por cualquier acreedor en caso de insolvencia de la cooperativa.   
7. Los títulos de participación en el capital social tendrán que estar íntegramente suscritos y, en el caso de participaciones no dinerarias, íntegramente desembolsados.  
En el caso de aportaciones dinerarias estarán desembolsadas como mínimo en un 25%, y el resto podrá ser exigido al socio por acuerdo del Consejo Rector, en el plazo máximo de cinco aÑos desde el momento de la suscripción.   
Artículo cincuenta y dos. Aportaciones obligatorias al capital social  
1. Los estatutos sociales fijarán la aportación obligatoria para ser socio de la cooperativa. Podrán prever que su cuantía sea igual para todos o proporcional a la actividad cooperativizada desarrollada o comprometida por cada socio.  
2. La asamblea general por la mayoría del artículo 31.5 de esta ley podrá imponer en cualquier momento nuevas aportaciones obligatorias seÑalando las condiciones de suscripción y plazos de desembolso. Cada socio podrá imputar las aportaciones voluntarias que tenga suscritas, al cumplimiento de esta nueva obligación.  
El socio disconforme podrá darse justificadamente de baja, con los efectos regulados en esta ley.  
3. Los nuevos socios que entren en la cooperativa no estarán obligados a hacer aportaciones superiores a las obligatorias exigibles en ese momento, actualizadas según el IPC.   
El desembolso de las aportaciones por los nuevos socios se efectuará en las mismas condiciones que se exigieron a los ya socios, salvo que los estatutos establecieran condiciones más favorables para los nuevos.  
Artículo cincuenta y dos bis. Aportaciones voluntarias al capital social  
La asamblea general, y si lo prevén los estatutos, el Consejo Rector, podrá acordar la admisión de aportaciones voluntarias de socios y asociados, fijando las condiciones de suscripción, retribución y reembolso de las mismas que, deberán respetar la proporcionalidad con las aportaciones a capital social realizadas hasta el momento por éstos, si así fuera necesario por exceder el número de solicitudes de suscripción a las que se hubiera acordado admitir.   
La admisión de aportaciones voluntarias por el Consejo Rector podrá alcanzar hasta la suma que con carácter previo y por un plazo de tiempo determinado haya fijado la asamblea general.  
El plazo de autorización al Consejo Rector para admitir aportaciones voluntarias no podrá ser superior a un aÑo sin perjuicio de su renovación.  
El Consejo Rector podrá decidir, a requerimiento de su titular, la conversión de aportaciones voluntarias en obligatorias, así como, la transformación de aportaciones obligatorias en voluntarias cuando aquellas deban reducirse para adecuarse al potencial uso cooperativo del socio, o debieran ser liquidadas a éste de acuerdo con los estatutos.   
Artículo cincuenta y tres. Remuneración de las aportaciones  
1. Los estatutos sociales establecerán si las aportaciones obligatorias dan derecho al devengo de intereses por la parte efectivamente desembolsada. En el caso de las aportaciones voluntarias, será el acuerdo de emisión de las mismas el que determine esta remuneración o el procedimiento para determinarla.  
2. La asignación y cuantía de la remuneración, en el caso de las aportaciones obligatorias a capital, estará condicionada a la existencia de resultados positivos o fondos de libre disposición. En ningún caso, la retribución al capital será superior a seis puntos por encima del interés legal del dinero.  
Artículo cincuenta y cuatro. Regularización de balances  
El balance de la cooperativa podrá ser regularizado en los mismos términos y con las mismas condiciones al menos que los previstos para las sociedades mercantiles, siempre que se respeten los principios cooperativos en los términos que reglamentariamente se determine.  
Artículo cincuenta y cinco. Transmisión de las participaciones y de la condición de socio  
1. Las participaciones voluntarias son libremente transmisibles entre socios y asociados. Las participaciones obligatorias podrán transmitirse entre socios siempre que ello sea necesario para adecuar la participación obligatoria en el capital social que cada uno de ellos debe mantener de acuerdo con los estatutos.  
En ambos casos, se deberá comunicar al Consejo Rector la transmisión en el plazo de 15 días.  
2. El Consejo Rector, cuando reciba la solicitud de nuevos ingresos como socios o asociados, lo hará público en el tablón de anuncios del domicilio social para que en el plazo de un mes, tanto los socios como los asociados que lo deseen, puedan ofrecer por escrito las participaciones que estén dispuestos a ceder manteniendo el cedente la aportación mínima obligatoria.  
3. El socio que tras perder los requisitos para continuar como tal, fuese dado de baja justificada, podrá transmitir sus participaciones a su cónyuge, ascendientes o descendientes, si son socios o asociados, o adquieren tal condición en los tres meses siguientes a la baja de aquél, suscribiendo las aportaciones obligatorias que fuesen necesarias para completar su aportación obligatoria en el capital social.   
4. En caso de sucesión mortis causa pueden adquirir la condición de socio, los herederos que lo soliciten y tengan derecho al ingreso de acuerdo con los estatutos y con esta ley y se repartirán entre ellos las participaciones del causante.   
Cuando concurran dos o más en la titularidad de una aportación, serán considerados socios todos ellos, quedando obligados a suscribir las participaciones correspondientes a las aportaciones obligatorias en ese momento.  
El heredero no interesado en ingresar en la cooperativa puede exigir la liquidación, sin deducciones, de las participaciones que le correspondan.  
5. En los supuestos de los párrafos tres y cuatro, el adquirente de las participaciones no estará obligado a desembolsar cuotas de ingreso por las participaciones recibidas de familiar o causante.  
6. Los acreedores personales del socio no podrán embargar ni ejecutar las participaciones sociales.  
Artículo cincuenta y seis. Reembolso de las aportaciones  
1. El socio tiene derecho a exigir el reembolso de sus aportaciones obligatorias en caso de baja de la cooperativa.  
La liquidación de estas aportaciones se hará con efectos al cierre del ejercicio social en el curso del cual hubiere nacido el derecho al reembolso. En caso de expulsión, de la aportación, después de su liquidación según el último balance, se hará la deducción que ordenen los estatutos sociales si se trata de aportaciones obligatorias, que no podrá ser superior al 30%. En caso de baja voluntaria no justificada, no podrá ser superior al 20%.  
La cooperativa reembolsará la liquidación fijada en el plazo que seÑalen los estatutos sociales, que no será superior a cinco aÑos en caso de expulsión; de tres aÑos en caso de baja no justificada, y de un aÑo en caso de defunción o de baja justificada. Durante ese plazo las aportaciones devengarán el interés legal del dinero, y no podrán ser actualizadas.  
2. Las aportaciones voluntarias se reembolsarán en las condiciones que determine el acuerdo que aprobó su emisión o transformación.  
3. En el supuesto de que no se hayan actualizado las aportaciones a capital, los estatutos pueden prever que el socio o asociado saliente, que lleve cinco aÑos en la cooperativa, tiene derecho a una parte proporcional a su capital, de la reserva de actualización constituida al efecto conforme al artículo 60.3.A).  
Artículo cincuenta y siete. Otros medios de financiación  
1. Los estatutos sociales o la asamblea general podrán exigir a los socios cuotas de ingreso o periódicas no reembolsables. Las cuotas de ingreso se integrarán en el fondo de reserva obligatorio.  
Si los estatutos sociales hubieran previsto la cuotas de ingreso sin determinar su cuantía, éstas vendrán determinadas como cuota máxima, por el resultado de dividir el fondo de reserva obligatorio por el número de socios o número de aportaciones, según vengan determinadas las cuotas para socio o por módulos de participación.  
2. Los bienes o fondos entregados por los socios para la gestión cooperativa o la utilización de sus servicios no constituyen aportaciones sociales, ni tampoco integran el patrimonio cooperativo salvo que estatutariamente se establezca lo contrario, por lo que son susceptibles de embargo por los acreedores personales de los socios, excepto los preferentes derechos que pudieran corresponder a la cooperativa.   
3. La asamblea general puede acordar cualquier modalidad de financiación voluntaria de la cooperativa por sus socios y asociados, que en ningún caso integrarán el capital social. Igualmente, podrá emitir obligaciones, siempre de carácter no convertible en participaciones sociales, de acuerdo con la legislación vigente.  
4. La asamblea general puede acordar la emisión de títulos participativos, que podrán tener la consideración de valores mobiliarios.  
Por dicho título el suscriptor realiza una aportación económica por un tiempo predeterminado y a cambio recibe una remuneración que podrá ser fija, variable o mixta.  
El acuerdo de emisión concretará el plazo de amortización de los títulos y garantizará la representación y defensa de los intereses de los suscriptores en la asamblea general y en el Consejo Rector, sin reconocerles derecho de voto.  
Artículo cincuenta y ocho. Documentación y contabilidad de la cooperativa  
1. Las cooperativas deben llevar una contabilidad ordenada y adecuada a su actividad con arreglo al Código de Comercio, ajustándose a los principios y criterios establecidos en el Plan General Contable, respetando las peculiaridades de su régimen económico y, además, llevarán legalizados en la forma que reglamentariamente se determine los siguientes libros:  
a) Registro de socios, asociados y aportaciones sociales  
b) Libro o libros de actas de la asamblea general, del Consejo Rector y, en su caso, de las juntas preparatorias y de otros órganos colegiados.  
c) Cualesquiera otros que vengan exigidos por otras disposiciones legales.  
2. El Consejo Rector deberá elaborar un informe sobre la gestión en el que explicará con toda claridad la marcha de la cooperativa y las expectativas reales, respetando la congruencia con los documentos contables.  
3. El Consejo Rector pondrá a disposición de los auditores, conforme al artículo 44, las cuentas anuales y el informe de gestión para que emitan su informe.  
4. Las cuentas anuales, el informe sobre la gestión y, en su caso, el informe de auditoría, se pondrán a disposición de los socios de acuerdo con lo establecido en el artículo 21 de esta ley.  
5. Los administradores presentarán, para su depósito en el Registro de cooperativas, durante el mes siguiente a su aprobación, las cuentas anuales, el informe de gestión y el informe de auditoría. Las cuentas anuales y el informe de gestión deberán ir firmados por todos los administradores y si faltare la firma de alguno se seÑalará con expresa indicación de la causa.  
Artículo cincuenta y nueve. Determinación de los resultados de ejercicio  
1. La determinación de los resultados de ejercicio de la cooperativa se llevará a cabo conforme a la normativa general contable.  
2. No obstante, las cooperativas deberán distinguir claramente en la memoria del ejercicio entre resultados ordinarios cooperativos o propios de la actividad cooperativizada con los socios y resultados ordinarios extracooperativos propios de la actividad cooperativizada con no socios.  
A) Se considerarán ingresos ordinarios cooperativos los siguientes:  
a) Los obtenidos de la venta de productos o servicios de los socios y de productos o servicios de la cooperativa, en el cumplimiento de su objeto social.  
b) Los obtenidos de la venta o suministro de productos y servicios a los socios.  
c) Los de naturaleza financiera obtenidos, bien en inversiones en empresas cooperativas o en empresas participadas mayoritariamente por las mismas, cuando se trate de entidades que realicen actividades preparatorias, complementarias o subordinadas a las de la propia cooperativa, y los que se produzcan como consecuencia de una prudente y eficaz gestión de la tesorería de la cooperativa, para la realización de la actividad cooperativizada.  
d) Las subvenciones corrientes.  
e) En las cooperativas de crédito y cooperativas con sección de crédito, los intereses y otros rendimientos obtenidos en los mercados financieros o de sus socios.  
f) Las cuotas periódicas satisfechas por los socios.  
B) Se considerarán ingresos ordinarios extracooperativos, los mencionados en el apartado anterior que sean resultantes de la actividad cooperativizada con terceros no socios  
3. De los ingresos ordinarios, cooperativos y extracooperativos, deberán deducirse en concepto de gastos o minoración de ingresos, los siguientes:   
a) Los gastos específicos necesarios para la obtención de cada tipo de ingreso. A los ingresos cooperativos se les deducirá en concepto de gasto, el importe asignado a los bienes y servicios prestados por los socios a la cooperativa.  
b) Los gastos generales necesarios para el funcionamiento de la cooperativa.  
c) Los intereses devengados por sus socios y asociados.  
d) Las cantidades destinadas a amortizaciones.  
e) Los gastos que genere la financiación externa de la cooperativa.  
f) Las otras deducciones que permita hacer la legislación común.  
Los gastos o deducciones seÑalados en los apartados b), c), d), e) y f) se imputarán proporcionalmente a las cifras de ingresos ordinarios cooperativos y extracooperativos.  
4. En la memoria anual, la cooperativa deberá reflejar la liquidación del presupuesto de ingresos y gastos del fondo de formación y promoción cooperativa del ejercicio anterior, y el plan de inversiones y gastos de éste para el ejercicio en curso.  
5. Las cooperativas que cumplan los requisitos que obligan a las sociedades anónimas a llevar sus cuentas anuales según el modelo normal estarán sujetas a idéntico régimen, en cuanto sea compatible con su naturaleza.  
Artículo sesenta. Distribución de excedentes y beneficios  
1. Los beneficios extracooperativos y extraordinarios, una vez deducidas las pérdidas de ejercicios anteriores, se destinarán al fondo de reserva obligatoria.  
2. Los excedentes netos, procedentes de las operaciones con los socios, constituirán los excedentes disponibles.  
3. Los excedentes disponibles se destinarán:  
A) Como mínimo, en un 20% al fondo de reserva obligatoria, y en un 10%, como mínimo, al fondo de formación y promoción cooperativa. Mientras que el fondo de reserva obligatoria no alcance el 50% del capital social, la dotación obligatoria al fondo de formación y promoción cooperativa podrá reducirse hasta la mitad y el resto se destinará el resto al fondo de reserva obligatoria.  
Los estatutos sociales podrán prever la constitución de una reserva que permita la actualización de las aportaciones que se restituyan a los socios y asociados salientes, y determinarán en este caso, la proporción de los excedentes disponibles que habrá que destinar en cada ejercicio a la constitución de dicha reserva. En todo caso la actualización de las aportaciones sociales se limitará a corregir los efectos de la inflación y tendrá en cuenta el ejercicio en que fueron desembolsadas.  
Constituidas tales reservas se detraerán de los excedentes las cantidades atribuidas, en su caso, a los asociados, que se distribuirán según el régimen previsto al efecto.  
B) El resto podrá distribuirse a los socios en concepto de retorno, en proporción a las operaciones hechas por cada uno con la cooperativa en el citado ejercicio; y en su caso, a la participación de los trabajadores asalariados. Esta participación tendrá carácter salarial y será compensable con el complemento salarial de similar naturaleza establecido en la normativa laboral aplicable. En el caso de que la participación en los resultados de la cooperativa fuese inferior al correspondiente complemento salarial, se aplicará este último.  
La distribución de retornos podrá hacerse:   
a) Mediante su pago en efectivo en el plazo de tres meses desde la aprobación de las cuentas anuales.  
b) Con la asignación de participaciones voluntarias en el capital social previo consentimiento del socio.  
c) Con la creación de un fondo de retornos en los términos previstos en el artículo 61 bis.   
d) Con la creación de una reserva voluntaria en los términos establecidos en los estatutos sociales o en la asamblea general.  
4. Si los estatutos sociales establecen que la totalidad del excedente neto del ejercicio se destine a patrimonio irrepartible, no será necesario separar contablemente los ingresos cooperativos de los extracooperativos.  
En este caso, la cooperativa deberá destinar el resultado positivo: en un 5% al fondo de formación y promoción cooperativa; a los trabajadores de la cooperativa una participación que no será inferior al 2% de dichos resultados, sin que en ningún caso pueda ser superior a una mensualidad; y si tiene socios de trabajo, los estatutos podrán establecer que se les asigne una aportación sobre el resultado que no podrá ser inferior al 5% de los resultados positivos, sin que en ningún caso pueda exceder de dos mensualidades.  
Artículo sesenta y uno. Imputación de pérdidas  
1. Los estatutos deberán fijar los criterios de compensación de las pérdidas derivadas de la actividad cooperativizada con los socios, de conformidad con las siguientes normas:  
a) Al fondo de reserva obligatoria podrán imputarse como máximo el 50% de las pérdidas.  
b) El resto que quede por compensar se imputará a los socios en proporción a las operaciones o servicios cooperativizados realizados por cada uno en la cooperativa.   
Si estas operaciones o servicios realizados fueran inferiores a los que como mínimo está obligado a realizar el socio conforme a lo establecido en los estatutos sociales, la imputación de las referidas pérdidas se efectuará en proporción a la actividad cooperativizada mínima obligatoria.   
2. La liquidación de la deuda de cada socio derivada de la imputación de las pérdidas anteriores se satisfará de alguna de las siguientes formas:  
a) Con su pago en efectivo durante el ejercicio en que se aprueban las cuentas del anterior.  
b) Con cargo a los retornos que puedan corresponder al socio en los cinco aÑos siguientes, si bien deberán ser satisfechas por el socio en el plazo de un mes si, transcurrido el periodo seÑalado, quedasen pérdidas sin compensar.  
c) Si existiese fondo de retornos, se podrá imputar al mismo el porcentaje que fije la asamblea general.  
d) Con su pago mediante la reducción proporcional de las participaciones voluntarias del socio en el capital social.  
e) Con su pago mediante la reducción proporcional del importe desembolsado de las participaciones obligatorias al capital social. En este caso, el socio deberá desembolsar dicho importe en el plazo máximo de un aÑo.  
f) Con cargo a cualquier crédito que el socio tenga contra la cooperativa, pudiéndolo fraccionar en los siguientes cinco aÑos.  
La asamblea general decidirá la forma en que se procederá a la satisfacción de la deuda de cada socio. En todo caso, el socio podrá optar por su pago en efectivo. Si se acuerda el pago mediante la reducción de las participaciones en el capital social, se reducirán en primer lugar las participaciones voluntarias del socio y a continuación el importe desembolsado de las aportaciones obligatorias.  
3. Si los estatutos sociales lo establecen, las pérdidas derivadas de la actividad cooperativizada con los socios, que se imputen a estos, alcanzarán como máximo el importe total de los anticipos asignados a los socios en el ejercicio económico, más su participación en el capital social.  
4. La imputación de pérdidas a los asociados se realizará de conformidad con lo dispuestos en el artículo 23 bis.   
5. Las pérdidas extracooperativas y extraordinarias, se imputarán al fondo de reserva obligatorio.  
Si el importe del fondo de reserva obligatorio fuese insuficiente para compensar las pérdidas, la diferencia se recogerá en una cuenta especial para su amortización en los cinco próximos ejercicios, con cargo a futuros beneficios.  
En el caso de que tuviese que reducirse el capital social en compensación de estas pérdidas, se reducirán las aportaciones de los socios en proporción al capital social suscrito por cada uno, y se iniciará la imputación por las aportaciones obligatorias. Los asociados soportarán las pérdidas proporcionalmente a sus aportaciones  
Artículo sesenta y uno bis. Fondos de retornos  
Por acuerdo de la asamblea general y de conformidad con lo establecido en el artículo 60, la cooperativa podrá crear fondos con los retornos acreditados a los socios.  
En el acuerdo de constitución del fondo se determinará al menos el destino del mismo, el plazo para su restitución a los socios y la retribución que devengará para éstos. En ningún caso estos fondos podrán devengar un interés superior a tres puntos por encima del interés legal del dinero.  
Artículo sesenta y dos. Fondos obligatorios  
1. El fondo de reserva obligatorio, destinado a la consolidación, desarrollo y garantía de la cooperativa, es irrepartible entre los socios.  
2. Al fondo de reserva obligatorio se destinarán necesariamente:  
a) Las cuotas de ingreso.  
b) El porcentaje de los excedentes disponibles que acuerde la asamblea general, de conformidad con el artículo 60 de esta ley.  
c) Los beneficios extracooperativos y extraordinarios.  
d) La asignación que corresponda como consecuencia de la regularización del balance.  
e) Las deducciones sobre las aportaciones obligatorias en caso de baja del socio.  
3. El fondo de formación y promoción cooperativa tendrá como fines la formación de los socios y trabajadores de la cooperativa en los principios y técnicas cooperativas, económicas y profesionales; la promoción de las relaciones intercooperativas, la difusión del cooperativismo y la promoción cultural, profesional y social del entorno local o de la comunidad en general.   
A tal efecto la dotación del fondo podrá ser aportada total o parcialmente a una unión o federación de cooperativas.  
4. Al fondo de formación y promoción cooperativa se destinarán necesariamente:   
a) El porcentaje de los excedentes netos que establezcan los estatutos o la asamblea general de conformidad con el artículo 60 de esta ley.  
b) Las sanciones, donaciones y cualquier clase de ayuda recibida para el cumplimiento de los fines de dicho fondo.  
5. El fondo de formación y promoción cooperativa es irrepartible e inembargable excepto por deudas contraídas para el cumplimiento de sus fines.   
Hasta el momento de su gasto o inversión sus recursos se conservarán en efectivo o materializados en bienes de fácil liquidez.  
El importe del fondo que no se haya aplicado deberá materializarse dentro del ejercicio económico siguiente en depósitos en intermediarios financieros o valores de deuda pública, cuyos rendimientos se aplicarán al mismo fin. Dichos depósitos o valores no podrán ser pignorados ni afectados a préstamos o cuentas de crédito, y vendrán representados en el pasivo del balance por la correspondiente partida.  
Si dicho fondo o parte del mismo se materializase en bienes de inmovilizado se tendrá que hacer en su caso expresa referencia en el Registro de la propiedad, a su carácter inembargable.   
6. La consejería competente en materia de trabajo podrá autorizar excepcionalmente la aplicación del fondo de formación y promoción cooperativa a fines distintos de los establecidos en el apartado 3.  
CAPíTULO VI  
Modificación de los estatutos sociales,   
disolución y liquidación  
Artículo sesenta y tres. Modificación de los estatutos sociales  
3. El acuerdo de cambio de denominación, de cambio de domicilio y de modificación de objeto social se anunciará en un diario de gran difusión en el ámbito de actuación de la cooperativa.  
4. Cuando la modificación consista en el cambio de la clase de cooperativa, en la modificación del objeto social o en el cambio de responsabilidad de los socios, los que hayan votado en contra o los ausentes que expresen su disconformidad por escrito dirigido al Consejo Rector en el plazo de 40 días, a contar desde la inscripción del acuerdo en el Registro de cooperativas, tendrán derecho a separarse de la cooperativa y su baja se considerará como justificada.  
Artículo sesenta y tres bis. Modificación del capital social mínimo  
1. La modificación consistente en la reducción del capital social mínimo exigirá la publicación previa del acuerdo de la asamblea general de modificación de los estatutos sociales en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en un diario de gran difusión en su ámbito de actuación. Si la reducción del capital social mínimo es debida a la reducción del capital como consecuencia de la restitución de aportaciones a los socios, los acreedores sociales podrán en el mes siguiente oponerse a la ejecución del acuerdo si sus créditos no son pagados o suficientemente garantizados. El balance de situación de la cooperativa, verificado por los auditores de cuentas que estén en el ejercicio de su cargo, con el informe de éste que demuestre la solidez económica y financiera de la cooperativa, podrá ser considerado por el juez como garantía suficiente. Será nula toda reducción de aportaciones al capital social por debajo de su cuantía mínima que se realice sin respetar las formalidades y garantías en favor de los acreedores que establece el párrafo anterior.  
2. Las formalidades y garantías reseÑadas en el párrafo anterior no serán exigibles cuando la reducción de capital lo sea para compensar las pérdidas sociales legalmente imputable a capital social. En este caso, el balance de situación que servirá de base para la adopción de acuerdo por la asamblea general y su inscripción en el Registro de cooperativas será verificado por los auditores de cuentas de las cooperativas, en el caso de que esté obligada a someter sus cuentas a dicha verificación y en el informe especial que éstos deberán emitir certificarán la existencia de las pérdidas sociales imputables conforme al artículo 61 de esta ley.  
Artículo sesenta y cuatro. Fusión  
2. El procedimiento legal para la fusión será el siguiente  
a) La asamblea general de cada cooperativa, debidamente convocada, deberá aprobar sin modificaciones el proyecto de fusión fijado en un convenio previo por los respectivos consejos rectores. El proyecto de fusión será enviado a cada socio con la convocatoria de la asamblea general, acompaÑado de una memoria del Consejo Rector sobre la conveniencia y efectos de la fusión proyectada y de un informe de los auditores de cuentas que estuvieran en el ejercicio de su cargo sobre la situación económica y financiera de las cooperativas que intervienen y la previsible de la cooperativa resultante y de los socios como consecuencia de la fusión.  
En las cooperativas de más de 5.000 socios estos documentos serán facilitados a aquellos socios que lo soliciten mediante la entrega de copia de los mismos en el domicilio social.   
b) El acuerdo de fusión de cada una de las cooperativas será publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en un diario de gran difusión en el ámbito de actuación de aquella.   
c) Dentro del mes siguiente al anuncio citado, los acreedores sociales podrán exigir garantías de que la cooperativa resultante de la fusión pagará sus créditos. La solidez económica y financiera que se desprenda de los informes de los auditores de cuentas podrá ser considerada por el juez como garantía suficiente. Dentro del mismo plazo los socios disconformes podrán separarse de su cooperativa, y la cooperativa resultante de la fusión asumirá la obligación de liquidación de la cuota o aportaciones en la forma regulada en esta ley para el caso de baja justificada.   
d) Cada una de las cooperativas queda obligada a continuar el procedimiento de fusión desde el momento en que el proyecto de fusión haya sido aprobado por la asamblea general de todas ellas. La ejecución de los acuerdos de fusión se hará mediante escritura pública única, en la que figurará la disolución de las cooperativas que se disuelvan, y las menciones legales de la cooperativa de nueva constitución o las modificaciones de la cooperativa absorbente. Esta escritura servirá para la cancelación de las primeras y la inscripción de la nuevamente constituida o modificaciones de la absorbente en el Registro de cooperativas.   
e) Todos los derechos y obligaciones de las cooperativas disueltas, que no entrarán en liquidación, pasan automáticamente al patrimonio de la sociedad resultante.  
f) La elaboración, contenido y formalidades del proyecto de fusión, la documentación a facilitar a cada socio, y el régimen del balance de fusión se regirán por lo dispuesto en la Ley General de Cooperativas.  
g) Salvo prohibición expresa de su propia ley reguladora podrán integrarse mediante fusión, en una cooperativa, las sociedades agrarias de transformación, y las sociedades anónimas laborales.  
Artículo sesenta y cinco. Escisión  
1. La escisión de la cooperativa puede consistir:   
a) En la disolución, sin liquidación, mediante la división de su patrimonio en dos o más partes. Cada una de éstas se traspasará en bloque a cooperativas de nueva creación o será absorbida por otras ya existentes o se integrará con las partes ya escindidas de otras cooperativas en una de nueva creación. En estos dos últimos casos se denominará escisión-fusión.  
b) En la división de una o más partes del patrimonio de una cooperativa, sin la disolución de ésta, y el traspaso en bloque de la parte o partes segregadas a otras cooperativas de nueva constitución o ya existentes.  
2. En todos estos casos, la cooperativa que acuerde su escisión deberá observar los trámites establecidos en el artículo anterior para la fusión y sus socios y acreedores podrán ejercer los mismos derechos. El proyecto de escisión o en su caso de escisión-fusión, la memoria del Consejo Rector y el informe de los auditores de cuentas independientes deberán referirse a la situación previsible en cada uno de los patrimonios resultantes y en los derechos de los socios.  
Artículo sesenta y cinco bis. Cesión global del activo y del pasivo  
1. La asamblea general, con los requisitos y mayorías establecidos para la modificación de estatutos, podrá acordar la cesión global del activo y del pasivo a uno o varios socios o terceros, fijando las condiciones de la cesión, para lo que deberán tener en cuenta el informe preceptivo elaborado por experto independiente sobre la valoración del patrimonio cedido. Si la asamblea general, por mayoría simple, lo considera conveniente podrá solicitar el informe de otro experto.  
2. El acuerdo de cesión se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en un diario de gran difusión del ámbito de actuación de ambas, con expresión de la identidad del cesionario o cesionarios. En el anuncio se hará mención al derecho de los acreedores de la cooperativa cedente y de los acreedores del cesionario o cesionarios a obtener el texto íntegro del acuerdo de cesión y a oponerse al mismo según el régimen que se seÑala a continuación.  
Dentro del mes siguiente al último anuncio citado, los acreedores de la cooperativa cedente y del cesionario o cesionarios, podrán oponerse a la cesión en las mismas condiciones y con los mismos efectos previstos para el caso de fusión.  
Artículo sesenta y cinco, ter. Transformación  
1. Las cooperativas podrán transformarse en sociedades civiles o mercantiles de cualquier clase siempre que se cumplan los requisitos siguientes:  
a) La transformación sólo podrá efectuarse por necesidades empresariales que no puedan atenderse razonablemente en el sistema jurídico cooperativo.  
b) La transformación requiere acuerdo, expreso y favorable, de la asamblea general, adoptado con los requisitos establecidos para modificar los estatutos.  
c) El acuerdo de la asamblea deberá publicarse en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en dos periódicos de gran difusión en el territorio en que la cooperativa tenga su domicilio y ámbito de actuación.  
d) La escritura pública de transformación incluirá todas las menciones legal y reglamentariamente exigidas para la constitución de la entidad cuya forma se adopte, respetando lo dispuesto en la presente ley.   
Dicha escritura pública habrá de ser presentada en el Registro de cooperativas, para inscribir la baja correspondiente e irá acompaÑada del balance de situación cerrado el día anterior al del acuerdo de transformación y verificado por los auditores de cuentas de la cooperativa o bien al del último ejercicio, si hubieren transcurrido menos de seis meses desde el cierre del mismo y hubiese sido depositado en el domicilio social, a disposición de los socios desde el mismo día en que se cursó la convocatoria de la asamblea general.  
También se relacionarán los socios que hayan ejercitado el derecho de separación y el capital que representen, así como el balance final elaborado por los administradores y cerrado el día anterior al otorgamiento de la escritura.  
2. La transformación no afecta a la personalidad jurídica de la cooperativa transformada, que continuará subsistiendo bajo su nueva forma.  
3. Tendrán derecho de separación los socios que hayan votado en contra en el acto de la asamblea, y los que, no habiendo asistido a la asamblea, expresen su disconformidad mediante un escrito dirigido a los administradores en el plazo de cuarenta días desde la publicación del último anuncio del acuerdo. Tales socios tendrán derecho al reembolso de sus aportaciones al capital de acuerdo con el régimen de la baja justificada.  
4. Los estatutos sociales o en su defecto la asamblea general determinarán la forma en que se acreditará a quienes sean los destinatarios del haber líquido social conforme al artículo 66 bis de esta ley, el valor nominal de las dotaciones del fondo de reserva obligatorio, bien como cuentas de participación de la sociedad resultante del proceso transformador, o como créditos retribuidos a un interés de tres puntos sobre el legal del dinero, que se reembolsarán en el plazo máximo de 5 aÑos.  
El fondo de formación y promoción cooperativa tendrá la aplicación estatutariamente prevista y, en su defecto, la establecida para el supuesto de liquidación de la cooperativa.  
5. Al aprobar la transformación, la asamblea general acordará la distribución de las aportaciones al capital social de la nueva entidad en proporción directa al capital desembolsado por cada socio en la cooperativa, actualizado en su caso.  
Lo dispuesto en los números anteriores, se entiende sin perjuicio de lo que resulte de la naturaleza y régimen de la sociedad transformada resultante.  
Artículo sesenta y cinco cuatro. Transformación en cooperativas  
1. Las sociedades y las agrupaciones de carácter no cooperativo podrán transformarse en cooperativas de alguna de las clases reguladas en la presente ley, siempre que no exista precepto legal que lo prohiba expresamente.  
2. La transformación será acordada según el régimen y garantías exigido por la legislación aplicable, no afectará a la personalidad jurídica de la entidad transformada y se hará constar en escritura pública, que expresará necesariamente todas las menciones previstas en esta ley para la constitución de una cooperativa.  
3. La escritura pública de transformación, se presentará para su inscripción en el Registro de cooperativas, acompaÑada del balance de situación cerrado el día anterior y verificado por los auditores de cuentas de la cooperativa, el día anterior al del acuerdo de transformación, y en cuantas oficinas o registros resulten pertinentes de conformidad con el régimen de la sociedad transformada.  
4. La transformación en cooperativa no altera el anterior régimen de responsabilidad de los socios de la entidad transformada por las deudas sociales contraídas con anterioridad a la transformación de la entidad, a no ser que los acreedores hayan consentido expresamente la transformación.  
Artículo sesenta y seis. Disolución  
1. La cooperativa quedará disuelta, y salvo los casos de fusión y escisión, entrará en liquidación, por las causas siguientes:   
a) Cumplimiento del plazo fijado en los estatutos sociales salvo que la asamblea general acuerde la prórroga, cuya escritura pública deberá presentarse en el Registro de cooperativas antes de la expiración del plazo.   
b) Finalización del objeto social o imposibilidad de realizarlo.  
c) La paralización de los órganos sociales.   
d) Reducción del número de socios por debajo del mínimo legal necesario para constituir la cooperativa, si no se reconstituye en el período de un aÑo.   
e) Reducción de la cifra del capital social por debajo del mínimo establecido en los estatutos, si se mantiene así durante un aÑo, salvo que se reduzca la cifra estatutaria. Así como por la reducción del capital social por debajo del capital mínimo legal, si no se restituye en el mismo plazo.  
f) Fusión y escisión.   
g) Acuerdo de la asamblea general con el voto favorable de dos tercios de los socios presentes y representados.   
h) Acuerdo de la asamblea general adoptado como consecuencia de la declaración de la cooperativa en situación de concurso por el voto de la mayoría simple de los socios presentes y representados.  
i) La descalificación de la cooperativa, de acuerdo con esta ley.  
j) Cualquier otra causa establecida en esta ley o en los estatutos sociales.  
2. Las causas de disolución requerirán un acuerdo de la asamblea general que será tomado por mayoría simple de los socios presentes y representados, salvo el apartado g). Producida cualquiera de las causas, los administradores convocaran la asamblea general en el plazo de dos meses. Si no fuera convocada, no se reuniese en el plazo estatutariamente establecido o reunida, no pudiera adoptarse tal acuerdo o se adoptase un acuerdo contrario a declarar la disolución, los administradores deberán solicitar la disolución judicial de la cooperativa; disolución que también podrá solicitar cualquier interesado.   
3. El acuerdo de disolución o la resolución judicial que la declare deberá inscribirse en el Registro de cooperativas y publicarse en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en un diario de gran difusión en el territorio del domicilio social o ámbito de actuación.  
Artículo sesenta y seis bis. Liquidación  
1. La cooperativa disuelta conserva su personalidad durante el procedimiento de liquidación y deberá actuar aÑadiendo a su denominación social la mención «en liquidación».  
2. En cualquier momento la asamblea general podrá adoptar un acuerdo de reactivación de la cooperativa, siempre que se elimine la causa que motivó la disolución y aún no se haya distribuido el haber social líquido.  
3. La liquidación correrá a cargo de los socios liquidadores, que en número de tres o cinco deberá elegir la asamblea general en el mismo acuerdo de disolución o en el plazo de un mes desde la entrada en liquidación. En caso contrario, los liquidadores socios o no, serán designados por el Consejo Valenciano del Cooperativismo a solicitud de cualquier socio o acreedor, o de oficio, por el Consejo Valenciano del Cooperativismo o la conselleria competente en materia de cooperativas.  
4. A los liquidadores elegidos por la asamblea general se les aplicarán las normas sobre elección, revocación, incompatibilidad, responsabilidad y retribución de los miembros del Consejo Rector. Y a los designados por el Consejo Valenciano o la conselleria competente se aplicarán las correspondientes a responsabilidad, incompatibilidad y retribución.  
5. Los liquidadores harán inventario y balance inicial de la liquidación, y procederán a la realización de los bienes sociales y al pago de las deudas. Siempre que sea posible intentarán la venta en bloque de la empresa o de unidades organizadas de producción de la cooperativa. La venta de los bienes inmuebles se hará en pública subasta, salvo que la asamblea general apruebe expresamente otro sistema válido.  
6. A continuación satisfarán a cada socio el importe de su cuota o aportación líquida actualizada, comenzando por las aportaciones voluntarias y siguiendo con las aportaciones obligatorias. Por último, destinarán el haber líquido resultante, a la unión o federación a la que esté asociada la cooperativa, para los fines que seÑalen los estatutos sociales o en otro caso, a los que decida el consejo valenciano del cooperativismo. A los mismos fines se dedicarán los activos líquidos del fondo de formación y promoción cooperativa, el cual sólo quedará sometido a liquidación para pagar las deudas contraídas para la realización de sus fines específicos, salvo que de acuerdo con el artículo 62.6 se estableciese otro destino.  
Si en el plazo de dos aÑos desde la adopción del acuerdo de disolución, no se hubiera terminado el proceso de liquidación, los liquidadores consignarán judicialmente el importe de los créditos pendientes de pago y destinarán el resto del haber líquido irrepartible, a los fines seÑalados anteriormente.  
Artículo sesenta y seis, ter. Extinción  
1. La cooperativa quedará extinguida con su cancelación en el Registro de cooperativas, mediante documento público que incorporará el acuerdo de la asamblea general de la cooperativa en el que se apruebe el balance final de liquidación y las operaciones de ésta.  
2. Tanto el inventario y balance inicial como el balance final de la liquidación serán sometidos en su caso a verificación por los auditores de cuentas que estuviesen ejerciendo el cargo en el momento de la disolución.  
3. Los liquidadores depositaran, junto con la solicitud de la cancelación de registro, los libros y documentos relativos a la cooperativa, que se conservarán durante seis aÑos.  
Artículo sesenta y siete. Situaciones concursales  
1. A la cooperativa se le aplicará la legislación estatal sobre suspensión de pagos y quiebras. La demanda y las resoluciones judiciales relativas a la constitución, modificación y extinción de las situaciones concursales de la cooperativa se inscribirán en el Registro de cooperativas de la Comunidad Valenciana.  
CAPíTULO VII  
Clases de cooperativas  
Artículo sesenta y ocho  
Las cooperativas pueden constituirse acogiéndose a esta ley para dedicarse a cualquier actividad lícita, con tal de que su régimen económico y los derechos de los socios se ajusten estrictamente al modelo cooperativo.  
Las cooperativas se regirán por las reglas generales de esta ley y las propias de la clase a la que pertenezca.  
Cuando una cooperativa no se ajuste directamente a ninguna de las clases específicamente reguladas, se regirá, en lo que resulte necesario, por las reglas de la clase con la que guarde mayor analogía.  
La Generalitat a través de la conselleria competente en materia de trabajo podrá desarrollar reglamentariamente el régimen de las distintas clases previstas y las normas específicas necesarias para desarrollar otras actividades en régimen de cooperativa.  
Artículo sesenta y ocho bis  
1. A los efectos de esta ley las cooperativas podrán clasificarse, de acuerdo con los siguientes criterios:   
a) Por su base social podrán ser de primero o de segundo grado.   
b) Por su estructura socio-económica podrán ser:  
Cooperativas de producción, cuyo objetivo es aumentar la renta de sus socios, y que comprenden las que asocian pequeÑos empresarios o trabajadores autónomos y las cooperativas de trabajo asociado.  
Cooperativas de consumo, cuyo objetivo es obtener ahorros en las rentas de sus miembros.   
c) Por la clase de actividad que constituya su objeto social.   
2. A los efectos de la inclusión en una Unión o Federación de cooperativas la clasificación se basará en los criterios de los apartados b) y c).  
3. La regulación específica de las distintas clases de cooperativas, no impedirá la libre delimitación por los estatutos de cada cooperativa de su objeto social y la creación de cooperativas polivalentes cuyo objeto social comprenda actividades de distinta clase, sin perjuicio de destacar las actividades principales a los efectos legales oportunos.  
Artículo sesenta y nueve. Cooperativa agraria  
1. Las cooperativas agrarias estarán integradas por titulares de explotaciones agrícolas, ganaderas, forestales o explotaciones conexas a las mismas cuyo objeto social consistirá en realizar operaciones encaminadas al mejor aprovechamiento de tales explotaciones.  
Las sociedades agrarias de transformación, comunidades de regantes y otras sociedades civiles agrarias no podrán representar mas del 40% de los socios de estas cooperativas.  
El derecho de voto podrá ponderarse de acuerdo con el volumen de actividad cooperativizada por cada socio, fijándose en estatutos el criterio de su atribución, y sin que el número de votos por socio exceda de 3.  
3. Las cooperativas agrarias no podrán realizar operaciones con terceros por importe superior al 40% de la cuantía de las realizadas con los socios, salvo autorización expresa y con los límites y condiciones que fije la conselleria competente en materia de trabajo.  
Artículo setenta. Objeto de las cooperativas agrarias  
b) Mejorar los procesos de producción agraria, mediante la aplicación de técnicas, equipos y medios de producción así como la prestación de toda clase de servicios accesorios que permitan la consecución de los objetivos e intereses agrarios.   
c) Industrializar y/o comercializar la producción agraria y sus derivados adoptando, cuando proceda, el estatuto de organización de productores agrarios.   
2. Los estatutos sociales de las cooperativas agrarias regularán muy especialmente la obligación de utilizar los servicios de la cooperativa que asuman los socios, de acuerdo con la superficie o valor de las respectivas explotaciones, y podrán establecer y regular el principio de exclusividad. Asimismo se regularán las distintas secciones de actividades especializadas que se creen en el seno de la cooperativa.  
Artículo setenta y uno. Cooperativas de explotación comunitaria de la tierra  
4. Los arrendatarios y otros titulares de un derecho de explotación de la tierra podrán ceder el uso y aprovechamiento de ésta, dentro del plazo máximo de la duración del contrato en virtud del cual las poseen, sin que pueda considerarse causa para la resolución de éste.  
5. Los estatutos sociales establecerán el plazo mínimo de permanencia de los socios que aporten el derecho de uso y aprovechamiento de tierras u otros medios de producción, siempre que no sobrepasen los veinticinco aÑos, así como las normas sobre transmisión de los derechos de los titulares.  
7. El número de trabajadores con contrato laboral por tiempo indefinido no podrá ser superior al 20% de los socios de la cooperativa.  
Artículo setenta y dos. Cooperativas de trabajo asociado  
1. Son cooperativas de trabajo asociado las que asocien personas físicas que mediante la aportación de su trabajo, realicen cualquier actividad económica o profesional de producción de bienes o servicios destinados a terceros.  
Para constituir una cooperativa de trabajo asociado será suficiente la presencia de cuatro socios trabajadores.  
Se entenderá a todos los efectos que el socio de esta cooperativa inicia la actividad cooperativizada cuando se incorpore efectivamente a la prestación de trabajo en la misma.  
Si transcurriesen un aÑo desde la constitución de la cooperativa sin que se hubieren incorporado al menos cuatro socios a la efectiva prestación laboral, la cooperativa incidirá en causa de disolución.  
Durante este periodo si la cooperativa tiene menos de cuatro socios desarrollando la correspondiente prestación laboral, no podrá contratar ningún trabajador.  
2. La cooperativa podrá emplear trabajadores asalariados con contrato de trabajo por tiempo indefinido, siempre que el número de jornadas legales realizadas por estos trabajadores durante el ejercicio económico no supere el 10% de jornadas legales de trabajo realizadas por los socios.  
No se computarán como trabajadores asalariados por tiempo indefinido, a los efectos de este límite, los supuestos que no se computen para determinar la condición de cooperativas especialmente protegidas, o régimen que le sustituya, en el régimen fiscal.  
Si el número de socios es inferior a 10, podrá contratarse un trabajador asalariado con contrato por tiempo indefinido.  
En los supuestos de sucesión de empresa, contratas y concesiones se estará a lo dispuesto en la legislación estatal.  
Los estatutos podrán prever un régimen especial de admisión de socio para los trabajadores asalariados de la cooperativa. En ningún caso podrá imponerse al trabajador su conversión en socio.  
Se aÑaden:  
5. La pérdida de la condición de socio determinará la cesación en la prestación de su trabajo, sin que posea frente a la cooperativa otros derechos que los propios de la condición de socio que ostentase.  
6. En esta clase de cooperativas serán consideradas faltas muy graves, además de las previstas en el artículo 18 de esta ley, las seÑaladas como tales en el Estatuto de los Trabajadores.  
7. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 55 párrafos 4 y 5 de esta ley, los estatutos de las cooperativas de trabajo asociado podrán establecer que los socios tendrán derecho a adquirir en el plazo que determinen, las participaciones del socio fallecido. Este derecho de opción no tendrá lugar cuando el sucesor sea trabajador de la cooperativa y reúna los requisitos necesarios para ser socio.  
Artículo setenta y tres. Cooperativas de consumo  
3. Los estatutos de la cooperativa establecerán si ésta puede o no realizar operaciones cooperativizadas con terceros no socios.   
4. El fondo de formación y promoción cooperativa se destinará, fundamentalmente, a la defensa de los derechos de los consumidores y usuarios.  
La misma cooperativa será considerada a efectos legales como consumidor directo.  
Artículo setenta y cuatro. Cooperativas de viviendas  
1. Las cooperativas de viviendas tendrán por objeto procurar, exclusivamente para sus socios, viviendas, locales, aparcamientos servicios o edificaciones complementarias, mediante la obtención de los recursos financieros, la programación, construcción, conservación, rehabilitación y administración de las viviendas, bien por si misma o bien por contrata con terceros. Las viviendas serán adjudicadas en propiedad a cada socio y constituirán régimen de propiedad horizontal, o bien manteniendo la administración de la comunidad en régimen de cooperativa, o por cualquier otro título.  
Si lo prevén los estatutos sociales podrán continuar las viviendas en propiedad de la cooperativa, y las cederán a los socios en régimen de arrendamiento.  
En caso de baja del socio la cooperativa podrá retener el total importe que deba reembolsarse al socio saliente, hasta que sea sustituido en sus derechos y obligaciones por otro socio. En los estatutos sociales deberá fijarse el plazo máximo de duración del derecho de retención.  
2. Una misma persona, salvo una cooperativa de viviendas, no puede ser titular de más de dos viviendas en régimen cooperativo. Podrá fijarse reglamentariamente un régimen protector de la familia numerosa o de colectivos específicos.  
7. Cuando la cooperativa desarrolle mas de una promoción o fase deberá llevar una contabilidad separada para cada una de ellas, sin perjuicio de la general de la cooperativa. En este caso las cuentas anuales deberán someterse necesariamente a auditoría. En los estatutos se regulará la existencia de la Junta especial de socios de cada fase o promoción, que deberá constituirse, y cuyos derechos se fijarán en estatutos.  
Artículo setenta y cinco. Cooperativas de crédito  
1. Son cooperativas de crédito aquellas cuyo objeto social es servir a las necesidades financieras de sus socios y de terceros mediante el ejercicio de las actividades propias de las entidades de crédito. Estas entidades deberán prestar especial interés a las operaciones cooperativizadas con sus socios.  
2. Las cooperativas de crédito se regirán por las normas básicas del estado que afecten específicamente a este tipo de cooperativas o a las entidades de crédito en general, así como por las normas que apruebe la Generalitat Valenciana en el ámbito de sus competencias sobre cooperativas de crédito. En lo no previsto por dichas normas será de aplicación la presente ley y sus normas de desarrollo.  
3. Cuando en los estatutos sociales de las cooperativas de crédito se prevea la posibilidad de voto plural éste se podrá ponderar de acuerdo con el volumen de actividad cooperativizada, las aportaciones a capital social, o el número de socios de las cooperativas asociadas, en los términos y con las limitaciones que se establezcan reglamentariamente.  
4. La Generalitat desarrollará el régimen legal de las cooperativas de crédito en aquello que corresponda a su competencia y, a través de la Conselleria de Economía y Hacienda, ejercerá las funciones de control, inspección y disciplina de las mismas.  
Artículo setenta y seis. Cooperativas con sección de crédito   
Las cooperativas de cualquier clase o actividad, excepto las de crédito, podrán dotarse de una sección de crédito, la cual, sin personalidad jurídica independiente de la cooperativa actuará como intermediario financiero.  
El régimen singular de las cooperativas con sección de crédito se regirá por sus normas específicas.  
Artículo setenta y siete bis. Cooperativas sanitarias  
La actividad sanitaria podrá ser objeto de una cooperativa bien de trabajo asociado, bien de consumo directo de la asistencia sanitaria, bien de una cooperativa de seguros.  
En todo caso las cooperativas sanitarias deberán someterse al régimen propio de su actividad y a la peculiar regulación de su tipo de cooperativa.  
Artículo setenta y ocho. Cooperativas de servicios empresariales y profesionales  
4. Cuando los estatutos sociales prevean la posibilidad de voto plural, éste se podrá ponderar de acuerdo con el volumen de actividad cooperativizada y se fijará en los estatutos el criterio temporal de su atribución y sin que el número de votos por socio exceda de 3.  
Artículo ochenta. Cooperativas de transportes  
2. Podrán adoptar las formas siguientes:  
a) La de cooperativa de trabajo asociado o de transportes propiamente dicha que agrupa a transportistas, conductores u otro personal con el fin de llevar a cabo el objeto social.  
Los estatutos sociales podrán establecer que todas o parte de las aportaciones, tanto obligatorias como voluntarias, deban consistir en uno o más vehículos de las características que fije la cooperativa. Su tratamiento será el establecido por esta ley para las aportaciones no dinerarias. En caso de baja del socio el reembolso de las aportaciones en vehículos se hará mediante la devolución del vehículo y el fondo de amortización a él aplicado. Asimismo, los estatutos podrán establecer que los gastos específicos a los que se refiere el artículo 59.3, se imputen a cada vehículo que los haya generado. Así como los ingresos, generando de esta forma una unidad de explotación en cada vehículo, susceptible de ser adscrito a socio que haya aportado el mismo.  
Estas cooperativas deberán permitir la entrada de nuevos socios cuando durante más de dos aÑos consecutivos hayan venido proporcionando, de forma continuada, servicios a otros transportistas no socios.  
c) La de cooperativa de transporte mixta, que podrá incluir socios exclusivamente de servicio y otros que, no disponiendo de título de transportista, puedan ejercer la actividad con vehículos propios de la cooperativa o aportados por el socio.  
Artículo ochenta y uno. Cooperativas de estudiantes o escolares  
(Suprimido)  
Artículo ochenta y dos. Cooperativas de integración social  
1. Las cooperativas de integración social estarán integradas mayoritariamente por disminuidos físicos o síquicos u otros colectivos con dificultades de integración social y podrán adoptar la forma de cooperativas de trabajo asociado para organizar, canalizar y promover los productos y servicios del trabajo de los socios; y la de cooperativa de consumo para proveerlos de bienes y servicios de consumo general o específicos.  
2. En las cooperativas de integración social podrá participar como socio una entidad pública responsable de la prestación de servicios sociales mediante la designación de un delegado del poder público. Este delegado prestará su trabajo personal de asistencia técnica, profesional y social al lado de los socios de la cooperativa y asistirá a las reuniones de los órganos sociales, ejercitando los derechos de socio.  
Los socios disminuidos físicos o síquicos podrán estar representados en los órganos sociales por quienes tengan su representación legal.  
TíTULO II  
Del asociacionismo cooperativo  
CAPíTULO I  
Disposiciones generales  
Artículo ochenta y cinco. Cooperativa de segundo grado  
1. Son cooperativas de segundo grado las integradas por cooperativas y otras personas jurídicas para desarrollar una actividad económica de modo cooperativizado en favor de todos los integrantes.  
Las personas jurídicas que no posean la forma de cooperativa no podrán tener en la asamblea general un porcentaje superior al 40% de los votos presentes y representados.  
También podrán integrarse directamente como socios en estas cooperativas, los socios de trabajo de la misma.  
2. Los socios comunicarán a la cooperativa la persona o personas que de conformidad con su propio régimen legal, les representen en los órganos de la cooperativa de segundo grado.  
3. El derecho de voto en la asamblea se determinará en los estatutos en función de:  
a) Actividad comprometida.  
b) Número de socios, en su caso.  
Si no se fijase una regla proporcional cada socio dispondrá de un voto.  
4. Podrán ser nombrados miembros del órgano de administración quienes no tengan la condición de socio siempre que no superen en número al de socios administradores.  
Los administradores que posean la condición de persona jurídica deberán designar la persona física que ejercerá tal función en su representación.  
5. Los fondos de formación y promoción cooperativa se integrarán mediante la asignación del 5% de los excedentes del ejercicio.  
6. En lo no especialmente previsto se someterán las cooperativas de segundo grado al régimen general de esta ley.  
Artículo ochenta y cinco bis. Consorcios, grupos cooperativos y otras uniones  
2. Las cooperativas podrán asociarse con otras personas, naturales o jurídicas, para el mejor cumplimiento de sus fines y poseer participaciones económicas en cualquier tipo de entidad o fórmula asociativa.  
CAPíTULO II  
Uniones y federaciones  
Artículo ochenta y seis. Uniones sectoriales y federaciones  
1. Las uniones sectoriales de cooperativas estarán constituidas al menos por cinco cooperativas de la misma clase.  
2. Las uniones sectoriales de cooperativas podrán integrarse en otra unión de cooperativas ya existente, de ámbito geográfico no inferior, o bien constituir una nueva unión de ámbito geográfico superior.  
3. Las uniones sectoriales más representativas creadas en la Comunidad Valenciana podrán adoptar la denominación de federaciones, con indicación de la clase de cooperativas que agrupan.  
Tendrá la consideración de unión sectorial más representativa en cada sector, aquella que acredite asociar, directamente o a través de entidades a ellas asociadas, el mayor número de cooperativas inscritas y no disueltas de su clase.  
4. Sólo podrán incluir en su denominación una referencia a un determinado ámbito geográfico aquellas uniones sectoriales o federaciones que acrediten asociar, directamente o a través de entidades a ellas asociadas, el 20% al menos de las cooperativas inscritas y no disueltas de su clase con domicilio social en dicho ámbito geográfico.  
5. En las uniones de cooperativas constituidas por cooperativas agrarias podrán también integrarse sociedades agrarias de transformación.  
En las uniones de cooperativas constituidas por cooperativas de trabajo asociado podrán también integrarse sociedades anónimas laborales.  
Artículo ochenta y ocho. Normas comunes  
3. Las uniones y federaciones de cooperativas no ejercerán actividades económicas de riesgo y funcionarán en régimen de presupuesto, en el que se incluirá la determinación de la contribución de los socios al presupuesto anual.  
Para cubrir sus inversiones de inmovilizado podrán tener superávit, cuyo destino será obligatoriamente el fondo de reserva irrepartible.  
Las uniones y federaciones podrán asociarse a entidades no lucrativas que realicen actividades preparatorias, complementarias o subordinadas a las de la propia unión o federación.  
4. El Consejo Rector presentará para la aprobación de la asamblea general, como estados financieros de ejercicio, el balance y la liquidación del presupuesto y proyecto de presupuesto del ejercicio siguiente, además del informe de gestión. Las federaciones deberán acompaÑar obligatoriamente el informe de la auditoría.  
5. Se les aplicarán, en lo que proceda, las normas establecidas en esta ley para las cooperativas.  
TíTULO III  
Fomento del cooperativismo  
Artículo noventa. Principio general  
La Generalitat Valenciana asume el compromiso de realizar una política de fomento del movimiento cooperativo y de las cooperativas que lo integran dentro del más riguroso respeto al principio de autonomía que informa estas entidades. De acuerdo con sus programas de actuación, la Generalitat adoptará las medidas necesarias para promover la constitución y el desarrollo de cooperativas, de forma que puedan cumplir sus objetivos económicos y sociales, de conformidad con los principios cooperativos.  
Artículo noventa y uno. Participación del movimiento cooperativo  
La Generalitat Valenciana instrumentará la participación del movimiento cooperativo en las instituciones y órganos públicos bajo su dependencia, así como en las decisiones que adopte el Consell de la Generalitat y cada una de las consellerias en las materias de la respectiva competencia.  
Artículo noventa y tres. Formación cooperativa  
c) Incluirá la enseÑanza del cooperativismo en el sistema educativo en sus distintas clases y niveles, y se fomentará la creación de cooperativas de enseÑanza.   
Artículo noventa y cuatro. Fomento del empleo  
1. La Generalitat Valenciana realizará programas de ayuda para la creación y desarrollo de cooperativas en el marco de su política general y en la aplicación de la política de ocupación.  
Se garantizará la participación y colaboración de los distintos sectores cooperativos en la ejecución de los programas de inversiones públicas de la Generalitat.  
2. Se promocionará la creación de cooperativas para la gestión de servicios públicos y se fomentará la participación de los usuarios, en colaboración con los distintos organismos competentes.  
3. Las cooperativas tendrán derecho preferente en los casos de empate en los concursos y subastas en que participen, convocados por la administración pública valenciana y entes dependientes de ella, para la realización de obras, servicios y suministros.  
4. Se promocionará la creación de cooperativas de trabajo asociado en relación con empresas en crisis que sean viables, así como en relación con sectores productivos y comarcas en crisis o deprimidas.  
5. Se promocionará la creación de cooperativas de trabajo juvenil como complementarias a las actividades y centros de formación profesional así como el fomento de la ocupación de los jóvenes en las distintas clases de cooperativas.   
6. Se promocionará la creación de cooperativas que fomenten la ocupación de los marginados, con el fin de conseguir su integración social.   
Artículo noventa y cinco. Fomento de las relaciones intercooperativas  
La Generalitat Valenciana adoptará las medidas necesarias para el fomento de las relaciones entre las cooperativas y, en particular la creación de cooperativas de segundo grado, la fusión de cooperativas, el establecimiento de grupos cooperativos y de conciertos o consorcios, encaminados a su consolidación y mejor cumplimiento de los principios cooperativos.  
Con este fin se establecerán subvenciones, desgravaciones o créditos preferentes, siempre que la actuación propuesta sea favorable al movimiento cooperativo, y así lo reconozca el Consejo Valenciano del Cooperativismo mediante informe previo.  
Artículo noventa y seis. Medidas especiales de fomento  
1. La Generalitat Valenciana promocionará la emisión de valores representativos de empréstitos, por las cooperativas o por sí misma, para realizar programas de fomento cooperativo.  
2. La Generalitat Valenciana fomentará la creación de cooperativas y su colaboración en la ejecución de los programas de obras públicas, urbanismo y viviendas.  
Para el cumplimiento de estos fines, la Generalitat Valenciana, para las cooperativas de viviendas sociales fomentará la adquisición por el sistema de adjudicación directa de terrenos de gestión pública. Igualmente, fomentará la colaboración para estos fines con las corporaciones locales.  
3. En particular, la Generalitat fomentará la creación de cooperativas:  
a) En las actividades de agricultura, ganadería, silvicultura, apicultura y pesca, tanto en los procesos de producción, transformación, comercialización como industrialización, así como en las actividades relacionadas con el turismo rural.   
b) De consumidores y usuarios con el fin de abaratar el coste de comercialización de los productos de consumo más generalizados y como medio de defensa de los derechos del consumidor y usuario.  
c) De transportistas individuales, tanto de trabajo asociado como de cooperativas de servicios comunes.   
d) Cuyo objeto sean actividades culturales, artísticas, deportivas y de tiempo libre, de prestación de servicios sociales y de realización de otras actividades de interés cívico.  
4. En las cooperativas de pequeÑa dimensión la Generalitat podrá subvencionar el coste de los honorarios de la auditoría. Se considerarán a estos efectos cooperativas de pequeÑa dimensión las de trabajo asociado con un número de diez o menos socios y las demás con una cifra anual de negocio de menos de doscientos millones de pesetas.  
5. La Generalitat Valenciana podrá calificar como entidad de carácter no lucrativo a las cooperativas que por su objeto, actividad y criterios económicos de funcionamiento acrediten su función social, en los términos que reglamentariamente se determinen. Estas cooperativas tendrán como características mínimas:  
a) Los estatutos podrán fijar que la función de los administradores se ejerza gratuitamente.  
b) Los excedentes de explotación del servicio, en caso de haberlos, se reinvertirán en su totalidad en la mejora de los servicios que da la cooperativa.  
Artículo noventa y siete. Obras públicas, urbanismo y vivienda.  
(Suprimido)  
Artículo noventa y ocho. Cooperativas de consumidores y usuarios  
(Suprimido)  
TíTULO IV  
La administración pública y el cooperativismo  
Artículo ciento tres. Inspección y régimen disciplinario  
1. La conselleria competente en materia de trabajo realizará la inspección de las cooperativas del modo que orgánicamente se determine.  
3. Las infracciones a la legislación cooperativa cometidas por las entidades cooperativas y por los miembros de sus órganos sociales, a los efectos de su sanción administrativa, se clasificarán en muy graves, graves y leves.  
5. A las infracciones muy graves se aplicará sanción de multa entre doscientas mil y cinco millones de pesetas. Además de la multa anterior se podrá imponer la descalificación prevista en el artículo 105 de esta ley, y en caso de sanción a los administradores, la inhabilitación por un plazo máximo de diez aÑos.  
Se aÑade el n.º 8 que dice:  
8. Los administradores podrán ser sancionados por las infracciones previstas en los artículos siguientes, cuando resulten responsables de dichos actos de conformidad con el artículo 41.1 de esta ley.  
Artículo ciento cuatro. Tipificación de las infracciones  
En punto 1.  
c) El incumplimiento de la obligación de designar auditores de cuentas y someter a su verificación los estados financieros y el informe sobre la gestión de cada ejercicio en los plazos seÑalados en esta ley.   
f) El incumplimiento de las normas de esta ley relativas a la determinación de los resultados de ejercicio y de sus asignaciones, en especial las relativas a dotación del patrimonio irrepartible e imputación de pérdidas.   
k) La no disolución de la cooperativa cuando existe causa para ello conforme al artículo 66 de esta ley.  
Se aÑade como apartado c.bis en el punto 2.  
c.bis) No respetar los derechos que en materia de información establece el artículo 21 de esta ley.  
3. Serán infracciones leves:   
a) El retraso en el cumplimiento de la llevanza de los libros corporativos y de contabilidad siempre que sea inferior a seis meses y que se conserven en actas, documentos probatorios y justificantes.   
b) El incumplimiento de las obligaciones estatutarias en cuanto a la puntual reunión de los órganos sociales, en especial del Consejo Rector.   
c) El incumplimiento de la obligación de entregar a los socios títulos o libretas que acrediten sus aportaciones sociales, o de envío del extracto anual de anotaciones en cuenta del capital social.   
d) En general, las infracciones a esta ley que no puedan incluirse en las antes enumeradas y no sean graves ni muy graves.  
Artículo ciento cinco. Descalificación  
Se deroga el apartado d) del n.º 1.  
En los casos b) y c) la administración requerirá a la entidad afectada a fin de que, en un plazo no superior a tres meses, adopte las medidas necesarias para corregir la irregularidad. En caso de ser desatendido este requerimiento deberá proceder como ordena el apartado siguiente.  
2. La resolución administrativa de descalificación estará siempre motivada y exigirá la instrucción de expediente, con audiencia de la entidad afectada e informe de la confederaciones de cooperativas valencianas, que ésta deberá emitir en el plazo de 20 días. La resolución producirá efectos registrales de oficio. Será revisable en vía contencioso administrativa y si se presenta recurso administrativo o contencioso administrativo contra ella no será ejecutiva en tanto no sea firme.  
La descalificación, una vez firme, implica que la cooperativa debe disolverse o transformarse en el plazo de seis meses desde que sea ejecutiva la resolución administrativa.  
Transcurrido dicho plazo, la descalificación implicará la disolución forzosa de la cooperativa de la cooperativa, seguida de su liquidación según establece los artículos 66 y 66bis de esta ley. Desde ese momento, los administradores, directores y, en su caso, liquidadores, responderán personal y solidariamente entre sí y con la cooperativa de las deudas sociales.  
Artículo ciento seis. Intervención temporal  
En caso de graves irregularidades de una entidad cooperativa, que aconsejen medidas urgentes para evitar daÑos a terceros o a los socios, a petición razonada de cualquier socio, la conselleria competente, previo informe del Consejo Valenciano de Cooperativismo, podrá decidir la intervención temporal, que podrá consistir en:  
a) El nombramiento de uno o más interventores con facultades para convocar y presidir la asamblea general de socios y, en su caso, controlar al órgano administrativo de la cooperativa, cuyos acuerdos serán nulos si no cuentan con la autorización de la intervención.  
b) La suspensión temporal de la actuación de los administradores de la cooperativa, y el nombramiento de uno o más administradores provisionales que asuman sus funciones.  
En las mismas circunstancias, la intervención temporal podrá ser de oficio, cuando las entidades hayan obtenido subvenciones y otras ayudas de los poderes públicos.  
Artículo ciento siete. Consejo Valenciano del Cooperativismo  
1. El Consejo Valenciano del Cooperativismo se crea como órgano de promoción, asesoramiento y planificación de la política y legislación en materia de cooperativas. Su composición se establecerá reglamentariamente, y corresponderá a la confederaciones de cooperativas de la Comunidad Valenciana la designación de los representantes del cooperativismo, de acuerdo con lo previsto en el artículo 89.3 al de esta ley. El número de representantes del cooperativismo no será inferior al resto de miembros nombrados por el Consell.  
El Consejo Valenciano del Cooperativismo elegirá de entre sus miembros al presidente y secretario del Consejo, y funcionará de acuerdo con el reglamento del que se dote a sí mismo.  
2. El Consejo Valenciano de Cooperativismo estará integrado orgánicamente en la conselleria competente en materia de cooperativas que le atribuirá los recursos personales y económicos para su funcionamiento.  
3. Serán funciones del Consejo Valenciano del Cooperativismo las siguientes:  
a) Informar, dictaminar o formular proposiciones sobre cualquier disposición legal que pueda afectar a las entidades cooperativas.  
b) Fomentar y potenciar el movimiento cooperativo y las relaciones intercooperativas.  
c) Participar en la difusión de los principios cooperativos, y velar por su cumplimiento, en particular por la utilización del fondo de educación y promoción cooperativa.  
d) Fomentar la educación y formación cooperativa.   
e) Colaborar en la ejecución de la política del Consell de la Generalitat Valenciana en relación con el cooperativismo.  
f) Intervenir en los conflictos que se planteen en materia cooperativa, por vía de conciliación o arbitraje, en la forma regulada en el artículo siguiente.  
Artículo ciento ocho. Conciliación y arbitraje cooperativos  
1. En la resolución de los conflictos que se planteen entre entidades cooperativas o entre éstas y sus socios o miembros, el Consejo Valenciano del Cooperativismo ejercerá una doble competencia:  
a) La conciliación previa, de carácter voluntario, al ejercicio de acciones ante los tribunales.  
El Consejo creará de entre sus miembros una comisión delegada de conciliación, integrada al menos por tres miembros y que se regirá por el reglamento del Consejo.  
Presentada una reclamación ante el consejo valenciano del cooperativismo, será conocida por la comisión delegada de conciliación, la cual dará parte al destinatario de la reclamación para que se avenga a ella o se oponga y aleguen lo que considere oportuno. En el caso de oposición dicha comisión examinará los elementos de prueba que aporten una y otra parte y en un plazo no superior a dos meses desde la presentación de la reclamación pronunciará una recomendación, en nombre del Consejo.  
Si dicha recomendación fuese aceptada por ambas partes mediante expresión de su voluntad ante el Consejo, la recomendación obtendrá los mismos efectos y garantías que el laudo arbitral firme.  
Aceptada la recomendación el Consejo emitirá un certificado de su contenido y decisiones que servirá de título suficiente para obtener en su caso la ejecución de la recomendación aceptada.  
Si no fuere atendida la recomendación el Consejo Valenciano del Cooperativismo pasará nota a la conselleria de la que dependa, a fin de que tome las medidas que se prevén en esta ley. Igualmente notificará el hecho a quien haya presentado la reclamación, para que haga uso de las acciones que le correspondan.  
b) El arbitraje de derecho o de equidad. El Consejo Valenciano del Cooperativismo podrá emitir laudos arbitrales, con efectos de sentencia judicial obligatoria para las partes y ejecutoria para los tribunales. Será preciso que las partes en conflicto se hayan obligado previamente mediante convenio arbitral en virtud de cláusula inserta en los estatutos sociales de las cooperativas o fuera de éstos.  
Si el compromiso es de arbitraje de derecho el laudo será emitido y firmado por uno o tres licenciados en Derecho miembros del Consejo o miembros de la Corte de Arbitraje Cooperativo que el Consejo queda facultado para nombrar entre licenciados en Derecho expertos en cooperativas.  
Si el compromiso es de arbitraje de equidad podrán emitir y firmar el laudo, en nombre del Consejo, miembros de éste que no sean juristas  
El procedimiento y recursos en ambos casos serán los regulados en la legislación estatal sobre arbitraje de derecho privado.  
DISPOSICIONES ADICIONALES  
Primera   
A los efectos del ámbito de aplicación de esta ley, se entenderá que una cooperativa realiza de modo efectivo y real su actividad cooperativizada con sus socios en territorio de la Comunidad Valenciana, cuando el volumen de sus operaciones se materialice mayoritariamente en dicho territorio.  
Segunda  
Caso de modificación de los principios cooperativos por la Alianza Cooperativa Internacional posterior a la promulgación de esta ley, el nuevo texto tendrá carácter obligatorio con preferencia a la recepción que de los mismos se hace en el artículo 3 de esta ley, a los efectos de su interpretación como principios generales informadores de esta ley.  
DISPOSICIONES FINALES  
Primera. Entrada en vigor  
1. Esta ley entrará en vigor a los treinta días de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en el Boletín Oficial del Estado.  
2. En aquellas materias que exijan desarrollo reglamentario se aplicará provisionalmente la legislación estatal vigente o las disposiciones autonómicas vigentes, siempre que sean de aplicación. Cuando se trate de instituciones creadas por esta ley que exijan desarrollo reglamentario, entrarán en funcionamiento en el momento en que éste se produzca.  
Segunda. Desarrollo reglamentario  
1. Con carácter general el Consell de la Generalitat y en las competencias específicamente atribuidas la conselleria que sea competente en materia de trabajo, dictarán las normas reglamentarias para el desarrollo y aplicación de esta ley en el plazo máximo de 1 aÑo.  
Se suprimen los apartados 2, 3 y 4.  
Tercera. Adaptación de estatutos de las actuales cooperativas  
1. Las cooperativas ya existentes que, de modo efectivo y real, realicen su actividad cooperativizada con sus socios en el territorio de la Comunidad Valenciana deberán adaptar sus estatutos sociales a la presente ley en el plazo de doce meses desde su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
2. Las cooperativas que no hayan presentado la escritura pública de adaptación de los estatutos sociales en el Registro de cooperativas antes de transcurridos 3 meses desde el vencimiento del citado plazo no podrán inscribir a partir de dicha fecha ningún acuerdo si no es el de adaptación.  
Transcurridos dos aÑos desde la entrada en vigor de la ley sin haber presentado la escritura de adaptación, quedarán automáticamente disueltas, sin perjuicio de lo que esta ley dispone sobre reactivación en el artículo 66, apartado 2. En cuanto a nombramiento de liquidadores se aplicará el mismo precepto de su apartado tres, pero si aún no se hubiese constituido el Consejo valenciano del cooperativismo la conselleria que sea competente en materia de trabajo podrá hacer directamente la designación de los liquidadores.  
Cuarta. Revalorización de las cuantías monetarias mencionadas en la ley  
La cuantía del volumen de negocios que determina la obligación de designar gestor de dedicación permanente y letrado asesor y la que concede derecho a subvención de los costes de la verificación de cuentas por auditores de cuentas, así como las de las multas previstas en el artículo 103 de esta ley serán revisadas por el Consell de la Generalitat Valenciana al menos cada tres aÑos, adaptándola a la variación del índice de precios al consumo.  
Artículo segundo  
1. Se autoriza al Consell de la Generalitat para que en el plazo de un aÑo a contar desde la publicación de esta ley en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana elabore y apruebe, mediante decreto legislativo, un texto refundido de la Ley de Cooperativas Valenciana, al que se incorporarán, con autorización, las disposiciones vigentes sobre dicho tipo social y las contenidas en la presente ley.  
2. En el texto refundido el Consell dividirá la ley en cuantos capítulos y secciones tenga por conveniente, a la vez que podrá poner epígrafes a cada uno de los artículos, adaptar las referencias en ellos contenidas a otros artículos, capítulos y secciones o a otras disposiciones, numerar los párrafos o apartados de los mismos, así como sustituir las referencias a la reserva de formación y promoción cooperativa por la mención del fondo de formación y promoción cooperativa, y la de volumen anual de operaciones por cifra anual de negocios.  
3. En el texto refundido el Consell podrá alterar la sucesión de los capítulos, secciones y artículos de las leyes que deban refundirse, así como fraccionar los artículos y alterar el orden de sus párrafos o apartados.  
DISPOSICIóN DEROGATORIA  
A la entrada en vigor de esta ley quedarán derogadas las disposiciones que se determinan a continuación, y cualesquiera otras que resulten contrarias a lo dispuesto en ella.  
Quedaran derogadas, específicamente, las disposiciones transitorias de la Ley 11/1985, de 25 de octubre, de la Generalitat Valenciana, de Cooperativas de la Comunidad Valenciana, así como la disposición final cuarta de la misma.  
Por tanto, ordeno a todos los ciudadanos, tribunales, autoridades y poderes públicos a los que corresponda, que observen y hagan cumplir esta ley.  
Valencia, 2 de marzo de 1995  
El presidente de la Generalitat Valenciana,  
JOAN LERMA I BLASCO



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI