Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6016, del 19-05-2009 (2009/5503)

RESOLUCIÓ de 8 d'abril de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Xátiva, Buñol, Casas Altas, Benicull de Xúquer, Beniarbeig i Orihuela.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6016

Data del DOGV
:   19-05-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/5503

CVE


Data del document
:   08-04-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Beniarbeig](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [Benicull de Xúquer](javascript:void(0))
    * [Casas Altas](javascript:void(0))
    * [Xàtiva](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 d'abril de 2009, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Xátiva, Buñol, Casas Altas, Benicull de Xúquer, Beniarbeig i Orihuela. [2009/5503]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 011/07-AIA Xátiva, 031/07-AIA Buñol, 055/07-AIA Casas Altas, 037/07-AIA Benicull de Xúquer, 043/07-AIA Beniarbeig i 164/05-AIA Orihuela.  
València, 8 d'abril de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 011/2007-AIA  
Títol: Ampliació d'activitat per a classificació emmagatzemament temporal de productes recuperables, emmagatzemament de residus no perillosos i gestor d'aparells elèctrics i electrònics  
Activitat: Gestor de residus.  
Promotor: Bellver Pla SL  
Localització: polígon industrial H (Pla de la Mesquita), Xàtiva (València)  
Òrgan substantiu: Comissió Territorial d'Anàlisi Ambiental Integrada  
Descripció del projecte  
La societat Bellver Pla SL desenvolupa en l'actualitat l'activitat classificació i emmagatzemament temporal de productes recuperables, per a la qual cosa es va tramitar i va obtenir declaració d'impacte ambiental amb data 15 de juny de 2004. L'activitat exercida inclou la gestió de vehicles fora d'ús, per la qual cosa està inscrit en el registre de gestors autoritzats amb el núm. 061/CAT/VFU/CV i en el Registre de productors de residus per a la producció de pneumàtics fora d'ús amb el núm. 46/00777/NFU.  
En l'actualitat, es desitja ampliar la llicència a l'efecte de poder emmagatzemar residus no perillosos i gestionar residus d'aparells elèctrics i electrònics.  
L'activitat se situa al polígon industrial H (Pla de la Mesquita) del terme municipal de Xàtiva. El sòl té la qualificació d'urbà industrial. L'activitat s'exercirà en una nau de 1.228,82 m² de superfície i un pati davanter de 605,36 m².  
A l'interior de la nau es desenvolupen les operacions següents: gestió de vehicles fora d'ús, emmagatzemament de pneumàtics en cel·la independent d'accés restringit, emmagatzemament de les ferralles sense classificar i premsatge, emmagatzemament de residus d'aparells elèctrics i electrònics, magatzem de peces desmuntades. Al pati s'emmagatzemarà ferralla empaquetada i classificada.  
Respecte a les operacions que s'han de realitzar per a la gestió dels residus d'aparells elèctrics i electrònics, s'indica que seran les indicades en l'annex III del RD 208/2005, de 25 de febrer: Tractament selectiu de materials i components d'aparells elèctrics o electrònics.  
El proveïment d'aigua es realitza des de la xarxa municipal. La parcel·la disposa de connexió al sistema de clavegueram, subministrament elèctric i fàcil comunicació amb la carretera CV-600.  
Afeccions legals  
La instal·lació està sotmesa a la legislació de residus (Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana), i en particular, al Reial decret 208/2005, de 25 de febrer, sobre aparells elèctrics i electrònics i la gestió dels residus d'aquests.   
L'activitat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil constitueix una operació de gestió de residus perillosos (160104\* vehicles al final de la seua vida útil). Com a tal, està sotmés al règim d'autorització administrativa per l'òrgan competent en matèria ambiental, d'acord amb la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus i per la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana. En particular, aquest tipus d'activitat està regulada pel Reial decret 1383/2002, de 20 de desembre, sobre gestió de vehicles al final de la seua vida útil. Així mateix, ha de sotmetre's al RD 1619/2005, de 30 de desembre, sobre gestió de pneumàtics fora d'ús.   
D'altra banda, aquest tipus d'activitats queda sotmesa al règim establit pel RD 9/2005, de 14 de gener, relatiu a sòls contaminats.   
Segons es regula en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica i en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, pel qual es desenvolupa aquesta, la indústria disposarà d'un llibre de control en què figuraran els informes corresponents a les auditories acústiques periòdiques.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
L'activitat se situa en un entorn industrial altament antropitzat. Es tracta d'una activitat existent que amplia el tipus de residus que s'ha de gestionar i la zona d'emmagatzemament, per la qual cosa els impactes generats són molt semblants als actuals.  
Les principals afeccions que una instal·lació d'aquest tipus porta associades són la generació de residus i aigües residuals contaminades que han de ser recollides i controlades per a evitar vessaments al sòl. En menor grau, poden generar-se soroll i vibracions pel trasbals de materials i funcionament de la maquinària, com també per la càrrega i descàrrega dels materials i residus.  
A fi de minimitzar les afeccions, els pisos, parets i envans es construeixen a prova de filtracions i estan proveïts de revestiments llisos i de neteja fàcil. El paviment del pis té un lleuger pendent. Les canonades d'aigües residuals seran independents de les corresponents a aigües pluvials. Es disposa un tanc d'emmagatzemament subterrani per a la recollida de vessaments.  
Els residus generats es gestionen mitjançant el lliurament d'aquests a un gestor autoritzat. Els residus assimilables a urbans es dipositen als contenidors municipals per a la retirada d'aquests pels serveis municipals. Els residus generats per la mateixa activitat de gestió de residus (perillosos i no perillosos) es dipositen a les zones d'emmagatzemament, en bidons o dipòsits de doble capa, en els quals es disposarà de cubetes, amb sòl impermeable i reixetes de desguàs connectades a arquetes de recollida d'abocaments amb arqueta de presa de mostres. Davant de l'entrada a tota sala hi ha una reixeta connectada a un dipòsit de recollida de vessaments soterrat, que serà buidada per una empresa gestora autoritzada per al tractament d'aquests. Tot això a fi d'eliminar el risc de contaminació del sòl, caracteritzat per una vulnerabilitat mitjana d'aqüífers. Es tracta d'una zona no inundable. El sòl del pati també estarà impermeabilitzat mitjançant solera de formigó.  
En estudi acústic annex s'estima el compliment dels nivells sonors màxims establits en la legislació vigent. La maquinària s'instal·la sobre tacs antivibratoris per a reduir les vibracions i sorolls que puga generar aquesta.  
Per a evitar el possible impacte visual dels paquets de ferralla que s'emmagatzemaran en l'exterior, es disposarà una tanca amb malla plàstica de color verd i els paquets no superaran l'alçària de la tanca.  
El programa de vigilància ambiental busca garantir el compliment de les indicacions i mesures preceptives i correctores establides, per a la qual cosa se seleccionen diversos indicadors que es controlaran periòdicament: quantitat de residus gestionats en un període de temps (sòl), control del consum d'energia elèctrica (atmosfera), nivell sonor (soroll), control del consum d'aigua i anàlisi de la qualitat de l'aigua abocada a la xarxa (hidrologia) i registre de situacions d'emergència produïdes.   
Tramitació administrativa  
Amb data 1 de febrer de 2007 va tenir entrada en aquesta Àrea escrit remés pel director territorial de València d'aquesta Conselleria pel qual es remet l'expedient i se sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental del projecte. A aquest efecte es va remetre:  
- Projecte d'ampliació de l'activitat.  
- Estudi d'impacte ambiental, incloent el document de síntesi.  
- Certificat d'informació pública.  
Vist que l'expedient s'havia sotmés a informació pública per un termini de 10 dies i ja que la normativa en matèria d'impacte ambiental exigeix que la duració siga de mínim 30 dies, es va requerir l'esmena de l'esmentat tràmit a l'Ajuntament de Xàtiva i es va comunicar a la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada i al titular.  
Amb data entrada de 4 d'abril de 2007, l'Ajuntament va notificar la realització d'un nou tràmit d'informació pública de l'expedient per un termini de 30 dies, sense que s'hagen rebut al·legacions al projecte.  
Consideracions jurídiques  
Les activitats exercides en la instal·lació estan sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, en estar recollides en diversos epígrafs de l'apartat 6 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta.   
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'ampliació d'activitat per a classificació i emmagatzemament temporal de productes recuperables, emmagatzemament de residus no perillosos i gestor d'aparells elèctrics i electrònics, promoguda per Bellver Pla SL al terme municipal de Xátiva, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, del projecte tècnic, i la resta de documentació que constitueix l'expedient avaluat.   
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Resulten d'aplicació a l'ampliació d'activitat avaluada els condicionants 2, 3, 4, 5, 6, 7 (aquest no s'ha d'aplicar a les activitats d'emmagatzemament a l'exterior de la nau), 8 i 9 de la Resolució de 15 de juny de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural (expedient 102/2004-AIA), pel qual s'atorgava la declaració d'impacte ambiental del projecte inicial  
2. S'ha de disposar de la preceptiva autorització d'abocament, concedida per l'organisme municipal o l'Entitat de Sanejament d'Aigües, segons corresponga. Les aigües residuals abocades han de complir els paràmetres establits per la normativa.  
3. S'ha de comprovar la impermeabilitat del tanc de recollida de vessaments de manera periòdica, a efecte d'evitar-ne qualsevol fuga.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge la qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
5. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 31/07-AIA  
Títol: Complex carni al polígon industrial El Rincón  
Promotor: Martinez Loriente, SA  
Autoritat substantiva: Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Polígon industrial El Rincón, Buñol (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'una indústria càrnia en el si d'una nau diàfana d'orientació industrial. L'esmentada nau se situarà al polígon industrial El Rincón l'homologació i pla parcial del qual va ser aprovat per Resolució de 13 de juny de 2005, del director general de Planificació i Ordenació Territorial. D'acord amb l'esmentada resolució, en aquest polígon predominarà l'ús industrial agroalimentari destinat a alimentació humana en general com també els destinats a la transformació de les primeres matèries, fins i tot la distribució, envasament I transport.  
La indústria realitzarà les operacions/línies següents:  
Sacrifici de bestiar vaquí, processament i envasament de l'especejament de vaquí, magatzematge i expedició.  
Fabricació d'elaborats carnis, envasament i expedició.  
La producció anual estimada es xifra en 78.420 t/any de productes elaborats i 56.000 t/any (expedicions d'un quart de canal i especejaments) procedents d'animals sacrificats en aquesta indústria.  
La indústria disposarà d'11 naus on es realitzaran les operacions abans descrites. Les esmentades naus disposaran de tres xarxes diferenciades de sanejament: pluvials, industrials i fecals. Les aigües pluvials connecten amb la xarxa corresponent al polígon que desguassa al barranc del Gallo. Les aigües residuals es condueixen a l'estació depuradora d'aigües residuals del polígon.  
L'empresa es proveirà d'aigua de la xarxa municipal de subministrament. L'empresa disposarà d'uns dipòsits de regulació d'aigua plens des d'on passaran a una línia de tractament d'osmosi inversa a fi d'elevar la qualitat de l'aigua que s'ha d'emprar. El total del consum diari s'estima en 678,231 m³/dia.  
La disponibilitat dels esmentats recursos va quedar realitzada en el si de la tramitació de l'homologació i Pla parcial del polígon industrial El Rincón.  
Com a mesures correctores destinades a disminuir l'impacte de l'abocament al sistema integral de sanejament són:   
- Per als albellons en sòl s'ha triat el tipus sifònic enregistrable, amb cistelleta de retenció de sòlids, construït amb acer inoxidable.  
- Les connexions d'aparells es realitzen amb peces de PVC i sempre mitjançant sifons, amb sistema de retenció de sòlids i registre de neteja.  
- Les connexions d'aigües negres dels lavabos seran sempre a arqueta.  
Totes les aigües residuals generades al complex carni són recollides als desguassos de les instal·lacions, canalitzades a través de la xarxa de sanejament i enviades a la planta depuradora on, una vegada depurades, seran abocades a llit públic.   
Les aigües pluvials es dissenyaran amb connexió a la xarxa de pluvials que hi ha al polígon industrial.  
Pel que fa als residus (no subproductes animals), aquests s'evacuaran dins de la mateixa indústria a l'anomenat punt verd des d'on seran recollits per un gestor autoritzat. Es preveu que l'activitat haurà d'inscriure's en el Registre de Petits Productors de Residus Perillosos.  
Pel que fa als subproductes d'origen animal hi haurà un magatzematge previ en 3 sitges distintes depenent del subproducte fins al lliurament d'aquests a un gestor autoritzat. Els animals morts i materials MER es disposaran en contenidors fins al lliurament d'aquests a un gestor autoritzat.  
En la documentació complementària presentada pel promotor consta el compromís escrit de les empreses gestores (subproductes carnis, residus perillosos, residus no perillosos) que es faran càrrec dels esmentats residus.  
Les emissions atmosfèriques esperades són bafs procedents de la neteja dels locals amb aigua calenta a pressió, fums procedents de la combustió del gas natural, de les calderes d'aigua calenta sanitària (CO2, O2, CO, NOx), i dels generadors de vapor (CO2, CO, NOx), olors.   
Les emissions sonores esperades se situaran per sota dels 70 dB durant el dia i de 60 dB durant la nit, d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica de la Generalitat Valenciana.  
Es compliran els requisits recolits en l'Ordre ministerial de 18.10.76, del Ministeri d'Indústria sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. El càlcul de l'alçària de les xemeneies ha recollit les instruccions d'aquesta ordre. D'acord amb aquesta, s'estableix una alçària teòrica d'11,60 metres sent l'alçària real de 16,60 metres i un diàmetre de 500 mm.  
El combustible que s'emprarà serà gas natural a partir del qual s'alimentaran tres generadors de vapor de 4.000 kV/h i tres calderes es 2.236.000 kcal/h d'aigua sobreescalfada.  
La neteja de la fàbrica es realitzarà per mitjà d'aigua calenta a baixa pressió.  
En el projecte bàsic per a l'autorització ambiental integrada de complex carni al polígon industrial El Rincón, Buñol, es descriuen les millors tècniques disponibles que s'han tingut en compte en el disseny de les instal·lacions i dels processos industrials que s'han de realitzar. Les esmentades mesures van encaminades per un costat a aconseguir la minimització dels recursos que s'han d'emprar (aigua i energia) i per un altre a la consecució de la disminució dels riscs de contaminació inherents a l'exercici de l'activitat que inclouen mesures de prevenció i protecció. A més, les mesures proposades han tingut en compte la importància d'evitar excés de càrrega contaminant en els efluents derivats a l'EDAR del polígon industrial.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient va ser remés des de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 14 de febrer de 2007.  
La informació pública es va realitzar per mitjà de publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 22 de novembre de 2006. Durant aquest període d'informació pública no s'hi van produir al·legacions.  
2. Antecedents administratius  
2.1 Declaració d'impacte ambiental referent a homologació i pla parcial del sector 5 El Rincón al terme municipal de Buñol (València) dictada el dia 29 de novembre de 2004 en la qual s'estima acceptable el Pla parcial presentat que s'ha de complir amb determinats condicionants.  
2.2 Resolució de 13 de juny de 2005, del director general de Planificació i Ordenació Territorial, per la qual s'esmenen les deficiències a què es refereix l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 2 de juny de 2005 i es declara definitivament aprovada l'homologació i pla parcial de millora sector 5 El Rincón, de Buñol.  
2.3 Autorització del director general del Patrimoni Cultural Valencià referent a l'autorització de realització de les obres derivades del projecte d'urbanització industrial El Rincón, sector V, Buñol (València).   
Informes sectorials  
- Còpia de l'informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament de Buñol (València) en el qual s'especifica:  
«El Pla parcial que ordena el sòl industrial del sector 5 El Rincón aprovat definitivament el 2.6.2006, estableix en l'article 2.4 l'ús dominant per a establiments destinats a l'obtenció i venda de primeres matèries de caràcter agroalimentari amb destinació humana i les seues instal·lacions annexes, com també les destinacions a la transformació de les primeres matèries, amb ús de qualsevol classe d'energia, bé per al consum immediat d'aquests o bé com a preparació per ulteriors transformacions, fins i tot la distribució, envasament i transport, sempre relacionats amb l'ús dominant.  
L'activitat prevista d'escorxador i elaboració de productes carnis amb destinació humana s'ajusta al que estableix l'article 2.4 reproduït.  
Les instal·lacions es projecten sobre un complex de naus que van obtenir la llicència d'obres... adequant-se a la normativa urbanística del Pla parcial.  
Segons el que exposa l'activitat que es pretén establir a l'illa 2 del sector industrial El Rincón s'ajusta a la normativa urbanística del Pla parcial, ja que aquest informe és favorable a la compatibilitat urbanística d'aquest amb el planejament vigent.»  
Afeccions legals  
El territori afectat per les instal·lacions industrials es troba inclòs en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera (PORN) aprovat per Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià.  
L'activitat proposada no afecta forest pública, i limita amb terreny forestal. No hi ha constància de l'afecció a camins ramaders, ni a hàbitats definits en la Directiva 92/43/CEE.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'actuació que s'ha de realitzar s'emmarca dins de sòl industrial rodejat d'un paisatge fortament antropitzat fruit de les infraestructures preexistents (xarxes de comunicacions, nuclis urbans, enclavaments industrials). Enfront d'aquest paisatge perviu un paisatge típic de secà en què destaca la rambla del Gallo, al nord de l'activitat proposada que presenta determinades característiques de naturalitat i en el límit amb les instal·lacions que albergaran el complex carni es troba una zona forestal que constitueix la unitat paisatgística més rellevant de l'entorn.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica els següents elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte d'activitat:  
- Medi abiòtic: qualitat de l'aire, qualitat de l'aigua.  
- Medi biòtic: flora, fauna, biocenosi, espais protegits.  
- Medi cultural: paisatge.  
- Medi socioeconòmic: ocupació, sanitat-seguretat.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes més significatius previsibles sobre el medi ambient són els següents:  
- Emissions gasoses a l'atmosfera procedents dels distints processos productius.  
- Increment del nivell sonor.  
- Increment del consum d'aigua.  
- Modificació de la dinàmica de l'escorriment superficial i hidrològic del barranc del Gallo.  
- Contaminació d'aigües superficials i subterrànies.  
- Modificacions en la vegetació, fauna i paisatge.  
- Creació d'ocupació i producció de béns i serveis.  
- Disminució de la sanitat i seguretat de l'àrea d'ubicació.  
En la valoració global dels esmentats impactes, l'estudi d'impacte ambiental incideix en la baixa qualitat de l'àrea afectada a causa de la proliferació d'infraestructures existents sense que s'hagen detectat singularitats de tipus ambiental pel que la vulnerabilitat del medi respecte a l'actuació prevista es qualifica com a baixa.  
Pel que fa a l'aparició de possibles impactes negatius, aquests apareixerien com a conseqüència d'accidents inherents a l'activitat realitzada i els esmentats impactes podrien ser corregits mitjançant la implantació de mesures preventives.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte proposa les mesures correctores següents:  
- Compliment dels valors d'immissió establits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, modificats pels reials decrets 2204/1975 i 667/1987.  
- S'ha d'evitar la manipulació de matèries que produïsquen males olors detectables. En cas de ser necessari s'han d'emprar desodoritzants.  
- S'han de realitzar les inspeccions regulades per la legislació vigent.  
- Les olors procedents del bestiar estabulat es minimitzaran mitjançant neteges diàries i adequada ventilació als estables.  
- No s'han d'emprar fluids refrigerants prohibits en el Reglament (CE) núm. 3093/94, del Consell relatiu a les substàncies que esgoten la capa d'ozó.  
- Els edificis que alberguen focus potencialment emissors de sorolls disposaran de l'aïllament acústic adequat de manera que els nivells de soroll en l'exterior de les naus s'ajuste a la legislació vigent.  
- Emmagatzemament de productes perillosos en llocs tancats, coberts i senyalitzats. El sòl estarà impermeabilitzat i tindrà un sistema de control de fuites.  
- La gestió dels residus s'ha de realitzar segons la naturalesa d'aquests i per mitjà d'un gestor autoritzat.  
- S'han de restaurar amb vegetació aquelles zones que ho permeten. En zones enjardinades s'han d'utilitzar espècies autòctones, representatives dels cultius preexistents, o ornamentals establides des d'antic.  
- Les edificacions s'integraran en l'entorn mitjançant la creació d'enjardinaments i zones verdes.   
- S'haurà d'evitar l'excés d'efluent cap a l'EDAR a fi de no sobrepassar-ne la capacitat de depuració.  
- Conduccions d'aigües residuals estanques.   
- Compliment de l'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram de l'Entitat de Sanejament d'Aigües i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, excepte en allò relatiu als límits d'abocament de les aigües residuals generades.  
- S'ha d'implementar un programa de mesures de minimització en la producció de residus associats al control i correcció de la quantitat i qualitat de les aigües residuals a l'entrada de l'EDAR, les condicions de l'abocament de l'efluent depurat, el cabal i les característiques de les esmentades aigües residuals, els additius aplicats en operacions de naturalesa fisicoquímica i que poden dificultar l'aprofitament dels llots produïts.  
- En funció de la naturalesa dels processos i les operacions de l'activitat, en aquesta es delimitaran les pertinents àrees diferenciades. En les esmentades àrees s'evitarà en tot moment la mescla fortuïta de substàncies que puguen comportar un augment del risc de contaminació o accident.   
- S'han de disposar els procediments i mitjans per a la identificació i caracterització dels materials contaminants (emissions a l'atmosfera, aigües residuals i residus sòlids) en les diferents operacions de l'activitat sobre la base de la normativa bàsica aplicable.  
El programa de vigilància ambiental proposat consta d'una sèrie de controls, mesuraments i anàlisi dels paràmetres que permeten conéixer l'impacte que està suportant el medi a conseqüència de l'aparició d'efectes no previstos.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, annex I apartat 1j del Decret 162/1990, modificat pel Decret 32/2006 i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Complex carni al polígon industrial El Racó, Buñol (València) sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Abans de l'inici de l'activitat de la indústria ha d'obtenir-se la resolució dels tràmits referents a l'abocament d'aigües al barranc del Gallo del polígon industrial.  
2. El sistema de gestió ambiental ha d'incloure:   
a) L'establiment d'un programa d'identificació dels punts o processos de l'activitat que puguen generar accidents de caràcter ambiental. Una vegada identificats s'hauran d'establir els programes, mesures correctores o els protocols oportuns a fi de disminuir o eliminar aquests riscos.  
b) La informació al personal de la fàbrica necessària per a l'assumpció en tots els àmbits d'aquesta d'unes bones pràctiques ambientals.  
3. A causa de la inclusió del polígon industrial en l'àmbit d'ordenació dels recursos naturals del la Conca Hidrogràfica de l'Albufera (PORN) s'han de seguir els preceptes continguts en el Decret 96/1995, pel qual es va aprovar l'esmentat pla d'ordenació, i fomentar l'estalvi d'aigua, la correcció de les possibles fuites en canonades d'aigua potable, la possibilitat d'establir sistemes de reutilització del recurs, l'establiment de les mesures necessàries per a evitar abocaments directes o indirectes, l'eficaç tractament de l'aigua de la depuradora mitjançant la vigilància de l'efluent procedent de la fàbrica.  
A més, s'ha de tenir en compte el punt 7.2 de l'esmentat PORN referit a les activitats industrials i establr les mesures oportunes per a la consecució d'aquest en els preceptes que s'apliquen a l'activitat proposada.  
4. S'ha de vigilar la possible aparició d'olors que puguen afectar la població i s'han de corregir els possibles focus en cas de l'aparició d'aquestes molèsties.   
5. S'ha d'estudiar la possibilitat de la reutilització de les aigües de rebuig del procés d'osmosi inversa.  
6. S'ha d'evitar qualsevol activitat o risc que puga afectar la zona forestal pròxima.  
7. La fàbrica ha de disminuir el seu l'impacte sobre l'entorn mitjançant l'ús de colors en sostres i façanes que en faciliten la mimetització. S'haurà d'evitar en l'adequació paisatgística de la fàbrica l'ús de gespes i s'haurà d'optar per efectuar plantacions amb varietats d'arbres i arbusts adaptats a la zona i cobrint el sòl amb graves, arenes o algun tipus d'encoixinament. S'emprarà, preferentment en el reg de zones verdes, el reg automatitzat d'alta freqüència.  
8. S'ha d'eliminar qualsevol residu sòlid en paviments i màquines abans d'iniciar qualsevol procediment de neteja.  
9. S'ha d'establir un protocol d'actuació davant d'hipotètiques situacions de parada de l'EDAR i s'han d'implantar, si s'escau, les estructures necessàries que eviten abocaments sense depurar a llit públic.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 55/2007-AIA  
Títol: Pla especial del paratge natural municipal   
Fuente Bellido   
Promotor: Ajuntament de Casas Altas   
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Localització: Terme municipal de Casas Altas (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte d'aquest projecte de Pla especial és garantir la protecció del paratge natural municipal Fuente Bellido, fonamentalment pel que fa a la conservació i millora de la fauna i flora, com també de les singularitats geològiques, paisatgístiques i culturals que presenta; i constitueix un enclavament de gran valor natural i cultural per al municipi de Casas Altas i la comarca del Racó d'Ademuz a la qual pertany.   
Els límits del paratge proposat, que amb 1.000,565 hectàrees de superfície representa més del 50% de la superfície total del municipi, coincideixen amb els límits parcel·laris de la forest d'utilitat pública número 46 denominada Alto del Gazapo, propietat de l'Ajuntament de Casas Altas. Aquesta zona es constitueix com una àrea d'important interés ambiental dins del terme, els valors ecològics, paisatgístics, culturals de la qual i els usos recreatius i d'esplai que es desenvolupen en aquesta s'adeqüen al compliment de les especificacions establides en el Decret 161/2004, de Regulació dels paratges naturals municipals.   
Els límits del paratge natural municipal estan constituïts per:  
- Nord: terme municipal d'Ademuz  
- Sud: terme municipal de Casas Bajas i la província de Conca  
- Est: terme municipal d'Ademuz  
- Oest: séquia de la Fresnera  
S'inclouen, totalment o parcialment dins del paratge, els polígons cadastrals corresponents a la següent numeració del cadastre municipal: 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 i 12.  
En el Pla general d'ordenació urbana de Casas Altas, es troben actualment en l'última fase d'aprovació, segons es desprén de l'estudi d'impacte ambiental remés; els terrenys inclosos al Paratge Natural Municipal Fuente Bellido es corresponen amb sòls qualificats com a sòls no urbanitzables amb algun règim de protecció, concretament: risc d'erosió- paisatgística (SNU REP), ecologicoforestal i paisatgística (SNU E-F), agricolaforestal (SNUP A) i de camins ramaders (SNU-VP).   
A l'efecte de determinar més concretament les normes de protecció incloses en el corresponent Pla especial, s'han distingit dues zones diferenciades, amb l'objecte de definir més detalladament els tractaments més específics ajustats a les necessitats de protecció, conservació i millora que presente l'espai; i són aquestes: l'àrea forestal, que ocupa la pràctica totalitat del paratge, i l'àrea d'ús públic, corresponent a l'àrea recreativa de Fuente Bellido.   
L'àrea recreativa de Fuente Bellido a causa de les infraestructures de què disposa i les que actualment s'està rehabilitant, que li permet tenir un determinat grau d'ocupació, compleix la funció d'absorbir la demanda d'ús públic intensiu que puguen tenir els visitants del paratge, i el preserva dels impactes negatius que aquesta activitat podria originar sobre aquest. Pel fet que els elements que constitueixen l'àrea recreativa es troben en mal estat de conservació, l'Ajuntament, tal com recull l'estudi d'impacte ambiental, ha iniciat els tràmits per als processos de rehabilitació i adequació de les instal·lacions; també està prevista la realització d'un programa de plantació d'arbratge amb espècies autòctones de la zona.  
Pel que fa al contingut de la normativa reguladora dels usos i de la gestió del paratge, s'estableixen dos apartats fonamentals. En el primer d'aquests, s'estableixen les normes generals per a la protecció de recursos generals i la regulació de determinades activitats susceptibles d'incidir en el medi natural; i en el segon apartat normatiu s'estableixen normes específiques dirigides a la protecció dels espais en funció dels valors que presenten.  
Tramitació administrativa  
En data 13 de març de 2007, l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals va remetre aquest projecte, on s'inclou el corresponent estudi d'impacte ambiental, projecte de Pla especial i expedient administratiu, constituït pels certificats i informes que a continuació s'hi detallen:   
- Certificat municipal de data 8 de febrer de 2006, subscrit per la secretària-interventora de l'Ajuntament de Casas Altas i l'alcalde de l'esmentada localitat, en el qual s'exposa l'Acord adoptat pel Ple en la sessió celebrada el 7 de febrer de 2006, relatiu a l'aprovació del projecte i conseqüentment a la decisió d'iniciar la tramitació de la declaració com a paratge natural municipal la Fuente Bellido de l'esmentat terme municipal.   
- El procediment d'Informació pública es va realitzar mitjançant publicació d'edicte en el DOCV número 5445, de data 7 de febrer de 2007; i s'hi adjunta certificat de l'Ajuntament de Casas Altas, de 12 de febrer de 2007, en el qual consta que durant l'esmentat tràmit no s'hi han presentat al·legacions.  
- Criteri de conformitat positiu, emés per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de la Conselleria de Territori i Habitatge, de 7 de desembre de 2006, en el qual es resol informar favorablement la iniciativa de l'Ajuntament per a la declaració de Paratge Natural Municipal de l'espai referit, d'acord amb el que disposa l'article 4 del Decret 161/2004, del Govern Valencià, de regulació dels paratges naturals municipals.   
Consideracions ambientals  
1. L'àmbit del paratge, situat en la cadena muntanyosa del Sistema Ibèric, es troba entre el riu Túria, la rambla del Val i les llomes de los Sabinares. Els barrancs de la Umbría, del Pozo, del Peñasco i de la Cueva, travessen d'est a oest l'espai protegit.  
Tot i que la superfície del terme és muntanyosa, les principals alçàries es troben al sud del paratge. Les més destacables són: la Loma de les Sabinas, el Peñasco, els Altos de la Casilla, el Gazapo i el Hontanar, i superen tots aquests els 1.200 metres, o ja de menor consideració la Loma del Cerro o el Puntal del Hinarejo.   
2. Pel que fa a la vegetació més representativa d'aquest espai destaquen les àrees d'estrat arbori conformades per pi blanc (Pinus halepensis) i pi negre (Pinus nigra), carrasca (Quercus rotundifolia) i savina algar, algunes d'aquestes de gran port.  
Associats a aquests estrats arboris es desenvolupen comunitats arbustives i subarbustives de gran valor com la savina negra (Juniperus phoenicea), el ginebre (Juniperus oxycedrus), el corner (Amelanchier ovalis) i diverses espècies de Rhamnus. Dins de l'alt valor ecològic que presenta el paratge natural, destaquen com a hàbitats millor representats les mencionades pinedes (9560), els carrascars (9340), els bruguerars oromediterranis (4060) i els matolls arborescents amb Juniperus (5210); com també els boscs endèmics de Juniperus (9560) i les rouredes de Quercus faginea (9240)   
3. Respecte a la fauna present al paratge destaca la presència de rapaces com l'àguila reial i la colobra europea entre les diürnes, i el mussol reial i el mussol entre les rapaces nocturnes, que empren aquesta zona com a àrees de campeig i alimentació. Els mamífers carnívors estan ben representats al paratge amb espècies com el gat salvatge, la geneta, el teixó, la fagina o la mostela. Destaca la presència, entre les espècies cinegètiques de caça major, del cérvol i el cabirol, que en els últims anys colonitza la comarca.  
Cal destacar que en l'àmbit de l'espai apareixen set espècies incloses en la categoria de vulnerables i quinze en protegides, i es basen en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades.   
4. En l'àrea poden identificar-se els riscos ambientals següents:  
- Les zones més arbrades del paratge, conformades per espècies com el pi blanc, presenten un risc elevat d'incendi; i és menor en les zones corresponents amb les antigues parcel·les de cultiu, i sobre les quals està començant a desenvolupar-se vegetació forestal.   
- D'acord amb la cartografia temàtica de la COPUT, i així es recull en l'apartat corresponent de l'estudi d'impacte ambiental, hi ha risc de lliscament a les zones més centrals de l'àmbit del paratge; fonamentalment pel que fa a la zona corresponent a la capçalera del barranc de la Umbría, i en menor grau, a la vessant est del Puntal del Hinarejo; i no hi ha risc de despreniment dins de l'espai avaluat.   
- Respecte al risc d'erosió potencial, es destaca el fet que sobre més del 70% de l'àmbit del paratge hi ha un risc d'erosió potencial molt elevat; per la qual cosa s'al·ludeix en la documentació remesa a la conveniència de realitzar actuacions de restauració i millora de la coberta vegetal.  
- La major part de l'espai presenta una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies alta o mitjana, a excepció de dos xicotets sectors en la zona central d'aquest en què el risc es redueix a un nivell baix.   
5. Pel que fa al patrimoni arqueològic i etnològic cal destacar que dins de l'àmbit del paratge hi ha elements culturals inclosos en l'inventari de béns immobles del patrimoni cultural valencià de la Conselleria de Cultura, com és el cas del jaciment arqueològic de La Cueva, i altres elements de gran interés com les barraques de pedra o els forns de guix que hi ha al llarg de l'àmbit de l'espai protegit.   
6. Atés que l'àmbit del paratge es troba inclòs dins d'una forest catalogada d'utilitat pública, en l'estudi d'impacte ambiental remés es fa referència, pel que fa als aprofitaments forestals que es desenvolupen en aquest, que aquests hauran de complir amb allò que s'ha estipulat en el capítol IV, secció primera (Aprofitaments en forests catalogades), del Reglament de la Llei forestal 3/1993, de la Comunitat Valenciana; i es destaca que en l'actualitat no s'està duent a terme cap aprofitament fuster en l'àmbit del paratge.   
Respecte a l'aprofitament cinegètic, l'espai es troba inclòs en el vedat de caça V-10.187, Sociedad de Cazadores el Pinar, i disposa d'un Pla d'ordenació cinegètica, tal com s'exigeix en la Llei 4/89, de 27 de març, de conservació d'espais naturals i de la flora i fauna silvestres.   
Entre les activitats d'esplai que es desenvolupen a l'espai, destaca el senderisme, i està l'àmbit del paratge per les sendes següents de xicotet recorregut:  
- PR-V-131.8 Alto de Barracas  
- PR-V-131.5 Ruta del Túria  
- PR-V-131.6 Ruta del Bohiges i del Val  
Així mateix, el paratge està travessat per dues rutes incloses en la Xarxa de rutes de bicicleta de muntanya del Racó d'Ademús (rutes BTT), i constitueix una infraestructura complementària a la xarxa de sendes de xicotet recorregut mencionat anteriorment; i són aquestes rutes les que s'indiquen a continuació:  
- Ruta 2 - Ruta del Túria (18,4 km)  
- Ruta 7 - Ruta de Sesga (17,1 km)  
Així mateix, dins del paratge, la zona situada més al nord, discorre el camí ramader assegador del Cerro.   
7. Pel que fa als efectes derivats del desenvolupament de l'actuació, recollits en l'estudi d'impacte ambiental i en el projecte de Pla especial, cal destacar els següents:  
- Es mantindran dins de l'àmbit del paratge les activitats tradicionals que es desenvolupen en l'actualitat; atés que les activitats cinegètiques, agrícoles i ramaderes es consideren compatibles amb la conservació de l'espai, no obstant això, s'ajustaran a la normativa sectorial que els hi siga d'aplicació.   
- Els possibles impactes associats a les activitats d'esplai que es desenvolupen al paratge seran fonamentalment els següents:  
- Augment de la producció de fems i abocaments  
- Increment de l'aparició d'espècies vegetals oportunistes  
- Afecció a la fauna present en l'àmbit per la generació de sorolls o molèsties  
- Compactació del sòl pel trepig i disminució de la capacitat de regeneració de les plantes.  
- La senyalització general consistirà en indicadors d'activitats, establiments, llocs, i aquells de caràcter institucional destinats a proporcionar informació sobre la zona, i que es consideren necessaris per a la correcta gestió del paratge. Es realitzarà únicament a les entrades del paratge i en punts que pel seu especial interés el puguen requerir. El disseny i col·locació d'aquests serà adequada a l'estructura ambiental on s'instal·le.  
- Pel que fa a les actuacions de conservació sobre la vegetació autòctona actual del paratge, els tractaments consistiran en la poda dels arbres, retirada dels peus morts, com també aquelles accions l'objectiu de les quals siga la formació i potenciació de les comunitats vegetals naturals característiques de l'àmbit del pla.   
8. Pel que fa a les mesures protectores i correctores, en l'estudi d'impacte ambiental s'han proposat, entre altres, les següents:  
- El pla d'ús públic ha de recollir totes les mesures necessàries per a compatibilitzar l'activitat cinegètica amb els usos didàctics i naturalístics del paratge.   
- Tot l'aprofitament forestal susceptible de produir-se en l'àmbit del paratge es realitzarà d'acord amb el que estableix la normativa del Pla especial i la legislació sectorial vigent en la matèria.   
- No està prevista la realització d'obres que comporten moviments de terres; no obstant això, caldrà ajustar-se a l'obtenció prèvia de la corresponent llicència urbanística; mesura que es troba prevista en la normativa del pla especial.  
- Es prohibirà, amb caràcter general, el trànsit fora de les pistes i camins agrícoles i forestals de l'espai; i es regularà en el pla especial la circulació motoritzada dins de l'àmbit del paratge, amb l'objecte de reduir el possible impacte que genere la circulació de vehicles de motor fora de les zones habilitades amb aquesta finalitat.   
- Les restes de materials i residus diversos seran recollits, se n'evitarà la dispersió per la zona, i seran dipositats en instal·lacions autoritzades.  
- En les reforestacions únicament s'han d'utilitzar espècies autòctones, i s'han d'evitar aquelles que no pertanguen o hagen pertangut a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla.   
- Els materials, tractaments superficials, mobiliari, tanques, etc. s'han d'adequar a l'ambient en què se situen.  
- Per a evitar en la major mesura possible el possible risc d'incendi, s'han de prendre totes les mesures necessàries per al manteniment de les infraestructures de prevenció i extinció, i s'ha de fomentar l'elaboració d'un pla de prevenció i extinció d'incendis.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
2. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
3. En l'expedient s'han observat els tramites previstos en el Decret 16271990, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
4. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta Llei.  
5. L'article 8.3 c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Basant-se en tot l'anteriorment exposat i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial del paratge natural municipal Fuente Bellido, al terme municipal de Casas Altas (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental presentat i els condicionants i modificacions establits en l'apartat segon d'aquesta declaració.   
Segon   
Se supedita l'execució d'aquest projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Respecte a l'àmbit del paratge natural municipal, aquest es considera acceptable sense perjudici que hi ha altres zones al municipi amb igual o major valor que reben o poden rebre mesures de conservació i protecció iguals o superiors a les proposades en aquest pla a través de diferents mitjans legalment establits.  
2. S'ha de revisar el que estableixen els diversos subapartats integrants de l'article 4 del Pla especial (efectes d'aquest) per a evitar possibles contradiccions entre aquests, o puguen originar-se confusions pel que fa a la interpretació. Per això, ha de quedar suficientment aclarit, i prevaler la determinació fonamentada en la idea que el planejament municipal que s'aprove després de l'entrada en vigor d'aquest pla especial ha d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest, i assignar les classificacions i qualificacions del sòl d'acord amb les normes i criteris establits en el pla especial, de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades en aquest.  
3. Ha de revisar-se la redacció de l'article 5 del pla especial i procedir-ne a la modificació, de manera que es complisca el que estableix la vigent legislació d'impacte ambiental en relació a:  
Han d'estar sotmesos a declaració d'impacte ambiental els plans generals i les revisions d'aquests, en tot cas. Igualment s'hauran de sotmetre a declaració d'impacte ambiental les modificacions del Pla general només quan afecten sòl classificat com a no urbanitzable, i els plans parcials i plans especials, incloent les seues modificacions. En conseqüència s'han de considerar també revisions i modificacions del pla especial, i per tant sotmeses a declaració d'impacte ambiental les alteracions dels límits de les zones de protecció assenyalades en aquest que puga introduir el planejament que s'aprove amb posterioritat, fins i tot encara que comporten un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.  
4. Respecte a les activitats d'urbanització i edificació de la secció vuitena de la normativa del pla especial s'haurà de tenir en compte que a l'efecte urbanístic el pla especial qualifica els terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció, i respecte a l'edificació pel que fa a les excepcions per a equipament públic estaran permeses les de nova planta sempre que no siga possible la instal·lació d'aquestes en un altre tipus de sòl fora de l'àmbit del paratge. Així mateix, respecte a la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents en l'àmbit del paratge, aquestes estaran permeses sempre que l'ús a què s'hi destinen estiga permés per la normativa del pla especial en funció de la zona que es tracte, havent d'obtenir en tot cas, informe favorable del Servei de Parcs Naturals.  
5. Respecte a l'ús públic del paratge, aquest ha de ser d'acord amb els usos permesos en sòls protegits amb caràcter forestal, en relació en especial amb les activitats recreatives i esportives que puguen dur-se a terme en l'àmbit del paratge.  
En l'apartat B de la secció setena es fa menció a l'allotjament turístic i altres activitats hostaleres i recreatives vinculades a construccions; concretament, en l'article 44 es fa referència a activitats recreatives i d'esplai vinculades a construccions, i no es defineix de quin tipus d'activitats es tracta. Per la qual cosa haurà de concretar-se en la normativa que les activitats recreatives i esportives han de ser exclusivament les pròpies d'espais forestals amb protecció. De la mateixa manera, no queden definides les àrees destinades a aquestes, per la qual cosa haurà d'obtenir-se informe favorable del Servei de Parcs Naturals respecte a aquestes qüestions, a fi de poder establir una major concreció respecte a les activitats vinculades a construccions que es permeten en l'àmbit del paratge, com també les zones susceptibles d'albergar els esmentats equipaments.   
6. Prèviament a qualsevol actuació que puga afectar els béns inclosos en l'Inventari de Béns Immobles del Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, inclosos en l'àmbit del paratge, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Conselleria de Cultura. Igualment, es considera que les rehabilitacions i actuacions sobre construccions tradicionals que hi ha en l'àmbit del pla especial hauran de ser en tots els casos prèviament informades per l'òrgan amb competència substantiva en la matèria.  
Quant al que estableix l'article 26.2, ha de modificar-se de manera que en la seua redacció s'especifique que els elements del patrimoni cultural podran acollir usos turístics i recreatius sempre que els usos referits no impliquen la pèrdua de valors científics i culturals, siguen compatibles amb la normativa del pla especial i obtinguen prèviament informe favorable de la Conselleria de Cultura.   
7. Qualsevol actuació que desenvolupe i que puga comportar una afecció a camins ramaders, ha de complir el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
8. Tota actuació que afecte domini públic hidràulic i zones de policia i servitud ha de disposar, prèviament a l'execució d'aquesta, de l'informe favorable de l'organisme de conca corresponent.  
9. D'acord amb la preservació dels valors naturals del paratge proposat, el pla especial ha d'incloure la prohibició de realitzar obres que generen moviments de terra d'elevada magnitud, excepte causa degudament justificada i amb subjecció prèvia al règim d'avaluació d'impacte ambiental i la resta de legislació sectorial que hi siga d'aplicació.  
10. En relació amb els valors paisatgístics de la zona, i d'acord amb el Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament del paisatge de la Comunitat Valenciana, s'han de mantenir els elements naturals i se n'ha d'impedir la degradació (article 7); la gestió i conservació de l'espai natural ha de quedar condicionada a la preservació del paisatge (article 5); s'han de preservar les fites i elevacions topogràfiques naturals, mantenir la visibilitat i reforçar la seua presència com a referència visual i mantenir les vistes panoràmiques des de posicions elevades (article 21). Amb aquesta finalitat el pla ha de contenir mesures específiques que impedisquen la localització d'infraestructures amb incidència en el paisatge en tot l'àmbit d'aplicació del pla.  
11. Amb anterioritat a la realització del pla d'ús públic del paratge s'han de realitzar els estudis pertinents que permeten realitzar una adequada regulació d'activitats com ara l'escalada, el senderisme, etc; i prohibir aquestes activitats quan la seua realització impedisca o dificulte la normal realització dels processos biològics de la zona. En particular haurà de prohibir-se l'escalada en zones de nidificació de rapaces, quan existisquen comunitats rupícoles d'interés o quan els esmentats usos pertorben el sentit de la utilització adequada i sostenible de l'espai públic.  
12. De manera general, en la zona recreativa que es rehabilite s'han d'establir les mesures oportunes per a assegurar la seguretat de les persones, un pla de recollida de residus i de neteja de l'àrea, i, a més, normes en relació amb la permanència d'animals domèstics en aquesta.   
13. Respecte a les activitats agràries a què fa referència l'article 30 (tipus de cultius i incompatibilitats), cal corregir-ne la redacció en el sentit següent: es consideraran compatibles en l'àmbit del pla el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'aquest, sempre que siguen compatibles amb el planejament en vigor en aquell moment, i hagen obtingut les autoritzacions corresponents, com també l'avaluació d'impacte ambiental favorable si és necessària.   
Tercer   
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 20 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental   
Expedient: 37/2007-AIA  
Títol: Nova subestació transformadora de 132/20 KV  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Objecte: Subministrament d'energia a la ribera del riu Xúquer  
Localització: Benicull de Xúquer  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte presentat és construir una subestació transformadora de 132/20 KV al municipi de Benicull de Xúquer per a millorar i diversificar el subministrament elèctric, a causa de les necessitats d'alimentació elèctrica que requereix la comarca de la Ribera.   
La nova subestació constarà de les instal·lacions següents:  
- Un sistema elèctric de 132 KV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 6 posicions corresponents a dues de línia, tres de transformació i l'enllaç de barres.  
- Un sistema elèctric de 20 KV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per tres mòduls de cel·les amb un total de 47 posicions de les quals trenta seran eixides de línia, tres de transformació, dues de serveis auxiliars, tres de mesura, tres d'unió, una de partició, dues d'enllaç de barres, i tres de bateries de condensadors. Aquest sistema es completa amb la dotació de tres bateries (BC).  
- Una transformació dotada amb tres transformadors de potència de relació 132/20 KV i 40 MVA de potència cadascun, amb les corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de posada a terra. Un dels transformadors s'instal·larà exclusivament per a suport davant d'una fallada d'algun dels altres dos que en condicions normals de servei afrontaran el proveïment de la zona. Per a l'alimentació dels equips i serveis propis de la subestació quedaran instal·lats dos transformadors de serveis auxiliars (TSA) de relació 20/0,380-0,220 KV i 250 KVA de potència cadascun.  
- Un edifici en què se situaran les cel·les de 132 KV i 20 KV i equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació, com també una xicoteta dependència per a lavabo i vestidor.   
El disseny de la subestació, a fi de reduir l'espai ocupat, com també la necessitat d'estructures metàl·liques i aparellatge d'intempèrie, serà del tipus semicompacte, sistemes elèctrics de 132 KV i 20 KV aïllats en SF6 i situats a l'interior de l'edifici, i en l'exterior els transformadors de potència, reactàncies, bateries, transformadors de serveis auxiliars i parallamps de les línies de 132 KV que connectaran a un pòrtic d'ancoratge. La ST quedarà protegida per una tanca perimetral per a evitar la intrusió de personal alié, com també qualsevol contacte accidental des de l'exterior al recinte.  
Per al proveïment d'aigua per al lavabo de la ST es realitza mitjançant un dipòsit soterrat que serà periòdicament emplenat. El volum de les aigües residuals procedents del lavabo serà de poca importància, i està prevista l'evacuació d'aquest, amb depuració prèvia mitjançant un filtre biològic, directament al terreny a través d'un pou drenant.  
Atés el grau de supeditació que tindrà la potència al mercat dels municipis dels voltants, molt dependents d'aquesta nova subestació, s'ha previst instal·lar una tercera unitat de transformació a 132/20 KV com a suport en cas de fallada d'alguna de les unitats en servei; la instal·lació d'aquesta unitat de suport es realitzarà en funció de la demanda de la zona.  
La ST Benicull quedarà localitzada en el quadrant sud-oest del terme municipal de Benicull de Xúquer, en el límit amb el municipi de Polinyà de Xúquer, en un emplaçament situat a la vora del camí Vell d'Alzira entre l'autopista AP-7 i el barranc del Duc. La parcel·la d'actuació ocupa una superfície de 8.600 m² i les instal·lacions de la ST ocuparan aproximadament 3.000 m². No serà necessari construir noves vies d'accés a la parcel·la, ja que es troba perfectament comunicada, si bé pot ser necessari condicionar com a accés principal el camí Vell d'Alzira.   
Aquesta ubicació es troba en una zona classificada com a sòl no urbanitzable protegit per risc d'inundació, d'acord amb el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).   
Es presenta juntament amb l'estudi d'impacte ambiental, un estudi d'inundabilitat per a la ubicació d'una nova subestació elèctrica a Benicull de Xúquer. D'acord amb les conclusions de l'esmentat estudi, es projecta l'explanació de la zona de la parcel·la que ocuparan les instal·lacions de la subestació amb un farciment compacte d'uns 7.250 m³ amb motiu d'aconseguir una elevació de cota sobre el terreny fins a la cota +18,00 i evitar el risc d'inundació de l'emplaçament.  
No s'han estudiat alternatives, ja que l'emplaçament de la instal·lació va ser proposat per l'Ajuntament de Benicull de Xúquer.  
Antecedents  
Amb data 27 d'abril de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana emet la corresponent declaració d'impacte ambiental acceptable al projecte d'instal·lació de la ST Benicull.  
Amb posterioritat, atés el fort rebuig de la població a l'establiment de la subestació en el lloc proposat inicialment, a petició de l'Ajuntament de Benicull de Xúquer, es va consensuar una nova ubicació que va obligar a la modificació del projecte.   
Afeccions legals  
En relació amb el planejament general del municipi, la zona d'estudi es troba classificada com a sòl no urbanitzable protegit per risc d'inundació, segons s'exposa en el projecte i segons s'indica en la Cartografia temàtica de la Conselleria de Territori i Habitatge. No obstant això, aquest tipus d'instal·lacions poden situar-se en sòl no urbanitzable protegit, segons la normativa vigent en la matèria (Llei 10/2004, de 9 de desembre).  
En data 27 d'octubre de 2004, l'arquitecte tècnic municipal de l'Ajuntament de Benicull de Xúquer emet un informe sobre la idoneïtat de la ubicació per a la instal·lació que es projecta, per estar quasi en el límit del terme municipal, molt pròxima a l'autopista AP-7 i en la zona més allunyada de la població, i amb el menor índex de cases rurals habitades.   
En data 22 de juny de 2005, el Servei d'Ordenació Territorial emet un informe favorable de l'estudi d'inundabilitat per a la ubicació de la nova subestació elèctrica a Benicull de Xúquer en considerar bastant complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i no existir inconvenient per part de l'organisme de conca.  
   
En l'informe de data 23 de novembre de 2005, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València indica que la instal·lació projectada no requereix de declaració d'interés comunitari.   
El RD 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE -93 Rev1 40,1). El titular de l'activitat, comprovada la seua inclusió en l'esmentat annex, estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons es recull en l'article 3.1 de l'esmentada norma.  
Com a productor de residus ha de complir el que estableix la Llei 10/2000, de 12 de desembre, i la resta de normativa vigent en la matèria.  
Tot això sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals   
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
En l'estudi d'impacte ambiental es considera que les accions següents poden generar impactes ambientals:  
- Durant la fase de construcció, el transport i abassegament de materials, el condicionament de l'accés i preparació del terreny, la construcció de fonaments i canalitzacions elèctriques, el muntatge de paraments, coberta i tancaments de l'edifici, i la instal·lació dels components interns de la ST.   
- Durant la fase de funcionament, l'ocupació de l'espai, els processos de transformació d'electricitat, el soroll produït pels transformadors i la possible generació de residus d'operació.  
Pel que fa a espais naturals protegits i altres llocs d'interés, l'emplaçament de la ST Benicull s'assenta sobre l'àrea d'influència de la marjal i estany de la ribera sud del Xúquer, catalogada com a zona humida en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana.  
A més, a 700 m de la parcel·la d'actuació es troba el LIC Curs mitjà i baix del Xúquer. Es considera que la distància a aquest és prou alta com per evitar-ne afecció.  
La instal·lació de la ST Benicull s'integrarà en un paisatge característic de l'horta de la ribera baixa del Xúquer. La parcel·la d'actuació està ocupada per cultiu de cítrics i es troba dins d'un entorn també ocupat per cultius de cítrics. La instal·lació no afecta cap infraestructura, a excepció del sistema local de regs per séquies que serà restaurat després de les obres per a no alterar el proveïment d'aigua de reg. L'actuació projectada té un risc de vulnerabilitat de les aigües subterrànies alt.  
Pel que fa a la possible afecció al patrimoni, la prospecció arqueològica realitzada constata que no hi ha risc d'afecció arqueològica sobre jaciments catalogats, ja que els jaciments arqueològics es troben prou allunyats de l'emplaçament de la ST.   
La pantalla de vegetació dóna una sensació de presència d'un paisatge tancat. No obstant això, la realització d'un rebliment per a elevar la cota de la ST implica donar major visibilitat a la instal·lació.   
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Les accions que s'han de dur a terme per a la construcció de la ST repercutiran en l'alteració de la morfologia del relleu i de les característiques del sòl, com també l'emissió de pols i gasos. En primer lloc, es procedirà a la tala de la vegetació. El moviment de terres afectarà un volum de desbrossament i retirada de terra vegetal d'uns 1.700 m³ dels quals la terra vegetal s'abassegarà en obra per a la posterior estesa d'aquesta a les zones lliures; i un rebliment compactat d'uns 7.250 m³ amb material seleccionat aportat de l'exterior.   
La generació de sorolls durant la fase de funcionament repercutirà en un increment del nivell de fons. Les vibracions no seran significatives, ja que els transformadors estan ancorats en bancades independents sobre sòl ferm.   
Durant el desenvolupament normal de l'activitat es poden produir emissió de gasos, a causa d'una eventual pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), gas sintètic i inert que s'utilitza com a dielèctric en els interruptors, també pot haver-hi un impacte sobre el sòl i les aigües subterrànies, a causa d'un possible abocament incontrolat d'oli mineral dels transformadors.   
La instal·lació generarà camps electromagnètics que poden repercutir en l'entorn pròxim de la instal·lació. En aquest sentit, els valors de camp seran molt inferiors als màxims recomanats en l'àmbit internacional.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Les mesures adoptades durant la fase de construcció són, entre altres:  
- No es realitzarà en la zona canvis d'olis, reparacions ni manteniment de maquinària que puguen provocar contaminació del sòl.  
- S'instal·laran contenidors per a allotjar residus originats en les obres i evitar-ne la dispersió.  
- Els materials d'excavació procedents d'aquestes actuacions en cap cas seran dipositats sobre el sòl o sobre els drenatges naturals de l'entorn, per a la qual cosa hauran de ser traslladats a abocadors controlats que es facen càrrec d'aquests.  
- Una vegada finalitzades les obres, s'efectuarà la neteja general de la zona, amb l'objecte que no quede cap residu o resta d'obra. Tots els residus d'obra es retiraran del lloc i es gestionaran degudament.  
- Així mateix, es remodelaran o recuperaran totes aquelles infraestructures que poden resultar danyades per les obres.  
- Es restauraran els terrenys afectats per les obres no ocupats per edificis de la ST, amb aportació de grava en la zona esplanada i terra vegetal en la resta.  
- Si accidentalment es produeix algun abocament directe de materials grassos o combustibles provinents de la maquinària, es recolliran, juntament amb la part afectada de terreny, per al posterior tractament o eliminació d'aquests en centres autoritzats.  
- S'haurà de garantir el subministrament d'aigua de reg durant i després de les obres en les parcel·les veïnes. Les actuacions que es realitzen en la xarxa de séquies empraran les tècniques i materials adequats.  
- Es realitzarà un seguiment arqueològic de les obres a la parcel·la d'actuació i del condicionament dels vials d'accés a aquesta.  
Les mesures preventives i correctores més destacades durant la fase de funcionament són:  
- Davant del risc d'un abocament incontrolat de l'oli dels transformadors hi haurà un sistema de recollida d'oli compost per una safata o cubeta solidària amb la bancada de cada transformador de la qual ix un conducte d'evacuació cap al dipòsit de recollida d'oli.  
- L'oli procedent del manteniment de la maquinària durant l'explotació de la ST serà gestionat convenientment, de manera que es reculla periòdicament per una empresa autoritzada.  
- En el cas que els treballs de manteniment obligaren a l'evacuació del gas SF6 dels compartiments, aquest serà recollit per un equip de buidatge i ompliment, evitant la descàrrega lliure a l'atmosfera.  
- Les aigües procedents del lavabo es desguassaran amb depuració prèvia d'aquestes, mitjançant un pou clarificador i un filtre biològic, a un pou drenant.  
- Per a impedir la propagació de vibracions, cada transformador anirà disposat sobre carrils en una llosa de formigó, de manera independent i aïllada de la resta de la instal·lació.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
- Es comprovarà que l'afecció de terrenys és l'estrictament necessària.  
- Es comprovarà que totes les actuacions necessàries per a la instal·lació de la ST es realitzaran en l'interior de la parcel·la on es projecta l'actuació.   
- Es comprovarà que el parc de maquinària, magatzem d'olis i combustibles, etc., com també les llavades de maquinària i posades a punt d'aquesta, es localitzen als llocs autoritzats.  
- Es comprovarà que el nivell de soroll produït no supera els límits màxims establits en la legislació vigent.  
- Es controlarà que els olis procedents dels transformadors són gestionats convenientment.  
- Es comprovarà el compliment de les mesures preventives i correctores proposades.  
Tramitació administrativa  
Amb data entrada en aquesta Conselleria de 26 de febrer de 2007, el Servei Territorial d'Energia de València de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre l'avantprojecte, estudi d'inundabilidad, l'estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i annex addicional que contenen els informes de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori i del Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València, corresponent al Projecte de nova subestació transformadora de 132/20 KV Benicull (València).   
L'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública mitjançant anunci publicat en el BOP núm. 290 de data 6 de desembre de 2006, i no s'hi han presentat al·legacions.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'epígraf 2.g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.   
L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritats sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de la subestació transformadora de 132/20 KV Benicull, promogut per Iberdrola Distribución SAU, al terme municipal de Benicull de Xúquer, parcel·les 44 i 149 del polígon núm. 10, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'avantprojecte, l'estudi d'inundabilitat i l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. Segons s'estableix en l'informe de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, s'han d'adoptar les mesures d'adequació de les infraestructures i de les edificacions previstes en l'estudi d'inundabilitat i en el PATRICOVA.  
2. Una vegada efectuada la instal·lació s'ha de recollir el material sobrant i traslladar-lo a un abocador autoritzat, i a la restauració a l'estat original de les zones afectades mitjançant l'aportació de terra vegetal.  
3. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'informarà a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.   
4. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la ST caldrà ajustar-se al que disposa la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 de juny. En tot cas, aquestes s'han de mantenir per sota dels límits establits per la Recomanació del Consell de ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 KV/m per al camp elèctric i 100 mT per al camp magnètic. A la posada en marxa de la ST, s'han de realitzar mesuraments per a garantir el compliment d'ambdós límits (camp elèctric i camp magnètic), i els resultats dels quals s'han d'incorporar al programa de vigilància ambiental.  
5. A la posada en marxa de la subestació transformadora, s'han de mesurar els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent, i s'han d'incorporar els resultats al programa de vigilància ambiental.  
6. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Secretaria Autonòmica de la Conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
7. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental, amb suficient antelació, la data de començament de l'execució de les obres.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 17 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 43/2007-AIA  
Títol: Pla especial per a centre d'educació infantil i primària en SNU comú de Beniarbeig  
Promotor: Ajuntament de Beniarbeig (Alacant)  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Beniarbeig (Alacant) i DTTH Alacant  
Localització: Terme municipal de Beniarbeig (Alacant)  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
El projecte proposa la creació d'una reserva de sòl dotacional que permeta crear un nou col·legi en una parcel·la classificada com a sòl no urbanitzable comú en les vigents normes subsidiàries de planejament de Beniarbeig (aprovades per la Comissió Provincial d'Urbanisme d'Alacant, el 2 de febrer de 1996) adjacent a sòl urbà, que passa a sòl urbanitzable amb la qualificació de xarxa primària de reserves de sòl educativocultural.  
En concret la reserva de sòl dotacional que es pretén crear té una superfície de 12.772 m², dels quals 9.851 m² es destinen a reserva de sòl educativocultural (PED) i la resta, és a dir 2.921 m², a xarxa viària (PRV) necessària per a facilitar l'accés a l'esmentada parcel·la. Les parcel·les sobre les quals es preten situar la reserva de sòl dotacional i els accessos a aquestes són propietat de l'Ajuntament de Beniarbeig.  
En l'actualitat està en tramitació el Pla general de Beniarbeig el qual preveu aquesta actuació en aquests mateixos termes.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El municipi de Beniarbeig es troba situat a la comarca de la Marina Alta, a la província d'Alacant. Limita al nord amb Benimeli i Ondara, al sud amb Pedreguer i Benidoleig, a l'est amb Ondara i Pedreguer i a l'oest amb Benidoleig i Sanet i Negrals.  
La parcel·la en qüestió es troba situada a la partida coneguda com Illetes, a les proximitats de la zona residencial Rases. Es tracta d'una zona de relleu pla de caràcter agrícola.  
- Planejament proposat  
Respon a la tipologia de bloc exempt, amb un ús característic, educativocultural. Es pretén crear un nou centre escolar d'educació infantil i primària amb el perfil de 3 unitats d'Infantil i 6 unitats de Primària, amb menjador, amb una capacitat de 225 places escolars, per a la qual cosa necessita disposar d'una parcel·la de 8.000 m².  
La reculada mínima de l'edificació tant dels límits com dels vials és de 5 metres. L'edificació consta d'un soterrani i tres plantes, i una zona d'aparcaments destinades a l'ús dels docents.  
Amb això i vista la resta de documentació presentada, es pot afirmar que el projecte objecte d'estudi compleix amb la normativa urbanística aplicable vigent al municipi de Beniarbeig.  
3. Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es realitza un examen de possibles emplaçaments per al nou col·legi.   
El promotor justifica ambientalment la solució adoptada pels aspectes següents:  
- La parcel·la seleccionada és de caràcter agrícola encara que es troba majoritàriament en abandó. Està pròxima a zones de sòl urbà de nou creixement.  
- Els valors naturals i culturals d'aquesta no impliquen cap límit a les intencions de l'Ajuntament de Beniarbeig. No comporta un impacte paisatgístic per a la zona.  
- Els impactes ambientals generats són compatibles i acceptables a efecte ambiental una vegada que es complisquen les estipulacions de la proposta de mesures correctores i del pla de vigilància ambiental.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 5 de febrer de 2007 la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre documentació relativa al Pla especial per a centre d'educació infantil i primària de Beniarbeig (Alacant), composta per còpia expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental, Pla especial i document de síntesi, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Es va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Levante-EMT de data 31 de març de 2006 i en el DOGV núm. 5240, de 18 d'abril de 2006.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Beniarbeig, de data 13 de juliol de 2006, en el qual s'incloïa certificat de l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació pública realitzat.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha requerit informació o documentació per a completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:  
1. Informe de l'arquitecte municipal de l'Ajuntament de Beniarbeig, de data 25 de maig de 2006, sobre la disponibilitat de serveis essencials del Pla especial centre d'educació infantil i primària de Beniarbeig, el qual informa del següent:  
«... Els terrenys que són objecte del Pla especial del centre d'educació infantil i primària de Beniarbeig estan en condicions de disposar dels serveis de proveïment d'aigua potable i clavegueram, que són gestionats directament per l'Ajuntament, ja que les xarxes municipals de subministrament d'aigua potable i d'evacuació d'aigües residuals discorren molt pròximes al límit dels esmentats terrenys, que es troben situats a la vora del sòl urbà, ja desenvolupat i urbanitzat, del municipi, en una zona d'expansió urbana, i són suficients per als usos previstos en el Pla especial.»  
2. Informe del Servei de Projectes i Construccions Educatives de l'Àrea d'Infraestructures de la Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, de data 5 de maig de 2006, sobre el Pla especial del centre d'educació infantil i primària Benicadim, de Beniarbeig (Alacant), el qual conclou el següent:  
«... Es proposa que en el pla especial sotmés a informe, s'atenguen les precisions següents:  
1. Incloure en el pla especial el vial al qual enfronta la parcel·la dotacional i la connexió al vial existent a fi de garantir a l'accés a aquesta.  
2. L'Ajuntament haurà d'urbanitzar el vial i preveure eliminar la servitud de la línia elèctrica que travessa la parcel·la i qualsevol altra existent.  
Aquesta Conselleria emet informe favorable, pel que fa a les seues competències en matèria educativa, el Pla especial del centre d'educació infantil i primària Benicadim, de Beniarbeig (Alacant). Condicionat al fet que es complisquen les dues precisions anteriors.  
Els paràmetres urbanístics que el planejament municipal establisca per a la parcel·la escolar no han d'estar en contradicció amb l'establit per aquesta administració...»  
Afeccions legals  
Respecte a l'estudi d'impacte ambiental d'octubre de 2005  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, CTV, xarxa Natura i PATRICOVA, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. Camins ramaders  
L'àmbit d'actuació del col·legi no afecta cap camí ramader dels que hi ha al municipi de Beniarbeig.  
3. Rambles i llits  
No està afectada per cap curs d'aigua permanent ni temporal, ni es troba en les proximitats de barrancs o torrenteres del sistema fluvial del riu Girona, que circula al sud del sector Illetes.  
4. Jaciments arqueològics  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'àmbit d'estudi no es troben jaciments arqueològics, no obstant això, haurà d'obtenir-se informe relatiu al compliment del que disposa la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
5. Infraestructures de transport energètic  
Encara que en l'estudi d'impacte ambiental no es fa cap menció, en l'àmbit d'actuació del Pla especial queda localitzada una línia elèctrica que creua el sector d'est a oest en la part superior de la parcel·la.   
Haurà d'atendre's al que disposa la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric, com també a les altres reglamentacions que la regulen.  
Consideracions ambientals   
1. La forma del relleu de la zona d'estudi és plana. Aquesta geoforma ve determinada pels rebliments típics del quaternari, juntament amb la dedicació pràcticament exclusiva d'aquests terrenys a l'agricultura d'horta.   
Des del punt de vista de la litologia, l'àmbit d'estudi s'assenta principalment sobre materials quaternaris, fonamentalment cudols, graves, arenes i argiles. Es troba situada en la unitat corresponent als plans litorals. Les planes litorals són planes adjacents a la costa formades, fonamentalment, per l'acumulació de materials de procedència marina, eòlica, fluvial i de vessant. Això li confereix al sòl les característiques: risc d'erosió actual baixa-molt baixa, risc d'erosió potencial alta, vulnerabilitat d'aqüífers mitjana.  
La capacitat d'ús del sòl és moderada-elevada. En l'àmbit d'actuació s'assigna un ús agrícola horta. No apareixen àrees degradades o relleus deteriorats. No apareixen zones forestals.  
2. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental presentat, en l'àmbit d'actuació no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc es recull cap espècie del Catàleg nacional d'espècies amenaçades (RD 439/1990 de 30 de març, BOE núm. 82 de 5 d'abril de 1992) actualitzat per les ordres 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002 de 21 d'octubre i MAM/1653/2003 de 10 de juny, publicades totes elles en el Boletín Oficial del Estado (BOE).  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, a més de la presència de les espècies de cultiu es troben formacions de caràcter nitròfil, producte de les activitats de cultiu, principalment cítrics, i els camins limítrofs. Atés el grau d'antropització, les espècies trobades solen ser d'àmplia distribució cronològica. És bastant escassa i poc diversa.  
No es troben en l'àmbit àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable.  
3. En l'apèndix de l'estudi d'impacte ambiental, es presenta una llista que recull aquelles espècies que d'alguna manera o una altra es relacionen amb l'àrea d'estudi. S'assenyala que és una zona de clara tendència urbana amb una elevada influència antròpica. No assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, assenyalant si és l'àrea de campeig, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. No obstant això, atesa la reduïda grandària de la zona d'estudi i l'elevada antropització d'aquesta, la informació a aquest respecte resulta suficient.  
D'altra banda, en la llista presentada en l'estudi d'impacte ambiental s'han trobat algunes de les espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes. Encara que no s'especifica l'afecció del projecte a aquestes espècies que apareixen en la llista.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no cal indicar la presència en la parcel·la d'estudi d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en l'àrea d'estudi cap de les espècies del Catàleg nacional d'espècies amenaçades, Reial decret 439/1990, de 30 de març.  
4. Segons l'estudi d'impacte ambiental, la connexió a la xarxa d'aigua potable, es realitzarà mitjançant les pertinents connexions i xarxa de distribució d'aigua potable, en el punt d'accés més pròxim a la xarxa existent en sòl urbà.  
Pel que fa a la producció d'aigües residuals, en tractar-se d'una actuació de caràcter dotacional on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals. En tot cas, les aigües residuals seran abocades al clavegueram públic, en concret a la xarxa de clavegueram municipal que hi ha limítrof a la parcel·la i conduïdes a l'estació depuradora d'aigües residuals de Beniarbeig en les condicions establides en les ordenances municipals d'abocament de clavegueram.  
El sanejament de les aigües residuals de Beniarbeig es realitza en l'actualitat a la depuradora situada a Beniarbeig, amb un cabal projectat de 500 m³/dia. En l'actualitat el seu cabal de funcionament és de 261 m³/dia (segons fitxa de l'EPSAR). S'adoptarà una xarxa separativa per a la xarxa de pluvials com la de fecals.  
Respecte a la hidrologia superficial, el sector no es veu afectat per cap curs d'aigua permanent ni temporal, ni es troba en les proximitats de barrancs o torrenteres del sistema fluvial del riu Girona, que circula al sud del sector Illetes i no es veurà afectat per l'ocupació del sòl proposada en l'actuació.  
5. Segons l'estudi d'impacte ambiental, el clima de la zona participa de les característiques pròpies del clima mediterrani litoral septentrional, hiverns suaus i estius calorosos i secs. Les temperatures mitjanes anuals solen estar al voltant dels 18ºC. La precipitació anual mitjana major als 600 mm, amb un màxim destacat a la tardor que pot arribar als 900 mm, un dèbil màxim secundari a la primavera i un període sec estival d'uns 3 mesos.  
6. L'estudi d'impacte ambiental no presenta un estudi acústic. Atesa la proximitat al nucli urbà consolidat, de l'àmbit d'actuació, s'hauran d'incorporar a l'estudi d'impacte ambiental mesures correctores per a corregir l'efecte provocat per la maquinària i la resta d'elements que poden provocar algun tipus d'alteració del nivell sonor de la zona en la fase d'execució del projecte. Aquestes mesures hauran de preveure's també en el programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental no integra en la documentació un estudi d'ordenació i protecció del paisatge. Únicament es fa referència a l'afecció sobre el paisatge mitjançant el punt 4.7 Paisatge (pàgina 42 de l'estudi d'impacte ambiental). Segons la documentació referida, el paisatge patirà una alteració transitòria durant la fase d'execució com a conseqüència de l'eliminació de la vegetació, moviment de terres, construcció d'edificis, etc. Se substituirà un típic paisatge agrícola per un col·legi i per una àrea verda, i es mantindrà l'actual paisatge de les zones limítrofes i exteriors al sector.   
Aquesta actuació, sobretot la construcció d'infraestructures i edificis provocarà un impacte permanent, d'extensió zonal, i afectarà directament el paisatge de la zona ruralment i indirectament el benestar de les persones.  
Les mesures correctores que s'estableixen en l'estudi d'impacte ambiental van encaminades a no produir impactes sobre la geomorfologia del territori i sobre la coberta vegetal més enllà de l'estrictament indispensable i intentar integrar les construccions amb formes naturals i amb una coberta vegetal formada per espècies pròpies de la zona.  
7. El sector es veu travessat per una línia elèctrica. En l'estudi d'impacte ambiental, no es fa referència a l'impacte que poden ocasionar aquestes infraestructures de transport elèctric que hi ha a la zona.   
En l'informe del Servei de Projectes i Construccions Educatives de l'Àrea d'Infraestructures de la Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, de data 5 de maig de 2006, es condiciona la viabilitat del projecte al fet que l'Ajuntament preveja eliminar la servitud de la línia elèctrica que travessa la parcel·la i qualsevol altra existent.  
S'haurà de preveure en les mesures correctores l'obligatorietat de soterrar i desviar les línies elèctriques que afecten el sector, a la distància i de la forma que s'estableix en la legislació del sector elèctric i del transport de l'energia elèctrica.  
8. Segons l'estudi d'impacte ambiental, es preveu una major influència de vehicles a l'àrea d'estudi i en particular un increment de la densitat de trànsit en els vials d'accés al col·legi. Aquesta afecció es farà palesa tant en la fase d'execució (trànsit de maquinària i camions pesants) com en la fase de funcionament (augment del trànsit en la via). S'haurà d'assegurar que no es produiran alteracions en el funcionament normal dels vials adjacents, com també s'assegurarà que no s'ocasiona cap desperfecte d'aquests. S'hauran d'aplicar la legislació vigent sobre protecció dels vials d'ús públic, com també informar l'organisme gestor d'aquests vials de les actuacions que es desenvoluparan, i obtenir-ne d'ells l'aprovació.  
9. Segons l'estudi d'impacte ambiental, en l'àmbit d'estudi no es troba cap jaciment arqueològic localitzat en l'àmbit.  
L'estudi d'impacte ambiental no estableix com a mesures protectores inicials, que abans de qualsevol actuació sobre aquests haurà de realitzar-se un estudi de prospecció arqueològica que una vegada remés a la Conselleria de Cultura i Patrimoni, aquesta mateixa emetrà un informe vinculant a què quedarà subjecte aquest estudi d'impacte ambiental pel que haurà de presentar-se un annex a aquest que recollirà les mesures correctores, protectores i de vigilància que de l'esmentat informe de la Conselleria de Cultura, Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià es deriven.  
S'haurà d'aportar l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, resultat de preveure en l'estudi d'impacte ambiental aquestes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància o mesures correctores respecte d'això. L'esmentat informe serà vinculant per a la resolució final del projecte.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla especial per a centre d'educació infantil i primària en SNU comú de Beniarbeig (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits a continuació:  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. S'ha d'aportar l'informe definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
3. Durant la fase d'execució, s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat. S'exigirà a les empreses els certificats que acrediten el lliurament dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
4. S'ha de preveure en les mesures correctores l'obligatorietat de soterrar i desviar les línies elèctriques que afecten el sector, a la distància i de la forma que s'estableix en la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric, com també en les altres reglamentacions que la regulen el transport de l'energia elèctrica.  
Per això, abans de l'aprovació definitiva del projecte ha de presentar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme l'autorització de l'empresa propietària de la línia de transport elèctric present en el sector per al seu soterrament o adequació d'aquesta al projecte de Pla especial.  
En la documentació tècnica ha de mencionar-se l'impacte produït per aquestes instal·lacions, com també s'han de recollir totes les mesures correctores i de vigilància ambiental que es duran a terme per al soterrament i adequació de les línies de transport elèctric que hi ha al sector.  
5. Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
6. En el cas que les construccions afecten els serveis i les infraestructures de reg, serà necessària la reposició. S'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les séquies que hi ha a la zona haurà de disposar de l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en tot cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.   
7. Per a l'adequació de la zona verda s'ha d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la subsistència. Les esmentades espècies han d'emprar-se igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.  
8. En el cas que els cultius limítrofs estiguen afectats durant les obres d'edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 24 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 164/2005-AIA  
Títol: Modificació puntual núm. 57 del PGOU Reserva sòl dotacional educatiu a Torremendo  
Promotor: Ajuntament d'Orihuela (Alacant)  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: Al nord del nucli urbà de Torremendo  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
L'objecte d'aquesta modificació puntual és la creació d'un nou sòl dotacional, amb una superfície total de 8.000 m², per a la posterior execució d'un centre docent.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La parcel·la està situada al nord del nucli urbà de Torremendo, en el límit nord del barri de Las Capitas, enfront del sector J-2 de sòl urbanitzable i confrontant, des del punt de vista urbanístic, amb:  
- Sud amb unes parcel·les del sòl urbà (PERI) del barri de Las Capitas, i hi ha un habitatge i una nau industrial en aquest límit.  
- Est amb un camí asfaltat.  
- Oest amb el camí del barri de la Virgen de María, que comunica directament amb el centre de Torremendo.  
- Nord amb sòl no urbanitzable d'ús comú, segons el PGOU vigent, i pròxim al PERI de Virgen de María.  
El sistema viari serà en forma de retícula, conformat pels dos viaris principals que ja hi ha, a l'oest i a l'est, i dos nous vials transversals als anteriors, amb la qual cosa la parcel·la tindrà accés en tot el perímetre d'aquesta. Després de l'execució d'aquests vials resultarà una parcel·la de 6.560 m².  
El camí del barri de Virgen de María disposa dels serveis públics necessaris, aigua potable, sanejament, línies telefòniques, línies elèctriques i enllumenat públic, excepte el subministrament de gas que haurà de ser realitzat mitjançant dipòsit situat a la parcel·la.   
3. Alternatives  
No s'hi han presentat alternatives.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 6 de setembre de 2005, l'Ajuntament d'Orihuela remet documentació tècnica del projecte, com també certificat d'exposició pública i d'acord plenari aprovatori del projecte, de data 31 de maig de 2005, a fi que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 5 de desembre de 2005, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant va remetre, al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, exemplar de l'expedient administratiu i un exemplar de la documentació tècnica, que inclou com a annex l'estudi d'impacte ambiental, i s'incoa el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Informació pública   
L'estudi d'impacte es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari La Verdad de data 9 de març de 2005 i en el DOCV núm. 4974, de 30 de març de 2005 .  
Durant el període d'exposició pública, un mes, no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament d'Orihuela, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.  
3. Petició d'informació o documentació complementària   
En data 23 de febrer de 2005, aquest Servei envia requeriment de documentació a l'Ajuntament d'Orihuela i sol·licita informe sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998 de patrimoni cultural valencià.  
En data 13 de juliol de 2006, aquest Servei remet nou requeriment de documentació a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, en la qual se sol·licita:  
- Sol·licitud d'informe favorable a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la conformitat del projecte presentat amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià, vista l'existència de jaciments catalogats a la pedania de Torremendo.  
- Especificar l'ús del sector en desenvolupament situat a l'oest, a l'altre costat de la carretera.  
- Justificar la idoneïtat de la parcel·la triada pel que fa a ubicació, no limítrofa amb el nucli urbà.  
- Informe de l'estudi de paisatge i de l'estudi acústic.  
En data 14 de juliol de 2006, aquest Servei remet, a l'Ajuntament d'Orihuela, còpia del nou requeriment de documentació.  
En data 21 de març de 2007, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant remet una còpia de l'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient s'inclouen els següents informes rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
1. Informe patrimonial emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, de 23 de febrer de 2007, en el qual se substància l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
La documentació presentada, que es refereix a la parcel·la 27d del polígon 115 consta de:   
- Memòria de la documentació ambiental  
- Plànols  
La documentació aportada fa referència expressa a la legislació patrimonial i indica que no existeixen béns culturals en l'àmbit de la modificació.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte es revela inexistent.  
Per la qual cosa s'emet informe favorable, a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, l'estudi d'impacte ambiental de la modificació puntual núm. 57, Torremendo del PGOU.  
Aquest informe es contrau a l'estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, com també a l'existència d'espais naturals protegits, no s'ha detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
2. Séquies. En el límit oest de la parcel·la hi ha una séquia que és el sistema actual de drenatge d'aquesta, i que comporta una servitud de 4 metres que s'ha de conservar.  
Les mesures correctors preveuen aquesta servitud, i indiquen que el projecte d'execució de l'edifici ho haurà de preveure com a adequació i delimitació.  
3. Jaciments arqueològics. L'estudi d'impacte ambiental presentat i sobre el qual es realitza aquest procediment d'avaluació, no conté cap apartat dedicat al patrimoni, ni presenta cap estudi sobre possibles impactes, ni mesures preventives o correctores. No obstant això, el projecte disposa d'informe favorable, de data 23 de febrer de 2007, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Per tant, aquest aspecte es contrau a l'informe realitzat per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus relatiu a l'estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat  
Consideracions ambientals  
1. La parcel·la, la capacitat agrícola de la qual és baixa, actualment es troba en estat de guaret, i la seua superfície està ocupada per espècies arbustives i herbàcies, sense cap ús especial, tal com recull l'estudi d'impacte ambiental, per tant, l'impacte, que es produirà en aquest sentit, serà lleu vist l'estat actual d'explotació, com també el valor agrícola d'aquest.  
2. La litologia del sector està caracteritzada per la presència de margues, conegudes com a margues de Torremendo, el color de les quals és el gris-groguenc, que dóna color al paisatge d'aquesta zona.  
Des del punt de vista tectònic i sismològic cal destacar l'elevada activitat sísmica, que a Orihuela ve donada per un coeficient d'acceleració sísmica bàsica ab = 0,16 g. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental recull un valor sensiblement menor corresponent al terme municipal de Pilar de la Horadada, ab = 0,12 g.  
3. L'estudi d'impacte ambiental no presenta cap catalogació ni de flora ni de fauna, per la qual cosa es tenen elements de judici suficients per a emetre una valoració adequada respecte d'això, no obstant això, segons la ubicació de la parcel·la i el seu entorn, es podria considerar que l'impacte sobre la flora i la fauna serà lleu, i no nul com s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental.  
4. Respecte al proveïment d'aigua potable, l'estudi d'impacte ambiental indica que es realitzarà mitjançant connexió a la xarxa d'aigua potable que discorre pel camí d'accés al barri Virgen de María (façana oest).  
La depuració de les aigües residuals es durà a terme mitjançant connexió a la xarxa de sanejament traçada sota el camí anteriorment referit (hi ha pous de registre i entroncament enfront de la parcel·la).  
Terrenys de cultiu en estat d'abandó és el que actualment ocupa la parcel·la sense donar-se la presència de cap altre ús. No obstant això, en el límit sud de la parcel·la hi ha una nau-magatzem l'ús de la qual podria resultar incompatible amb el futur centre docent.  
5. Un dels factors claus que s'ha d'estudiar per a un ús docent són els nivells de soroll que hi ha al sector, a fi d'adoptar les mesures adequades per a garantir el compliment dels nivells establits per la legislació vigent, no obstant això aquest és un aspecte que l'estudi d'impacte ambiental no ha valorat.  
En l'estat actual, per les característiques del sector i el seu entorn, sembla que es garantirà el compliment dels nivells de 45 i 35 db(A) establits per a ús dominant docent, com també els 40 i 30 db(A) establits per a l'interior d'aules docents, segons el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis. No obstant això, seria convenient establir en les normes urbanístiques del sector algunes mesures destinades a garantir els esmentats nivells, més enllà de la situació actual.  
6. L'estudi d'impacte ambiental no presenta cap annex que faça referència específica a l'afecció del paisatge, sent que aquest actua com a criteri condicionant en els nous desenvolupaments urbanístics. No obstant això, els redactors de l'estudi d'impacte ambiental estableixen que no hi haurà cap impacte, malgrat no haver fet una valoració adequada respecte d'això.  
Per al medi geofísic, no obstant això, estableix com a mesura correctora la conservació de les condicions morfològiques del talús del bancal situat al límit sud; mesura que, d'altra banda ajudarà a la conservació de la imatge actual del sector i per tant de la percepció visual del paisatge de la zona, caracteritzat per ser un territori fortament ondulat, els desnivells del qual s'han resolt mitjançant la tècnica tradicional de l'abancalament.  
Malgrat que el sector es troba en un entorn altament antropitzat, caracteritzat per la presència actual o futura de nuclis urbans tant pel nord, com pel sud i l'oest, encara manté per l'est un paisatge agrícola, situació que hauria d'implicar la definició de mesures protectores amb l'objecte d'aconseguir una adequada integració del paisatge perifèric amb les noves construccions, articulant la transició entre aquesta i l'entorn rural, d'acord amb els criteris establits per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
7. Les mesures correctores presentades en l'estudi d'impacte ambiental es consideren adequades encara que s'observa falta d'alguna mesura relativa a nivells acústics adequats a ús docent, com també destinades a garantir la compatibilitat d'usos o una adequada integració paisatgística.  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta pla de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de modificació puntual núm. 57 del PGOU Reserva sòl dotacional educatiu a Torremendo, del terme municipal d'Orihuela (Alacant) sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
1. Haurà d'assegurar-se el compliment de les condicions acústiques en l'edificació previstes en la legislació sectorial vigent, i exigir els corresponents certificats d'aïllament acústic, prèviament a l'obtenció de la llicència d'ocupació dels edificis.   
Així mateix, l'Ajuntament haurà d'establir en la fitxa de planejament del sector ús dominant, els nivells acústics exteriors, de conformitat amb el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han de recollir les mesures protectores o correctores adequades, destinades a garantir el compliment d'aquests límits en un futur, com també els objectius de qualitat aplicables a l'esmentada zona, com pot ser l'establiment d'una franja de protecció en què prohibisquen determinats usos o la previsió de pantalles acústiques.  
El pla de vigilància ha d'establir el seguiment de l'evolució dels nivells de soroll en funció del desenvolupament dels sectors circumdants, com també l'establiment de les mesures correctores, com ara la col·locació de pantalles acústiques o elements vegetals en el tancament del centre escolar, que asseguren un nivell sonor exterior per sota del valor límit establit en el cas que augmentaren els nivells de soroll.  
2. Vista l'elevada activitat sísmica i la naturalesa de l'edifici la destrucció del qual pot ocasionar víctimes humanes, per a l'execució d'aquest s'ha d'aplicar la norma de construcció sismoresistent: Part general i edificació (NCSR-02), utilitzant el valor de l'acceleració bàsica, ab= 0,16 g que es recull per al municipi d'Orihuela, i no els ab= 0,12 g corresponents a Pilar de la Horadada tal com presenta l'estudi d'impacte ambiental.  
3. L'Ajuntament ha de determinar si l'ús de la nau que hi ha al límit sud de la parcel·la és compatible amb el futur centre docent; i en el cas que no ho siga ha de prendre les mesures adequades, com pot ser la reubicació de l'esmentada nau, el canvi d'ús d'aquesta o la disposició de pantalles naturals o artificials que en garantisquen la compatibilitat.  
4. Durant la fase d'execució s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
5. La terra vegetal extreta, que siga susceptible d'aprofitament, s'ha de mantenir en condicions adequades i s'ha de destinar a l'ompliment de les zones verdes previstes. S'haurà de definir el lloc i les condicions d'emmagatzemament del sòl eliminat, a fi de garantir que no en perda les propietats.  
6. Durant la fase d'execució, s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra i indicar, si és procedent, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles ha de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
7. L'Ajuntament ha d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
Segon  
Totes les mesures preventives i correctores proposades com també les derivades dels condicionants exposats han de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, tant pel que fa a la modificació en si com en allò corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 2 d'abril de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6016, del 19-05-2009 (2009/5503)

RESOLUCIÓN de 8 de abril de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Xátiva, Buñol, Casas Altas, Benicull de Xúquer, Beniarbeig y Orihuela.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6016

Fecha DOGV
:   19-05-2009

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2009/5503

CVE


Fecha del documento
:   08-04-2009

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Beniarbeig](javascript:void(0))
    * [Buñol](javascript:void(0))
    * [Benicull de Xúquer](javascript:void(0))
    * [Casas Altas](javascript:void(0))
    * [Xàtiva](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de abril de 2009, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Xátiva, Buñol, Casas Altas, Benicull de Xúquer, Beniarbeig y Orihuela. [2009/5503]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 011/07-AIA Xátiva, 031/07-AIA Buñol, 055/07-AIA Casas Altas, 037/07-AIA Benicull de Xúquer, 043/07-AIA Beniarbeig y 164/05-AIA Orihuela.  
Valencia, 8 de abril de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 011/2007-AIA  
Título: Ampliación de actividad para clasificación y almacenamiento temporal de productos recuperables, almacenamiento de residuos no peligrosos y gestor de aparatos eléctricos y electrónicos.  
Actividad: Gestor de residuos.  
Promotor: Bellver Pla SL.  
Localización: Polígono Insutrial H (Plà de la Mezquita), Xàtiva (Valencia)  
Órgano sustantivo: Comisión Territorial de Análisis Ambiental Integrado  
Descripción del proyecto  
La sociedad Bellver Plà SL está desarrollando en la actualidad la actividad clasificación y almacenamiento temporal de productos recuperables, para lo cual se tramitó y obtuvo Declaración de Impacto Ambiental del mismo con fecha 15 de junio de 2004. La actividad desarrollada incluye la gestión de vehículos fuera de uso, por lo que está inscrito en el registro de gestores autorizados con el nº 061/CAT/VFU/CV y en el registro de productores de residuos para la producción de neumáticos fuera de uso con el nº 46/00777/NFU.  
En la actualidad, se desea ampliar la licencia a efectos de poder almacenar residuos no peligrosos y gestionar residuos de aparatos eléctricos y electrónicos.  
La actividad se ubica en el Polígono Industrial H (plá de la Mezquita) del término municipal de Xàtiva. El suelo tiene la calificación de urbano industrial. La actividad se desarrollará en una nave de 1.228,82 m² de superficie y un patio delantero de 605,36 m².  
En el interior de la nave se desarrollan las siguientes operaciones: gestión de vehículos fuera de uso, almacenamiento de neumáticos en celda independiente de acceso restringido, almacenamiento de las chatarras sin clasificar y prensado, almacenamiento de residuos de aparatos eléctricos y electrónicos, almacén de piezas desmontadas. En el patio se almacenará chatarra empaquetada y clasificada.  
Con respecto a las operaciones a realizar para la gestión de los residuos de aparatos eléctricos y electrónicos, se indica que serán las indicadas en el anexo III del RD 208/2005, de 25 de febrero: Tratamiento selectivo de materiales y componentes de aparatos eléctricos o electrónicos.  
El abastecimiento de agua se realiza desde la red municipal. La parcela dispone de conexión al sistema de alcantarillado, suministro eléctrico y fácil comunicación con la carretera CV-600.  
Afecciones legales  
La instalación está sometida a la legislación de residuos (Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos y por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana), y en particular, al Real Decreto 208/2005, de 25 de febrero, sobre aparatos eléctricos y electrónicos y la gestión de sus residuos.   
La actividad de tratamiento de vehículos al final de su vida útil constituye una operación de gestión de residuos peligrosos (160104\* vehículos al final de su vida útil). Como tal, está sometido al régimen de autorización administrativa por el órgano competente en materia medioambiental, de acuerdo con la Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos y por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana. En particular, este tipo de actividad está regulada por el Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre, sobre gestión de vehículos al final de su vida útil. Asimismo, debe someterse al RD 1619/2005, de 30 de diciembre, sobre gestión de neumáticos fuera de uso.   
Por otra parte, este tipo de actividades queda sometida al régimen establecido por el RD 9/2005, de 14 de enero, relativo a suelos contaminados.   
Según se regula en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, por el que se desarrolla ésta, la industria contará con un libro de control en el que figurarán los informes correspondientes a las auditorías acústicas periódicas.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
La actividad se ubica en un entorno industrial altamente antropizado. Se trata de una actividad existente que amplía el tipo de residuos a gestionar y la zona de almacenamiento, por lo que los impactos generados son muy similares a los actuales.  
Las principales afecciones que una instalación de este tipo lleva asociadas son la generación de residuos y aguas residuales contaminadas que deben ser recogidas y controladas para evitar derrames al suelo. En menor medida, pueden generarse ruido y vibraciones por el trasiego de materiales y funcionamiento de la maquinaria, así como por la carga y descarga de los materiales y residuos.  
Con objeto de minimizar las afecciones, los pisos, paredes y tabiques se construyen a prueba de filtraciones y están provistos de revestimientos lisos y de fácil limpieza. El solado del piso tiene ligera pendiente. Las tuberías de aguas residuales serán independientes de las correspondientes a aguas pluviales. Se dispone un tanque de almacenamiento subterráneo para la recogida de derrames.  
Los residuos generados se gestionan mediante su entrega a gestor autorizado. Los residuos asimilables a urbanos se depositan en los contenedores municipales para su retirada por los servicios municipales. Los residuos generados por la propia actividad de gestión de residuos (peligrosos y no peligrosos) se depositan en las zonas de almacenamiento, en bidones o depósitos de doble capa, en las cuales se dispondrá de cubetos, con suelo impermeable y rejillas de desagüe conectadas a arquetas de recogida de vertidos con arqueta de toma de muestras. Ante la entrada a toda sala existe una rejilla conectada a depósito de recogida de derrames enterrado, que será vaciada por empresa gestora autorizada para su tratamiento. Todo ello con objeto de eliminar el riesgo de contaminación del suelo, caracterizado por una vulnerabilidad media de acuíferos. Se trata de una zona no inundable. El suelo del patio también estará impermeabilizados mediante solera de hormigón.  
En estudio acústico anexo se estima el cumplimiento de los niveles sonoros máximos establecidos en la legislación vigente. La maquinaria se instala sobre tacos antivibratorios para reducir las vibraciones y ruidos que pueda generar la misma.  
Para evitar el posible impacto visual de los paquetes de chatarra que se almacenarán en el exterior, se dispondrá una valla con malla plástica de color verde y los paquetes no superarán la altura de la valla.  
El Programa de vigilancia ambiental persigue garantizar el cumplimiento de las indicaciones y medidas preceptivas y correctoras establecidas, para lo cual se seleccionan varios indicadores que se controlarán periódicamente: cantidad de residuos gestionados en un período de tiempo (suelo), control del consumo de energía eléctrica (atmósfera), nivel sonoro (ruido), control del consumo de agua y análisis de la calidad del agua vertida a la red (hidrología) y registro de situaciones de emergencia producidas.   
Tramitación administrativa  
Con fecha 1 de febrero de 2007 tuvo entrada en esta Área escrito remitido por el director Territorial de Valencia de esta Conselleria por el que se remite el expediente y se solicita la evaluación de impacto ambiental del proyecto. A tal efecto se remitió:  
- Proyecto de ampliación de la actividad.  
- Estudio de impacto ambiental, incluyendo el documento de síntesis.  
- Certificado de información pública.  
Visto que el expediente se había sometido a información pública por un plazo de 10 días y puesto que la normativa en materia de impacto ambiental exige que la duración sea de mínimo 30 días, se requirió la subsanación de dicho trámite al Ayuntamiento de Xàtiva y se comunicó a la Comisión de Análisis Ambiental integrado y al titular.  
Con fecha de entrada de 4 de abril de 2007, el ayuntamiento notificó la realización de un nuevo trámite de información pública del expediente por un plazo de 30 días, sin que se hayan recibido alegaciones al proyecto.  
Consideraciones jurídicas  
Las actividades desarrolladas en la instalación están sometidas al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, al estar recogidas en diversos epígrafes del apartado 6 del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la misma.   
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales el proyecto de Ampliación de actividad para clasificación y almacenamiento temporal de productos recuperables, almacenamiento de residuos no peligrosos y gestor de aparatos eléctricos y electrónicos, promovida por Bellver Pla SL. en el término municipal de Xátiva, siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del Estudio de impacto ambiental, del proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado.   
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Resultan de aplicación a la ampliación de actividad evaluada, los condicionantes 2, 3, 4, 5, 6, 7 (este no se aplicará a las actividades de almacenamiento en el exterior de la nave), 8 y 9 de la resolución de 15 de junio de 2004 del director general de Gestión del Medio Natural (expediente 102/2004-AIA), por el que se otorgaba la declaración de impacto ambiental del proyecto inicial  
2. Se deberá disponer, de la preceptiva autorización de vertido, concedida por el organismo municipal o la Entidad de Saneamiento de Aguas, según proceda. Las aguas residuales vertidas, deberán cumplir los parámetros establecidos por la normativa.  
3. Se deberá comprobar la impermeabilidad del tanque de recogida de derrames de forma periódica, al efecto de evitar cualquier fuga.  
4. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
5. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 23 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente : 31/07-AIA  
Título: Complejo cárnico en el polígono industrial el rincón.  
Promotor: Martinez Loriente, SA.  
Autoridad sustantiva: Area de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Polígono industrial el Rincón, Buñol (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es la construcción de una industria cárnica en el seno de una nave diáfana de orientación industrial. Dicha nave se ubicará en el polígono industrial El Rincón cuya Homologación y Plan Parcial fue aprobado por Resolución de 13 de junio de 2005, del director general de Planificación y Ordenación Territorial. De acuerdo con dicha Resolución, en dicho polígono predominará el uso industrial agroalimentario destinado a alimentación humana, en general así como los destinados a la transformación de las primeras materias, incluso la distribución, envasado y transporte.  
La industria realizará las siguientes operaciones/líneas:  
Sacrificio de ganado vacuno, procesado y envasado del despiece de vacuno, almacenaje y expedición.  
Fabricación de elaborados cárnicos, envasado y expedición.  
La producción anual estimada se cifra en 78.420 Tm/año de productos elaborados y 56.000 Tm/año (expediciones de Œ de canal y despieces) procedentes de animales sacrificados en la misma industria.  
La industria contará con 11 naves donde se realizarán las operaciones antes descritas. Dichas naves contarán con tres redes diferenciadas de saneamiento: pluviales, industriales, fecales. Las aguas pluviales acometen a la red correspondiente en el Polígono que desagua en el barranco del Gallo. Las aguas residuales se conducen a la estación depuradora de aguas residuales del polígono.  
La empresa se abastecerá de agua de la red municipal de suministro. La empresa dispondrá de unos depósitos de regulación de agua llenados desde donde pasarán a una línea de tratamiento de ósmosis inversa con el fin de elevar la calidad del agua a emplear. El total del consumo diario se estima en 678,231 m³/día.  
La disponibilidad de dichos recursos quedó realizada en el seno de la tramitación de la Homologación y Plan Parcial del Polígono Industrial El Rincón.  
Como medidas correctoras destinadas a disminuir el impacto del vertido en el sistema integral de Saneamiento son:   
- Para los sumideros en suelo se ha elegido el tipo sifónico registrable, con cestilla de retención de sólidos, construido con acero inoxidable.  
- Las conexiones de aparatos se realizan con pieceria de PVC y siempre mediante sifones, con sistema de retención de sólidos y registro de limpieza.  
- Las conexiones de aguas negras de los aseos serán siempre a arqueta.  
Todas las aguas residuales generadas en el complejo cárnico son recogidas en los desagües de las instalaciones, canalizadas a través de la red de saneamiento y enviadas a la planta depuradora donde, una vez depuradas, serán vertidas a cauce público.   
Las aguas pluviales se diseñarán con acometida a la red de pluviales existente en el polígono industrial.  
En cuanto a los residuos (no subproductos animales), éstos se evacuarán dentro de la misma industria al llamado punto verde desde donde serán recogidos por gestor autorizado. Se prevé que la actividad deberá inscribirse en el registro de pequeños productores de residuos peligrosos.  
En cuanto a los subproductos de origen animal existirá un almacenaje previo en 3 silos distintos dependiendo del subproducto hasta su entrega a gestor autorizado. Los animales muertos y materiales MER se dispondrán en contenedores hasta su entrega a gestor autorizado.  
En la documentación complementaria presentada por el promotor consta el compromiso escrito de las empresas gestoras (subproductos cárnicos, residuos peligrosos, residuos no peligrosos) que se harán cargo de dichos residuos.  
Las emisiones atmosféricas esperadas son vahos procedentes de la limpieza de los locales con agua cliente a presión, humos procedentes de la combustión del gas natural, de las calderas de agua caliente sanitaria (CO2, O2, CO, NOx), y de los generadores de vapor (CO2, CO, NOx), olores.   
Las emisiones sonoras esperadas se situarán por debajo de los 70 dB durante el día y de 60 dB durante la noche, de acuerdo con la Ley 7/2002, de 3 de diciembre de protección contra la contaminación acústica de la Generalitat Valenciana.  
Se cumplirán los requisitos recogidos en la Orden Ministerial de 18/10/76 del Ministerio de Industria sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial. El cálculo de la altura de las chimeneas ha recogido las instrucciones de esta orden. De acuerdo con la misma, se establece una altura teórica de 11,60 metros siendo la altura real de 16,60 metros y un diámetro de 500 mm.  
El combustible que se empleará será gas natural a partir del cual se alimentarán tres generadores de vapor de 4.000 kgv/h y tres calderas se 2.236.000 kcal/h de agua sobrecalentada.  
La limpieza de la fábrica se realizará por medio de agua caliente a baja presión.  
En el proyecto básico para la autorización ambiental integrada de complejo cárnico en el polígono industrial El Rincón, Buñol se describen las mejores técnicas disponibles, que se han tenido en cuenta en el diseño de las instalaciones y de los procesos industriales a realizar. Dichas medidas van encaminadas por un lado a conseguir la minimización de los recursos a emplear (agua y energía) y por otro a la consecución de la disminución de los riesgos de contaminación inherentes al desarrollo de la actividad que incluyen medidas de prevención y protección. Además, las medidas propuestas han tenido en cuenta la importancia de evitar exceso de carga contaminante en los efluentes derivados a la EDAR del polígono industrial.   
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del Expediente  
El expediente fue remitido desde el Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda el día 14 de febrero de 2007.  
La información pública se realizó por medio de publicación en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana del día 22 de noviembre de 2006. Durante dicho periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
2. Antecedentes administrativos  
2.1 Declaración de Impacto Ambiental referente a Homologación y Plan Parcial del sector 5 El Rincón en el término municipal de Buñol (Valencia) dictada el día 29 de noviembre de 2004 en la que se estima aceptable el Plan Parcial presentado debiéndose cumplir con determinados condicionantes.  
2.2 Resolución de 13 de junio de 2005, del director general de Planificación y Ordenación Territorial, por la que se subsanan las deficiencias a que se refiere el acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de 2 de junio de 2005 y se declara definitivamente aprobada la Homologación y Plan Parcial de mejora Sector 5 El Rincón de Buñol.  
2.3 Autorización del director general del Patrimonio Cultural Valenciano referente a la autorización de realización de las obras derivadas del proyecto de Urbanización industrial El Rincón, Sector V, Buñol (Valencia).   
Informes sectoriales  
- Copia del informe de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de Buñol (Valencia) en el que se especifica:  
«El Plan Parcial que ordena el Suelo industrial del Sector 5 El Rincón aprobado definitivamente el 2-6-2006, establece en su artículo 2.4 el uso dominante para establecimientos destinados a la obtención y venta de primeras materias de carácter agroalimentario con destino humano y sus instalaciones anejas, así como los destinos a la transformación de las primeras materias, con empleo de cualquier forma de energía, bien para su consumo inmediato o bien como preparación por ulteriores transformaciones, incluso la distribución, envasado y transporte, siempre relacionados con el uso dominante.  
La actividad prevista de matadero y elaboración de productos cárnicos con destino humano, se ajusta a lo establecido en el artículo 2.4 reproducido.  
Las instalaciones se proyectan sobre un complejo de naves que obtuvieron la licencia de obras ...adecuándose a la normativa urbanística del Plan Parcial.  
A tenor de lo expuesto la actividad que se pretende establecer en la manzana 2 del Sector Industrial El Rincón se ajusta a la normativa urbanística del Plan Parcial, siendo este informe favorable a su compatibilidad urbanística con el Planeamiento vigente.»  
Afecciones legales  
El territorio afectado por las instalaciones industriales se encuentra incluido en el ámbito del Plan de Ordenación de los recursos naturales de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera (PORN) aprobado por decreto 96/1995, de 16 de mayo del Gobierno Valenciano.  
La actividad propuesta no afecta a monte público presentando colindancia con terreno forestal, no existe constancia de la afección a vías pecuarias, ni a hábitats definidos en la Directiva 92/43/CEE.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La actuación a realizar se enmarca dentro de Suelo industrial rodeado de un paisaje fuertemente antropizado fruto de las infraestructuras preexistentes (redes de comunicaciones, núcleos urbanos, enclaves industriales). Frente a este paisaje pervive un paisaje típico de secano en el que destaca la Rambla del Gallo, al norte de la actividad propuesta que presenta ciertas característica de naturalidad y en el límite con las instalaciones que albergarán el complejo cárnico, se encuentra una zona forestal que constituye la unidad paisajística más relevante del entorno.  
El estudio de impacto ambiental identifica los siguientes elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto de actividad:  
- Medio abiótico: calidad del aire, calidad del agua.  
- Medio biótico: flora, fauna, biocenosis, espacios protegidos.  
- Medio cultural: paisaje.  
- Medio socioeconómico: empleo, sanidad-seguridad.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
Los impactos más significativos previsibles sobre el medio ambiente son los siguientes:  
- Emisiones gaseosas a la atmósfera procedentes de los distintos procesos productivos.  
- Incremento del nivel sonoro.  
- Incremento del consumo de agua.  
- Modificación de la dinámica de la escorrentía superficial e hidrológica del barranco del Gallo.  
- Contaminación de aguas superficiales y subterráneas.  
- Modificaciones en la vegetación, fauna y paisaje.  
- Creación de empleo y producción de bienes y servicios.  
- Disminución de la sanidad y seguridad del área de ubicación.  
En la valoración global de dichos impactos, el estudio de impacto ambiental incide en la baja calidad del área afectada debido a la proliferación de infraestructuras existentes sin que se hayan detectado singularidades de tipo ambiental por lo que la vulnerabilidad del medio respecto a la actuación prevista se califica como baja.  
En cuanto a la aparición de posibles impactos negativos, éstos aparecerían como consecuencia de accidentes inherentes a la actividad realizada y dichos impactos podrían ser corregidos mediante la implantación de medidas preventivas.   
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto propone las siguientes medidas correctoras:  
- Cumplimiento de los valores de inmisión establecidos en el Decreto 833/1975 de 6 de febrero, modificados por los Reales Decretos 2204/1975 y 667/1987.  
- Se evitará la manipulación de materias que produzcan malos olores detectables. En caso preciso se emplearán desodorizantes.  
- Se realizarán las inspecciones reguladas por la legislación vigente.  
- Los olores procedentes del ganado estabulado se minimizarán mediante limpiezas diarias y adecuada ventilación en los establos.  
- No se emplearán fluidos refrigerantes prohibidos en el Reglamento (CE) nº 3093/94, del Consejo relativo a las sustancias que agotan la capa de ozono.  
- Los edificios donde se alberguen focos potencialmente emisores de ruidos contarán con el aislamiento acústico adecuado de manera que los niveles de ruido en el exterior de las naves se ajuste a la legislación vigente.  
- Almacenamiento de productos peligrosos en lugares cerrados, cubiertos y señalizados. El suelo estará impermeabilizado y tendrá un sistema de control de fugas.  
- La gestión de los residuos se realizará según su naturaleza y por medio de gestor autorizado.  
- Se restaurarán con vegetación aquellas zonas que lo permitan. En zonas ajardinadas se utilizarán especies autóctonas, representativas de los cultivos preexistentes, u ornamentales establecidas desde antiguo.  
- Las edificaciones se integrarán en el entorno mediante la creación de ajardinamientos y zonas verdes.   
- Se deberá evitar el exceso de efluente hacia la EDAR con el fin de no sobrepasar su capacidad de depuración.  
- Conducciones de aguas residuales estancas.   
- Cumplimiento de la Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado de la Entidad de Saneamiento de aguas y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias, excepto en lo relativo a los límites de vertido de las aguas residuales generadas.  
- Se implementará un programa de medidas de minimización en la producción de residuos asociados al control y corrección de la cantidad y calidad de las aguas residuales a la entrada de la EDAR, las condiciones del vertido del efluente depurado, el caudal y las características de dichas aguas residuales, los aditivos aplicados en operaciones de naturaleza físico -química y que pueden dificultar el aprovechamiento de los lodos producidos.  
- En función de la naturaleza de los procesos y operaciones de la actividad, en ésta se delimitarán las pertinentes áreas diferenciadas. En dichas áreas se evitará en todo momento la mezcla fortuita de sustancias que puedan suponer un aumento del riesgo de contaminación o accidente.   
- Se dispondrán los procedimientos y medios para la identificación y caracterización de los materiales contaminantes (emisiones a la atmósfera, aguas residuales y residuos sólidos) en las diferentes operaciones de la actividad sobre la base de la normativa básica aplicable.  
El Programa de vigilancia ambiental propuesto consta de una serie de controles, mediciones y análisis de los parámetros que permiten conocer el impacto que está soportando el medio a consecuencia de la aparición de efectos no previstos.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental, Anexo I apartado 1j del Decreto 162/1990, modificado por el Decreto 32/2006 y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Complejo cárnico en el polígono industrial El Rincón, Buñol (Valencia) siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Antes del inicio de la actividad de la industria deberá obtenerse la resolución de los trámites referentes al vertido de aguas al barranco del Gallo del polígono industrial.  
2. El sistema de Gestión Ambiental deberá incluir:   
a) El establecimiento de un programa de identificación de aquellos puntos o procesos de la actividad que puedan generar accidentes de carácter medioambiental. Una vez identificados se establecerán los programas, medidas correctoras o los protocolos oportunos con el fin de disminuir o eliminar estos riesgos.  
b) La información al personal de la fábrica necesaria para la asunción en todos los ámbitos de la misma de unas buenas prácticas medioambientales.  
3. Debido a la inclusión del polígono industrial en el ámbito de Ordenación de los recursos naturales del la Cuenca Hidrográfica de L'Albufera (PORN) se seguirán los preceptos contenidos en el Decreto 96/1995 por el que se aprobó dicho Plan de Ordenación, fomentando el ahorro de agua, la corrección de las posibles fugas en tuberías de agua potable, la posibilidad de establecer sistemas de reutilización del recurso, el establecimiento de las medidas necesarias para evitar vertidos directos o indirectos, el eficaz tratamiento del agua de la depuradora mediante la vigilancia del efluente procedente de la fábrica.  
Además, se deberá tener en cuenta el punto 7.2 de dicho PORN referido a las actividades industriales estableciendo las medidas oportunas para su consecución en los preceptos que sean de aplicación a la actividad propuesta.  
4. Se vigilará la posible aparición de olores que puedan afectar a la población debiendo corregirse los posibles focos en caso de la aparición de tales molestias.   
5. Se estudiará la posibilidad de la reutilización de las aguas de rechazo del proceso de ósmosis inversa.  
6. Se deberá evitar cualquier actividad o riesgo que pueda afectar a la zona forestal cercana.  
7. La fábrica disminuirá su impacto sobre el entorno mediante el empleo de colores en techos y fachadas que faciliten su mimetización. Se evitará en la adecuación paisajística de la fábrica el empleo de céspedes optándose por efectuar plantaciones con variedades de árboles y arbustos adaptados a la zona y cubriendo el suelo con gravas, arenas o algún tipo de mulching. Se empleará preferentemente en el riego de zonas verdes el riego automatizado de alta frecuencia.   
8. Se eliminará cualquier residuo sólido en pavimentos y máquinas antes de iniciar cualquier procedimiento de limpieza.  
9. Se establecerá un protocolo de actuación ante hipotéticas situaciones de parada de la EDAR debiendo, en su caso, implantarse las estructuras necesarias que eviten vertidos sin depurar a cauce público.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 10 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 55/2007-AIA  
Título: Plan Especial del paraje Natural Municipal Fuente Bellido   
Promotor: Ayuntamiento de Casas Altas   
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana  
Localización: Término municipal de Casas Altas (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El objeto del presente proyecto de Plan Especial, es garantizar la protección del paraje natural municipal Fuente Bellido, fundamentalmente por lo que respecta a la conservación y mejora de la fauna y flora, asi como de las singularidades geológicas, paisajísticas y culturales que presenta; constituyendo un enclave de gran valor natural y cultural para el municipio de Casas Altas y la comarca del Rincón de Ademuz a la que pertenece.   
Los límites del paraje propuesto, que con 1000,565 hectáreas de superficie representa más del 50% de la superficie total del municipio, coinciden con los límites parcelarios del Monte de Utilidad Pública número 46 denominado Alto del Gazapo, propiedad del Ayuntamiento de Casas Altas. Esta zona, se constituye como un área de importante interés ambiental dentro del término; cuyos valores ecológicos, paisajísticos, culturales y los usos recreativos y de esparcimiento que en ella se desarrollan, se adecuan al cumplimiento de las especificaciones establecidas en el Decreto 161/2004 de Regulación de los parajes naturales municipales.   
Los límites del paraje natural municipal están constituidos por:  
- Por el Norte: el término municipal de Ademuz  
- Al Sur: el término municipal de Casas Bajas y la provincia de Cuenca  
- En el Este: el término municipal de Ademuz  
- Por el Oeste: la acequia de la Fresnera  
Incluyéndose, total o parcialmente dentro del paraje, los polígonos catastrales correspondientes a la siguiente numeración del catastro municipal: 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 y 12.  
En el Plan General de Ordenación Urbana de Casas Altas, encontrándose actualmente en su última fase de aprobación según se desprende del estudio de impacto ambiental remitido, los terrenos incluidos en el paraje natural municipal Fuente Bellido, se corresponden con suelos calificados como Suelos No Urbanizables con algún régimen de protección, concretamente: Riesgo de Erosión- Paisajística (SNU RE-P), Ecológico-Forestal y Paisajística (SNU E-F), Agrícola-Forestal (SNUP A) y de vias pecuarias(SNU-VP).   
A los efectos de determinar más concretamente las normas de protección incluidas en el correspondiente Plan Especial, se han distinguido dos zonas diferenciadas, con el objeto de definir más pormenorizadamente los tratamientos más específicos ajustados a las necesidades de protección, conservación y mejora que presente el espacio; siendo éstas: el Área Forestal, que ocupa la práctica totalidad del paraje, y el área de Uso Público, correspondiente al área recreativa de Fuente Bellido.   
El área recreativa de Fuente Bellido debido a las infraestructuras de que dispone y a las que actualmente se está rehabilitando, que le permite tener un cierto grado de ocupación, cumple la función de absorber la demanda de uso público intensivo que puedan tener los visitantes del paraje, preservándole de los impactos negativos que esta actividad podría originar sobre el mismo. Debido a que los elementos que constituyen el área recreativa se encuentran en mal estado de conservación, el Ayuntamiento, tal y como recoge el estudio de impacto ambiental, ha iniciado los trámites para los procesos de rehabilitación y adecuación de las instalaciones; teniéndose también prevista la realización de un programa de plantación de arbolado con especies autóctonas de la zona.   
En cuanto al contenido de la normativa reguladora de los usos y de la gestión del paraje, se establecen dos apartados fundamentales. En el primero de ellos, se establecen las normas generales para la protección de recursos generales y la regulación de determinadas actividades susceptibles de incidir en el medio natural; y en el segundo apartado normativo se establecen normas específicas dirigidas a la protección de los espacios en función de los valores que presentan.  
Tramitación administrativa  
En fecha 13 de marzo de 2007, el Área de Conservación de Espacios Naturales remitió el presente Proyecto, incluyéndose el correspondiente estudio de impacto ambiental, Proyecto de Plan Especial y Expediente Administrativo, constituido por los certificados e informes que a continuación se detallan:   
- Certificado municipal de fecha 8 de febrero de 2006, suscrito por la Secretaria- Interventora del Ayuntamiento de Casas Altas y el alcalde de dicha localidad, en el que se expone el acuerdo adoptado por el Pleno en la sesión celebrada el 7 de febrero de 2006, relativo a la aprobación del Proyecto y consecuentemente a la decisión de iniciar la tramitación de la Declaración como paraje natural municipal la Fuente Bellido de dicho término municipal.   
- El procedimiento de Información Pública se realizó mediante publicación de edicto en el DOCV número 5.445, de fecha 7 de febrero de 2007; adjuntándose certificado del Ayuntamiento de Casas Altas, de 12 de febrero de 2007, en el que consta que durante dicho trámite no se han presentado alegaciones.  
- Criterio de conformidad positivo, emitido por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, de 7 de diciembre de 2006, en el que se resuelve informar favorablemente a la iniciativa del Ayuntamiento para la Declaración de paraje natural municipal del espacio referido, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 4 del Decreto 161/2004, del Gobierno Valenciano, de regulación de los parajes naturales municipales.   
Consideraciones ambientales  
1. El ámbito del paraje, situado en la cadena montañosa del Sistema Ibérico, se encuentra entre el Río Turia, la Rambla del Val y las Lomas de los Sabinares. Los barrancos de la Umbría, del Pozo, del Peñasco y de la Cueva, atraviesan de Este a Oeste el espacio protegido.  
Aunque la superficie del término es montañosa, las principales alturas se encuentran al sur del paraje, siendo las más destacables: la Loma de las Sabinas, el Peñasco, los Altos de la Casilla, el Gazapo y el Hontanar, superando todos ellos los 1.200 metros, o ya de menor consideración la Loma del cerro o el Puntal del Hinarejo.   
2. En cuanto a la vegetación más representativa de este espacio, destacan las áreas de estrato arbóreo conformadas por pino carrasco (Pinus halepensis) y laricio (Pinus nigra), carrasca (Quercus rotundifolia) y sabina algar, algunas de ellas de gran porte.  
Asociados a estos estratos arbóreos se desarrollan comunidades arbustivas y sub-arbustivas de gran valor como la sabina negral (Juniperus phoenicea), el enebro (Juniperus oxycedrus), el guillomo (Amelanchier ovalis) y diferentes especies de Rhamnus. Dentro del alto valor ecológico que presenta el paraje natural, destacan como hábitats mejor representados los mencionados pinares (9560), los carrascales (9340), los brezales oromediterráneos (4060) y los matorrales arborescentes con Juniperus (5210); asi como los bosques endémicos de Juniperus (9560) y los robledales de Quercus faginea (9240)   
3. Respecto a la fauna presente en el paraje, destaca la presencia de rapaces como el águila real y la culebra europea entre las diurnas, y el búho real y el mochuelo entre las rapaces nocturnas, que emplean esta zona como áreas de campeo y alimentación. Los mamíferos carnívoros están bien representados en el paraje con especies como el gato montés, la gineta, el tejón, la garduña o la comadreja. Destacando la presencia, entre las especies cinegéticas de caza mayor, del ciervo y el corzo, que en los últimos años está colonizando la comarca.  
Destacar que en el ámbito del espacio aparecen siete especies incluidas en la categoría de vulnerables y quince en protegidas, en base al Catálogo Valenciano de especies de fauna amenazadas.   
4. En el área pueden identificarse los siguientes riesgos ambientales:  
- Las zonas más arboladas del paraje, conformadas por especies como el pino carrasco, presentan un elevado riesgo de incendio; siendo menor en las zonas correspondientes con las antiguas parcelas de cultivo, y sobre las que está comenzando a desarrollarse vegetación forestal.   
- De acuerdo con la cartografía temática de la COPUT, y asi se recoge en el apartado correspondiente del estudio de impacto ambiental, existe riesgo de deslizamiento en las zonas más centrales del ámbito del paraje; fundamentalmente por lo que respecta a la zona correspondiente a la cabecera del barranco de la Umbría, y en menor medida, en la ladera Este del Puntal del Hinarejo; no existiendo riesgo de desprendimiento dentro del espacio evaluado.   
- Respecto al riesgo de erosión potencial, se destaca el hecho que sobre más del 70% del ámbito del paraje existe un riesgo de erosión potencial muy elevado; por lo que se alude en la documentación remitida a la conveniencia de realizar actuaciones de restauración y mejora de la cubierta vegetal.  
- La mayor parte del espacio presenta una vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas alta o media, a excepción de dos pequeños sectores en la zona central del mismo en los que el riesgo se reduce a un nivel bajo.   
5. En cuanto al patrimonio arqueológico y etnológico, destacar que dentro del ámbito del paraje existen elementos culturales incluidos en el inventario de bienes inmuebles del patrimonio cultural valenciano de la Conselleria de Cultura, como es el caso del yacimiento arqueológico de La Cueva, y otros elementos de gran interés como las barracas de piedra o los hornos yeseros existentes a lo largo del ámbito del espacio protegido.   
6. Dado que el ámbito del paraje se encuentra incluido dentro de un monte catalogado de Utilidad Pública, en el Estudio de impacto ambiental remitido se hace referencia, en cuanto a los aprovechamientos forestales que se desarrollen en el mismo, que éstos deberán dar cumplimiento a lo estipulado en el Capítulo IV, sección primera (Aprovechamientos en montes catalogados), del Reglamento de la Ley Forestal 3/1993 de la Comunidad valenciana; destacándose que en la actualidad no se está llevando a cabo ningún aprovechamiento maderero en el ámbito del paraje.   
Respecto al aprovechamiento cinegético, el espacio se encuentra incluido en el coto de caza V-10.187, Sociedad de Cazadores el Pinar, contando con un Plan de Ordenación Cinegética, tal y como se exige en la ley 4/89, de 27 de marzo, de Conservación de Espacios Naturales y de la Flora y fauna Silvestres.   
Entre las actividades de esparcimiento que se vienen desarrollando en el espacio, destaca el senderismo, estando el ámbito del paraje por los siguientes senderos de pequeño recorrido:  
- PR-V-131.8 Alto de Barracas  
- PR-V-131.5 Ruta del Turia  
- PR-V-131.6 Ruta del Bohiges y del Val  
Asimismo, el paraje está atravesado por dos rutas incluidas en la Red de Rutas de bicicleta de montaña del rincón de Ademuz (Rutas BTT), constituyendo una infraestructura complementaria a la red de senderos de pequeño recorrido mencionado anteriormente; siendo estas rutas las que se indican a continuación:  
- Ruta 2 - Ruta del Turia (18,4 km.)  
- Ruta 7 - Ruta de Sesga (17,1 km.)  
Asimismo, dentro del paraje, en la zona situada más al norte, discurre la Vía Pecuaria Cordel del Cerro.   
7. En cuanto a los efectos derivados del desarrollo de la actuación, recogidos en el Estudio de impacto ambiental y en el Proyecto de Plan Especial, cabe destacar las siguientes:  
- Se mantendrán dentro del ámbito del paraje las actividades tradicionales que se desarrollan en la actualidad; dado que las actividades cinegéticas, agrícolas y ganaderas, se consideran compatibles con la conservación del espacio, no obstante, se ajustarán a la normativa sectorial que les sea de aplicación.   
- Los posibles impactos asociados a las actividades de esparcimiento que se desarrollen en el paraje serán fundamentalmente los siguientes:  
- Aumento de la producción de basuras y vertidos  
- Incremento de la aparición de especies vegetales oportunistas  
- Afección a la fauna presente en el ámbito por la generación de ruidos o molestias  
- Compactación del suelo por el pisoteo y disminución de la capacidad de regeneración de las plantas  
- La señalización general consistirá en indicadores de actividades, establecimientos, lugares, y aquellos de carácter institucional destinados a proporcionar información sobre la zona, y que se consideren necesarios para la correcta gestión del paraje. Se realizará únicamente en las entradas del paraje y en puntos que por su especial interés lo puedan requerir, siendo su diseño y colocación adecuados a la estructura ambiental donde se instalen.  
- En cuanto a las actuaciones de conservación sobre la vegetación autóctona actual del paraje, los tratamientos consistirán en la poda de los árboles, retirada de los pies muertos, así como aquellas acciones cuyo objetivo sea la formación y potenciación de las comunidades vegetales naturales características del ámbito del Plan.   
8. En cuanto a las medidas protectoras y correctoras, en el Estudio de impacto ambiental se han propuesto, entre otras, las siguientes:  
- El Plan de Uso Público recogerá todas las medidas necesarias para compatibilizar la actividad cinegética con los usos didácticos y naturalísticos del paraje.   
- Todo aprovechamiento forestal susceptible de producirse en el ámbito del paraje se realizará conforme a lo establecido en la Normativa del Plan Especial y en la legislación sectorial vigente en la materia.   
- No está prevista la realización de obras que conlleven movimientos de tierras; no obstante, se atenderá a la obtención previa de la correspondiente licencia urbanística; medida que se haya contemplada en la normativa del Plan Especial.  
- Se prohibirá, con carácter general, el tránsito fuera de las pistas y caminos agrícolas y forestales del espacio; regulándose en el Plan Especial la circulación motorizada dentro del ámbito del paraje, con el objeto de reducir el posible impacto que genere la circulación de vehículos a motor fuera de las zonas habilitadas para ello.   
- Los restos de materiales y residuos diversos serán recogidos evitando su dispersión por la zona, y serán depositados en instalaciones autorizadas.  
- En las reforestaciones únicamente se utilizarán especies autóctonas, evitándose aquellas que no pertenezcan o hayan pertenecido a la vegetación silvestre del ámbito del Plan.   
- Los materiales, tratamientos superficiales, mobiliario, vallas, etc. se adecuarán al ambiente en el que se ubiquen.  
- Para evitar en la mayor medida posible el posible riesgo de incendio, se tomarán todas aquellas medidas necesarias para el mantenimiento de las infraestructuras de prevención y extinción, fomentándose la elaboración de un plan de prevención y extinción de incendios.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
3. En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 16271990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
4. El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
5. El artículo 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
En base a todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Especial del paraje Natural Municipal Fuente Bellido, en el término municipal de Casas Altas (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de impacto ambiental presentado y los condicionantes y modificaciones establecidos en el apartado Segundo de la presente Declaración.   
Segundo   
Se supedita la ejecución del presente Proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Respecto al ámbito del paraje Natural Municipal el mismo se considera aceptable sin perjuicio de que existen otras zonas en el municipio con igual o mayor valor que reciben o pueden recibir medidas de conservación y protección iguales o superiores a las propuestas en el presente Plan a través de diferentes medios legalmente establecidos.  
2. Se revisará lo establecido en los diferentes subapartados integrantes del artículo 4 del Plan Especial (Efectos del mismo) para evitar posibles contradicciones entre los mismos, o puedan originarse confusiones en cuanto a su interpretación. Por ello, debe quedar suficientemente clarificado, y prevalecer, la determinación fundamentada en la idea que el planeamiento municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este Plan Especial deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en él, asignando las clasificaciones y calificaciones del suelo de acuerdo con las normas y criterios establecidos en el Plan Especial, de manera que se respeten las limitaciones de uso impuestas en el mismo.  
3. Deberá revisarse la redacción del artículo 5 del Plan Especial y proceder a su modificación, de forma que se de cumplimiento a lo establecido en la vigente legislación de impacto ambiental en relación a:  
Estarán sometidos a Declaración de Impacto Ambiental los Planes Generales y sus revisiones, en todo caso. Igualmente se someterán a Declaración de Impacto Ambiental las modificaciones del Plan General sólo cuando afecten a Suelo clasificado como No Urbanizable, y los Planes Parciales y Planes Especiales, Incluyendo sus modificaciones. En consecuencia se considerarán también revisiones y modificaciones del Plan Especial, y por tanto sometidas a Declaración de Impacto Ambiental las alteraciones de los límites de las zonas de protección señaladas en el mismo que pueda introducir el planeamiento que se apruebe con posterioridad, incluso aunque supongan un aumento de las condiciones de protección o un incremento de la superficie protegida.  
4. Respecto a las actividades de urbanización y edificación de la sección octava de la normativa del Plan Especial se tendrá en cuenta que a efectos urbanísticos el Plan Especial califica los terrenos como Suelo No Urbanizable de Protección, y respecto a la edificación en lo relativo a las excepciones para equipamiento público estarán permitidas las de nueva planta siempre y cuando no sea posible su instalación en otro tipo de suelo fuera del ámbito del paraje. Asimismo, respecto a la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes en el ámbito del paraje, éstas estarán permitidas siempre y cuando el uso al que se destinen las mismas esté permitido por la normativa del Plan Especial en función de la zona que se trate, debiendo obtener en cualquier caso, informe favorable del Servicio de Parques Naturales.  
5. Respecto al uso público del paraje el mismo debe ser acorde con los usos permitidos en suelos protegidos con carácter forestal, en relación en especial con las actividades recreativas y deportivas que puedan llevarse a cabo en el ámbito del paraje.  
En el apartado B de la sección séptima, se hace mención a alojamiento turístico y otras actividades hosteleras y recreativas vinculadas a construcciones; concretamente, en el artículo 44 se hace referencia a actividades recreativas y de esparcimiento vinculadas a construcciones, no definiéndose de qué tipo de actividades se trata. Por lo que deberá concretarse en la normativa que las actividades recreativas y deportivas deben ser exclusivamente las propias de espacios forestales con protección. De la misma forma, no quedan definidas las áreas destinadas a las mismas, por lo que deberá obtenerse informe favorable del Servicio de Parques Naturales respecto a estas cuestiones, con objeto de poder establecer una mayor concreción respecto a las actividades vinculadas a construcciones que se permitan en el ámbito del paraje, asi como las zonas susceptibles de albergar dichos equipamientos.  
6. Previamente a cualquier actuación que pueda afectar a los bienes incluidos en el Inventario de Bienes Inmuebles del Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, incluidos en al ámbito del paraje, deberá obtenerse informe favorable de la Conselleria de Cultura. Igualmente, se considera que las rehabilitaciones y actuaciones sobre construcciones tradicionales existentes en el ámbito del Plan Especial deberán ser en todos los casos, previamente informadas por el Órgano con competencia sustantiva en la materia.  
En cuanto a lo establecido en el artículo 26.2, deberá modificarse de forma que en su redacción se especifique que los elementos del patrimonio cultural podrán acoger usos turístico recreativos siempre y cuando los usos referidos no impliquen la pérdida de sus valores científicos y culturales, sean compatibles con la normativa del Plan Especial y obtengan previamente informe favorable de la Conselleria de Cultura.   
7. Cualquier actuación que desarrolle y que pueda suponer una afección a vias pecuarias, deberá darse cumplimiento a todo lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo de Vías Pecuarias.  
8. Toda actuación que afecte a Dominio Público Hidráulico y zonas de policía y servidumbre contará, previamente a la ejecución de la misma, con el informe favorable del organismo de cuenca correspondiente.  
9. De acuerdo con la preservación de los valores naturales del paraje propuesto, el Plan Especial incluirá la prohibición de la realización de aquellas obras que generen movimientos de tierra de elevada magnitud, salvo causa debidamente justificada y previa sujeción al régimen de Evaluación de Impacto Ambiental y demás legislación sectorial que le sea de aplicación.  
10. En relación con los valores paisajísticos de la zona, y de acuerdo con el Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del Paisaje de la Comunidad Valenciana, se mantendrán los elementos naturales y se impedirá su degradación (Artículo 7); la gestión y conservación del espacio natural quedará condicionada a la preservación del paisaje (artículo 5); preservándose los hitos y elevaciones topográficas naturales, manteniendo su visibilidad y reforzando su presencia como referencia visual y manteniendo las vistas panorámicas desde posiciones elevadas (Artículo 21). A tal fin el Plan deberá contener medidas específicas que impidan la localización de infraestructuras con incidencia en el paisaje en todo el ámbito de aplicación del Plan.  
11. Con anterioridad a la realización del Plan de Uso Público del paraje se realizarán los estudios pertinentes que permitan realizar una adecuada regulación de actividades tales como la escalada, el senderismo, etc; prohibiéndose tales actividades cuando su realización impida o dificulte la normal realización de los procesos biológicos de la zona. En particular deberá prohibirse la escalada en zonas de nidificación de rapaces, cuando existan comunidades rupícolas de interés o cuando dichos usos perturben el sentido de la utilización adecuada y sostenible del espacio público.  
12. De forma general, en la zona recreativa que se rehabilite se establecerán las medidas oportunas para asegurar la seguridad de las personas, se establecerá un plan de recogida de residuos y limpieza del área, estableciéndose además normas en relación con la permanencia en la misma de animales domésticos.   
13. Respecto a las actividades agrarias a las que se alude en el artículo 30 (Tipos de cultivos e incompatibilidades), deberá corregirse su redacción en el siguiente sentido: se considerarán compatibles en el ámbito del Plan, el mantenimiento de las actividades agrarias que se registren en el momento de la aprobación de éste, siempre y cuando sean compatibles con el planeamiento en vigor en ese momento, y hubiesen obtenido las autorizaciones correspondientes, asi como la Evaluación de Impacto Ambiental favorable si fuese necesaria.   
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto   
La presente Declaración de Impacto Ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunidad Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 20 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental   
Expediente: 37/2007-AIA  
Título: Nueva Subestación Transformadora de 132/20 KV  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SA.U.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Objeto: Suministro de energía a la ribera del río Júcar.  
Localización: Benicull de Xúquer.  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto presentado es construir una subestación transformadora de 132/20 KV en el municipio de Benicull de Xúquer, para mejorar y diversificar el suministro eléctrico, debido a las necesidades de alimentación eléctrica que requiere la comarca de la Ribera.   
La nueva subestación constará de las siguientes instalaciones:  
- Un sistema eléctrico de 132 KV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6 y 6 posiciones correspondientes a dos de línea, tres de transformación y el enlace de barras.  
- Un sistema eléctrico de 20 KV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6, conformado por tres módulos de celdas con un total de 47 posiciones de las que treinta serán salidas de línea, tres de transformación, dos de servicios auxiliares, tres de medida, tres de unión, una de partición, dos de enlace de barras, y tres de baterías de condensadores. Este sistema se completa con la dotación de tres baterías (BC).  
- Una transformación dotada con tres transformadores de potencia de relación 132/20 KV y 40 MVA de potencia cada uno, con sus correspondientes reactancias trifásicas limitadoras de puesta a tierra. Uno de los transformadores se instalará exclusivamente para apoyo ante un fallo de alguno de los otros dos que en condiciones normales de servicio afrontarán el abastecimiento de la zona. Para la alimentación de los equipos y servicios propios de la subestación quedarán instalados dos transformadores de servicios auxiliares (TSA) de relación 20/0,380-0,220 KV y 250 KVA de potencia cada uno.  
- Un edificio en el que se ubicarán las celdas de 132 KV y 20 KV y equipos de control, protección, comunicación, alimentación en BT, etc., necesarios para el correcto funcionamiento de la subestación, así como una pequeña dependencia para aseo y vestuario.   
El diseño de la subestación, con objeto de reducir el espacio ocupado, así como la necesidad de estructuras metálicas y aparellaje de intemperie, será del tipo semicompacto, sistemas eléctricos de 132 KV y 20 KV aislados en SF6 y ubicados en el interior del edificio, y en el exterior los transformadores de potencia, reactancias, baterías, transformadores de servicios auxiliares y pararrayos de las líneas de 132 KV que acometerán a un pórtico de amarre. La ST quedará protegida por un vallado perimetral para evitar la intrusión de personal ajeno, así como cualquier contacto accidental desde el exterior al recinto.  
Para el abastecimiento de agua para el aseo de la ST se realiza mediante depósito enterrado que será periódicamente rellenado. El volumen de las aguas residuales procedentes del aseo será de poca entidad, estando prevista su evacuación, previa depuración mediante un filtro biológico, directamente al terreno a través de un pozo drenante.  
Dado el grado de supeditación que tendrá la potencia al mercado de los municipios del entorno, muy dependientes de esta nueva subestación, se ha previsto instalar una tercera unidad de transformación a 132/20 KV como apoyo en caso de fallo de alguna de las unidades en servicio; la instalación de esta unidad de apoyo se realizará en función de la demanda de la zona.  
La ST Benicull quedará localizada en el cuadrante suroeste del término municipal de Benicull de Xúquer, en el límite con el municipio de Polinyá de Xúquer, en un emplazamiento situado junto al Camino Viejo de Alzira entre la autopista AP-7 y el barranco del Duc. La parcela de actuación ocupa una superficie de 8.600 m² y las instalaciones de la ST ocuparán aproximadamente 3.000 m². No será necesario construir nuevas vías de acceso a la parcela, ya que se encuentra perfectamente comunicada, si bien puede ser necesario acondicionar como acceso principal el Camí Vell de Alzira.   
Esta ubicación se encuentra en una zona clasificada como suelo no urbanizable protegido por riesgo de inundación, de acuerdo con el Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).   
Se presenta junto al Estudio de impacto ambiental, un Estudio de inundabilidad para la ubicación de una nueva subestación eléctrica en Benicull de Xúquer. De acuerdo a las conclusiones del citado Estudio, se proyecta la explanación de la zona de la parcela que ocuparán las instalaciones de la subestación con un relleno compacto de unos 7.250 m³ con motivo de lograr una elevación de cota sobre el terreno hasta la cota +18,00 y evitar el riesgo de inundación del emplazamiento.  
No se han estudiado alternativas, ya que el emplazamiento de la instalación fue propuesto por el Ayuntamiento de Benicull de Xúquer.  
Antecedentes   
Con fecha 27 de abril de 2004, la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana emite la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental aceptable al proyecto de instalación de la ST Benicull.  
Con posterioridad, dado el fuerte rechazo de la población al establecimiento de la subestación en el lugar propuesto inicialmente, a petición del Ayuntamiento de Benicull de Xúquer, se consensuó una nueva ubicación que obligó a la modificación del proyecto.   
Afecciones legales  
En relación con el Planeamiento General del municipio, la zona de estudio se encuentra clasificada como suelo no urbanizable protegido por riesgo de inundación, según se cita en el proyecto y según se indica en la Cartografía Temática de la Conselleria de Territorio y Vivienda. No obstante, este tipo de instalaciones pueden ubicarse en suelo no urbanizable protegido, según la normativa vigente en la materia (Ley 10/2004, de 9 de diciembre).  
En fecha 27 de octubre de 2004, el arquitecto técnico municipal del Ayuntamiento de Benicull de Xúquer emite informe sobre la idoneidad de la ubicación para la instalación que se proyecta, por estar casi en el límite del Término Municipal, muy próxima a la Autopista AP-7 y en la zona más alejada de la población, y con el menor índice de casas rurales habitadas.   
En fecha 22 de junio de 2005, el Servicio de Ordenación Territorial emite informe favorable del Estudio de inundabilidad para la ubicación de la nueva subestación eléctrica en Benicull de Xúquer al considerar suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA) y no existir inconveniente por parte del organismo de cuenca.  
En el informe de fecha 23 de noviembre de 2005, el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia cita que la instalación proyectada no requiere de declaración de interés comunitario.   
El RD 9/2005, de 14 de enero, en su anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminantes del suelo, entre las que se encuentra la producción y distribución de energía eléctrica (CNAE -93 Rev1 40,1). El titular de la actividad, comprobada su inclusión en dicho anexo, estará obligado a remitir un informe preliminar de situación al órgano autonómico competente, según se recoge en el artículo 3.1 de dicha norma.  
Como productor de residuos, debe cumplir lo establecido por la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, y demás normativa vigente en la materia.  
Todo ello sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales   
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
En el Estudio de impacto ambiental se considera que las siguientes acciones pueden generar impactos ambientales:  
- Durante la fase de construcción, el transporte y acopio de materiales, el acondicionamiento del acceso y preparación del terreno, la construcción de cimentaciones y canalizaciones eléctricas, el montaje de paramentos, cubierta y cerramientos del edificio, y la instalación de los componentes internos de la ST.   
- Durante la fase de funcionamiento, la ocupación del espacio, los procesos de transformación de electricidad, el ruido producido por los transformadores y posible generación de residuos de operación.  
En lo que respecta a Espacios Naturales Protegidos y otros lugares de interés, el emplazamiento de la ST Benicull se asienta sobre el área de influencia del Marjal y Estany de la Ribera Sur del Xúquer, catalogada como zona húmeda en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana.  
Además, a 700 m. de la parcela de actuación, se encuentra el LIC Curso Medio y Bajo del Júcar. Se considera que la distancia al mismo es suficientemente alta como para que no se de afección sobre el mismo.  
La instalación de la ST Benicull se integrará en un paisaje característico de la huerta de la ribera baja del Júcar. La parcela de actuación está ocupada por cultivo de cítricos y se encuentra dentro de un entorno también ocupado por cultivos de cítricos. La instalación no afecta a ninguna infraestructura, a excepción del sistema local de riegos por acequias que será restaurado tras las obras para no alterar el abastecimiento de agua de riego. La actuación proyectada tiene un riesgo de vulnerabilidad de las aguas subterráneas alto.  
En lo que respecta a la posible afección al Patrimonio, la prospección arqueológica realizada constata que no existe riesgo de afección arqueológica sobre yacimientos catalogados, ya que los yacimientos arqueológicos se encuentran bastante alejados del emplazamiento de la ST.   
La pantalla de vegetación da una sensación de existencia de un paisaje cerrado. No obstante, la realización de un relleno para elevar la cota de la ST implica dar mayor visibilidad a la instalación.   
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.  
Las acciones a llevar a cabo para la construcción de la ST repercutirán en la alteración de la morfología del relieve y de las características del suelo, así como la emisión de polvo y gases. En primer lugar, se procederá a la tala de la vegetación. El movimiento de tierras afectará a un volumen de desbroce y retirada de tierra vegetal de unos 1.700 m³ de los que la tierra vegetal se acopiará en obra para su posterior extendido en las zonas libres; y un relleno compactado de unos 7.250 m³ con material seleccionado aportado del exterior.   
La generación de ruidos durante la fase de funcionamiento repercutirá en un incremento del nivel de fondo. Las vibraciones no serán significativas, ya que los transformadores están anclados en bancadas independientes sobre suelo firme.   
Durante el desarrollo normal de la actividad, se pueden producir emisión de gases, debido a una eventual pérdida de hexafluoruro de azufre (SF6), gas sintético e inerte que se utiliza como dieléctrico en los interruptores, también puede existir un impacto sobre el suelo y las aguas subterráneas, debido a un posible vertido incontrolado de aceite mineral de los transformadores.   
La instalación generará campos electromagnéticos que pueden repercutir sobre el entorno próximo de la instalación. En este sentido, los valores de campo serán muy inferiores a los máximos recomendados a nivel internacional.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas adoptadas durante la fase de construcción son, entre otras:  
- No se realizará en la zona cambios de aceites, reparaciones ni mantenimiento de maquinaria que puedan provocar contaminación en el suelo.  
- Se instalarán contenedores para alojar residuos originados en las obras y evitar su dispersión.  
- Los materiales de excavación procedentes de estas actuaciones en ningún caso serán depositados sobre el suelo o sobre los drenajes naturales del entorno, para lo cual deberán ser trasladados a vertederos controlados que se hagan cargo de los mismos.  
- Una vez finalizadas las obras, se efectuará la limpieza general de la zona, con el objeto de que no quede ningún residuo o resto de obra. Todos los residuos de obra se retirarán del lugar gestionándose debidamente.  
- Asimismo, se remodelarán o recuperarán todas aquellas infraestructuras que pudieran resultar dañadas por las obras.  
- Se restaurarán los terrenos afectados por las obras no ocupados por edificios de la ST, con aporte de grava en la zona explanada y tierra vegetal en el resto.  
- Si accidentalmente se produjera algún vertido directo de materiales grasos o combustibles provenientes de la maquinaria, se procederá a recoger éstos, junto con la parte afectada de terreno, para su posterior tratamiento o eliminación en centros autorizados.  
- Se deberá garantizar el suministro de agua de riego durante y tras las obras en las parcelas vecinas. Las actuaciones que se realicen en la red de acequias emplearán las técnicas y materiales adecuados.  
- Se realizará un seguimiento arqueológico de las obras en la parcela de actuación y del acondicionamiento de los viales de acceso a la misma.  
Las medidas preventivas y correctoras más destacadas durante la fase de funcionamiento son:  
- Ante el riesgo de un vertido incontrolado del aceite de los transformadores existirá un sistema de recogida de aceite compuesto por una bandeja o cubeta solidaria con la bancada de cada transformador de la cual parte un conducto de evacuación hacia el depósito de recogida de aceite.  
- El aceite procedente del mantenimiento de la maquinaria durante la explotación de la ST será gestionado convenientemente, de forma que se recoja periódicamente por una empresa autorizada.  
- En el caso de que los trabajos de mantenimiento obligaran a la evacuación del gas SF6 de los compartimentos, éste será recogido por un equipo de vaciado y llenado, evitando la descarga libre a la atmósfera.  
- Las aguas procedentes del aseo se desagüarán previa depuración de las mismas, mediante un pozo clarificador y un filtro biológico, a un pozo drenante.  
- Para impedir la propagación de vibraciones, cada transformador irá dispuesto sobre carriles en una losa de hormigón, de forma independiente y aislada del resto de la instalación.  
En cuanto al Programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de impacto ambiental. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
- Se comprobará que la afección de terrenos es la estrictamente necesaria.  
- Se comprobará que todas las actuaciones necesarias para la instalación de la ST se realizarán en el interior de la parcela donde se proyecta la actuación.   
- Se comprobará que el parque de maquinaria, almacén de aceites y combustibles, etc., así como los lavados de maquinaria y puestas a punto de la misma, se localizan en los lugares autorizados.  
- Se comprobará que el nivel de ruido producido no supera los límites máximos establecidos en la legislación vigente.  
- Se controlará que los aceites procedentes de los transformadores son gestionados convenientemente.  
- Se comprobará el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras propuestas.  
Tramitación administrativa  
Con fecha de entrada en esta Conselleria de 26 de febrero de 2007, el Servicio Territorial de Energía de Valencia de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte remitió el Anteproyecto, Estudio de Inundabilidad, el Estudio de impacto ambiental, Documento de Síntesis y anexo adicional conteniendo los informes del Área de Planificación y Ordenación del Territorio y del Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia, correspondiente al proyecto de Nueva Subestación Transformadora de 132/20 KV Benicull (Valencia).   
El Estudio de impacto ambiental ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el BOP nº. 290 de fecha 6 de diciembre de 2006, no habiéndose presentado alegaciones.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el epígrafe 2-g) del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
El Artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
El Artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autoridades sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de la Subestación Transformadora de 132/20 KV Benicull, promovido por Iberdrola Distribución SAU, en el término municipal de Benicull de Xúquer, parcelas 44 y 149 del polígono nº 10, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Anteproyecto, el Estudio de Inundabilidad y el Estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1) Según se establece en el informe del Área de Planificación y Ordenación del Territorio, se deberán adoptar las medidas de adecuación de las infraestructuras y de las edificaciones previstas en el Estudio de Inundabilidad y en el PATRICOVA.  
2) Una vez efectuada la instalación se procederá a la recogida de material sobrante y traslado a vertedero autorizado, y a la restauración al estado original de las zonas afectadas mediante el aporte de tierra vegetal.  
3) Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
4) Con respecto a las emisiones de campos electromagnéticos derivadas del funcionamiento de la ST se estará a lo dispuesto por la Dirección General de Salud Pública, órgano competente en la vigilancia sanitaria de la contaminación electromagnética, de acuerdo con la Ley 4/2005, de 17 de junio. En todo caso, éstas se mantendrán por debajo de los límites establecidos por la Recomendación del Consejo de Ministros de Sanidad de la Unión Europea, de 12 de julio (1999/519/CE), fijados en 5 KV/m para el campo eléctrico y 100 µT para el campo magnético. A la puesta en marcha de la ST, se realizarán mediciones para garantizar el cumplimiento de ambos límites (campo eléctrico y campo magnético), y cuyos resultados se incorporarán al Programa de vigilancia ambiental.  
5) A la puesta en marcha de la Subestación Transformadora, se procederá a medir los niveles sonoros generados al objeto de verificar el cumplimiento de las condiciones establecidas en la legislación vigente, incorporándose los resultados al Programa de vigilancia ambiental.  
6) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Secretaría Autonómica de la Conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
7) De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental, con suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución de las obras.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 17 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 43/2007-AIA  
Título: Plan Especial Para Centro de Educación Infantil y Primaria en SNU Común de Beniarbeig  
Promotor: Ayuntamiento de Beniarbeig (Alicante)  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Beniarbeig (Alicante) y DTTV Alicante  
Localización: Término Municipal de Beniarbeig (Alicante)  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El proyecto propone la creación de una reserva de suelo dotacional que permita crear un nuevo colegio en una parcela clasificada como Suelo No Urbanizable Común en las vigentes NN.SS. de planeamiento de Beniarbeig, (aprobadas por la Comisión Provincial de Urbanismo de Alicante, el 2 de febrero de 1996) adyacente a Suelo Urbano, pasando a Suelo Urbanizable con la calificación de Red Primaria de Reservas de Suelo Educativo-Cultural.  
En concreto la reserva de suelo dotacional que se pretende crear tiene una superficie de 12.772 m², de los cuales 9.851 m² se destinan a reserva de suelo educativo-cultural (PED) y el resto, o sea 2.921 m², a red viaria (PRV) necesaria para facilitar el acceso a dicha parcela. Las parcelas sobre las que se pretenden ubicar la reserva de suelo dotacional y los accesos a las mismas son propiedad del Ayuntamiento de Beniarbeig.  
En la actualidad está en tramitación el Plan General de Beniarbeig el cual contempla esta actuación en estos mismos términos.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
El municipio de Beniarbeig se encuentra situado en la Comarca de la Marina Alta, en la Provincia de Alicante. Limita al norte con Benimeli y Ondara, al sur con Pedreguer y Benidoleig, al este con Ondara y Pedreguer y al oeste con Benidoleig y Sanet y Negrals.  
La parcela en cuestión se encuentra situada en la partida conocida como Illetes, en las proximidades de la zona residencial Rases. Se trata de una zona de relieve plano de carácter agrícola.  
- Planeamiento propuesto  
Responde a la tipología de bloque exento, con un uso característico, educativo-cultural. Se pretende crear un nuevo centro escolar de educación Infantil y Primaria con el perfil de 3 unidades de Infantil y 6 unidades de Primaria, con comedor, con una capacidad de 225 puestos escolares, para lo cual necesita disponer de una parcela de 8.000 m².  
El retranqueo mínimo de la edificación tanto de los lindes como de los viales es de 5 metros. La edificación consta de un sótano y tres plantas, y una zona de aparcamientos destinadas al uso de los docentes.  
Con esto y visto el resto de documentación presentado, se puede afirmar que el proyecto objeto de estudio cumple con la normativa urbanística aplicable vigente en el municipio de Beniarbeig.  
3. Alternativas  
En el Estudio de impacto ambiental (en adelante, EsIA), no se realiza un examen de posibles emplazamientos para el nuevo Colegio.   
El promotor justifica medioambientalmente la solución adoptada por los siguientes aspectos:  
- La parcela seleccionada es de carácter agrícola aunque se encuentra en su mayor parte en abandono. Está cercana a zonas de suelo urbano de nuevo crecimiento.  
- Sus valores naturales y culturales no implican ningún límite a las intenciones del Ayuntamiento de Beniarbeig. No supone un impacto paisajístico para la zona.  
- Los impactos ambientales generados son compatibles y aceptables a efectos ambientales una vez se cumplan las estipulaciones de la propuesta de medidas correctoras y del Plan de Vigilancia Ambiental.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 5 de febrero de 2007 la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Alicante, remitió documentación relativa al Plan Especial para Centro de Educación Infantil y Primaria de Beniarbeig (Alicante), compuesta por Copia Expediente Administrativo, Estudio de impacto ambiental, Plan Especial y Documento de Síntesis, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
Se expuso al público el Estudio de impacto ambiental, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico levante-EMT de fecha 31 de marzo de 2006 y en el DOGV nº 5.240, de 18 de abril de 2006.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por el Secretario del Ayuntamiento de Beniarbeig, de fecha 13 de julio de 2006, en los cuales se incluía certificación de la aprobación provisional, el informe del trámite de información pública realizado.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se ha requerido información o documentación para completar el expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante la tramitación del Plan Parcial:  
1. Informe del Arquitecto Municipal del Ayuntamiento de Beniarbeig, de fecha 25 de mayo de 2006, acerca de la disponibilidad de servicios esenciales del Plan Especial Centro de Educación Infantil y Primaria de Beniarbeig, el cual informa de lo siguiente:  
«... Los terrenos que son objeto del Plan Especial del Centro de Educación Infantil y Primaria de Beniarbeig están en condiciones de disponer de los servicios de abastecimiento de agua potable y alcantarillado, que son gestionados directamente por el Ayuntamiento, puesto que las redes municipales de suministro de agua potable y de evacuación de aguas residuales discurren muy próximas al linde de dichos terrenos, que se hallan situados junto al suelo urbano, ya desarrollado y urbanizado, del municipio, en una zona de expansión urbana, y son suficientes para los usos previstos en el Plan Especial.»  
2. Informe del Servicio de Proyectos y Construcciones Educativas del Área de Infraestructuras de la Dirección General de Régimen Económico de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, de fecha 5 de mayo de 2006, sobre el Plan Especial del centro de educación infantil y primaria Benicadim de Beniarbeig (Alicante), el cual concluye lo siguiente:  
«...Se propone que en el Plan Especial sometido a Informe, se atiendan las siguientes precisiones:  
1. Incluir en el Plan Especial el vial al que da frente la parcela dotacional y la conexión al vial existente a fin de garantizar al acceso a la misma.  
2. El Ayuntamiento deberá proceder a la urbanización del vial y prever eliminar la servidumbre de la línea eléctrica que atraviesa la parcela y cualquier otra existente.  
Se informa favorablemente por esta Conselleria, en cuanto a sus competencias en materia educativa el Plan Especial del centro de educaciön infantil y primaria Benicadim de Beniarbeig (Alicante). condicionado a que se cumplan las dos precisiones anteriores.  
Los parámetros urbanísticos que el planeamiento municipal establezca para la parcela escolar, no deben estar en contradicción con lo establecido por esta administración...»  
Afecciones legales  
Respecto al estudio de impacto ambiental de octubre de 2005,  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF, CTV, Red Natura y PATRICOVA, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
2. Vías pecuarias  
El ámbito de actuación del colegio no afecta a ninguna vía pecuaria de las existentes en el municipio de Beniarbeig.  
3. Ramblas y cauces  
No se ve afectada por ningún curso de agua permanente ni temporal, ni se encuentra en las proximidades de barrancos o torrenteras del sistema fluvial del río Girona, que circula en el sur del sector de Iletes.  
4. Yacimientos arqueológicos.  
Según el EsIA, en el ámbito de estudio no se encuentran yacimientos arqueológicos, no obstante, deberá obtenerse informe relativo al cumplimiento de lo dispuesto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
5. Infraestructuras de transporte energético.  
Aunque en el EsIA no se hace mención alguna, en el ámbito de actuación del Plan Especial queda localizada una línea eléctrica que cruza el sector de este a oeste en la parte superior de la parcela.   
Deberá atenderse a lo dispuesto en la Ley 54/1997, de 27 noviembre, del sector eléctrico, así como a las demás reglamentaciones que la regulan.  
Consideraciones ambientales   
1. La forma del relieve de la zona de estudio es plana. Esta geoforma viene determinada por los rellenos típicos del cuaternario, junto a la dedicación prácticamente exclusiva de estos terrenos a la agricultura de huerta.   
Desde el punto de vista de la litología, el ámbito de estudio se asienta principalmente sobre materiales cuaternarios, fundamentalmente cantos, gravas, arenas y arcillas. Se encuentra situada en la unidad correspondiente a los llanos litorales. Las llanuras litorales son llanuras adyacentes a la costa formadas, fundamentalmente, por la acumulación de materiales de procedencia marina, eólica, fluvial y de ladera. Esto le confiere las siguientes características al suelo: riesgo de erosión actual baja-muy baja, riesgo de erosión potencial alta, vulnerabilidad de acuíferos media.  
La capacidad de uso del suelo es moderada-elevada. En el ámbito de actuación se asigna un uso agrícola huerta. No aparecen áreas degradadas o relieves deteriorados. No aparecen zonas forestales.  
2. De acuerdo con el EsIA presentado, en el ámbito de actuación, no se ha encontrado ninguna especie incluida en los Anexos I y II de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas. Como tampoco se recoge ninguna especie del Catálogo Nacional de Especies Amenazadas (RD 439/1990 de 30 de marzo, BOE nº 82 del 5 de abril de 1992) actualizado por las Ordenes 29 agosto de 1996, 9 de julio de 1998, 9 de junio de 1999, 10 de marzo de 2000, 28 de mayo de 2001, MAM/2734/2002 de 21 de octubre y MAM/1653/2003 de 10 de junio, publicadas todas ellas en el Boletín Oficial del Estado (BOE).  
Según el EsIA, además de la presencia de las especies de cultivo se encuentran formaciones de carácter nitrófilo, producto de las actividades de cultivo, principalmente citricos, y los caminos colindantes. Dado el grado de antropización, las especies encontradas suelen ser de amplia distribución cronológica. Es bastante escasa y poco diversa.  
No se encuentran en el ámbito áreas forestales que hayan sufrido incendios a partir de la entrada en vigor de la Ley 4/1992, de suelo no urbanizable.  
3. En el apéndice del EsIA, se presenta un listado que recoge aquellas especies que de algún modo u otro se relacionan con el área de estudio. Se señala que es una zona de clara tendencia urbana con una elevada influencia antrópica. No señala en que puntos se puede encontrar predominancia de cada especie ni como hacen uso del área de estudio, señalando si es el área de campeo, de nidificación o cuales son los puntos más frecuentes de paso. No obstante, dado el reducido tamaño de la zona de estudio y su elevada antropización, la información a este respecto resulta suficiente.  
Por otra parte, en el listado presentado en el EsIA se han encontrado algunas de las especies con algún tipo de protección de acuerdo con el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección. Aunque no se especifica la afección del proyecto a estas especies que aparecen en el listado.  
Según el EsIA, no cabe indicar la presencia en la parcela de estudio de individuos catalogados como de especial interés o en peligro de extinción, ni se encuentran en el área de estudio, ninguna de las especies del Catálogo nacional de especies amenazadas Real Decreto 439/1990 de 30 de marzo.  
4. Según el EsIA, la conexión a la red de agua potable, se realizará mediante las pertinentes acometidas y red de distribución de agua potable, en el punto de acceso más próximo a la red existente en suelo urbano.  
En cuanto a la producción de aguas residuales, al tratarse de una actuación de carácter dotacional donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o un mayor volumen de aguas residuales. En cualquier caso, las aguas residuales serán vertidas al alcantarillado público, en concreto a la Red de alcantarillado municipal existente colindante a la parcela y conducidas a la estación depuradora de aguas residuales de Beniarbeig en las condiciones establecidas en las ordenanzas municipales de vertido de alcantarillado.  
El saneamiento de las aguas residuales de Beniarbeig se realiza en la actualidad en la depuradora ubicada en Beniarbeig, con un caudal proyectado de 500 m³/día. En la actualidad su caudal de funcionamiento es de 261 m³/día (según ficha de la EPSAR. Se adoptará una red separativa para la red de pluviales como la de fecales.  
Respecto a la hidrología superficial, el sector no se ve afectado por ningún curso de agua permanente ni temporal, ni se encuentra en las proximidades de barrancos o torrenteras del sistema fluvial del río Girona, que circula en el sur del sector de Iletes y no se verá afectado por la ocupación del suelo propuesta en la actuación.  
5. Según el EsIA, el clima de la zona participa de las características propias del clima mediterráneo litoral septentrional, inviernos suaves y veranos calurosos y secos. Las temperaturas medias anuales suelen estar alrededor de los 18 ºC. La precipitación anual media mayor a los 600 mm, con un máximo destacado en otoño que puede alcanzar los 900 mm, un débil máximo secundario en primavera y un período seco estival de unos 3 meses.  
6. El EsIA no presenta un Estudio Acústico. Dada la cercanía al casco urbano consolidado, del ámbito de actuación, se deberán incorporar al EsIA medidas correctoras para corregir los efectos provocados por la maquinaria y demás elementos que pueden provocar algún tipo de alteración del nivel sonoro de la zona en la fase de ejecución del proyecto. Estas medidas deberán contemplarse también en el Programa de vigilancia ambiental.  
El EsIA no integra en su documentación un Estudio de Ordenación y Protección del Paisaje. Únicamente se hace referencia a la afección sobre el paisaje mediante el punto 4.7 PAISAJE (página 42 del EsIA). Según la documentación referida, el paisaje sufrirá una alteración transitoria durante la fase de ejecución como consecuencia de la eliminación de la vegetación, movimiento de tierras, construcción de edificios, etc. Se sustituirá un típico paisaje agrícola por un colegio y por un área verde, manteniéndose el actual paisaje de las zonas limítrofes y exteriores al sector.   
Esta actuación, sobre todo la construcción de infraestructuras y edificios provocará un impacto permanente, de extensión zonal, afectando directamente al paisaje de la zona rural e indirectamente al bienestar de las personas.  
Las medidas correctoras que se establecen en el EsIA van encaminadas a no producir impactos sobre la geomorfología del territorio y sobre la cubierta vegetal más allá de lo estrictamente indispensable e intentar integrar las construcciones con formas naturales y con una cubierta vegetal formada por especies propias de la zona.  
7. El sector se ve atravesado por una línea eléctrica. En el EsIA, no se hace referencia al impacto que pueden ocasionar estas infraestructuras de transporte eléctrico presentes en la zona.   
En el Informe del Servicio de Proyectos y Construcciones Educativas del Área de Infraestructuras de la Dirección General de Régimen Económico de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, de fecha 5 de mayo de 2006, se condiciona la viabilidad del proyecto a que el Ayuntamiento prevea eliminar la servidumbre de la línea eléctrica que atraviesa la parcela y cualquier otra existente.  
Se deberá contemplar en las medidas correctoras la obligatoriedad de proceder al soterramiento y desvío de las líneas eléctricas que afectan al sector, a la distancia y de la forma que se establece en la legislación del sector eléctrico y del transporte de la energía eléctrica.  
8. Según el EsIA, se prevé una mayor influencia de vehículos al área de estudio y en particular un incremento de la densidad de tráfico en los viales de acceso al colegio. Esta afección se hará patente tanto en la fase de ejecución (tránsito de maquinaria y camiones pesados) como en la fase de funcionamiento (aumento del tráfico en la vía). Se tendrá que asegurar que no se producirán alteraciones en el normal funcionamiento de los viales adyacentes, así como se asegurará de que no se ocasiona ningún desperfecto de estos. Se deberán aplicar la legislación vigente sobre protección de los viales de uso público, así como informar al organismo gestor de estos viales de las actuaciones que se desarrollarán, obteniendo de ellos su aprobación.  
9. Según el EsIA, en el ámbito de estudio no se encuentra ningún yacimiento arqueológico localizado en el ámbito.  
El E.I.A, no establece como medidas protectoras iniciales, que previo a cualquier actuación sobre los mismos deberá realizarse un estudio de prospección arqueológica que una vez remitido a la Conselleria de Cultura y Patrimonio, esa misma emitirá un informe vinculante al que quedará sujeto el presente E.I.A. por lo que deberá presentarse un anexo al mismo que recogerá las medidas correctoras, protectoras y de vigilancia que de dicho informe de la Conselleria de Cultura, Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano se deriven.  
Se deberá aportar el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, resultado de contemplar en el EsIA estas actuaciones realizadas, los resultados y el programa de vigilancia y/o medidas correctoras al respecto. Dicho informe será vinculante para la resolución final del proyecto.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, el Plan especial para centro de educación infantil y primaria en SNU común de Beniarbeig (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos a continuación:  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se deberá aportar el informe definitivo emitido por la Dirección General de Patrimonio Valenciano en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
2. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
3. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado, se exigirán a las empresas los certificados que acrediten la entrega de los residuos generados a empresas gestoras autorizadas.  
4. Se deberá contemplar en las medidas correctoras la obligatoriedad de proceder al soterramiento y desvío de las líneas eléctricas que afectan al sector, a la distancia y de la forma que se establece en la Ley 54/1997, de 27 noviembre, del sector eléctrico, así como a las demás reglamentaciones que la regulan el transporte de la energía eléctrica.  
Por ello, antes de la Aprobación Definitiva del Proyecto, deberá presentar ante la Comisión Territorial de Urbanismo la autorización de la empresa propietaria de la línea de transporte eléctrico presente en el sector para su soterramiento y/o adecuación de la misma al proyecto de Plan Especial.  
En la documentación técnica deberá mencionarse el impacto producido por estas instalaciones así como también, se deberán recoger todas las medidas correctoras y de vigilancia ambiental que se llevarán a cabo para el soterramiento y adecuación de las líneas de transporte eléctrico presentes en el sector.  
5. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
6. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de las acequias existentes en la zona deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes propietaria o, en todo caso, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
7. Para la adecuación de la zona verde se deberá utilizar tierra adecuada, en ningún caso residuos, y especies vegetales autóctonas que no requieran gran cantidad de agua para su subsistencia. Dichas especies deberán emplearse igualmente en la restauración de los posibles taludes naturales que se ejecuten con motivo de la urbanización.  
8. En caso de que los cultivos colindantes se vean afectados durante las obras de edificación, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 24 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 164/2005-AIA  
Título: Modificación Puntual nº 57 del PGOU Reserva Suelo Dotacional Educativo en Torremendo  
Promotor: : Ayuntamiento de Orihuela (Alicante)  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU  
Localización: Al Norte del núcleo urbano de Torremendo  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El objeto de esta modificación puntual es la creación de un nuevo suelo dotacional, con una superficie total de 8.000 m², para la posterior ejecución de un Centro Docente.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La parcela está situada al Norte del núcleo urbano de Torremendo, en el límite Norte del Barrio de Las Capitas, frente al Sector J-2 de Suelo Urbanizable y lindante, desde el punto de vista urbanístico con:  
- Al Sur con unas parcelas del Suelo Urbano (PERI) del Barrio de Las Capitas, existiendo una vivienda y una nave industrial en este límite.  
- Al Este con un camino asfaltado.  
- Al Oeste con el Camino del Barrio de Virgen de María, que comunica directamente con el centro de Torremendo.  
- Al Norte con suelo No Urbanizable de Uso Común, según PGOU vigente, y cercano al PERI de Virgen de María.  
El sistema viario será en forma de retícula, conformado por los dos viarios principales ya existentes, al oeste y al este, y dos nuevos viales transversales a los anteriores, con lo que la parcela tendrá acceso en todo su perímetro. Tras la ejecución de estos viales resultará una parcela de 6.560 m².  
El Camino del Barrio de Virgen de María dispone de los servicios públicos necesarios, agua potable, saneamiento, líneas de telefónicas, líneas eléctricas y alumbrado público, salvo el suministro de gas que deberá ser realizado mediante depósito ubicado en la parcela.   
3. Alternativas  
No se han presentado alternativas.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 6 de septiembre de 2005, el Ayuntamiento de Orihuela remite documentación técnica del proyecto, así como certificación de exposición pública y de acuerdo plenario aprobatorio del proyecto, de fecha 31 de mayo de 2005, a fin de que se emita la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.  
En fecha 5 de diciembre de 2005, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante remitió, al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, ejemplar del expediente administrativo y un ejemplar de la documentación técnica, que incluye como anexo el Estudio de impacto ambiental, incoándose el procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental.   
2. Información pública   
El Estudio de Impacto se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario La Verdad de fecha 9 de marzo de 2.005 y en el D.O.C.V. nº 4.974, de 30 de marzo de 2005 .  
Durante el período de exposición pública, un mes, no se presentó alegación alguna sobre el mismo, según consta en los certificados emitidos por el Secretario del Ayuntamiento de Orihuela, en los cuales se incluía la aprobación provisional y el informe del trámite de información al público realizado.  
3. Petición de información o documentación complementaria   
En fecha 23 de febrero de 2005, este Servicio envía Requerimiento de documentación al Ayuntamiento de Orihuela solicitando Informe acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del Patrimonio Cultural, de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En fecha 13 de julio de 2006, este Servicio remite nuevo Requerimiento de documentación a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, en la que se solicita:  
- Solicitud de Informe favorable a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la conformidad del proyecto presentado con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano, vista la existencia de yacimientos catalogados en la pedanía de Torremendo.  
- Especificar el uso del sector en desarrollo situado al Oeste, al otro lado de la carretera.  
- Justificar la idoneidad de la parcela elegida en cuanto a ubicación, no colindante con el casco urbano.  
- Informe del Estudio de Paisaje y del Estudio Acústico.  
En fecha 14 de julio de 2006, este Servicio remite, al Ayuntamiento de Orihuela, copia del nuevo requerimiento de documentación.  
En fecha 21 de marzo de 2007, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante remite copia del informe favorable emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes.  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente se incluyen los siguientes informes recibidos durante el proceso de evaluación de impacto ambiental:  
1. Informe patrimonial emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos sobre la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, de 23 de febrero de 2007, en el que se sustancia el informe vinculante legalmente previsto en el los siguientes términos:  
La documentación presentada, que se refiere a la parcela 27d del Polígono 115 consta de:   
- Memoria de la documentación ambiental  
- Planos  
La documentación aportada hace expresa referencia a la legislación patrimonial indicando que no existen bienes culturales en el ámbito de la modificación.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico el impacto se revela inexistente.  
Por lo que se informa favorablemente, a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, el Estudio de impacto ambiental de la Modificación Puntual nº 57, Torremendo del PGOU.  
El presente informe se contrae al EsIA en los términos en que se ha descrito la actuación literal y gráficamente con el sello de autorización en todas y cada una de las páginas del documento, en prueba de conformidad.  
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, así como a la existencia de Espacios Naturales Protegidos, no se ha detectado, en el área de estudio, afecciones a figura ambiental alguna.  
2. Acequias. En el límite oeste de la parcela existe una acequia que es el sistema actual de drenaje de la misma, y que supone una servidumbre de 4 metros que se debe conservar.  
Las medidas correctores contemplan esta servidumbre, indicando que el proyecto de ejecución del edificio deberá contemplar como adecuación y delimitación.  
3. Yacimientos arqueológicos. El EsIA, presentado y sobre el que se realiza este procedimiento de evaluación, no contiene ningún apartado dedicado al patrimonio, ni presenta estudio alguno sobre posibles impactos, ni medidas preventivas y/o correctoras. Sin embargo, el proyecto dispone de informe favorable, de fecha 23 de febrero de 2007, emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural Valenciano y Museos sobre la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Por tanto, este aspecto se contrae al informe realizado por la Dirección General de patrimonio Cultural Valenciano y Museos relativo al EsIA en los términos en que se ha descrito la actuación literal y gráficamente con el sello de autorización en todas y cada una de las páginas del documento, en prueba de conformidad  
Consideraciones ambientales  
1. La parcela, cuya capacidad agrícola es baja, actualmente, se encuentra en estado de barbecho, estando ocupada su superficie por especies arbustivas y herbáceas, sin uso especial alguno, tal y como recoge el EsIA, por tanto, el impacto, que se producirá en este sentido, será leve visto el estado actual de explotación, así como el valor agrícola del mismo.  
2. La litología del sector está caracterizada por la presencia de margas, conocidas como Margas de Torremendo, cuyo color es el gris-amarillento, que da color al paisaje de esta zona.  
Desde el punto de vista tectónico y sismológico hay que destacar la elevada actividad sísmica, que en Orihuela viene dada por un coeficiente de aceleración sísmica básica ab = 0,16 g. Sin embargo, el EsIA recoge un valor sensiblemente menor correspondiente al término municipal de Pilar de la Horadada, ab = 0,12 g.  
3. El EsIA no presenta catalogación alguna ni de flora ni de fauna, por lo que se carece de elementos de juicio suficientes para emitir una valoración adecuada al respecto, sin embargo, atendiendo a la ubicación de la parcela y a su entorno, se podría considerar que el impacto sobre flora y fauna será LEVE, que no nulo como se establece en el EsIA.  
4. Respecto al abastecimiento de agua potable, el EsIA indica que se realizará mediante conexión a la red de agua potable que discurre por el camino de acceso al barrio Virgen de María (fachada oeste).  
La depuración de las aguas residuales se llevará a cabo mediante conexión a la red de saneamiento trazada bajo el camino anteriormente referido (existen pozos de registro y entronque frente a la parcela).  
Terrenos de cultivo en estado de abandono es lo que actualmente ocupa la parcela sin darse la presencia de ningún otro uso. Sin embargo, en el límite sur de la parcela existe una nave-almacén cuyo uso podría resultar incompatible con el futuro centro docente.  
5. Uno de los factores claves a estudiar para un uso docente son los niveles de ruido existentes en el sector, con el fin de adoptar las medidas adecuadas para garantizar el cumplimiento de los niveles establecidos por la legislación vigente, sin embargo este es un aspecto que el EsIA no ha valorado.  
En el estado actual, por las características del sector y su entorno, parece que se garantizará el cumplimiento de los niveles de 45 y 35 db(A) establecidos para uso dominante Docente, así como los 40 y 30 db(A) establecidos para el interior de aulas docentes, según Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios. No obstante, sería conveniente establecer en las Normas Urbanísticas del Sector algunas medidas destinadas a garantizar dichos niveles, más allá de la situación actual.  
6. El EsIA no presenta ningún anexo que haga referencia específica a la afección del paisaje, siendo que éste actúa como criterio condicionante en los nuevos desarrollos urbanísticos. No obstante, los redactores del EsIA establecen que no habrá impacto alguno, a pesar de no haber hecho una valoración adecuada al respecto.  
Para el medio geofísico, sin embargo, establece como medida correctora la conservación de las condiciones morfológicas del talud del bancal situado en el límite Sur; medida que, por otra parte ayudará a la conservación de la imagen actual del sector y por tanto de la percepción visual del paisaje de la zona, caracterizado por ser un territorio fuertemente ondulado, cuyos desniveles se han solventado mediante la técnica tradicional del abancalamiento.  
A pesar de que el sector se encuentra en un entorno altamente antropizado, caracterizado por la presencia actual o futura de núcleos urbanos tanto por el norte, como por el sur y el oeste, aún mantiene por el este un paisaje agrícola, situación que debería implicar la definición de medidas protectoras con el objeto de conseguir una adecuada integración del paisaje periférico con las nuevas construcciones, articulando la transición entre ésta y el entorno rural, de acuerdo a los criterios establecidos por la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
7. Las medidas correctoras presentadas en el EsIA se consideran adecuadas aunque, se observa carencia de alguna medida relativa a niveles acústicos adecuados a uso docente, así como destinadas a garantizar la compatibilidad de usos o una adecuada integración paisajística.  
El EsIA no presenta plan de vigilancia ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Modificación Puntual nº 57 del PGOU Reserva Suelo Dotacional Educativo en Torremendo del término municipal de Orihuela (Alicante) siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Deberá asegurarse el cumplimiento de las condiciones acústicas en la edificación previstas en la legislación sectorial vigente, exigiéndose los correspondientes certificados de aislamiento acústico, previo a la obtención de la licencia de ocupación de los edificios.   
Asimismo, el Ayuntamiento establecerá en la ficha de planeamiento del sector uso dominante, los niveles acústicos exteriores, de conformidad con el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
En el EsIA se recogerán las medidas protectoras y/o correctoras adecuadas, destinadas a garantizar el cumplimiento de estos límites en un futuro, así como los objetivos de calidad aplicables a dicha zona, como pudiera ser el establecimiento de una franja de protección en la que prohiban determinados usos o la previsión de pantallas acústicas.  
El Plan de Vigilancia establecerá el seguimiento de la evolución de los niveles de ruido, en función del desarrollo de los sectores circundantes, así como el establecimiento de aquellas medidas correctoras, como pudiera ser la colocación de pantallas acústicas o elementos vegetales en el vallado de cerramiento del centro escolar, que aseguren un nivel sonoro exterior por debajo del valor límite establecido en el caso que aumentasen los niveles de ruido.  
2. Visto la elevada actividad sísmica y la naturaleza del edificio cuya destrucción puede ocasionar víctimas humanas, para la ejecución del mismo, se aplicará la Norma de construcción sismorresistente: Parte general y edificación (NCSR-02), utilizando el valor de la aceleración básica, ab= 0,16g que se recoge para el municipio de Orihuela, y no los ab= 0,12g correspondientes a Pilar de la Horadada tal y como presenta el EsIA.  
3. El Ayuntamiento determinará si el uso de la nave existente en el límite sur de la parcela es compatible con el futuro centro docente; en el caso que no lo fuere, tomará las medidas adecuadas, como pudiera ser la reubicación de dicha nave, el cambio de uso de la misma o la disposición de pantallas naturales o artificiales que garanticen su compatibilidad.  
4. Durante la fase de ejecución, se preverá e identificará una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
5. La tierra vegetal extraída, que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que no pierda sus propiedades.  
6. Durante la fase de ejecución, se definirá el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
7. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
Segundo  
Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien aquello relativo a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 2 de abril de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML