Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6779, del 22-05-2012 (2012/4848)

RESOLUCIÓ de 13 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Pobla de Vallbona (73/2007 AIA), Requena (236/2007 AIA), Utiel (35/2007 AIA), Catarroja (246/2007AIA) i Onda (355/2006AIA).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6779

Data del DOGV
:   22-05-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/4848

CVE


Data del document
:   13-04-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Catarroja](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Pobla de Vallbona, la](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de la Pobla de Vallbona (73/2007 AIA), Requena (236/2007 AIA), Utiel (35/2007 AIA), Catarroja (246/2007AIA) i Onda (355/2006AIA). [2012/4848]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que, una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 073/2007 AIA, 236/2007 AIA, 35/2007 AIA, 246/2007 AIA, 355/2006 AIA.  
  
València, 13 d'abril de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 073/2007-AIA.  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU).  
Promotor: Pobla de Vallbona Cards, SL.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Anàlisi Ambiental Integrada de València.  
Localització: carrer Còrdova núm.1, parcel·la I.1, del terme municipal de la Pobla de Vallbona (València).  
1. Objecte del projecte  
El projecte té com a objecte l'autorització d'una activitat de tractament de vehicles fora d'ús al final de la seua vida útil. L'actuació proposada constituïx un dels supòsits establits en l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat. Amb caràcter previ a l'autorització definitiva del projecte caldrà obtindre la corresponent declaració d'impacte ambiental.   
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
D'acord amb el projecte presentat l'activitat s'ubicarà al carrer de Còrdova, número 1, parcel·la I. I.1, del terme municipal de la Pobla de Vallbona (València). Es tracta d'una parcel·la aïllada amb una superfície edificada de 130 m² en una sola planta, amb un total de 1.302 m² de superfície coberta sense tancament lateral. La parcel·la on s'exercirà l'activitat disposa de les següents zones diferenciades:  
- Zona de recepció de vehicles fora d'ús, amb caràcter previ a la seua descontaminació, sota coberta.  
- Zona de descontaminació i magatzematge de residus perillosos sota coberta porticada.  
- Zona de magatzematge d'elements recuperables sota coberta.  
- Zona de recepció de clients en edifici.  
- Zona de neteja i oficina en edifici independent.   
- Zona de menjador per a treballadors en edifici.   
- Zona d'emmagatzematge de vehicles descontaminats.  
Es disposa de tres accessos a la parcel·la, corresponents a una entrada de vianants i dos portes d'accés per a vehicles.  
3. Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental (EIA) no considera alternatives a l'actuació projectada pel que fa a la seua situació, pel fet de tractar-se d'una activitat ja existent a l'emplaçament actual. Les possibles alternatives enfront de la solució adoptada queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, i per les consideracions i solucions adoptades en l'EIA.  
4. Afeccions legals  
L'informe urbanístic municipal, de 13 d'octubre de 2006, emet un informe favorable sobre l'emplaçament per a l'activitat del centre de tractament de vehicles fora d'ús, exposant que es tracta d'un ús provisional per considerar que no necessita construccions de caràcter permanent. D'acord amb el que disposa l'article 191.5 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana, exposa l'informe que poden atorgar-se llicències per a usos o obres provisionals no previstos en el Pla General que no en dificulten l'execució ni la desincentiven, i es requerix l'informe previ favorable de la conselleria competent en urbanisme en municipis de població menor de 25.000 habitants.  
L'activitat projectada és de gestió de residus perillosos, conforme a la Llei 10/1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent en medi ambient.  
L'emmagatzematge de pneumàtics fora d'ús en requerix la inscripció al Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana d'acord amb el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la Producció, Possessió i Gestió de Pneumàtics Fora d'Ús.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I, segons CNAE, que remeten un informe preliminar de la situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 d'esta reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix en l'article 18 la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que pertoque obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
5. Consideracions ambientals  
Respecte a les principals afeccions ambientals del projecte sobre el medi ambient, l'EIA considera diversos impactes ambientals com a conseqüència de l'actuació projectada i en proposa diferents accions protectores i correctores i un programa de vigilància ambiental.   
  
Les instal·lacions del centre de descontaminació i tractament de vehicles fora d'ús disposa de zones diferenciades per a la recepció de vehicles, una àrea de descontaminació i emmagatzematge de peces, i la zona destinada a l'emmagatzematge de vehicles una vegada descontaminats.  
La zona destinada a les operacions de descontaminació de vehicles presenta sòl impermeable i té un elevador consistent en una plataforma amb inclinació cap al seu perímetre exterior, cosa que permet l'arreplega de possibles vessaments cap a les reixetes longitudinals disposades en el perímetre esmentat de la plataforma. Els vessaments són conduïts cap a un depòsit d'arreplega situat sota la plataforma i, posteriorment, es procedix a lliurar-los, periòdicament, a un gestor de residus autoritzat.  
La zona de recepció de vehicles prèvia a la seua descontaminació presenta una coberta per a la seua protecció contra l'aigua de pluja i una solera impermeable amb paviment de formigó, el qual es recobrirà de pintura epoxi i presentarà una inclinació suficient per a l'arreplega de vessaments cap a les reixetes de la zona de descontaminació que comuniquen amb el depòsit cec soterrat.  
El conjunt de líquids extrets als vehicles fora d'ús s'emmagatzemen, temporalment, en envasos i depòsits diferenciats a l'àrea de descontaminació de vehicles. Disposa d'una coberta de protecció enfront d'aigües pluvials i d'una cubeta de retenció de vessaments, i se'n fa el lliurament periòdic a un gestor de residus autoritzat.  
L'arreplega d'aigües residuals domèstiques es realitza en una fossa sèptica, localitzada sota els lavabos de l'edifici d'oficines. Periòdicament, es procedix a arreplegar estes aigües residuals sanitàries mitjançant un camió cisterna per a traslladar-les fins a l'EDAR (estació depuradora d'aigües residuals) més pròxima. D'altra banda, les aigües pluvials de les cobertes s'arrepleguen per mitjà de canalons i baixants i són conduïdes, per mitjà d'una canonada soterrada, per a abocar-les de manera directa a la via pública en part de la façana principal. Les aigües pluvials procedents de les zones descobertes del pati que es destina a l'emmagatzematge de vehicles descontaminats són arreplegades per mitjà de la pendent de la solera per albellons que desemboquen en una fossa de decantació i separació d'hidrocarburs i, una vegada aclarides i lliures de greixos, es conduïxen per a l'abocament a la via pública de la façana principal. Els llots de decantació i els residus d'hidrocarburs són lliurats a un gestor autoritzat.  
6. Tramitació administrativa  
El 20 de març de 2007, es rep, al Registre General dels servicis centrals d'esta Conselleria, un ofici de remissió de la Direcció Territorial de València de la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental (DIA) per al projecte amb expedient 040/04 2.6.5 urbanisme/MDB de l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona. La sol·licitud s'acompanya de la documentació següent:  
- Còpia de l'expedient administratiu instruït a l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona, per a una llicència d'activitat. S'hi inclou el resultat de la informació pública.   
- Projecte de llicència d'activitat d'un centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU).  
- Estudi d'impacte ambiental (EIA)  
Per mitjà d'un escrit de 29 de juny de 2007, es requerix al titular una ampliació d'informació sobre determinats aspectes del projecte presentat, i se'n remet una còpia a la Comissió Territorial d'Anàlisi Ambiental Integrada. Com a resposta a este requeriment el titular sol·licita, el 16 d'octubre de 2007, la interrupció del termini de 20 dies concedit per a l'esmena de les mancances assenyalades i presenta, junt amb esta, una còpia de sol·licitud d'autorització d'abocament davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
El 17 de gener de 2008, el titular presenta una nova documentació com a resposta al requeriment, de 29 de juny de 2007, consistent en un estudi acústic, una addenda al projecte i un informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'estat de l'expedient, iniciat pel titular davant d'esta, sobre una sol·licitud d'abocament d'aigües pluvials al domini públic hidràulic.   
Vista la nova documentació, es requerix al titular, amb data 30 de gener de 2008, l'esmena de diverses deficiències en la documentació presentada. En resposta, el titular presenta, el 28 de febrer de 2008, la documentació complementària, consistent en un annex al projecte, visat per col·legi professional corresponent, els documents d'acceptació de residus i una còpia de la sol·licitud d'abocament d'aigües sanitàries a l'EDAR presentada davant de l'Entitat de Sanejament d'Aigües de la Comunitat Valenciana.  
7. Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que disposa l'annex I de l'apartat 6.c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, i concordants del seu reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se s'hi apliquen.  
L'article 5 de la Llei 2 1989/, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en la formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.  
L'article 16, apartat 2, lletra m del, Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de medi ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes públics i privats, així com dels plans i programes que no requerisquen una avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable, que es desenrotllen al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte Centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU), promogut per l'empresa Pobla de Vallbona Cards, SL, al carrer de Còrdova, número 1, parcel·la I.1, del terme municipal de la Pobla de Vallbona (València), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que s'ha establit en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels següents condicionants:  
1. Prèviament a la posada en marxa de l'activitat caldrà disposar de:  
- Autorització per l'Entitat de Sanejament d'Aigües de la Comunitat Valenciana, per a l'abocament directe a l'EDAR de les aigües sanitàries generades per l'activitat.  
- Autorització d'abocament o un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a l'abocament a la via pública de les aigües pluvials arreplegades a les cobertes d'edificacions i a la solera de la parcel·la.  
- L'informe favorable urbanístic previ de la conselleria competent en urbanisme, d'acord amb el que disposa l'article 191.5 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana, pel fet de tractar-se d'una llicència per a ús o obra provisional en un municipi amb població menor de 25.000 habitants.   
2. La xarxa de pluvials haurà de connectar-se a la xarxa separativa de pluvials del polígon o a la xarxa de clavegueram, una vegada es procedisca a urbanitzar les parcel·les del polígon industrial amb les infraestructures necessàries per a obtindre la condició urbanística de solar.  
3. Les instal·lacions hauran de disposar de les següents mesures protectores per a cada una de les zones:   
- Les zones de recepció de VFU i la zona de descontaminació i emmagatzematge de components retirats dels VFU seran cobertes i disposaran d'un paviment impermeable i sistemes d'arreplega de vessaments cap a un depòsit estanc cec.  
- La zona descoberta destinada a l'emmagatzematge de VFU descontaminats disposarà d'un paviment impermeable i un sistema d'arreplega de pluvials cap a un albelló, el qual, es dotarà d'un sistema clarificador i separador d'hidrocarburs previ a l'abocament.  
- L'àrea d'emmagatzematge de residus perillosos haurà de disposar de contenidors i depòsits d'emmagatzematge temporal, que seran sòlids i resistents al tipus de residu contingut. Hauran d'etiquetar-se reglamentàriament i l'àrea disposarà d'una cubeta de retenció per a l'arreplega de potencials vessaments o, si no n'hi ha, els depòsits seran de doble paret homologats.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà, si és procedent, l'aplicació de nous condicionants.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, cosa que no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
  
València, 13 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 236/2007-AIA.  
Promotor: Aldesa Construcciones, SA.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació.  
Objecte del projecte: sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos geològics de la Secció A, denominada Haba.  
Localització: parcel·la 294 del polígon 28, municipi de Requena (València).  
Òrgan substantiu: MIEXPA.2006/8 (JSH/aa).  
Descripció del projecte  
1. Característiques.   
El préstec Haba se situa a la parcel·la 294 del polígon 28, al municipi de Requena (València), conté calcàries, dolomies, i bretxes calcàries del Cretaci superior, a més de margues i mareses del Miocé inferior, que s'exploten per a construir els terraplens de la plataforma del tren d'alta velocitat.   
La superfície de la parcel·la és de 114.221 m²; l'àrea d'extracció en representa aproximadament un 84%. El volum de tot-u, segons el projecte d'explotació, és de 447.050 m³ i s'extrau en el termini d'11 mesos.  
El préstec se situa en terrenys forestals, on hi ha dos fronts d'una pedrera antiga sense restaurar. Estes circumstàncies són positives per a l'autorització de l'actuació, segons disposa la disposició addicional 1a del Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana. Esta norma legal obliga el promotor a remetre un pla de restauració integral, el qual ha sigut objecte d'un informe favorable per l'òrgan substantiu en matèria forestal.  
  
Als voltants de la pedrera es cultiven vinyes, oliveres, garroferes i fruiters principalment.  
La maquinària empleada es compon de: un buldòzer de 300 CV, una perforadora amb martell al capdavant i boca de 90 mm, dos retroexcavadores de cadenes de 5 m³ i 350 CV, una carregadora frontal de pneumàtics de 7,5 m³ i 350 CV, 6 camions de 15 m³, un tractor agrícola, un camió cisterna i un camió per a servicis de manteniment.  
Les roques es carreguen de les voladures i es transporten directament a l'obra de l'AVE. No hi ha enderrocs permanents ni instal·lacions auxiliars, s'empren vestuaris prefabricats i un excusat químic.   
La pedrera s'explota en sentit descendent. La planificació distingix tres zones que s'aprofiten successivament, amb bancs de 15 metres d'altura i talús de la cara de banc inclinat 72º respecte de l'horitzontal. Una vegada s'esgota cada banc se n'inicia la remodelació mitjançant voladures exclusivament, que originen tres bancs de 5 metres d'altura, amb bermes de 4 metres d'amplària mínima i talús de la cara de banc de 25º respecte de l'horitzontal. Seguixen posteriorment la resta de labors pròpies de la restauració; el pendent final de la vessant resulta ser de 20º. L'excepció a la regla anterior la part frontal de la pedrera abandonada, que s'integra a l'entorn per mitjà de terraplenament i abancalament amb estèrils.  
La plaça de la pedrera es restaura amb les roques inservibles, es construïxen tres bancs d'un metre d'altura, proveïts d'un mur d'escullera o maçoneria i amb pendent longitudinal del 2% cap al sud, com el pendent original.   
En la pedrera treballen 10 operaris per torns.  
La revegetació es realitza mitjançant una sembra composta per les espècies següents: Lolium rigidum, Melilotus officinalis, Agropirum cristatum, Medicago sativa, Vicia sativa, Coronilla juncea, Atriplex halimus, Brachypodium retusum, Stipa tenacissima, Anthyllis cytisoides, Ononis tridentata, Moricanda arvensis, Piptatherum milliaceum i Helianthemum marifolium. A més, les espècies arbustives seleccionades són: Quercus coccifera, Juníperus oxycedrus, Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Teucrium capitatum, Genista scorpius i Rhamnus lycioides.  
Les espècies arbòries seleccionades per a revegetació són Pinus halepensis i Quercus ilex rotundifolia.  
La revegetació es realitza durant els mesos d'octubre i/o març.  
2. Alternatives mediambientals  
En la selecció de l'emplaçament s'han tingut en compte una sèrie de característiques, que complixen els criteris establits en el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana; és a dir: les característiques idònies de les roques per a construir el nucli de la plataforma del tren, la proximitat del préstec a l'obra, la reduïda conca visual de l'actuació, l'existència de dos xicotets fronts de pedrera abandonats al lloc, i la compatibilitat urbanística dels terrenys per a l'activitat minera.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
Amb data 29 d'octubre de 2007, el Servici Territorial d'Indústria i Energia remet una còpia del projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració integral, document de síntesi i memòria tècnica de mesures correctores de la contaminació atmosfèrica, així com el certificat del tràmit d'informació pública del projecte.   
  
El Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental requerix al promotor, a través de l'òrgan substantiu, una documentació complementària el dia 12 de desembre de 2007.  
Amb data 12 de febrer de 2008, l'òrgan substantiu remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació complementària que havia requerit anteriorment al promotor, junt amb una còpia de l'informe sobre el pla de restauració integral, emés pel Servici de Gestió Forestal, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
  
El Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental requerix al promotor, a través de l'òrgan substantiu, una nova documentació complementària l'11 de març de 2008.  
El Servici Territorial de Indústria i energia remet, el 7 de maig de 2008, la documentació complementària que li havia aportat el promotor.  
2. Informació pública  
El Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a este efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5477, de 26 de març de 2007; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 19 de desembre de 2007 es realitza una consulta al Servici de Gestió Forestal sobre aspectes mediambientals de la seua competència.  
Informes sectorials   
1. Informe de compatibilitat urbanística.  
Segons el certificat expedit pel regidor delegat d'urbanisme de l'Ajuntament de Requena, els terrenys del préstec Haba se situen en sòl no urbanitzable de protecció forestal, en els quals és compatible l'activitat minera.  
2. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, de la Conselleria de Cultura i Esport.  
Dins de l'àrea d'explotació no hi ha cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació, a més la prospecció arqueològica no ha localitzat restes de cap cultura material antiga, ni de cap jaciment arqueològic.  
Recorda que qualsevol troballa d'índole arqueològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració amb competències en la matèria i que l'incompliment d'esta obligació pot ser objecte de sanció.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus prescriu les següents mesures correctores:  
- Abalisament i jalonament temporal de tots els elements etnològics que puguen ser afectats per les obres.  
- S'evitarà qualsevol impacte d'obra.  
- En el cas excepcional que les obres hagen d'afectar, amb l'autorització prèvia, algun dels elements etnològics, estos hauran de ser objecte d'un estudi exhaustiu.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià emet un informe favorable l'actuació proposada.  
3. Informe del Servici de Gestió Forestal.  
El Servici de Gestió Forestal emet un informe favorable sobre el pla de restauració integral, després d'introduir-hi les modificacions que van ser requerides oportunament al promotor.  
Afeccions legals mediambientals.  
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre ens mediambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat.  
L'extracció de roques per mitjà d'explosius és una activitat que genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera, ones acústiques i vibracions sísmiques al terreny. La pedrera canvia la geomorfologia i destruïx el sòl i la vegetació del lloc. Durant la fase d'activitat es produïx un impacte visual i paisatgístic, la duració del qual depén de la promptitud a restaurar els bancs ja esgotats. En menor grau, es generen residus i s'augmenta l'ocupació de la carretera per vehicles pesats.  
  
En el cas que la maquinària patisca pèrdues de fluids o se'n duguera a terme el manteniment al lloc sense habilitar un espai impermeable i sota teulada, es podria contaminar l'aigua superficial i subterrània.  
La circulació de camions pel paratge contribuïx al deteriorament dels camins i comporta riscos per a les persones.  
L'explotació podria afectar el patrimoni cultural valencià si n'hi haguera vestigis.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental   
Les mesures correctores de les emissions de partícules sòlides consistixen a: emprar un captador de pols en la màquina perforadora, regar el terreny que s'ha de ripar i els camins, regar els abassegaments o enderrocs temporals, col·locar pantalles tallavent disposades perpendicularment a sobrevent, sembrar espècies herbàcies en l'abassegament de terra vegetal, recobrir amb lona la caixa dels camions, limitar la velocitat a 20 km/h, netejar els baixos i pneumàtics dels camions i instal·lar mostrejadors en la perifèria de la pedrera per a controlar les emissions. Es prescriuen altres mesures complementàries en l'apartat segon d'esta declaració.  
La ciutat més pròxima és Requena, que es troba a 3,5 km de la pedrera. Esta distància amortix les vibracions sísmiques induïdes al terreny fins a valors imperceptibles i esvaïx l'onda aèria causada per les voladures.  
El promotor realitzarà el manteniment de la maquinària en tallers externs; per això es descarta la possibilitat de contaminació de les aigües superficials i subterrànies, excepte per avaries, les quals poden previndre's amb un bon ús i manteniment de les màquines. El manteniment és també una altra mesura correctora important de les emissions gasoses produïdes per la maquinària.  
S'elimina la càrrega sòlida de l'escolament per mitjà de barreres de sediments i dos basses de decantació disposades en sèrie, que funcionen per vessament. Els sediments es netegen per a mantindre les basses a la seua capacitat màxima. Una vegada acabada la restauració s'omplin.  
La cota mínima d'extracció supera la cota mínima del drenatge natural.  
L'abassegament de terra vegetal posseïx una cuneta perimetral per a evitar-ne l'erosió i llavat. El depòsit posseïx forma prismàtica, de secció trapezoïdal i alçària inferior a 2m, se situa en terreny horitzontal i al resguard de l'acció del vent.  
Les labors de revegetació constituïxen la mesura correctora principal que contribuïx al retorn de la fauna al seu hàbitat.  
Les vessants restaurades posseïxen un pendent inferior a 20º i són estables; esta última condició és necessària per a la implantació de la vegetació. Les bermes són d'amplària variable; per això conferixen un aspecte natural als terrenys i contribuïxen a la integració geomorfològica a l'entorn.  
Els impactes visual i paisatgístic són reduïts, per situar-se la pedrera entre tossals i a menor altitud, fora de la conca visual de la carretera pròxima; a més, la duració dels impactes és curta perquè els bancs esgotats es restauren amb promptitud.  
El titular es compromet a un manteniment sistemàtic i periòdic de la pista i accessos al lloc perquè es troben permanentment en bon estat.  
  
S'instal·la un equip per a llavar les rodes dels camions per a evitar la dispersió de fang per les vies d'accés.  
Els residus sòlids urbans s'emmagatzemen en un contenidor estanc i proveït de tapa.  
L'informe final de Patrimoni Cultural Valencià és favorable i manifesta no tindre constància de l'existència de cap d'element cultural que puga veure's afectat per l'actuació.  
Aldesa Construcciones, SA, col·locarà senyals de circulació en els camins.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'annex I, grup 2.a.2 del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 3.1 de l'esmentat Reial Decret Legislatiu 1/2008.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de les autoritzacions administratives que li siguen preceptives, el projecte d'explotació de l'autorització d'explotació del préstec denominat Haba, situat a la parcel·la 294 del polígon 28, municipi de Requena (València), i el seu pla de restauració integral, sempre que el projecte es desenrotlle segons les mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, el pla de restauració integral, així com les establides en l'apartat segon d'esta declaració.  
  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'hauran de complir les condicions següents:  
1. Esta declaració, junt amb l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració integral, hauran d'estar disponibles en l'explotació a disposició del personal de vigilància i inspecció de la Generalitat Valenciana.  
  
2. Els camins pels quals circulen els camions, així com les àrees de l'explotació susceptibles de generar emissions de pols, es regaran durant la jornada laboral totes les vegades que calga per a mantindre permanentment humida la superfície del terreny. L'única polseguera admissible és l'originada per l'entrebanc de la voladura.  
3. Les voladures es regaran mentre se'n faça la càrrega.  
4. El camí que utilitzen els camions per a arribar fins a la pedrera es trobarà permanentment net i en bon estat de conservació.  
5. Les basses de decantació estaran tancades per una tanca perimetral. Una vegada conclòs el període de la vigilància ambiental, s'ompliran i es retirarà la tanca.  
6. Es col·locarà permanentment una mànega indicadora de la direcció del vent a la cota més elevada de la pedrera. D'acord amb la idea postulada voluntàriament per Aldesa Construcciones, SA, en les mesures de protecció ambiental (apartat 4.1 de l'estudi d'impacte ambiental, p. 14 de l'annex al projecte del préstec), les voladures procurarà realitzar-les amb vent en calma.  
7. S'instal·laran pantalles tallavent a les zones on calga protegir els conreus de les emissions de pols. Les pantalles aniran orientades perpendicularment a sobrevent i tindran una alçària mínima de 2 m.  
  
8. El promotor regarà els conreus pròxims quan se'n puga veure compromés el seu desenrotllament per estar coberts de pols procedents del préstec.  
9. El manteniment de la maquinària es realitzarà en tallers externs a l'explotació.   
10. Durant l'activitat de la pedrera s'observarà el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als seus voltants.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 15 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 35/2007-AIA.  
Títol: explotació porcina d'encebament.  
Promotor: Diego Viana Solaz.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Utiel.  
Objecte del projecte: obtindre la llicència ambiental per a l'explotació porcina d'encebament.  
Localització: partida Las Tablas, polígon 5, parcel·la 129, del terme municipal d'Utiel (València).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
Es pretén obtindre la llicència ambiental per a l'activitat porcina d'encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:  
L'activitat es projecta per a un activitat de 1.144 porcs d'encebament, que s'engreixaran des dels 20 kg fins a 100 kg p. v., moment en què es destinen a l'escorxador. A continuació es procedirà a netejar i desinfectar les naus i al buidatge sanitari. Es realitzaran 3,3 cicles/any.  
La superfície cadastral de la parcel·la és de 21.070 m², dels quals 982,72 m² correspondran a la superfície construïda, composta per una única nau, de base rectangular i coberta de dos aiguavessos.   
Els porcs s'engreixaran sobre alimentadors de cadena contínua, sota els quals discorreran les fosses de purins amb una profunditat mitjana de 0,5 m, estanques i impermeables, on quedaran retinguts els purins generats a l'explotació. La capacitat d'emmagatzematge de les fosses serà de 316,8 m³, des de les quals s'evacuaran per una canonada els purins fins a la bassa de purins de 330 m³, que estarà tancada i impermeabilitzada, ubicada a l'exterior de les naus; caldrà preveure una capacitat total d'emmagatzematge suficient per a contindre els purins produïts durant més de tres mesos, autonomia mínima exigida per l'article 5 del Reial Decret 324/2000, de 3 de març, d'Ordenació de les Explotacions Porcines. Les aigües residuals es canalitzaran directament a la bassa de purins.   
El purí generat a l'explotació serà de 2.460 m³, cosa que comporta una producció de 8.294 kg de N, calculat sobre la base del Reial Decret 324/2000. S'utilitzarà com adob orgànic, sense sobrepassar els 170 kg de N/ ha, tal com establix el Reial Decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües enfront de la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries; per això són necessàries 48,78 ha de superfície agrícola on aplicar el purí, disposant-se de 49,20 ha, per a les quals s'aporta una cèdula cadastral, plànol parcel·lari i autorització firmada de cada un dels propietaris.  
La gestió de cadàvers es realitza per mitjà de la retirada a un contenidor homologat ubicat fora de la zona d'activitat ramadera, i la posterior arreplega per una empresa gestora autoritzada, tal com establix el Reial Decret 1429/2003, de 21 de novembre, pel qual es regulen les condicions d'aplicació de la normativa comunitària en matèria de subproductes d'origen animal no destinats a consum humà.  
L'explotació estarà envoltada d'una tanca metàl·lica. La càrrega i descàrrega d'animals a l'explotació, així com la descàrrega de pinso es realitzarà des de l'exterior de l'explotació, habilitant-hi molls de càrrega-descàrrega d'animals, i ubicant les sitges el més pròxim possibles a la tanca perimetral de la granja. Es col·locarà una malla antipardals en totes les finestres. S'opta sistemàticament per pressió amb motxilla, per a la desinfecció de rodes i resta dels vehicles que accedisquen a l'explotació. Es disposarà de malles antipardal a les finestres de les naus per a evitar l'accés d'animals vectors de malalties.  
No s'han calculat les necessitats hídriques de l'explotació i s'ha projectat un sondeig a la parcel·la per a abastir l'explotació.  
L'explotació es localitza a més de 1.000 m del nucli de població més pròxim.   
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
L'expedient es va iniciar el 9 de febrer de 2007, amb la remissió per part de la Comissió de Qualificació d'Activitats d'un projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal.  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el Butlletí Oficial de la Província número 249, de 19 d'octubre de 2007, inserció al tauler d'edictes, així com notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient municipal recull els informes següents:  
- Informe favorable del veterinari oficial del centre de salut pública municipal, on indica que falta el gual de desinfecció o alternatives, falta acreditar el sistema de destrucció de cadàvers i retirada d'estos, falta especificar horaris i itineraris d'eliminació de purins per a minimitzar molèsties als veïns.   
- Informe favorable de l'aparellador municipal.  
- Informe favorable de l'enginyer industrial municipal.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Autorització de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport al projecte de prospecció arqueològica i etnològica de la zona afectada per la granja porcina.  
- Autorització prèvia de la Conselleria de Territori i Habitatge (actual Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge). L'informe preceptiu favorable de la Conselleria d'Agricultura queda condicionat al fet que l'activitat no supere la capacitat productora del grup al qual pertanyen (2n) i sempre que no existisquen sol·licituds d'altres interessats, i en este cas es tindrà per caducada (després del requeriment previ) la seua autorització una vegada hagen transcorregut sis mesos sense exercir el seu dret.  
- Petició d'un informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, relatiu a la sol·licitud d'aprofitament d'aigües subterrànies.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable, subzona XIII agrícola, on es permet l'ús proposat, segons la normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha inclòs la descripció del medi natural, on s'ha inclòs com a mitjà inert: climatologia, edafologia, geologia, hidrogeologia i medi perceptual; com a mitjà biòtic: flora i fauna. A més s'inclou la definició del medi socioeconòmic i cultural.  
El sòl on es localitza l'explotació es caracteritza per ser profund, de textura variable. Fisiogràficament, correspon a un relleu ondulat. La hidrologia de la zona és d'escassa rellevància, segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria; la superfície on s'exercix l'activitat es localitza en un sòl amb una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers alta, i per això caldrà tindre en compte l'aplicació de mesures que eviten la contaminació de sòl i aigua per percolació de purins, així com cenyir-se a les dosis necessàries d'adobament orgànic en cada parcel·la. La vegetació correspon a conreus de secà, predominantment vinya, associada ocasionalment a ametler i olivera. El paisatge correspon a una zona agrícola de secà, amb presència d'explotacions ramaderes disperses.  
  
La zona on s'exercix l'activitat no presenta valors ambientals rellevants, sent els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte: l'aigua superficial i subterrània, per lixiviació de purins o percolació d'estos associada a una incorrecta gestió del purí a la mateixa explotació o bé durant la seua utilització com adob orgànic; el sòl, per alteració de les seues propietats físiques, químiques i biològiques associades a la incorrecta gestió de purins en la utilització com adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associada als purins generats i a la presència d'animals principalment.  
  
La descripció de les accions del projecte susceptibles d'impactar sobre el medi ambient s'ha referit tant a la fase de construcció com a la de funcionament.  
La identificació i valoració d'impactes, s'ha realitzat a partir de matrius causa-efecte. De la identificació i valoració d'impactes recollida en l'estudi d'impacte ambiental, es conclou que, a pesar que els impactes més rellevants poden succeir durant la fase de funcionament, tal com es projecta en l'explotació de l'activitat, no es pot considerar que es produïsca cap impacte d'elevada magnitud.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen una sèrie de mesures que cal adoptar durant la fase d'obra i explotació, de manera que reduïsquen, eliminen o compensen aquells efectes negatius que pogueren produir-se sobre el medi i que es basen en una adequada construcció de les instal·lacions i en el correcte maneig proposat per a l'activitat.  
Es proposa un programa de vigilància ambiental tant per a la fase de construcció com per a la de funcionament. Per a la fase de construcció es proposa:  
- Realitzar un control del depòsit de pols sobre la vegetació localitzada en un ràdio de 300 m al voltant del perímetre exterior de l'àrea d'actuació.  
- Realitzar un estricte control sobre la gestió dels residus tòxics i perillosos.  
- Controlar la destinació final dels materials sobrants de les excavacions, verificant que es traslladen a abocadors autoritzats.  
Per a la fase de funcionament es proposa:  
- Control de l'aplicació de purins en parcel·les autoritzades amb este fi, amb conreus agrícoles, i sempre situades a més de 1.000 m de qualsevol nucli de població i més de 1.000 m del sondeig d'abastiment de Las Cuevas d'Utiel. Així mateixa la dosi d'aplicació no haurà de superar els 170 kg de N/ ha.  
- Es presentarà anualment davant de l'Administració un informe del desenrotllament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol possible incidència de caràcter ambiental que poguera produir-se durant el seu desenrotllament. Estos informes inclouran una anàlisi dels purins per a verificar-ne la composició i garantir una adequada aplicació com adob orgànic.  
L'activitat es considera viable, des del punt de vista mediambiental, sempre que les mesures correctores propostes en l'estudi d'impacte ambiental es complementen amb l'adopció dels condicionants recollits en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits disposats en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats legalment establides, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte d'explotació porcina d'encebament, situada al polígon 5, parcel·la 129, terme municipal d'Utiel (València), promoguda per Diego Viana Solaz, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Amb caràcter previ a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor haurà de justificar legalment, davant d'esta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, la procedència de l'aigua potable que s'ha d'utilitzar.  
- Caldrà presentar una còpia del programa de vigilància ambiental davant d'esta Direcció General amb la periodicitat establida en l'estudi d'impacte ambiental.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen en l'explotació, han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, acumulant-se en contenidors homologats a este efecte, i retirats per un gestor autoritzat.  
- Es comunicarà a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; cosa que no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 9 de maig de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 246/2007-AIA.  
Títol: Centre vehicles fora d'ús (VFU).  
Promotor: Desguaces Masena, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció Territorial de València. Activitats qualificades.  
Localització: c/ Senda de les Ànimes, s/n, al terme municipal de Catarroja, província de València.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'empresa Desguaces Masena SL, pretén dur a terme l'activitat de centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU) en una nau del polígon industrial de Catarroja, sítia al carrer Senda de les Ànimes, s/n, del municipi de Catarroja, a la província de València.  
  
L'activitat com a CAT consistirà a recepcionar, descontaminar i realitzar el desmuntatge adequat dels materials del VFU, reutilitzant, reciclant i valoritzant-ne al màxim els components.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es projecta ubicar les instal·lacions en una parcel·la classificada com a sòl urbà, de qualificació industrial, del polígon industrial de Catarroja (València).  
Sobre la parcel·la, s'eleva una nau industrial amb superfície útil de 368.12 m², sota teulada i amb paviment impermeable.  
Les obres consistiran en l'adequació de la nau industrial esmentada per al desenrotllament de les activitats de CAT, les quals es portaran a terme a l'interior d'esta.  
La nau es disposarà en unes quantes zones en què es desenrotllaran les operacions per al tractament dels vehicles. La planta baixa es destinarà a la zona de recepció i emmagatzematge de vehicles, zona de descontaminació de vehicles i emmagatzematge de RPs, zona de circulació, zona de desmuntatge, zona d'emmagatzematge dels VFU descontaminats, neteja, oficina i vestuari, mentre que l'entresolat descobert constituirà el magatzem de peces i components.  
Els pisos, parets i barandats, així com els angles formats entre si, es construiran a prova de filtracions. Estaran proveïts de revestiments llisos i susceptibles de fàcil neteja.  
Fins a una altura d'1,5 m, com a mínim, seran de material llavable i resistent als agents químics empleats en la neteja.  
Es procurarà solar el pis amb un lleuger pendent a fi de poder arreplegar les aigües de neteja per mitjà d'un sifó hidràulic.  
El procés industrial que es du a terme per a l'activitat esmentada està compost per la compra del vehicle fora d'ús donat de baixa en la circulació, l'emmagatzematge temporal del vehicle en la zona de recepció de vehicles en espera de ser descontaminat, l'extracció de les substàncies contaminants que existixen a l'interior dels automòbils seguit de l'emmagatzematge en tancs independents dels cinc tipus diferents de residus líquids generats, desmuntatge dels pneumàtics i finalment, el pas del cotxe descontaminat a la nau de desballestament per al seu desmuntatge en peces i la seua posterior venda. S'estima que el nombre de vehicles que es tractarà serà, aproximadament, de 2 VFUs/dia.  
  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afeccions legals  
La indústria sol·licita una llicència d'activitat municipal per a la instal·lació d'un centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil que atorga l'Ajuntament de Catarroja.  
L'activitat projectada és, conforme a la Llei 10/1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus perillosos; en conseqüència, queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la conselleria competent en medi ambient.  
L'emmagatzematge de pneumàtics fora d'ús en requerix la inscripció al Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el Decret 2 2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la Producció, Possessió i Gestió de Pneumàtics fora d'Ús.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre Activitats potencialment contaminades del sòl, exigix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació del seu annex I segons CNAE remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de la reglamentació esmentada.  
  
La Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix en l'article 18 la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que pertoque obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals.  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes  
Les principals accions del projecte amb possible afecció, positiva o negativa, sobre els factors ambientals de l'entorn en què es projecta la ubicació del CAT són:  
- Funcionament del CAT: emmagatzematge previ, tractament i emmagatzematge posterior de residus.  
- Manteniment del CAT: generació de RSUs, neteja de les soleres i cubetes, etc.  
- Gestió d'aigües residuals: pluvials de cobertes, pluvials d'escolament, sanitàries i de llavat de les instal·lacions.  
- Desmantellament de les instal·lacions: comporta l'adequada gestió d'aquells residus que hagueren quedat romanents a les instal·lacions, així com la maquinària del CAT i, si pertoca, la correcta gestió de sòls contaminats.  
Pel que fa als residus que es generen, són de tres tipus:  
a) Aigües residuals: les aigües fecals de les neteges s'aboquen a la xarxa de clavegueram municipal mentre que les aigües residuals resultants de la neteja per neteja del sòl de la nau es canalitzen per mitjà de superfícies de sòl inclinades fins a desembocar en un albelló central, i de l'albelló es canalitzen cap a la cisterna depuradora instal·lada a la nau, des de la qual, una vegada depurada l'aigua, es canalitza cap a la xarxa de clavegueram municipal.  
b) Residus sòlids: esta activitat no produïx residus sòlids en quantitats destacables; els generats a causa del funcionament normal de l'activitat s'emmagatzemen fins a posar-los en disposició d'una empresa de reciclatge de metalls lleugers segons la seua naturalesa, i són retirats pel servici d'arreplega de fems de la població on se situa l'activitat.  
  
c) Residus líquids: els líquids contaminants retirats dels vehicles són aspirats mitjançant bombes independents i s'emmagatzemen en depòsits separats per tipologia, en espera de ser arreplegats per l'empresa acreditada d'arreplega de residus. Estos residus són del tipus gasolina, gasoil, aigües del radiador i de l'eixugaparabrisa, líquid de frens i líquid d'embragatge i oli lubricant i valvulina, que són classificats i emmagatzemats en cinc depòsits diferents i separats entre si. Esta activitat no produïx un altre tipus de residus líquids, excepte els generats per la neteja personal dels operaris, que queden englobats amb les aigües residuals.  
  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental  
Com a mesures preventives i correctores s'adopten les següents:  
- Ventilació: s'ha previst dotar la instal·lació amb ventilació forçada a la zona de descontaminació. D'esta manera es pretén previndre l'acumulació de gasos, en cas de produir-se per emissions difuses als vehicles fora de la seua vida útil, i evitar la generació d'atmosferes potencialment explosives.  
- Protecció contra incendis: com a mesura preventiva, la instal·lació estarà dotada amb un sistema de protecció contra incendis que consta d'una boca d'incendi BIE-25 i, segons s'indica en el projecte d'activitat, es tindran set extintors distribuïts a la zona de descontaminació, mur lateral dret de la nau, mur lateral esquerre de la nau, quadre elèctric i en proximitat als depòsits d'hidrocarburs.  
- Formació i informació: cada un dels operaris del CAT rebrà la informació i formació adequada, de manera que estiguen prou capacitats per a fer front a les distintes responsabilitats, d'acord amb el lloc de treball que tinguen assignat. Hi haurà almenys una persona amb la formació suficient per a ser responsable del pla d'emergència.  
  
- Vessaments accidentals: totes les activitats de CAT es duran a terme a l'interior d'una nau industrial. Tot i això, aquells punts on es puguen produir vessaments estaran dotats de cubetes d'arreplega, estancs, impermeables i de capacitat suficient per a retindre el vessament. D'altra banda, els depòsits de doble paret per a l'emmagatzematge de residus líquids són aeris, cosa que facilitaria la detecció de qualsevol fuga.  
En cas de produir-se un vessament de gran volum, s'entén que la mateixa instal·lació, amb sòl de formigó, actuaria de cubeta estanca, atés que la solera té un lleuger pendent, que evitaria la fuga de qualsevol líquid a l'exterior.  
A més, l'empresa disposarà de material absorbent adequat a la naturalesa dels distints residus líquids.  
Així mateix, el programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.  
Durant la fase de construcció del CAT:  
- Prèviament a l'inici dels treballadors, s'incorporaran al plec de prescripcions tècniques particulars de les obres les mesures preventives i/o correctores proposades, de manera que l'empresa licitadora en prenga coneixement i quede obligada contractualment a aplicar-les.  
- A l'inici de les obres, caldrà posseir la declaració d'impacte ambiental i la llicència municipal d'obres.  
- Es comprovarà que les arreplegues de materials de construcció s'ubiquen en zones adequades perquè no es produïsca l'ocupació de vials sense autorització.  
- Els treballs s'executaran únicament durant la franja horària corresponent al període diürn o de torn laboral habitual.  
- Si durant l'execució dels moviments de terra propis de l'obra es troben restes o objectes de valor arqueològic, el descobridor, en el termini de 48 hores, haurà de comunicar la troballa i lliurar els objectes trobats a la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, o a l'Ajuntament de Catarroja, qui al seu torn donarà compte de la troballa a la Conselleria dins dels dos dies hàbils següents. S'exceptuaran d'esta obligació de lliurament aquells objectes l'extracció dels quals requerisca una remoció de terres, que quedaran al lloc on es troben fins que la Conselleria acorde allò que corresponga.  
- Tots els residus generats durant la fase de construcció seran gestionats segregats en funció de la seua naturalesa a través de gestors autoritzats per a això.  
Durant la fase de funcionament del CAT:  
- Abans de l'entrada en funcionament, caldrà disposar de les autoritzacions com a CAT, com a gestor de residus perillosos, com a productor de pneumàtics fora d'ús (si és que ambdós autoritzacions no es troben compreses en la de CAT), i de l'autorització d'abocament al clavegueram municipal.  
- Es comprovarà l'eficàcia de les mesures preventives i/o correctores adoptades i, en cas que es comprove que estes no resulten adequades, s'aplicaran mesures addicionals, comunicant este fet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà la procedència de l'aplicació d'estes noves mesures.  
- Mensualment, es comprovarà el bon estat de les mesures preventives i/o correctores, i se'n realitzarà el manteniment o reparació en cas que calga.  
- Abans d'iniciar l'activitat, cal obtindre el document d'acceptació per a cada un dels residus perillosos que es generen al centre, expedit per un gestor autoritzat per a estos residus i que preferentment estiga geogràficament pròxim.  
- Abans d'iniciar l'activitat, cal cerciorar-se de l'existència de gestors autoritzats per a l'arreplega dels residus no perillosos, produïts a les instal·lacions.  
- Les condicions d'envasament, etiquetatge i emmagatzematge de residus es duran a terme d'acord amb el que s'ha especificat en la legislació vigent.  
- Es disposarà d'un registre on es registraran i guardaran durant almenys cinc anys els certificats de destrucció emesos per a cada VFU tractat, els documents d'acceptació dels residus perillosos i els documents de control i seguiment dels residus perillosos generats i retirats.  
  
- Es complirà el que establix l'autorització d'abocament.  
- Es promourà la reutilització en les pròpies instal·lacions de part dels residus extrets dels VFU.  
- Anualment, i abans de l'1 de març, es presentarà la memòria anual d'activitats de gestió de RPs, davant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Durant la fase d'abandó del CAT:  
- Inicialment, es gestionaran adequadament tots els residus procedents de les activitats de descontaminació que encara queden a les instal·lacions.  
- Al començament dels treballs de desmantellament, es controlarà que la maquinària que s'ha d'utilitzar a les obres complix les limitacions vigents sobre l'emissió de contaminants, sorolls i vibracions.  
- Atés que es tracta d'una activitat potencialment contaminant del sòl, es comprovarà l'estat del sòl a les zones més crítiques de la parcel·la: zona de recepció i descontaminació de VFUs, zona d'emmagatzematge de residus perillosos i la zona en què els gestors de residus en duran a terme les operacions de càrrega. Si se supera el nivell genèric de referència i hi ha probabilitat que els contaminants presents al sòl entren en contacte amb algun receptor amb conseqüències adverses per a la salut de les persones o el medi ambient, s'arreplegaran i gestionaran com a residu perillós,  
- Es procurarà la reutilització de la maquinària del CAT en alguna altra instal·lació.  
- Tots els residus generats durant la fase d'abandó seran gestionats segregats en funció de la seua naturalesa, a través de gestors autoritzats per a això.  
Tramitació administrativa.  
Amb data 6 de novembre de 2007, va tindre entrada a la Direcció General de Gestió de Medi Natural un escrit de la Direcció Territorial de València pel qual se sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia el corresponent expedient. S'hi incloïa:  
- Projecte tècnic  
- Estudi d'impacte ambiental  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública mitjançant la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) des del 29 de novembre de 2004 al 21 de desembre de 2004, sense que s'hagen formulat al·legacions respecte d'això.  
Consideracions jurídiques.   
- El projecte examinat constituïx, segons el que disposa l'apartat c.1, de l'annex I, del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
- L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
- L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.   
  
- L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental, de projectes públics i privats, així com els plans i programes que no requerisquen d'avaluació ambiental estratègica, d'acord amb la normativa aplicable que es desplegue al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte centre de vehicles fora d'ús (VFU) promogut per Desguaces Masena SL, que s'ha d'ubicar al polígon industrial de Catarroja, al carrer de la Senda de les Ànimes, s/n, del terme municipal de Catarroja, província de València, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels següents condicionants:  
1. S'haurà d'obtindre el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram per a les aigües sanitàries i pluvials.   
2. Els vessaments produïts a la zona de descontaminació i zona de magatzem de productes perillosos, segons el pla visat amb data 3 de març de 2008, hauran de ser abocaments a una arqueta cega independent de l'arqueta d'arreplega d'aigües sanitàries i pluvials.  
3. El programa de vigilància ambiental inclourà el control dels nivells sonors de l'activitat a la seua posada en marxa i, posteriorment, amb la periodicitat establida en la reglamentació vigent.  
4. Haurà de portar-se un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
5. S'haurà de presentar davant de l'òrgan competent un informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl.  
6. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental, competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, cosa que no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 8 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
  
Expedient: 355/2006-AIA.  
Títol: Pla Parcial SUR-19.  
Promotor: Ajuntament d'Onda.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Onda i Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: terme municipal d'Onda.  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
El projecte de Pla Parcial SUR-19 d'Onda consistix en la creació d'un sector d'ús terciari, que ocupa una àrea de 186.710 m², a l'encreuament de la CV-10 i CV-20. Açò implica la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable d'ús terciari.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El sector es troba situat a uns 6 quilòmetres a l'est del nucli urbà residencial urbà, però integrat en l'anomenada ciutat lineal del taulell. Els límits del sector són:  
- Al nord, la CV-20  
- Al sud, la reserva de terrenys per a la via ràpida que comunicarà Onda i Vila-real.  
- A l'est, la via pecuària del Camí de la Ratlla i el polígon industrial de Vila-real.   
- A l'oest, la CV-10.  
L'ordenació territorial proposta en el pla d'acció territorial de l'entorn de Castelló establix que l'actual carretera CV-20 al seu tram entre Onda i Vila-real, on es troba el SUR-19, es constituïx en un eix comercial de primer orde.  
La connexió es realitzarà per mitjà d'un únic accés des de la rotonda de la CV-20. L'actuació integrarà i adequarà l'existència del futur vial ràpid Onda - Vila-real.   
Es distingixen quatre illes d'edificació aïllada amb tipologia de bloc exempt o adossat, que configuren àmplies zones lliures i zones d'aparcament.   
Està prevista la connexió de les xarxes de sanejament d'aigües residuals, pluvials, aigua potable, energia elèctrica i xarxa telefònica.   
L'estudi d'impacte ambiental es va redactar al juliol de 2004. Amb posterioritat se li van agregar l'estudi de paisatge (conforme a l'article 32 i la DT 2n 4 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge) i l'estudi acústic (conforme a l'article 25 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica).  
3. Alternatives:  
El planejament proposat no té estudi d'alternatives, sinó que justifica simplement l'ordenació proposada. En este sentit, l'estudi d'impacte ambiental indica que l'abundància de sòl industrial a la zona fa que siga imprescindible l'existència de terrenys destinats a la ubicació d'àrees logístiques. Assenyala com a claus per a la ubicació del sector la llunyania dels nuclis urbans, la pobresa des del punt de vista natural i agrícola, la disponibilitat de sòl amb destinació a aparcament i l'alta accessibilitat a través de les vies.   
Tramitació administrativa  
1. Procediment d'avaluació ambiental  
En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient i la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, són complementàries.   
D'acord amb la LEAE, els plans i programes, així com les seues modificacions, que puguen tindre efectes significatius en el medi ambient i que siguen promoguts o aprovats per l'Administració, són objecte d'esta avaluació ambiental estratègica.   
D'altra banda, la LEAE definix en l'article 2 com a zones de reduït àmbit territorial aquelles que per les seues escasses dimensions, el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental pot garantir-se per mitjà de l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.   
La modificació presentada, en principi, hauria d'ajustar-se al que establix la LEAE. Vist que l'àmbit del sector només afecta una zona limítrofa amb una ja urbanitzada i vistos els efectes previsibles sobre el medi ambient, pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial i resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.   
  
Dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.   
Per tot l'anteriorment exposat, el procediment d'avaluació ambiental per a este cas serà el corresponent al de l'avaluació d'impacte ambiental.   
2. Admissió a tràmit  
En data 11 d'octubre de 2006, té entrada, al Registre General de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, una còpia remesa pel Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló, del projecte tècnic i de l'expedient administratiu tramitat a l'Ajuntament d'Onda, relatiu al Pla Parcial SUR-19, i s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental. Per a disposar de la documentació necessària per a l'avaluació ambiental del projecte se sol·licita, en data 8 de febrer de 2007, una còpia de l'estudi d'impacte ambiental.   
  
3. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental del Pla Parcial SUR-19 es va exposar al públic, segons un anunci publicat en el diari Levante de Castelló, de 6 d'octubre de 2004, i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 4865, de 19 d'octubre de 2004. Segons consta en el certificat emés, en data 14 de febrer de 2007, pel secretari de l'Ajuntament d'Onda, s'ha presentat una única al·legació de caràcter ambiental.   
En l'al·legació es manifesta:  
L'actuació és inconnexa amb la resta del sòl urbanitzat o en curs d'urbanització.  
Absoluta innecessarietat de l'actuació, atés que es considera que la situació és de sobreoferta de sòl industrial (entre les actuacions desenrotllades o en curs es finalitzarà amb més de tres milions de metres quadrats), desajust del mercat i desubicació física.  
Es recomana procedir a una requalificació del sòl ja reclassificat.  
  
L'estudi d'impacte ambiental és malapte i defectuós. A més, es fa una descripció curta, succinta i incompleta de la fauna i de l'exposició de les mesures correctores i impactes.  
Per part de la corporació, en contestació a l'al·legació emesa, s'informa:  
No es considera inconnex el sector amb la resta de sòl urbanitzat o en curs d'urbanització, en la mesura que el nou sector es configura com una continuïtat del sòl dotacional del terme municipal de Vila-real. Es tractarà d'un sector ben comunicat i connex amb la CV-10 i la CV-20, a mitjan camí entre els termes municipals de Vila-real i Onda, pròxim als sectors urbans ja consolidats SUR-6 i SUR-8.  
El SUR-19 no es configura com un sòl industrial sinó fonamentalment terciari, al sector de les carreteres CV-20 i CV-10, en els voltants del qual no hi ha sòl amb esta tipologia d'ús.  
Manifesten que «al terme d'Onda hi ha carestia de sòl terciari, i resulta necessari que Onda dispose de terrenys destinats a la ubicació d'àrees logístiques al servici del transport de carretera i també de superfícies comercials i hoteleres que complementen els servicis ja existents.   
En relació amb l'al·legació relativa a l'estudi d'impacte ambiental, s'afegiran, a manera d'annex a l'estudi d'impacte ambiental, un estudi de paisatge i un estudi acústic. Les deficiències mediambientals contingudes en l'al·legació hauran de ser analitzades pel departament corresponent de la Conselleria de Territori i Habitatge».  
4. Ampliació de documentació  
Amb data 28 de gener de 2008, es requerix a la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de Castelló, i es remet, així mateix, este requeriment a l'Ajuntament d'Onda, perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
Respecte del planejament municipal en vigor:  
- Còpia de les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori actualment.  
- Pla amb la classificació i qualificació actual de tot el terme municipal, que reculla les modificacions realitzades des de l'aprovació definitiva del Pla General d'Ordenació Urbana d'Onda.   
- Còpia del pla acústic municipal d'Onda.   
Respecte del projecte de Pla Parcial SUR-19:  
- Estudi d'alternatives adequat, perquè únicament s'aporta una justificació de la solució triada. En este sentit, cal destacar que el Pla Parcial SUR-19 aporta com a principal objectiu satisfer la demanda de sòl d'ús terciari i es justifica en l'absència d'este tipus de sòl; no obstant això, el Pla Parcial SUR-20 promou una zona de 150.000 m² destinada a ús terciari sobre terreny catalogat com a forestal, i per això caldria replantejar-se les bosses esmentades. S'aportarà l'estudi d'alternatives que preveja la proposta.  
- Informe de l'oficina del pla de carreteres de la Conselleria d'Infraestructures, respecte de:   
Les actuacions que es duran a terme en matèria d'infraestructures de carreteres al municipi d'Onda; compatibilitat de les zones de protecció de les carreteres CV-10, CV-20 i la futura via ràpida la reserva de la qual confronta al sud del sector amb l'ordenació proposada en el Pla Parcial SUR-19.  
- Informe del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, relatiu al tractament de les vies pecuàries del sector, que integre en el sector o propose el traçat alternatiu viable, que així mateix haurà de reflectir-se en l'instrument d'ordenació.  
- Estimació dels recursos hídrics necessaris per a l'abastiment del sector del Pla Parcial SUR-19 i informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte de la disponibilitat d'estos.   
- Estimació del volum dels residus urbans generats en l'actuació del Pla Parcial SUR-19 i descripció de la gestió d'estos (arreplega, transport i eliminació), i aportant els certificats de les empreses concessionàries de la gestió i del consorci adjudicatari del pla zonal. S'hauran de considerar conjuntament els residus generats en ambdós propostes. Els certificats de les empreses concessionàries ratificaran, si pertoca, la capacitat dels seus mitjans per a l'arreplega i transport dels residus urbans i el certificat del consorci versarà sobre la capacitat d'eliminació dels residus d'ambdós sectors en les infraestructures ja executades incloses en el pla zonal II, IV i V.  
- Es completarà l'anàlisi de la contaminació atmosfèrica en tot el terme municipal. En l'àmbit del Pla Parcial SUR-19 s'obvia l'estudi de l'estat actual.   
- Es completarà l'anàlisi de la contaminació acústica. En l'àmbit del Pla Parcial SUR-19 s'aporta un estudi acústic, que no ha considerat com a fonts sonores les carreteres CV-10, CV-20 i la futura via ràpida ni les indústries existents limítrofes amb el sector.   
- S'haurà d'aportar l'informe vinculant sobre patrimoni històric i cultural que ha d'emetre la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport   
- Explicació de l'objectiu o destinació de l'activitat. En la memòria justificativa parla d'ús terciari, mentre que en l'estudi d'impacte ambiental ho fa d'habitatges en la pàgina 11, i d'empreses i indústries en les pàgines 13 i 14.   
- Descripció de les indústries limítrofes, tant al mateix terme municipal d'Onda com al de Vila-real. Esta documentació ajudarà a estimar els nivells acústics i de contaminació atmosfèrica actuals.   
  
- Detall de la xarxa de reg de les zones verdes, indicant si es tracta de la xarxa d'aigua potable d'abastiment o s'ha realitzat amb traçat i procedència de l'aigua distinta.   
- Informe de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals respecte de la capacitat de depuració de les aigües residuals generades en el Pla Parcial SUR-20 a l'estació depuradora d'Onda - Betxí - Vila-real.   
- Tractament que se li donarà a la línia elèctrica que travessa el sector.   
- S'inclourà el cost de l'establiment de les mesures correctores previstes.  
Informes sectorials  
1. Segons un informe emés el 2 de gener de 2007 pel Servici de Suport Tècnic, no es disposa d'un informe sobre l'estudi de paisatge, ja que «per la data d'informació pública del projecte, no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, conforme a l'article 74 de la Llei Urbanística Valenciana».   
2. En data 30 de gener de 2008, es redacta un informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica. En l'informe esmentat es puntualitza: «No s'han detectat després de la realització de la prospecció béns arquitectònics ni arqueològics. Els elements etnològics existents, d'escàs interés patrimonial, s'han documentat segons el model de fitxa normalitzada d'esta Direcció General.  
En conseqüència, s'emet un informe favorable als efectes patrimonials establits en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, l'estudi d'impacte ambiental del programa de desenrotllament de l'actuació integrada SUR-19 Àrea de Servici Casablanca del PGOU d'Onda».  
Es fa «expressa advertència que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta ara objecte d'informe, haurà de sotmetre's novament a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià».  
3. En data 28 de gener de 2008, se sol·licita un informe al Servici de Parcs Naturals, perquè informe respecte de la influència i compatibilitat de la reclassificació amb el pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural de la Serra d'Espadà, ja que el sector es troba dins de l'àrea d'influència antròpica de la zona d'esmortiment d'impactes. En data 22 d'abril de 2008 es rep una contestació, on s'indica que, pel que fa al Pla Parcial SUR-19, «es troben zones d'una elevada antropització i, com a conseqüència de l'elevada degradació dels possibles ecosistemes existents, on les formacions de matoll subsistents han sigut sotmeses a successius processos de degradació, les quals són pràcticament inexistents en l'actualitat. En conseqüència, no es troba cap objecció a la requalificació d'este sòl com a urbanitzable, sempre que l'objectiu siga l'ocupació per a ús industrial i terciari.»  
  
4. En data 2 de novembre de 2006, l'Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, emet un «informe desfavorable a la sol·licitud que al seu dia es va fer sobre este PAI». Una vegada modificada substancialment la distribució i accessos d'este, en el sentit de disposar d'un sol accés a la CV-20, per i des de la rotonda existent en esta carretera immediatament abans d'arribar a l'enllaç amb la CV-10, en data 4 de febrer de 2008, s'emet un informe favorable. 5. En data 9 de maig de 2008, es rep un informe de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals, en la conclusió del qual «informa sobre la viabilitat del tractament a l'EDAR d'Onda - Betxí - Vila-real - Alquerías del Niño Perdido de les aigües residuals generades pel desenrotllament del sector SUR-19 del municipi d'Onda (Castelló), sempre que es complisquen els següents condicionants:  
- El nou sector s'ajustarà al que disposen les directrius referides als sistemes de tractament del vigent pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana.   
- L'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració.   
- L'abocament generat haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A estos efectes l'urbanitzador ha de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de claveguerams, dotat a més de guies per a la instal·lació d'una mitjalluna que permeta la desconnexió de l'abocament.  
- Amb anterioritat a l'execució de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant de 158.856,50 €. Este import haurà de fer-se efectiu quan es requerisca expressament per a això, en l'expedient que, si pertoca, es tramite per a l'autorització de connexió».   
  
6. En data 25 de gener de 2008, es rep l'informe sobre vies pecuàries, en el qual s'indica:   
En data 15 de gener de 2007 es va emetre un primer informe sobre les afeccions i deficiències observades en matèria d'integració de les vies pecuàries afectades en la documentació redactada en data març de 2006, perquè foren esmenades i s'emetera un nou informe si pertocava. Es considera que les deficiències més significatives han sigut esmenades en la nova documentació de desembre de 2007.   
La VP número 6, sendera de termes, s'integra al sector amb 10 metres d'amplària, mantenint-ne el traçat actual com a PRV amb 2501,52 m² de superfície, a l'est de la SJL-3 i M-3. El manteniment de la continuïtat d'esta via pecuària cap al nord fora del sector no és imputable al sector SUR-19, sinó que la reposició en correspon a la Conselleria d'Infraestructures i Transport a l'encreuament de la CV-20, conforme establix l'article 13 de la Llei de Vies Pecuàries.  
La VP número 31, assegador del Camí Vell de Betxí, classificada amb 8 metres d'amplària legal i 6 metres d'amplària necessària, travessa el sector actualment ocupant una superfície de 3.481,97 m² i el seu traçat actual es va tallar per la construcció de la glorieta de connexió de la CV-10/CV-20 sense haver-se'n reposat formalment el traçat. En l'ordenació del sector se'n proposa la modificació del traçat ubicant-la a la part sud del sector paral·lela a la futura via ràpida Vila-real - Onda, amb 8 metres d'amplària, i una superfície al sector de 5.239,38 m² com a PRV, i comunicant la VP número 6 a l'est i per l'oest amb la via de servici de la CV-10. Així mateix, el manteniment de la continuïtat d'esta via pecuària cap a l'oest fora del sector, no és imputable al sector SUR-19, sinó que correspon resoldre la reposició de l'encreuament de la CV-10 a la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Sense perjuí de l'anterior:   
- Es recorda que en els plànols B-2, C.24B; I.1, OB-2, I.2; I.3; I.4; I.6 no consta cap protecció ni referència gràfica o escrita a les vies pecuàries classificades a Onda.  
- En el plànol d'informació número I.5, Infraestructures, xarxes generals de servici, béns demanials, i en el plànol I-8, Integració de vies pecuàries en l'ordenació, consta en el seu traçat actual de la VP número 6 amb 2.889,70 m² de superfície. S'haurà d'aclarir si està la superfície afectada o hi ha un error i la superfície afectada seria de 2.501,62 m².   
- En el plànol I-8, hi ha un error en la superfície del nou traçat de la VP nº31, ja que ha de constar 5.239,38 m², en compte de 3.481,97 m², xifra que es correspondria amb la de l'actual traçat dins del sector.  
En cas d'aprovar-se el pla parcial, prèviament al seu desenrotllament, l'eficàcia de la reparcel·lació i restants actuacions urbanístiques que, si és el cas,s'aproven, haurà de quedar supeditada, en tot cas, al fet que, amb caràcter previ i a petició de l'agent urbanitzador, es dicte una resolució per part de l'òrgan competent de la Generalitat Valenciana, que aprove la desafectació i modificació parcial del traçat del tram via pecuària VP número 31 assegador del Camí Vell de Betxí a l'àmbit del sector SUR-19, pel fet de trobar-nos en el cas d'una nova ordenació territorial, conforme a l'article 12 de la Llei 3/1995 de VP, en què el nou traçat haurà de:   
1. Mantindre la integritat superficial.  
2. Ser-ne idoni l'itinerari i garantir-ne la continuïtat del traçat per al trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris d'aquell.   
Afeccions legals.  
- Patrimoni. Conforme a l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
- Pla zonal de residus de les zones III I VIII. Per mitjà d'este pla zonal es distribuïx el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus.   
- Abocaments. Conforme a l'article 55, del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, l'abocament de les aigües pluvials a llit públic requerirà una autorització per part de l'organisme de conca.  
- Vies pecuàries. Conforme a l'article 12, de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, les modificacions del traçat com a conseqüència d'una nova ordenació territorial hauran d'assegurar amb caràcter previ el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats, junt amb la del trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris d'aquell.   
- Carreteres CV-20 i CV-10. D'acord amb la modificació de la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, introduïda per la Llei 14/2005, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat, la zona de protecció de carreteres serà, com a mínim, de 100 metres per a autopistes i autovies i de 50 metres per a carreteres amb quatre o més carrils. Els terrenys inclosos a la zona de protecció de la carretera no computaran als efectes de les reserves dotacionals mínimes exigibles per la legislació urbanística.   
- Paisatge. No requerix instrument de paisatge, ja que no cal per la data d'informació pública del projecte, conforme a l'article 74 de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana.   
  
- Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Conforme a l'apartat 2 de l'article 19, la implantació d'usos industrials o terciaris que impliquen un increment del consum d'aigua requerirà l'obtenció prèvia d'un informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat de l'increment esmentat amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
Consideracions ambientals  
El municipi d'Onda es troba situat a l'entorn metropolità de Castelló, i ocupa 108,4 km², amb una població de 22.526 habitants segons les dades de 2006. El sector objecte de reclassificació es troba ubicat a uns 500 metres del sòl urbà conegut com a l'Apeadero, que afronta amb el terme municipal de Vila-real. L'altitud de la zona d'estudi està entre 80 i 90 metres.   
La superfície està emplaçada sobre materials de domini argilós d'edat Quaternari i margós, Terciari Miocé. Es tracta del contrafort oriental de la cadena Ibèrica, branca llevantina, pròxima a la depressió de la plana de Castelló. Els materials mesozoics apareixen intensament fracturats per dos sistemes de falles, un de direcció ibèrica (NO-SE) i un altre de direcció (NE-SE). Els materials calcaris i margosos apareixen inclinant prop de 20º-30º en direcció 020-050.   
Es realitza una descripció climàtica de la zona, destacant que es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim pluviomètric marcat per la irregular distribució de les pluges, i la torrencialitat d'estes, amb una marcada estació seca. Respecte al règim de vents, s'observa un predomini de vents de component W a la tardor i hivern i de component E a la primavera i estiu.  
Quant a la contaminació atmosfèrica, el municipi d'Onda disposa d'una estació de mesurament de la qualitat de l'aire ambient, inclosa en la xarxa valenciana de control de la qualitat de l'aire. Fins al dia de hui, l'últim informe d'avaluació publicat per la Generalitat indica que no se superen els límits establits per a cap contaminant en l'estació de mesurament esmentada.   
El sector no travessa cap llit ni pot considerar-se inundable. No obstant això, pròxim a la zona d'estudi es troba el barranc de Ràtils, on aniran a parar les aigües de pluja. El caràcter torrencial de les precipitacions i la topografia afavorixen l'existència d'inundacions de caràcter ocasional. El municipi d'Onda ocupa part dels aqüífers: 55/5 (Javalambre), 56/1 (plana de Castelló) i 56/5/1 (Onda), trobant-se la zona d'estudi enclavada al subsistema de la plana de Castelló. La formació aqüífera està constituïda per un conjunt de sediments plioquaternaris, compostos per paquets de graves, arenes i conglomerats, embotits en una formació argilosa i llimosa. La grossària està compresa entre 50 i 200 metres de potència i els cabals predominants varien entre 10 i 20 l/s/m. El funcionament hidràulic és associable al d'un aqüífer multicapa, on la superfície piezomètrica varia entre 10 m.s.n. i el nivell del mar. La qualitat de les aigües es troba molt degradada per factors antròpics.   
  
Els sòls agrícoles que ens trobem a la zona d'estudi són de capacitat agrològica molt alta.   
La zona en estudi presenta un grau d'erosió molt baix. L'erosió potencial és baixa. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana. Quant a les característiques mecàniques, es tracta de terres d'alta capacitat de càrrega i de baixos assentaments previsibles.  
La vegetació que es desenrotlla a la zona està constituïda per conreus de regadiu, principalment cítrics, i als bancals abandonats podem trobar diverses espècies de la família gramineae i diverses plantes nitròfiles i oportunistes.  
Respecte de la fauna, la distribució i abundància de la fauna està fortament condicionada per l'ocupació agrícola del territori, principalment per tarongerars i camps d'hortalisses, l'estat de la vegetació i l'entorn i per la proximitat a àrees industrials. És previsible l'existència de macromamífers com el ratolí morú, la rata negra i la rata comuna. Entre els rèptils destaca la colobra, fardatxos i sargantanes. També és probable la presència de xicotetes aus procedents dels bancals o de pas, com el gafarró, el teuladí comú, la merla i el verderol.   
  
Respecte de la descripció del paisatge, l'estudi d'impacte ambiental disposa d'un estudi de paisatge. Es distingix clarament una única unitat, corresponent a l'àrea ocupada pels conreus de cítrics i zones antropitzades. Es tracta d'un paisatge amb un grau d'antropització molt elevat, a causa de les activitats agràries que s'hi desenrotllen i a la proximitat del sòl industrial, tant del terme de Vila-real com el d'Onda. Es correspon amb colors verds dels cítrics cultivats a la zona, contrastant amb taques de tonalitats blanquinoses, corresponents als camps que han sigut invadits per gramínies. Dins de la unitat hi ha gran contrast intern, a causa de l'heterogeneïtat d'elements. Les construccions són normalment de caràcter agrícola i es troben molt disperses.   
  
L'estudi d'impacte ambiental, considera que a la zona en projecte discorre una via pecuària, l'assegador del Camí Vell a Vila-real (VP núm. 31). L'assegador arranca del límit del terme d'Onda i de Vila-real, a la sendera de Termes. Agafa el Camí Vell de Vila-real, travessa la carretera de Betxí, s'unix a l'antiga carretera d'Onda a Borriana als 100 m, gira a l'esquerra i seguix fins a unir-se a la sendera de la Volta, on finalitza. El recorregut d'esta via pecuària al seu pas per la zona serà lleugerament modificat, i el seu recorregut passarà a coincidir amb la futura via ràpida Vila-real - Onda. Menciona la sendera de Termes (VP núm. 6), perquè afronta amb esta per l'est de l'actuació, amb un recorregut dins del terme d'aproximadament 32 km.   
No s'han detectat jaciments arqueològics ni cap bé patrimonial a la zona d'estudi, tal com consta en l'informe de patrimoni.   
  
El municipi d'Onda té un pla acústic municipal. S'hi establix la conveniència de «reservar els espais de terreny situats als costats de les fonts de soroll, com a infraestructures o zones industrials, com a zones amortidores o protectores de soroll. Això significa no permetre l'edificació d'habitatges en estos espais, i en canvi, reservar-los per a activitats menys sensibles al soroll com a magatzems, zones esportives, espais verds, xicotets tallers, etc. amb l'objectiu de situar en primera línia de la font sonora edificacions que facen de barrera al soroll i situar en segona línia les zones destinades a habitatges». A més, es disposa d'un estudi acústic específic del sector. L'avaluació dels nivells de soroll ambiental s'ha dut a terme realitzant mesuraments i utilitzant tècniques de predicció. S'ha considerat que la font principal de soroll és el trànsit que es generarà dins del sector. Els mesuraments indiquen que els nivells sonors existents en l'actualitat són compatibles amb els usos previstos del sòl. Únicament es localitzen punts aïllats amb valors superiors a causa de l'efecte pantalla.   
  
Respecte a l'abastiment d'aigua potable al sector, no s'aporta cap informació de les necessitats hídriques, de l'origen de l'aigua, qualitat d'este ni certificat o document justificatiu que resulte respecte d'això.   
  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, les aigües seran conduïdes pel col·lector al nord de la CV-20 i el tractament es realitzarà a l'estació depuradora d'aigües residuals mancomunada (EDAR) d'Onda - Betxí - Vila-real, l'abocament de les quals es realitza a riu Sec. L'estimació del cabal generat previst per al sector és de 187 m³/any.   
Quant a l'evacuació de les aigües pluvials, es planteja una xarxa de col·lectors davall la calçada fins al punt de desguàs, ubicat al barranc de Ràtils.  
L'arreplega i transport dels residus sòlids urbans són realitzats per l'empresa Fomento de Obras y Construcciones, SA (FOCSA), a través d'una contracta amb l'Ajuntament d'Onda. La gestió es realitza a la planta de tractament i compostatge de residus Reciplasa.  
La producció anual de residus sòlids s'estima en un poc més de 5.000 Tm. L'arreplega, gestió i tractament d'estos es realitza a la planta d'Onda que explota l'empresa pública Reciplasa.   
La línia elèctrica que travessa el sector se soterrarà al seu pas per este.   
Entre les principals mesures correctores proposades, s'inclouen:  
- En la fase de construcció es procedirà a envelar els camions de transport d'àrids i material.  
- La realització dels transports complirà la normativa existent sobre emissions atmosfèriques.  
- Els àrids i materials de construcció s'envelaran.   
- Per a minimitzar els impactes acústics, es limitaran les velocitats mitjanes dels vehicles i la periodicitat d'afluència de trànsit a la instal·lació.   
- Respecte del paisatge, es proposa que les formes i dimensions del projecte de les edificacions es mantinguen dins de les línies arquitectòniques i cromàtiques de l'entorn.   
Destaca de manera positiva la creació de llocs de treball i un augment de l'economia important.   
Amb esta proposta de mesures, l'estudi valora els impactes com a negatius i fins i tot l'impacte paisatgístic el qualifica com a nul.   
El programa de vigilància ambiental indica que els aspectes que es consideren susceptibles de ser objecte de vigilància i control són:   
- La creació d'abocadors no autoritzats.  
- L'estat de la vegetació a les zones verdes dissenyada.  
- Paràmetres en l'aigua d'abastiment.  
- Establir el límit de velocitat per a reduir el soroll.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits establits en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme I Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer   
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el Pla Parcial SUR-19 d'Onda, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
  
Segon   
1. Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
- Estimació dels recursos hídrics necessaris per a l'abastiment del sector del Pla Parcial SUR-19 i informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte de la disponibilitat d'estos i compatibilitat d'este increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
- Es compliran els condicionants necessaris per a l'aprovació del projecte establits en els informes sectorials  
2. Condicionants per al desenrotllament del projecte:  
- Obtenció de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a un llit públic de la xarxa de pluvials, conforme a l'article 55, del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.  
- Es compliran els condicionants necessaris per al desenrotllament del projecte establits en els informes sectorials.  
- L'Ajuntament exigirà a l'empresa adjudicatària lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la seua gestió.  
- Les terres que s'utilitzen per al terraplenament del sector procediran de préstecs autoritzats. Si fóra necessari l'obertura de nous préstecs, hauran de ser tramitats adequadament i haver-se obtingut l'autorització pertinent, així com la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
  
- Al cap de l'any de la firma de l'acta de recepció de les obres d'urbanització, es comprovarà el nivell sonor transmés a l'entorn. En el cas que se superen els nivells fixats en la normativa autonòmica, l'Ajuntament d'Onda comunicarà este fet a l'òrgan ambiental.  
  
- Es procedirà a la revegetació de les zones verdes previstes en el sector per mitjà de plantes autòctones de baix consum hídric.   
3. L'Ajuntament d'Onda presentarà puntualment davant de l'Administració una memòria o informe anual que done compte del desenrotllament i avanç de les activitats, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes en l'estudi d'impacte ambiental, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que puga produir-se durant el desenrotllament de les obres.   
4. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollits per la normativa urbanística del planejament parcial.   
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa no es pot interposar cap recurs; cosa que no és cap inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart   
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 13 de maig de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6779, del 22-05-2012 (2012/4848)

RESOLUCIÓN de 13 abril de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de La Pobla de Vallbona (73/2007 AIA), Requena (236/2007 AIA), Utiel (35/2007 AIA), Catarroja (246/2007AIA), Onda (355/2006AIA).
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6779

Fecha DOGV
:   22-05-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/4848

CVE


Fecha del documento
:   13-04-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Catarroja](javascript:void(0))
    * [Utiel](javascript:void(0))
    * [Pobla de Vallbona, la](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Requena](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 abril de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de La Pobla de Vallbona (73/2007 AIA), Requena (236/2007 AIA), Utiel (35/2007 AIA), Catarroja (246/2007AIA), Onda (355/2006AIA). [2012/4848]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 073/2007 AIA, 236/2007 AIA, 35/2007 AIA, 246/2007 AIA, 355/2006 AIA.  
  
Valencia, 13 de abril de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 073/2007-AIA.  
Titulo: Centro Autorizado de Tratamiento de Vehículos Fuera de Uso (CAT-VFU).  
Promotor: Pobla de Vallbona Cards, SL.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Análisis Ambiental Integrado de Valencia.  
Localización: c/ Córdoba núm. 1, parcela I.1, del término municipal de La Pobla de Vallbona (Valencia).  
1. Objeto del proyecto  
El proyecto tiene por objeto la autorización de una actividad de tratamiento de vehículos fuera de uso al final de su vida útil. La actuación propuesta constituye uno de los supuestos contemplados en el anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, debiendo previamente a la autorización definitiva del proyecto obtenerse de la correspondiente declaración de impacto ambiental.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto   
De acuerdo al proyecto presentado, la actividad se ubicará c/ Córdoba núm. 1, parcela I.1, del término municipal de La Pobla de Vallbona (Valencia). Se trata de una parcela aislada con una superficie edificada de 130 m² en una sola planta, con un total de 1.302 m² de superficie cubierta sin cerramiento lateral. La parcela donde se desarrollará la actividad cuenta con las siguientes zonas diferenciadas:  
- Zona de recepción de vehículos fuera de uso, previamente a su descontaminación, bajo cubierta.  
- Zona de descontaminación y almacenaje de residuos peligrosos bajo cubierta porticada.  
- Zona de almacenaje de elementos recuperables bajo cubierta.  
- Zona de recepción de clientes en edificio.  
- Zona de aseo y oficina en edificio independiente.   
- Zona de comedor para trabajadores en edificio.   
- Zona de almacenamiento de vehículos descontaminados.  
Se dispone de tres accesos en la parcela, correspondientes a una entrada peatonal y dos puertas de acceso para vehículos.  
3. Alternativas  
El estudio de impacto ambiental (EsIA) no considera alternativas a la actuación proyectada en cuanto a su ubicación, al tratarse de actividad ya existente en el emplazamiento actual. Las posibles alternativas frente a la solución adoptada quedan condicionadas por las características propias del proyecto, y por las consideraciones y soluciones adoptadas en el EsIA.  
4. Afecciones legales  
El informe urbanístico municipal, de 13 de octubre de 2006, informa favorablemente del emplazamiento para la actividad del centro de tratamiento de vehículos fuera de uso, exponiendo que se trata de un uso provisional por considerar que no precisa de construcciones de carácter permanente. Con arreglo a lo dispuesto en el artículo 191.5 de la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana, expone el informe que puede otorgarse licencias para usos u obras provisionales no previstos en el plan general que no dificulten su ejecución ni la desincentiven, requiriendo informe previo favorable de la Conselleria competente en urbanismo en municipios de población menor de 25.000 habitantes.   
La actividad proyectada es de gestión de residuos peligrosos, conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunitat Valenciana, quedando sometida a la correspondiente autorización administrativa por la Conselleria competente en medio ambiente.  
El almacenamiento de neumáticos fuera de uso requiere su inscripción en el registro de productores de residuos de la Comunitat Valenciana, de acuerdo al Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento de la producción, posesión y gestión de neumáticos fuera de uso.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, remitir informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
El Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica, exige en su artículo 18, la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
5. Consideraciones ambientales  
Respecto a las principales afecciones ambientales del proyecto sobre el medio ambiente, el EsIA considera diversos impactos ambientales como consecuencia de la actuación proyectada, proponiendo diferentes acciones protectoras y correctoras, y un programa de vigilancia ambiental.   
Las instalaciones del centro de descontaminación y tratamiento de vehículos fuera de uso cuenta con zonas diferenciadas para la recepción de vehículos, un área de descontaminación y almacenamiento de piezas, y la zona destinada al almacenamiento de vehículos una vez descontaminados.  
La zona destinada a las operaciones de descontaminación de vehículos presenta suelo impermeable y cuenta con un elevador consistente en una plataforma con inclinación hacia su perímetro exterior, lo que permite la recogida de posibles derrames hacia las rejillas longitudinales dispuestas en dicho perímetro de la plataforma. Los derrames son conducidos hacia un depósito de recogida situado bajo la plataforma y, posteriormente, se procede a su entrega, periódica, a gestor de residuos autorizado.  
La zona de recepción de vehículos previa a su descontaminación presenta es cubierta para su protección frente al agua de lluvia y solera impermeable con pavimento de hormigón, el cual, se recubrirá de pintura epoxi y presentará inclinación suficiente para la recogida de derrames hacia las rejillas de la zona de descontaminación que comunican al depósito ciego enterrado.  
El conjunto de líquidos extraídos a los vehículos fuera de uso se almacenan, temporalmente, en envases y depósitos diferenciados en el área de descontaminación de vehículos. Dispone de cubierta de protección frente a pluviales y de cubeto de retención de derrames procediéndose a la entrega, periódica, a gestor de residuos autorizado.  
La recogida de aguas residuales domésticas se realiza en fosa séptica, localizada bajo los aseos del edificio de oficinas. Periódicamente, se procede a la recogida de estas aguas residuales sanitarias mediante camión cuba para su traslado hasta la EDAR (estación depuradora de aguas residuales) más próxima. Por otro lado, las aguas pluviales de las cubiertas se recogen por medio de canalones y bajantes y son conducidas, mediante tubería enterrada, para su vertido directo a la vía pública en parte de la fachada principal. Las aguas pluviales procedentes de las zonas descubiertas del patio que se destina al almacenamiento de vehículos descontaminados son recogidas mediante pendiente de la solera por sumideros que desembocan en una fosa de decantación y separación de hidrocarburos y, una vez clarificadas y libres de grasas, se conducen para su vertido a la vía pública de la fachada principal. Los lodos de decantación y los residuos de hidrocarburos son entregados a gestor autorizado.  
6. Tramitación administrativa  
El 20 de marzo de 2007, se recibe, en el registro general de los servicios centrales de esta Conselleria, oficio de remisión de la Dirección Territorial de Valencia de la solicitud de declaración de impacto ambiental (DIA) para el proyecto con expediente 040/04 2.6.5 urbanismo/MDB del Ayuntamiento de La Pobla de Vallbona. La solicitud se acompaña de la siguiente documentación:  
- Copia del expediente administrativo instruido en el Ayuntamiento de La Pobla de Vallbona, para una licencia de actividad. Se incluye en el mismo el resultado de la información pública.   
- Proyecto de licencia de actividad de un centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso (CAT-VFU).  
- Estudio de impacto ambiental (EIA)  
Mediante escrito de 29 de junio de 2007, se requiere al titular una ampliación de información sobre determinados aspectos del proyecto presentado, remitiéndose copia a la Comisión Territorial de Análisis Ambiental Integrado. Como respuesta a este requerimiento el titular solicita, el 16 de octubre de 2007, la interrupción del plazo de 20 días concedido para la subsanación de las carencias señaladas y presenta, junto a la misma, una copia de solicitud de autorización de vertido ante la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
El 17 de enero de 2008, el titular presenta nueva documentación como respuesta al requerimiento, de 29 de junio de 2007, consistente en un estudio acústico, una adenda al proyecto e informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre el estado del expediente, iniciado por el titular ante la misma, sobre una solicitud de vertido de aguas pluviales al dominio público hidráulico.   
Vista la nueva documentación, se le requiriere al titular con fecha 30 de enero de 2008, la subsanación de diversas deficiencias en la documentación presentada. En respuesta el titular presenta, el 28 de febrero de 2008, documentación complementaria consistente en un anexo al proyecto, visado por colegio profesional correspondiente, los documentos de aceptación de residuos y una copia de la solicitud de vertido de aguas sanitarias a EDAR presentada ante la Entitat de Sanejament D'Aigües de la Comunitat Valenciana.  
7. Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 6.c.1) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental, de proyectos públicos y privados, así como de los planes y programas que no requieran de evaluación ambiental estratégica, conforme a la normativa aplicable, que se desarrollen en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto «Centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso (CAT-VFU)», promovido la empresa Pobla de Vallbona Cards, SL., en la c/ Córdoba núm. 1, parcela I.1, del término municipal de La Pobla de Vallbona (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo a lo establecido en estudio de impacto ambiental, el proyecto y el resto de la documentación presentada.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Previamente a la puesta en marcha de la actividad se deberá disponer de:  
- Autorización por la Entitat de Sanejament D'Aigües de la Comunitat Valenciana, para el vertido directo a EDAR de las aguas sanitarias generadas por la actividad.  
- Autorización de vertido o informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, para el vertido a la vía pública de las aguas pluviales recogidas en las cubiertas de edificaciones y en la solera de la parcela.  
- El informe favorable urbanístico previo de la Conselleria competente en urbanismo de acuerdo a lo dispuesto en el art. 191.5 de la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana, por tratarse de una licencia para uso u obra provisional en municipio con población menor de 25.000 habitantes.   
2. La red de pluviales deberá conectarse a la red separativa de pluviales del polígono o a la red de alcantarillado, una vez se proceda a la urbanización de las parcelas del polígono industrial con las infraestructuras necesarias para obtener la condición urbanística de solar.  
3. Las instalaciones deberán contar con las siguientes medidas protectoras para cada una de las zonas:   
- Las zonas de recepción de VFU y la zona de descontaminación y almacenamiento de componentes retirados de los VFU serán cubiertas y dispondrán de pavimento impermeable y sistemas de recogida de derrames hacia depósito estanco ciego.  
- La zona descubierta destinada al almacenamiento de VFU descontaminados, dispondrá de pavimento impermeable y sistema de recogida de pluviales hacia sumidero, el cual, se dotará de un sistema decantador y separador de hidrocarburos previo al vertido.  
- El área de almacenamiento de residuos peligrosos deberá contar con contenedores y depósitos de almacenamiento temporal que serán sólidos y resistentes al tipo de residuo contenido. Deberán etiquetarse reglamentariamente y el área dispondrá de un cubeto de retención para la recogida de potenciales derrames o, en su defecto, los depósitos serán de doble pared homologados.  
4. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado a la Dirección General de Gestión del Medio Natural que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 13 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 236/2007-AIA.  
Promotor: Aldesa Construcciones, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de la Conselleria de Industria, Comercio e Innovación.  
Objeto del proyecto: solicitud de autorización de explotación de recursos geológicos de la Sección A) denominada HABA.  
Localización: parcela 294 del polígono 28, municipio de Requena (Valencia).  
Órgano sustantivo: MIEXPA.2006/8 (JSH/aa).  
Descripción del proyecto  
1. características  
El préstamo Haba se sitúa en la parcela 294 del polígono 28, en el municipio de Requena (Valencia), contiene calizas, dolomías, y brechas calcáreas del Cretácico superior, además de margas y areniscas del Mioceno inferior, se explotan para construir los terraplenes de la plataforma del tren de alta velocidad.   
La superficie de la parcela es de 114.221 m², el área de extracción representa aproximadamente un 84% de la misma. El volumen de todo uno, según el proyecto de explotación, es de 447.050 m³ y se extrae en el plazo de 11 meses.  
El préstamo se sitúa en terrenos forestales, en los que existen dos frentes de una cantera antigua sin restaurar. Estas circunstancias son positivas para la autorización de la actuación, según contempla la disposición adicional 1ª del Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell de la Generalitat, de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunitat Valenciana. Dicha norma legal obliga al promotor a remitir un plan de restauración «integral», el cual ha sido informado favorablemente por el órgano sustantivo en materia forestal.  
En los alrededores de la cantera se cultivan vides, olivos, algarrobos y frutales principalmente.  
La maquinaria empleada se compone de: un bulldozer de 300 CV, una perforadora con martillo en cabeza y boca de 90 mm, dos retroexcavadoras de cadenas de 5 m³ y 350 CV, una cargadora frontal de neumáticos de 7,5 m³ y 350 CV, 6 camiones de 15 m³, un tractor agrícola, un camión cisterna y un camión para servicios de mantenimiento.  
Las rocas se cargan de las voladuras y se transportan directamente a la obra del AVE. No existen escombreras permanentes ni instalaciones auxiliares, se emplean vestuarios prefabricados y un retrete químico.   
La cantera se explota en sentido descendente. La planificación distingue 3 zonas que se aprovechan sucesivamente, con bancos de 15 metros de altura y talud de la cara de banco inclinado 72º respecto de la horizontal. Una vez se agota cada banco se inicia su remodelación mediante voladuras exclusivamente, dando origen a 3 bancos de 5 metros de altura, con bermas de 4 metros de anchura mínima y talud de la cara de banco de 25º respecto de la horizontal, siguen posteriormente el resto de labores propias de la restauración; la pendiente final de la ladera resulta ser de 20º. La excepción a la regla anterior es el frente de la cantera abandonada, que se integra en el entorno mediante terraplenado y abancalamiento con estériles.  
La plaza de la cantera se restaura con las rocas inservibles, se construyen tres bancos de un metro de altura, provistos de muro de escollera o mampostería y con pendiente longitudinal del 2% hacia el sur, como la pendiente original.   
En la cantera trabajan 10 operarios a turnos.  
La revegetación se realiza mediante una siembra compuesta por las especies siguientes: Lolium rigidum, Melilotus officinalis, Agropirum cristatum, Medicago sativa, Vicia sativa, Coronilla juncea, Atriplex halimus, Brachypodium retusum, Stipa tenacissima, Anthyllis cytisoides, Ononis tridentata, Moricanda arvensis, Piptatherum milliaceum y Helianthemum marifolium. Además, las especies arbustivas seleccionadas son: Quercus coccifera, Juníperus oxycedrus, Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris, Teucrium capitatum, Genista scorpius y Rhamnus lycioides.  
Las especies arbóreas seleccionadas para revegetación son Pinus halepensis y Quercus ilex rotundifolia.  
La revegetación se realiza durante los meses de octubre y/o marzo.  
2. Alternativas medioambientales  
En la selección del emplazamiento se han tenido en cuenta una serie de características, que cumplen con los criterios establecidos en el Decreto 82/2005 de 22 de abril, del Consell de la Generalitat, de Ordenación Ambiental de Explotaciones Mineras en Espacios Forestales de la Comunidad Valenciana, es decir: las características idóneas de las rocas para construir el núcleo de la plataforma del tren, la proximidad del préstamo a la obra, la reducida cuenca visual de la actuación, la existencia de dos pequeños frentes de cantera abandonados en el lugar, y la compatibilidad urbanística de los terrenos para la actividad minera.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación  
Con fecha 29 de octubre de 2007, el Servicio Territorial de Industria y Energía remite una copia del proyecto de explotación, estudio de impacto ambiental y plan de restauración integral, documento de síntesis y memoria técnica de medidas correctoras de la contaminación atmosférica, así como el certificado del trámite de información pública del proyecto.   
El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental requiere al promotor, a través del órgano sustantivo, una documentación complementaria el día 12 de diciembre de 2007.  
Con fecha 12 de febrero de 2008, el órgano sustantivo remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la documentación complementaria que había requerido anteriormente al promotor, junto con una copia del informe sobre el plan de restauración integral, emitido por el Servicio de Gestión Forestal, de la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental requiere al promotor, a través del órgano sustantivo, una nueva documentación complementaria el 11 de marzo de 2008.  
El Servicio Territorial de Industria y Energía remite, el 7 de mayo de 2008, la documentación complementaria que le había aportado el promotor.  
2. Información pública  
El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana nº 5477, de 26 de marzo de 2007; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 19 de diciembre de 2007 se realiza una consulta al Servicio de Gestión Forestal sobre aspectos medioambientales de su competencia.  
Informes sectoriales  
1. Informe de compatibilidad urbanística  
Según el certificado expedido por el concejal delegado de urbanismo del Ayuntamiento de Requena, los terrenos del préstamo Haba se sitúan en suelo no urbanizable de protección forestal, en los cuales es compatible la actividad minera.  
2. Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, de la Conselleria de Cultura y Deporte.  
Dentro del área de explotación no existe elemento arquitectónico alguno que pueda verse afectado por la actuación, además la prospección arqueológica no ha localizado restos de cultura material antigua, ni de yacimiento arqueológico.  
Recuerda que cualquier hallazgo de índole arqueológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración con competencias en la materia y que el incumplimiento de dicha obligación puede ser objeto de sanción.  
La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos prescribe las siguientes medidas correctoras:  
- Balizamiento y jalonamiento temporal de todos los elementos etnológicos que pudieran ser afectados por las obras.  
- Se evitará cualquier impacto de obra.  
- En el caso excepcional de que las obras deban afectar, previa autorización, a alguno de los elementos etnológicos, éstos deberán ser objeto de un estudio exhaustivo.  
La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano informa favorablemente la actuación propuesta.  
3. Informe del Servicio de Gestión Forestal.  
El Servicio de Gestión Forestal informa favorablemente el plan de restauración integral, después de introducir las modificaciones que le fueron requeridas oportunamente al promotor.  
Afecciones legales medioambientales.  
De acuerdo con la información contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el proyecto no presenta afecciones legales sobre entes medioambientales protegidos por la legislación vigente.  
Consideraciones ambientales.  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
La extracción de rocas mediante explosivos es una actividad que genera emisiones de partículas sólidas y gases a la atmósfera, ondas acústicas y vibraciones sísmicas en el terreno. La cantera cambia la geomorfología y destruye el suelo y la vegetación del lugar. Durante la fase de actividad se produce un impacto visual y paisajístico, cuya duración depende de la prontitud en restaurar los bancos ya agotados. En menor medida se generan residuos y se aumenta la ocupación de la carretera por vehículos pesados.  
En caso de que la maquinaria sufra pérdidas de fluidos o se lleve a cabo el mantenimiento en el lugar sin habilitar un espacio impermeable y techado, se podría contaminar el agua superficial y subterránea.  
La circulación de camiones por el paraje contribuye al deterioro de los caminos y entraña riesgos para las personas.  
La explotación podría afectar al patrimonio cultural valenciano si existieran vestigios.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
Los impactos que causa la actividad sobre el medio ambiente han sido identificados y valorados en el estudio de impacto ambiental.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental  
Las medidas correctoras de las emisiones de partículas sólidas consisten en: emplear un captador de polvo en la máquina perforadora, regar el terreno que se va a ripar y los caminos, regar los acopios o escombreras temporales, colocar pantallas cortavientos dispuestas perpendicularmente a barlovento, sembrar especies herbáceas en el acopio de tierra vegetal, recubrir con lona la caja de los camiones, limitar la velocidad a 20 km/h, limpiar los bajos y neumáticos de los camiones e instalar tomamuestras en la periferia de la cantera para controlar las emisiones. Se prescriben otras medidas complementarias en el apartado segundo de esta declaración.  
La ciudad más próxima es Requena, que se encuentra a 3,5 km de la cantera. Esta distancia amortigua las vibraciones sísmicas inducidas en el terreno hasta valores imperceptibles y desvanece la onda aérea causada por las voladuras.  
El promotor realizará el mantenimiento de la maquinaria en talleres externos, por lo que se descarta la posibilidad de contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, excepto por averías, las cuales pueden prevenirse con un buen uso y mantenimiento de las máquinas. El mantenimiento es también otra medida correctora importante de las emisiones gaseosas producidas por la maquinaria.  
Se elimina la carga sólida de la escorrentía mediante barreras de sedimentos y dos balsas de decantación dispuestas en serie, que funcionan por rebose. Los sedimentos se limpian para mantener las balsas a su capacidad máxima. Una vez terminada la restauración se rellenan.  
La cota mínima de extracción supera la cota mínima del drenaje natural.  
El acopio de tierra vegetal posee una cuneta perimetral para evitar su erosión y lavado. El depósito posee forma prismática, de sección trapezoidal y altura inferior a 2 m., se sitúa en terreno horizontal y al resguardo de la acción del viento.  
Las labores de revegetación constituyen la medida correctora principal que contribuye al retorno de la fauna a su hábitat.  
Las laderas restauradas poseen una pendiente inferior a 20º y son estables, esta última condición es necesaria para la implantación de la vegetación. Las bermas son de anchura variable, por ello confieren un aspecto natural a los terrenos y contribuyen a la integración geomorfológica en el entorno.  
Los impactos visual y paisajístico son reducidos, por situarse la cantera entre colinas y a menor altitud, fuera de la cuenca visual de la carretera próxima; además, la duración de los impactos es corta porque los bancos agotados se restauran con prontitud.  
El titular se compromete a un mantenimiento sistemático y periódico de la pista y accesos al lugar para que se encuentren permanentemente en buen estado.  
Se instala un equipo para lavar las ruedas de los camiones para evitar la dispersión de barro por las vías de acceso.  
Los residuos sólidos urbanos se almacenan en un contenedor estanco y provisto de tapa.  
El informe final de Patrimonio Cultural Valenciano es favorable y manifiesta no tener constancia de la existencia de elemento cultural alguno que pueda verse afectado por la actuación.  
Aldesa Construcciones SA, va a colocar señales de tráfico en los caminos.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I, Grupo 2.a.2 del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 3.1 del citado Real Decreto Legislativo 1/2008.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, el proyecto de explotación de la autorización de explotación del préstamo denominado «HABA», situado en la parcela 294 del polígono 28, municipio de Requena (Valencia), y su plan de restauración integral, siempre que el proyecto se desarrolle según las medidas correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental, el plan de restauración integral, así como las establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
Para la ejecución del citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. La presente declaración, junto con el estudio de impacto ambiental y el plan de restauración integral, deberán estar disponibles en la explotación a disposición del personal de vigilancia e inspección de la Generalitat Valenciana.  
2. Los caminos por los que circulen los camiones, así como las áreas de la explotación susceptibles de generar emisiones de polvo, se regarán durante la jornada laboral cuantas veces sea necesario para mantener permanentemente húmeda la superficie del terreno. La única polvareda admisible es la originada por la pega de la voladura.  
3. Las voladuras se regarán durante su carga.  
4. El camino que utilicen los camiones para llegar hasta la cantera se encontrará permanentemente limpio y en buen estado de conservación.  
5. Las balsas de decantación estarán cerradas por una valla perimetral. Una vez concluido el período de la vigilancia ambiental, se rellenarán y se retirará la valla.  
6. Se colocará permanentemente una manga indicadora de la dirección del viento en la cota más elevada de la cantera. De acuerdo con la idea postulada voluntariamente por Aldesa Construcciones, SA, en las medidas de protección ambiental (apartado 4.1 del estudio de impacto ambiental, página 14 del anexo al proyecto del préstamo), las voladuras procurará realizarlas con viento en calma.  
  
7. Se instalarán pantallas cortavientos en las zonas donde sea preciso proteger los cultivos de las emisiones de polvo. Las pantallas irán orientadas perpendicularmente a barlovento y tendrán una altura mínima de 2 m.  
8. El promotor regará los cultivos próximos cuando pueda verse comprometido su desarrollo por estar cubiertos de polvo procedentes del préstamo.  
9. El mantenimiento de la maquinaria se realizará en talleres externos a la explotación.   
10. Durante la actividad de la cantera se observará lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 15 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 35/2007-AIA.  
Título: Explotación porcina de cebo.  
Promotor: Diego Viana Solaz.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Utiel.  
Objeto del proyecto: obtener la licencia ambiental para la explotación porcina de cebo.  
Localización: partida Las Tablas, polígono 5, parcela 129, del término municipal de Utiel (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Se pretende obtener la licencia ambiental para la actividad porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
  
La actividad se proyecta para un actividad de 1.144 cerdos de cebo, que se engordarán desde los 20 kg hasta 100 kg p.v., momento en que se destinan a matadero. A continuación se procederá a la limpieza y desinfección de las naves y vacío sanitario. Se realizarán 3,3 ciclos/año.  
La superficie catastral de la parcela es de 21.070 m², de los que 982,72 m² corresponderán a la superficie construida, conformada por una única nave, de base rectangular y cubierta a dos aguas.   
Los cerdos se engordarán sobre slats, bajo los que discurrirán las fosas de purines con una profundidad media de 0,5 m. estancas e impermeables, donde quedarán retenidos los purines generados en la explotación. La capacidad de almacenamiento de las fosas será de 316,8 m³, desde las que se evacuará por tubería los purines hasta balsa de purines de 330 m³, que estará vallada e impermeabilizada, ubicada en el exterior de las naves, suponiendo una capacidad total de almacenamiento suficiente para contener los purines producidos durante más de tres meses, autonomía mínima exigida por el artículo 5 del Real Decreto 324/2000 de 3 de marzo de ordenación de las explotaciones porcinas. Las aguas residuales se canalizarán directamente a la balsa de purines.   
  
El purín generado en la explotación será de 2.460 m³, lo que supone una producción de 8.294 kg de N, calculado en base al Real Decreto 324/2000. Se utilizará como abono orgánico, sin sobrepasar los 170 kg de N/ha, tal y como establece el Real Decreto 261/1996, de 16 de febrero, sobre protección de las aguas frente a la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias, por lo que son necesarias 48,78 ha de superficie agrícola donde aplicar el purín, disponiéndose de 49,20 ha., para las que se aporta cédula catastral, plano parcelario y autorización firmada de cada uno de los propietarios.  
La gestión de cadáveres se realiza mediante la retirada a contenedor homologado ubicado fuera de la zona de actividad ganadera, y su posterior recogida por empresa gestora autorizada, tal y como establece el Real Decreto 1429/2003 de 21 de noviembre, por el que se regulan las condiciones de aplicación de la normativa comunitaria en materia de subproductos de origen animal no destinados a consumo humano.  
La explotación estará rodeada de valla metálica. La carga y descarga de animales en la explotación, así como la descarga de pienso se realizará desde el exterior de la explotación, habilitando muelles de carga-descarga de animales, y ubicando los silos lo más próximos posibles al vallado perimetral de la granja. Se colocará malla antipájaros en todas las ventanas. Se opta por sistema a presión con mochila, para la desinfección de ruedas y resto de los vehículos que accedan a la explotación. Se dispondrá de mallas antipájaro en las ventanas de las naves para evitar el acceso de animales vectores de enfermedades.  
No se ha calculado las necesidades hídricas de la explotación, proyectándose sondeo en la parcela para abastecer a la explotación.  
La explotación se localiza a más de 1.000 m. del núcleo de población más cercano.   
Tramitación administrativa.  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
El expediente se inició el 9 de febrero de 2007, con la remisión por parte de la Comisión de Calificación de Actividades, de proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente municipal.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 249, de 19 de octubre de 2007, inserción en el tablón de edictos, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.  
Informes sectoriales.  
El expediente municipal recoge los siguientes informes:  
- Informe favorable del veterinario oficial del centro de salud pública municipal, en el que indica que falta vado de desinfección o alternativas, falta acreditar sistema de destrucción de cadáveres y retirada de los mismos, falta especificar horarios e itinerarios de eliminación de purines para minimizar molestias a los vecinos.   
- Informe favorable del aparejador municipal.  
- Informe favorable del ingeniero industrial municipal.  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.  
- Autorización de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport al proyecto de prospección arqueológica y etnológica de la zona afectada por la granja porcina.  
- Autorización previa de la Conselleria de Territori i Habitatge (actual Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge). El informe preceptivo favorable de la Conselleria de Agricultura queda condicionado a que la actividad no supere la capacidad productora del grupo al cual pertenecen (2º) y siempre que no existan solicitudes de otros interesados, en cuyo caso se tendrá por caducado (tras requerimiento previo) su autorización transcurridos 6 meses sin ejercer su derecho.  
- Petición de informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar, relativo a la solicitud de aprovechamiento de aguas subterráneas.  
Afecciones legales.  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como suelo no urbanizable, subzona XIII agrícola, donde se permite el uso propuesto, según normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se ha incluido la descripción del medio natural, en el que se ha incluido como medio inerte: climatología, edafología, geología, hidrogeología y medio perceptual; como medio biótico: flora y fauna. Además se incluye la definición del medio socio-económico y cultural.  
El suelo donde se localiza la explotación se caracteriza por ser profundo, de textura variable. Fisiográficamente, corresponde a un relieve ondulado. La hidrología de la zona es de escasa relevancia, según la cartografía temática de esta Conselleria, la superficie donde se desarrolla la actividad se localiza en un suelo con una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos alta, por lo que deberá tenerse en cuenta la aplicación de medidas que eviten la contaminación de suelo y agua por percolación de purines, así como ceñirse a las dosis necesarias de abonado orgánico en cada parcela. La vegetación corresponde a cultivos de secano, predominantemente viña, asociada ocasionalmente a almendro y olivo. El paisaje corresponde a una zona agrícola de secano, con presencia de explotaciones ganaderas dispersas.  
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el agua superficial y subterránea, por lixiviación de purines o percolación del mismo asociada a una incorrecta gestión del purín en la propia explotación o bien durante su utilización como abono orgánico; el suelo, por alteración de sus propiedades físicas, químicas y biológicas asociados a la incorrecta gestión de purines en su utilización como abono orgánico; y el aire, por emisión de olores asociada a los purines generados y a la presencia de animales principalmente.  
La descripción de las acciones del proyecto susceptibles de impactar sobre el medio ambiente se ha referido tanto a la fase de construcción como a la de funcionamiento.  
La identificación y valoración de impactos, se ha realizado a partir de matrices causa-efecto. De la identificación y valoración de impactos recogida en el estudio de impacto ambiental, se concluye que, a pesar de que los impactos más relevantes pueden suceder durante la fase de funcionamiento, tal y como se proyecta la explotación de la actividad, no cabe considerar que se produzca ningún impacto de elevada magnitud.  
En el estudio de impacto ambiental se propone una serie de medidas a adoptar durante la fase de obra y explotación, de manera que reduzcan, eliminen o compensen aquellos efectos negativos que pudiesen producirse sobre el medio y que se basan en una adecuada construcción de las instalaciones y en el correcto manejo propuesto para la actividad.  
Se propone un programa de vigilancia ambiental tanto para la fase de construcción como para la de funcionamiento. Para la fase de construcción se propone:  
- Realizar control del depósito de polvo sobre la vegetación localizada en un radio de 300 m. alrededor del perímetro exterior del área de actuación.  
- Realizar un estricto control sobre la gestión de los residuos tóxicos y peligrosos.  
- Controlar el destino final de los materiales sobrantes de las excavaciones, verificando que se trasladen a vertederos autorizados.  
Para la fase de funcionamiento se propone:  
- Control de la aplicación de purines en parcelas autorizadas a tal fin, con cultivos agrícolas, y siempre situadas a más de 1.000 m de cualquier núcleo de población y más de 1.000 m del sondeo de abastecimiento de Las Cuevas de Utiel. Así mismo la dosis de aplicación no deberá superar los 170 kg de N/ha.  
- Se presentará anualmente ante la administración informe del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier posible incidencia de carácter ambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma. Estos informes incluirán un análisis de los purines para verificar la composición del mismo y garantizar una adecuada aplicación como abono orgánico.  
La actividad se considera viable, desde el punto de vista medioambiental, siempre que las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental se complementen con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación porcina de cebo, situada en el polígono 5, parcela 129, término municipal de Utiel (Valencia) promovida por Diego Viana Solaz, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá justificar legalmente, ante esta Dirección General y ante el Órgano Sustantivo, la procedencia del agua potable a utilizar.  
  
- Deberá presentarse copia del programa de vigilancia ambiental ante esta Dirección General con la periodicidad establecida en el estudio de impacto ambiental.  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que se produzcan en la explotación, deben ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 9 de mayo de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 246/2007-AIA.  
Título: Centro Vehículos fuera de uso (VFU).  
Promotor: Desguaces Masena, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección Territorial de Valencia. Actividades calificadas.  
Localización: c/ Senda de las Ánimas, s/n, en el término municipal de Catarroja, provincia de Valencia.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
La empresa Desguaces Masena, SL, pretende llevar a cabo la actividad de centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso (CAT-VFU), en una nave del polígono industrial de Catarroja, sita en la c/ Senda de las Ánimas, s/n, del municipio de Catarroja, en la provincia de Valencia.  
La actividad como CAT consistirá en recepcionar, descontaminar y realizar el desmontaje adecuado de los materiales del VFU, reutilizando, reciclando y valorizando al máximo sus componentes.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Se proyecta ubicar las instalaciones en una parcela clasificada como suelo urbano, de calificación industrial, del Polígono Industrial de Catarroja (Valencia).  
Sobre la parcela, se eleva una nave industrial con superficie útil de 368.12 m², techada y con pavimento impermeable.  
Las obras consistirán en la adecuación de dicha nave industrial para el desarrollo de las actividades de CAT, llevándose todas ellas a cabo en el interior de la misma.  
La nave se dispondrá en varias zonas en las que se desarrollarán las operaciones para el tratamiento de los vehículos. La planta baja se destinará a la zona de recepción y almacenamiento de vehículos, zona de descontaminación de vehículos y almacenamiento de RP's, zona de circulación, zona de desmontaje, zona de almacenamiento de los VFU descontaminados, aseo, oficina y vestuario, mientras que el altillo descubierto constituirá el almacén de piezas y componentes.  
Los pisos, paredes y tabiques, así como los ángulos formados entre sí, se construirán a prueba de filtraciones. Estarán provistos de revestimientos lisos y susceptibles de fácil limpieza.  
Hasta una altura de 1'5 m, como mínimo, serán de material lavable y resistente a los agentes químicos empleados en la limpieza.  
Se procurará solar el piso con una ligera pendiente con el fin de poder recoger las aguas de baldeo mediante sifón hidráulico.  
El proceso industrial que se lleva a cabo para dicha actividad está compuesto por la compra del vehículo fuera de uso dado de baja en la circulación, el almacenamiento temporal del vehículo en la zona de recepción de vehículos en espera de ser descontaminado, la extracción de las sustancias contaminantes que existen en el interior de los automóviles seguido del almacenamiento en tanques independientes de los cinco tipos diferentes de residuos líquidos generados, desmontaje de los neumáticos y por último, el paso del coche descontaminado a la nave de desguace para su desmontaje en piezas y su posterior venta. Se estima que el número de vehículos a tratar será, aproximadamente, de 2 VFU's/día.  
Alternativas.  
En el estudio de impacto ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada.  
Afecciones legales.  
La industria solicita licencia de municipal actividad para la instalación de un centro autorizado de tratamiento de vehículos al final de su vida útil que otorga el Ayuntamiento de Catarroja.  
La actividad proyectada es, conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley10/2000, de Residuos de la Comunitat Valenciana, de gestión de residuos peligrosos, por lo que queda sometida a la correspondiente autorización administrativa por la Conselleria competente en medio ambiente.  
El almacenamiento de neumáticos fuera de uso requiere su inscripción en el registro de productores de residuos de la Comunitat Valenciana, de acuerdo al Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de la producción, posesión y gestión de neumáticos fuera de uso.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades Potencialmente Contaminadas del Suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, el remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
La Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, exige en su artículo 18, la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales.  
1. Identificación, descripción y valoración de los impactos.  
Las principales acciones del proyecto con posible afección, positiva o negativa, sobre los factores ambientales del entorno en el que se proyecta la ubicación del CAT son:  
- Funcionamiento del CAT: almacenamiento previo, tratamiento y almacenamiento posterior de residuos.  
- Mantenimiento del CAT: generación de RSU's, limpieza de las soleras y cubetos, etc.  
- Gestión de aguas residuales: pluviales de cubiertas, pluviales de escorrentía, sanitarias y de lavado de las instalaciones.  
- Desmantelamiento de las instalaciones: supone la adecuada gestión de aquellos residuos que hubieran quedado remanentes en las instalaciones, así como la maquinaria del CAT y, en su caso, la correcta gestión de suelos contaminados.  
Por lo que respecta a los residuos que se generan son de tres tipos:  
a) Aguas residuales: las aguas fecales de los aseos se vierten a la red de alcantarillado municipal mientras que las aguas residuales resultantes de la limpieza por baldeo del suelo de la nave se canalizan mediante superficies de suelo inclinadas hasta desembocar en un sumidero central, y del sumidero se canalizan hacia la cuba depuradora instalada en la nave desde la cual, una vez depurada el agua, se canaliza hacia la red de alcantarillado municipal.  
b) Residuos sólidos: esta actividad no produce residuos sólidos en cantidades reseñables, los generados debidos al funcionamiento normal de la actividad se almacenan hasta ponerlos en disposición de empresa de reciclado de metales ligeros según su naturaleza, son retirados por el servicio de recogida de basuras de la población donde se sitúa la actividad.  
c) Residuos líquidos: los líquidos contaminantes retirados de los vehículos son aspirados por medio de bombas independientes y se almacenan en depósitos separados por tipología, en espera de ser recogidos por la empresa acreditada de recogida de residuos. Estos residuos son del tipo gasolina, gasóleo, aguas del radiador y del limpiaparabrisas, líquido de frenos y líquido de embrague y aceite lubricante y valvulina, que son clasificados y almacenados en 5 depósitos diferentes y separados entre sí. Esta actividad no produce otro tipo de residuos líquidos, salvo los generados por la limpieza personal de los operarios, que quedan englobados con las aguas residuales.  
2. Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras y sobre el programa de vigilancia ambiental  
Como medidas preventivas y correctoras se adoptan las siguientes:  
- Ventilación: se ha previsto dotar la instalación con ventilación forzada en la zona de descontaminación. De esta manera se pretende prevenir la acumulación de gases, en caso de producirse por emisiones difusas en los vehículos fuera de su vida útil, y evitar la generación de atmósferas potencialmente explosivas.  
- Protección contra incendios: como medida preventiva, la instalación estará dotada con un sistema de protección contra incendios que consta de una boca de incendio BIE-25 y, según se indica en el proyecto de actividad, se tendrán 7 extintores distribuidos en la zona de descontaminación, muro lateral derecho de la nave, muro lateral izquierdo de la nave, cuadro eléctrico y en cercanía de los depósitos de hidrocarburos.  
- Formación e información: cada uno de los operarios del CAT recibirá la información y formación adecuada, de forma que estén suficientemente capacitados para hacer frente a las distintas responsabilidades, de acuerdo con el puesto de trabajo que tengan asignado. Habrá por lo menos una persona con la formación suficiente para ser responsable del plan de emergencia.  
- Derrames accidentales: todas las actividades de CAT se llevarán a cabo en el interior de una nave industrial. Aún así, aquellos puntos donde se puedan producir derrames estarán dotados de cubetos de recogida, estancos, impermeables y de capacidad suficiente para retener el derrame. Por otro lado, los depósitos de doble pared para el almacenamiento de residuos líquidos son aéreos, lo que facilitaría la detección de cualquier fuga.  
En caso de producirse un derrame de gran volumen, se entiende que la propia instalación, con suelo de hormigón, actuaría de cubeta estanca dado que, la solera tiene una ligera pendiente, que evitaría el escape de cualquier líquido al exterior.  
Además la empresa contará con material absorbente adecuado a la naturaleza de los distintos residuos líquidos.  
Asimismo, el programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental.  
Durante la fase de construcción del CAT:  
- Previamente al inicio de los trabajadores se incorporará al pliego de prescripciones técnicas particulares de las obras las medidas preventivas y/o correctoras propuestas, de modo que la empresa licitante tenga conocimiento de todas ellas y quede obligada contractualmente a su aplicación.  
- Al inicio de las obras, se estará en posesión de la declaración de impacto ambiental y de la licencia municipal de obras.  
- Se comprobará que los acopios de materiales de construcción se ubiquen en zonas adecuadas para que no se produzca la ocupación de viales sin autorización.  
- Los trabajos se ejecutarán únicamente durante la franja horaria correspondiente al periodo diurno o de turno laboral habitual.  
- Si durante la ejecución de los movimientos de tierra propios de la obra se hallasen restos u objetos de valor arqueológico, el descubridor deberá, en el plazo de cuarenta y ocho horas, comunicar el hallazgo y entregar los objetos hallados a la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, o al Ayuntamiento de Catarroja, quien a su vez dará cuenta del hallazgo a la Conselleria dentro de los dos días hábiles siguientes. Se exceptuarán de esta obligación de entrega aquellos objetos cuya extracción requiera remoción de tierras, que quedarán en el lugar donde se hallen hasta que la Conselleria acuerde lo procedente.  
- Todos los residuos generados durante la fase de construcción serán gestionados segregados en función de su naturaleza a través de gestores autorizados para ello.  
Durante la fase de funcionamiento del CAT:  
- Antes de la entrada en funcionamiento, se contará con las autorizaciones como CAT, como gestor de residuos peligrosos, como productor de neumáticos fuera de uso (si es que ambas autorizaciones no se encuentran comprendidas en la de CAT) y con la autorización de vertido al alcantarillado municipal.  
- Se comprobará la eficacia de las medidas preventivas y/o correctoras adoptadas y, caso de que se compruebe que éstas no resultan adecuadas, se aplicarán medidas adicionales, comunicando este hecho a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá la procedencia de la aplicación de estas nuevas medidas.  
- Mensualmente, se comprobará el buen estado de las medidas preventivas y/o correctoras, realizando su mantenimiento o reparación en caso de ser necesario.  
- Antes de iniciar la actividad, obtener el documento de aceptación para cada uno de los residuos peligrosos que se generan en el centro, expedido por un gestor autorizado para dichos residuos y que preferentemente esté geográficamente cercano.  
- Antes de iniciar la actividad, cerciorarse de la existencia de gestores autorizados para la recogida de los residuos no peligrosos, producidos en las instalaciones.  
- Las condiciones de envasado, etiquetado y almacenamiento de residuos se llevarán a cabo de acuerdo a lo especificado en la legislación vigente.  
- Se dispondrá de un registro donde se registrarán y guardarán durante al menos 5 años los certificados de destrucción emitidos para cada VFU tratado, los documentos de aceptación de los residuos peligrosos y los documentos de control y seguimiento de los residuos peligrosos generados y retirados.  
- Se cumplirá con lo establecido en la autorización de vertido.  
- Se promoverá la reutilización en las propias instalaciones de parte de los residuos extraídos de los VFU.  
- Anualmente, y antes del 1 de marzo, se presentará la memoria anual de actividades de gestión de RP's ante la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Durante la fase de abandono del CAT:  
- Inicialmente, se gestionarán adecuadamente todos los residuos procedentes de las actividades de descontaminación que aún queden en las instalaciones.  
- Al comienzo de los trabajos de desmantelamiento, se controlará que la maquinaria a utilizar en las obras cumple con las limitaciones vigentes sobre emisión de contaminantes, ruidos y vibraciones.  
- Al tratarse de una actividad potencialmente contaminadora del suelo, se comprobará el estado del suelo en las zonas más críticas de la parcela: zona de recepción y descontaminación de VFU's, zona de almacenamiento de residuos peligrosos y la zona en la que los gestores de residuos llevará a cabo las operaciones de carga de los mismos. Si se superase en nivel genérico de referencia y hubiera probabilidad de que los contaminantes presentes en el suelo entrasen en contacto con algún receptor con consecuencias adversas para la salud de las personas o el medio ambiente, se recogerán y gestionarán como residuo peligroso,  
- Se procurará la reutilización de la maquinaria del CAT en alguna otra instalación.  
- Todos los residuos generados durante la fase de abandono serán gestionados segregados en función de su naturaleza, a través de gestores autorizados para ello.  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 6 de noviembre de 2007, tuvo entrada en la Dirección General de Gestión de Medio Natural escrito de Dirección Territorial de Valencia por el que se solicitaba la evaluación de impacto ambiental del proyecto y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Proyecto técnico  
- Estudio de impacto ambiental  
El propio escrito de remisión certifica que el expediente ha sido sometido a información pública mediante su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) desde el 29 de noviembre de 2004 al 21 de diciembre de 2004, sin que se hayan formulado alegaciones al respecto.  
Consideraciones jurídicas.   
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado c1, del Anexo I del Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se modifica el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.   
- El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
- El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.   
- El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental, de proyectos públicos y privados, así como los planes y programas que no requieran de evaluación ambiental estratégica, conforme a la normativa aplicable que se desarrollen en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto centro de vehículos fuera de uso (VFU) promovido por Desguaces Masena SL, a ubicar en el polígono industrial de Catarroja, en la c/ Senda de les Ánimes, s/n del término municipal de Catarroja, provincia de Valencia, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se deberá obtener el permiso de vertido a la red municipal de alcantarillado para las aguas sanitarias y pluviales.   
2. Los derrames producidos en la zona de descontaminación y zona de almacén de productos peligrosos, según plano visado con fecha 03/03/2008, deberán ser vertidos a arqueta ciega independiente de la arqueta de recogida de aguas sanitarias y pluviales.  
3. El programa de vigilancia ambiental incluirá el control de los niveles sonoros de la actividad a su puesta en marcha y posteriormente, con la periodicidad establecida en la reglamentación vigente.  
4. Deberá llevarse un registro documentado del programa de vigilancia ambiental incluido en el estudio de impacto ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
5. Se deberá presentar ante el órgano competente un informe preliminar de situación del suelo por tratarse de una actividad considerada potencialmente contaminadora del suelo.  
6. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 8 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 355/2006-AIA.  
Título: Plan Parcial SUR-19.  
Promotor: Ayuntamiento de Onda.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Onda y Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Localización: Término municipal de Onda.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El proyecto de Plan Parcial SUR-19 de Onda consiste en la creación de un sector de uso terciario, ocupando un área de 186.710 m², en el cruce de la CV-10 y CV-20. Esto implica la reclasificación de suelo no urbanizable común a suelo urbanizable de uso terciario.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El sector se encuentra situado a unos 6 kilómetros al este del casco residencial urbano, pero integrado en la llamada ciudad lineal del azulejo. Los límites del sector son:  
- al norte, la CV-20  
- al sur, la reserva de terrenos para la vía rápida que comunicará Onda y Vila-real  
- al este, la vía pecuaria del Camí de la Ratlla y el polígono industrial de Vila-real.   
- al oeste, la CV-10.  
La ordenación territorial propuesta en el plan de acción territorial del entorno de Castellón establece que la actual carretera CV-20 en su tramo entre Onda y Vila-real, donde se encuentra el SUR-19, se constituye en un eje comercial de primer orden.  
La conexión se realizará mediante un único acceso desde la rotonda de la CV-20. La actuación integrará y adecuará la existencia del futuro vial rápido Onda-Vila-real.   
Se distinguen cuatro manzanas de edificación aislada con tipología de bloque exento o adosado, configurando amplias zonas libres y zonas de aparcamiento.   
Está prevista la conexión de las redes de saneamiento de aguas residuales, pluviales, agua potable, energía eléctrica y red telefónica.   
El estudio de impacto ambiental se redactó en julio de 2004. Con posterioridad se le agregaron el estudio de paisaje (conforme al artículo 32 y la D.T. 2º4 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje) y estudio acústico (conforme al artículo 25 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección contra la Contaminación Acústica).  
3. Alternativas:  
El planeamiento propuesto carece de estudio de alternativas, justificando simplemente la ordenación propuesta. En este sentido, el estudio de impacto ambiental indica que la abundancia de suelo industrial en la zona hace que sea imprescindible la existencia de terrenos destinados a la ubicación de áreas logísticas. Señala como claves para la ubicación del sector la lejanía de los núcleos urbanos, la pobreza desde el punto de vista natural y agrícola, la disponibilidad de suelo con destino a aparcamiento y la alta accesibilidad a través de las vías.   
Tramitación administrativa.  
1. Procedimiento de evaluación ambiental.  
En fecha 30 de abril de 2006 entró en vigor la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente (LEAE).  
La Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente y la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, son complementarias.   
De acuerdo a la LEAE, los planes y programas, así como sus modificaciones, que puedan tener efectos significativos en el medio ambiente y que sean promovidos o aprobados por la Administración, son objeto de esta evaluación ambiental estratégica.   
Por otra parte, la LEAE define en su artículo 2 como zonas de reducido ámbito territorial, aquellas que por sus escasas dimensiones, el nivel de protección del medio ambiente y la integración ambiental puede garantizarse mediante la aplicación de la evaluación de impacto ambiental de proyectos.   
La modificación presentada, en principio, debería ajustarse a lo establecido en la LEAE. Visto que el ámbito del sector sólo afecta a una zona colindante con una ya urbanizada y vistos los efectos previsibles sobre el medio ambiente, puede considerarse como una zona de reducido ámbito territorial y resulta posible la aplicación de la evaluación de impacto ambiental.   
Dentro del procedimiento de evaluación de impacto ambiental, el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1.990 de 15 de octubre.   
Por todo lo anteriormente expuesto, el procedimiento de evaluación ambiental para este caso será el correspondiente al de la evaluación de impacto ambiental.   
2. Admisión a trámite.  
En fecha 11 de octubre de 2006, tiene entrada en el registro general de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, una copia, remitida por el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón, del proyecto técnico y del expediente administrativo tramitado en el Ayuntamiento de Onda, relativo al Plan Parcial SUR-19, incoándose el expediente de evaluación de impacto ambiental. Para disponer de la documentación necesaria para la evaluación ambiental del proyecto se solicita, en fecha 8 de febrero de 2007, copia del estudio de impacto ambiental.   
3. Información pública.  
El estudio de impacto ambiental del Plan Parcial SUR-19 se expuso al público, según anuncio publicado en el diario Levante de Castellón, de 6 de octubre de 2004, y en el DOCV nº 4.865, de 19 de octubre de 2004. Según consta en el certificado emitido, en fecha 14 de febrero de 2007, por el secretario del Ayuntamiento de Onda, se ha presentado una única alegación de carácter ambiental.   
En dicha alegación se manifiesta:  
La actuación es inconexa con el resto del suelo urbanizado o en curso de urbanización.  
Absoluta innecesaridad de la actuación, dado que se considera que la situación es de sobreoferta de suelo industrial (entre las actuaciones desarrolladas o en curso se finalizará con más de tres millones de metros cuadrados), desajuste del mercado y desubicación física.  
Se recomienda proceder a una recalificación del suelo ya reclasificado.  
El estudio de impacto ambiental es torpe y defectuoso. Además, se hace una descripción corta, somera y capada de la fauna y de la exposición de las medidas correctoras e impactos.  
Por parte de la Corporación, en contestación a la alegación emitida, se informa:  
No se considera inconexo el sector con el resto de suelo urbanizado o en curso de urbanización, en la medida que el nuevo sector se configura como una continuidad del suelo dotacional del término municipal de Vila-real. Se tratará de un sector bien comunicado y conexo con la CV-10 y la CV-20, a medio camino entre los términos municipales de Vila-real y Onda, próximo a los sectores urbanos ya consolidados SUR-6 y SUR-8.  
El SUR-19 no se configura como un suelo industrial sino fundamentalmente terciario, al sector de las carreteras CV-20 y CV-10, en cuyas inmediaciones no existe suelo con esta tipología de uso.  
Manifiestan que «en el término de Onda existe carestía de suelo terciario, resultando necesario que Onda disponga de terrenos destinados a la ubicación de áreas logísticas al servicio del transporte de carretera y también de superficies comerciales y hoteleras que complementen los servicios ya existentes.   
En relación con la alegación relativa al estudio de impacto ambiental, se añadirán, a modo de anexo al estudio de impacto ambiental, un estudio de paisaje y un estudio acústico. Las deficiencias medioambientales contenidas en la alegación deberán ser analizadas por el departamento correspondiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda».  
4. Ampliación de documentación.  
Con fecha 28 de enero de 2008, se requiere a la Dirección Territorial de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda de Castellón, remitiéndose, asimismo, dicho requerimiento al Ayuntamiento de Onda, para que complete el expediente con la documentación siguiente:  
Respecto del planeamiento municipal en vigor:  
- Copia de las directrices definitorias de la estrategia de evolución urbana y de ocupación del territorio actualmente.  
- Plano con la clasificación y calificación actual de todo el término municipal, que recoja las modificaciones realizadas desde la aprobación definitiva del plan general de ordenación urbana de Onda.   
- Copia del plan acústico municipal de Onda.   
Respecto del proyecto de Plan Parcial SUR-19:  
- Estudio de alternativas adecuado, pues únicamente se aporta una justificación de la solución elegida. En este sentido cabe destacar que el Plan Parcial SUR-19 aporta como principal objetivo el satisfacer la demanda de suelo de uso terciario y se justifica en la ausencia de este tipo de suelo; sin embargo, el Plan Parcial SUR-20 promueve una zona de 150.000 m² destinada a uso terciario sobre terreno catalogado como forestal, por lo que cabría replantearse dichas bolsas. Se aportará el estudio de alternativas que contemple la propuesta.  
- Informe de la oficina del plan de carreteras de la Conselleria de Infraestructuras, respecto de:   
Las actuaciones que van a llevarse a cabo en materia de infraestructuras de carreteras en el municipio de Onda;   
Compatibilidad de las zonas de protección de las carreteras CV-10, CV-20 y la futura vía rápida cuya reserva linda al sur del sector con la ordenación propuesta en el Plan Parcial SUR-19.  
- Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda relativo al tratamiento de las vías pecuarias del sector, integrando en el sector o proponiendo el trazado alternativo viable que deberá asimismo reflejarse en el instrumento de ordenación.  
- Estimación de los recursos hídricos necesarios para el abastecimiento del sector del Plan Parcial SUR-19 e informe de Confederación Hidrográfica del Júcar respecto de la disponibilidad de los mismos.   
- Estimación del volumen de los residuos urbanos generados en la actuación del Plan Parcial SUR-19 y descripción de la gestión de los mismos (recogida, transporte y eliminación), aportando los certificados de las empresas concesionarias de la gestión y del Consorcio adjudicatario del plan zonal. Se deberán considerar conjuntamente los residuos generados en ambas propuestas. Los certificados de las empresas concesionarias ratificarán, en su caso, la capacidad de sus medios para la recogida y transporte de los residuos urbanos y el certificado del Consorcio versará sobre la capacidad de eliminación de los residuos de ambos sectores en las infraestructuras ya ejecutadas incluidas en el plan zonal II, IV y V.  
- Se completará el análisis de la contaminación atmosférica en todo el término municipal. En el ámbito del Plan Parcial SUR-19 se obvia el estudio del estado actual.   
- Se completará el análisis de la contaminación acústica. En el ámbito del Plan Parcial SUR-19 se aporta un estudio acústico, que no ha considerado como fuentes sonoras las carreteras CV-10, CV-20 y la futura vía rápida ni las industrias existentes colindantes con el sector.   
- Se deberá aportar el informe vinculante sobre patrimonio histórico y cultural que debe emitir la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura y Deporte   
- Explicación del objetivo o destino de la actividad. En la memoria justificativa habla de uso terciario, mientras que en el estudio de impacto ambiental lo hace de viviendas en la página 11 y de empresas e industrias en las páginas 13 y 14.   
- Descripción de las industrias colindantes, tanto en el propio término municipal de Onda como el de Vila-real. Esta documentación ayudará a estimar los niveles acústicos y de contaminación atmosférica actuales.   
- Detalle de la red de riego de las zonas verdes, indicando si se trata de la red de agua potable de abastecimiento o se ha realizado con trazado y procedencia del agua distinta.   
- Informe de la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales respecto de la capacidad de depuración de las aguas residuales generadas en el Plan Parcial SUR-20 en la estación depuradora de Onda-Betxí-Vila-real.   
- Tratamiento que se le dará a la línea eléctrica que atraviesa el sector.   
- Se incluirá el coste del establecimiento de las medidas correctoras previstas.  
Informes sectoriales.  
1. Según informe emitido el 2 de enero de 2007 por el Servicio de Apoyo Técnico, no se dispone de informe sobre el estudio de paisaje, puesto que «por la fecha de información pública del proyecto, no es necesario que se acompañe de instrumento de paisaje, conforme al artículo 74 de la Ley Urbanística Valenciana».   
2. En fecha 30 de enero de 2.008, se redacta informe sobre la prospección arqueológica y etnológica. En dicho informe se puntualiza: «No se han detectado tras la realización de la prospección bienes arquitectónicos ni arqueológicos. Los elementos etnológicos existentes, de escaso interés patrimonial, se han documentado según el modelo de ficha normalizada de esta Dirección General.  
Por lo que se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano el estudio de impacto ambiental del programa de desarrollo de la actuación integrada SUR-19 Área de Servicio Casablanca del PGOU de Onda.»  
Se hace «expresa advertencia de que si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse de nuevo al informe vinculante establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.»  
3. En fecha 28 de enero de 2008, se solicita informe al Servicio de Parques Naturales, para que informe respecto de la influencia y compatibilidad de la reclasificación con el plan de ordenación de los recursos naturales del parque natural de la Sierra de Espadán, puesto que el sector se encuentra dentro del área de influencia antrópica de la zona de amortiguación de impactos. En fecha 22 de abril de 2008 se recibe contestación, indicando que, en lo que respecta al Plan Parcial SUR-19, «se encuentran zonas de una elevada antropización y, como consecuencia de la elevada degradación de los posibles ecosistemas existentes, donde las formaciones de matorral subsistentes han sido sometidas a sucesivos procesos de degradación, siendo prácticamente inexistentes en la actualidad. En consecuencia no se encuentra objeción alguna a la recalificación de este suelo como urbanizable, siempre que el objetivo sea el empleo para uso industrial y terciario.»  
4. En fecha 2 de noviembre de 2006, la Oficina del Plan de Carreteras de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, emite «informe desfavorable a la solicitud que en su día se hizo sobre este PAI». Modificada sustancialmente la distribución y accesos del mismo, en el sentido de disponer de un solo acceso a la CV-20, por y desde la rotonda existente en dicha carretera inmediatamente antes de llegar al enlace con la CV-10», en fecha 4 de febrero de 2.008, se informa favorablemente.   
5. En fecha 9 de mayo de 2.008, se recibe informe de la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales, en cuya conclusión «informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Onda-Betxí-Vila-real-Alquerías del Niño Perdido de las aguas residuales generadas por el desarrollo del sector SUR-19 del municipio de Onda (Castellón), siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:  
- El nuevo sector se ajustará a lo dispuesto en las directrices referidas a los sistemas de tratamiento del vigente plan director de saneamiento y depuración de la Comunitat Valenciana.   
- El urbanizador responsable del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración.   
- El vertido generado deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la ordenanza municipal de vertidos o, en su defecto, en el modelo de ordenanza de vertidos de la entidad de saneamiento de aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el modelo de ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillados, dotado además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
- Con anterioridad a la ejecución de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento de Aguas la cantidad resultante de 158.856,50 €. Este importe deberá hacerse efectivo cuando se requiera expresamente para ello, en el expediente que en su caso se tramite para la autorización de conexión.»   
6. En fecha 25 de enero de 2008, se recibe el informe sobre vías pecuarias, en el que se indica:   
En fecha 15 de enero de 2007 se emitió un primer informe sobre las afecciones y deficiencias observadas en materia de integración de las vías pecuarias afectadas en la documentación redactada en fecha marzo de 2006, para que fueran subsanadas y emitir nuevo informe en su caso. Se considera que las deficiencias más significativas han sido subsanadas en la nueva documentación de diciembre de 2.007.   
La VP nº 6 vereda de términos, se integra en el sector con 10 m. de anchura manteniendo su trazado actual como PRV con 2.501,52 m² de superficie, al este de la SJL-3 y M-3. El mantenimiento de la continuidad de esta vía pecuaria hacia el norte fuera del sector, no es imputable al Sector SUR-19, sino que corresponde su reposición a la Conselleria de Infraestructuras y Transporte en el cruce de la CV-20, conforme establece el artículo 13 de la Ley de Vías Pecuarias.  
La VP nº 31 colada del camino viejo de Betxí, clasificada con 8 m. de anchura legal y 6 m. de anchura necesaria, atraviesa el sector actualmente ocupando una superficie de 3.481,97 m² y su trazado actual se cortó por la construcción de la glorieta de conexión de la CV-10/CV-20 sin haberse repuesto formalmente su trazado. En la ordenación del sector se propone la modificación de su trazado ubicándola en la parte sur del sector paralela al futuro vial rápido Vila-real-Onda, con 8 m. de anchura, y una superficie en el sector de 5.239,38 m² como PRV y comunicando la VP nº 6 al este y por el oeste con la vía de servicio de la CV-10. Así mismo, el mantenimiento de la continuidad de esta vía pecuaria hacia el Oeste fuera del sector, no es imputable al sector SUR-19, sino que corresponde resolver la reposición del cruce de la CV-10 a la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Sin perjuicio de lo anterior:   
- Se recuerda que en los planos B-2, C.24B; I.1, OB-2, I.2; I.3; I.4; I.6 no consta ninguna protección ni referencia gráfica o escrita a las vías pecuarias clasificadas en Onda.  
- En el plano de información nº I.5, «Infraestructuras, Redes Generales de Servicio, Bienes Demaniales» y en el plano I-8 «Integración de vías pecuarias en la ordenación», consta en su trazado actual de la VP nº6 con 2.889,70 m² de superficie. Se deberá aclarar si está la superficie afectada o hay un error y la superficie afectada sería 2.501,62 m².   
- En el plano I-8, hay un error en la superficie del nuevo trazado de la VP nº31, debiendo constar 5.239,38 m², en lugar de 3.481,97 m², cifra que se correspondería con la del actual trazado dentro del sector.  
En caso de aprobarse el plan parcial, previamente a su desarrollo, la eficacia de la reparcelación y restantes actuaciones urbanísticas que, en su caso se aprueben, deberá quedar supeditada, en todo caso, a que, con carácter previo y a petición del agente urbanizador, se dicte resolución por el órgano competente de la Generalitat Valenciana, que apruebe la desafectación y modificación parcial del trazado del tramo vía pecuaria VP nº31 colada del camino viejo de Betxí en el ámbito del sector SUR-19, al encontrarnos en el supuesto de una nueva ordenación territorial, conforme al artículo 12 de la Ley 3/95 de VP, en que el nuevo trazado deberá:   
1. Mantener la integridad superficial.  
2. Ser idóneo su itinerario y garantizar la continuidad de su trazado para el tránsito ganadero, así como los demás usos compatibles y complementarios de aquél.   
Afecciones legales.  
- Patrimonio. Conforme al artículo 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
- Plan zonal de residuos de las zonas III Y VIII. Mediante este plan zonal se distribuye el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad en la gestión y tratamiento de residuos.   
- Vertidos. Conforme al artículo 55, del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, el vertido de las aguas pluviales a cauce público requerirá de autorización por parte del Organismo de Cuenca.  
- Vías pecuarias. Conforme al artículo 12, de la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias, las modificaciones del trazado como consecuencia de una nueva ordenación territorial, deberán asegurar con carácter previo el mantenimiento de la integridad superficial, la idoneidad de los itinerarios y la continuidad de los trazados, junto con la del tránsito ganadero, así como los demás usos compatibles y complementarios de aquél.   
- Carreteras CV-20 y CV-10. Conforme a la modificación de la Ley 6/1991, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, introducida por la Ley 14/2005 de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa y de Organización de la Generalitat, la zona de protección de carreteras será, como mínimo, de 100 m. para autopistas y autovías y de 50 m. para carreteras con 4 o más carriles. Los terrenos incluidos en la zona de protección de la carretera no computarán a efectos de las reservas dotacionales mínimas exigibles por la legislación urbanística.   
- Paisaje. No requiere instrumento de paisaje, puesto que no es necesario por la fecha de información pública del proyecto, conforme al artículo 74 de la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana.   
- Ley de ordenación del territorio y protección del paisaje. Conforme al apartado 2 del artículo 19, la implantación de usos industriales, o terciarios que impliquen un incremento del consumo de agua, requerirá la previa obtención de informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad de dicho incremento con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
Consideraciones ambientales.  
El municipio de Onda se halla situado en el entorno metropolitano de Castellón, ocupando 108,4 km², con una población de 22.526 habitantes según datos de 2.006. El sector objeto de reclasificación se encuentra ubicado a unos 500 m. del suelo urbano conocido como el «Apeadero», lindando con el término municipal de Vila-real. La altitud de la zona de estudio está entre 80 y 90 m.   
La superficie está emplazada sobre materiales de dominio arcilloso de edad Cuaternario y margoso, Terciario-Mioceno. Se trata de la estribación oriental de la cadena Ibérica, rama levantina, próxima a la depresión de la plana de Castellón. Los materiales mesozoicos aparecen intensamente fracturados por dos sistemas de fallas, uno de dirección ibérica (NO-SE) y otro de dirección (NE-SE). Los materiales calcáreos y margosos aparecen buzando del orden de 20º-30º en dirección 020-050.   
Se realiza una descripción climática de la zona, destacando que se trata de un clima mediterráneo con temperaturas suaves todo el año, con un régimen pluviométrico marcado por la irregular distribución de las lluvias, y la torrencialidad de las mismas, con una marcada estación seca. Respecto al régimen de vientos, se observa un predominio de vientos de componente W en otoño e invierno y de componente E en primavera y verano.  
En cuanto a la contaminación atmosférica, el municipio de Onda dispone de una estación de medición de la calidad del aire ambiente, incluida en la red valenciana de control de la calidad del aire. Hasta la fecha, el último informe de evaluación publicado por la Generalitat, indica que no se superan los límites establecidos para ningún contaminante en dicha estación de medición.   
El sector no cruza con ningún cauce ni puede considerarse inundable. Sin embargo, cercano a la zona de estudio se encuentra el barranco de Ràtils, en el que verterán las aguas de lluvia. El carácter torrencial de las precipitaciones y la topografía, favorecen la existencia de inundaciones de carácter ocasional. El municipio de Onda ocupa parte de los acuíferos: 55/5 (Javalambre), 56/1 (Plana de Castellón) y 56/5/1 (Onda), encontrándose la zona de estudio enclavada en el subsistema de la plana de Castellón. La formación acuífera está constituida por un conjunto de sedimentos pliocuaternarios, compuestos por paquetes de gravas, arenas y conglomerados, embutidos en una formación arcillosos-limosa. El espesor está comprendido entre 50 y 200 m. de potencia y los caudales predominantes varían entre 10 y 20 l/s/m. El funcionamiento hidráulico es asociable al de un acuífero multicapa, en el que la superficie piezométrica varía entre 10 m.s.n. y el nivel del mar. La calidad de las aguas se encuentra muy degradada por factores antrópicos.   
Los suelos agrícolas que nos encontramos en la zona de estudio son de capacidad agrológica muy alta.   
La zona en estudio presenta un grado de erosión muy bajo. La erosión potencial es baja. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es media. En cuanto a las características mecánicas, se trata de tierras de alta capacidad de carga y de bajos asientos previsibles.  
La vegetación que se desarrolla en la zona está constituida por cultivos de regadío, principalmente cítricos, y en los bancales abandonados podemos encontrar varias especies de la familia «gramineae» y diversas plantas nitrófilas y oportunistas.  
Respecto de la fauna, la distribución y abundancia de la fauna está fuertemente condicionada por la ocupación agrícola del territorio, principalmente por naranjales y campos de hortalizas, el estado de la vegetación y el entorno y por la proximidad a áreas industriales. Es previsible la existencia de macromamíferos como el ratón moruno, la rata negra y la rata común. Entre los reptiles destaca la culebra, lagartos y lagartijas. También es probable la presencia de pequeñas aves procedentes de los bancales o de paso, como el verdecillo, el gorrión común, el mirlo y el verderón.   
Respecto de la descripción del paisaje, el estudio de impacto ambiental cuenta con un estudio de paisaje. Se distingue claramente una única unidad, correspondiente al área ocupada por los cultivos de cítricos y zonas antropizadas. Se trata de un paisaje con un grado de antropización muy elevado, debido a las actividades agrarias que en este se desarrollan y a la cercanía del suelo industrial tanto del término de Vila-real como el de Onda. Se corresponde con colores verdes de los cítricos cultivados en la zona, contrastando con manchas de tonalidades blanquecinas, correspondientes a los campos que han sido invadidos por gramíneas. Dentro de la unidad existe gran contraste interno, debido a la heterogeneidad de elementos. Las construcciones son normalmente de carácter agrícola y se encuentran muy dispersas.   
El estudio de impacto ambiental, considera que en la zona en proyecto discurre una vía pecuaria, la colada del camino viejo a Vila-real (VP nº31). La colada arranca del límite del término de Onda y de Vila-real, en la «Vereda de Términos». Coge el camino viejo de Vila-real, cruza la carretera de Betxí, se une a la antigua carretera de Onda a Burriana, a los 100 m tuerce a la izquierda y sigue hasta unirse a la «Vereda de La Volta», donde finaliza. El recorrido de esta vía pecuaria a su paso por la zona será ligeramente modificado, pasando su recorrido a coincidir con el futuro vial rápido Vila-real-Onda. Menciona la vereda de términos (VP nº6), pues linda con ella por el este de la actuación, con un recorrido dentro del término de unos 32 km.   
No se han detectado yacimientos arqueológicos ni ningún bien patrimonial en la zona de estudio, tal y como consta en el informe de patrimonio.   
El municipio de Onda cuenta con plan acústico municipal. En éste se establece la conveniencia de «reservar los espacios de terreno situados en los lados de las fuentes de ruido, como infraestructuras o zonas industriales, como zonas amortiguadoras o protectoras de ruido. Eso significa, no permitir la edificación de viviendas en estos espacios, y en cambio, reservarlos para actividades menos sensibles al ruido como almacenes, zonas deportivas, espacios verdes, pequeños talleres, etc. con el objetivo de situar en primera línea de la fuente sonora edificaciones que hagan de barrera al ruido y situar en segunda línea las zonas destinadas a viviendas.» Además, se dispone de un estudio acústico específico del sector. La evaluación de los niveles de ruido ambiental se ha llevado a cabo realizando mediciones y utilizando técnicas de predicción. Se ha considerado que la fuente principal de ruido es el tráfico que se generará dentro del sector. Las mediciones indican que los niveles sonoros existentes en la actualidad son compatibles con los usos previstos del suelo. Únicamente se localizan puntos aislados con valores superiores debido al efecto pantalla.   
Respecto al abastecimiento de agua potable al sector, no se aporta información de las necesidades hídricas, del origen del agua, calidad de la misma ni certificado o documento justificativo que resulte al respecto.   
Respecto a la depuración de las aguas residuales, las aguas se conducirán por el colector al norte de la CV-20 y el tratamiento se realizará en la estación depuradora de aguas residuales mancomunada (EDAR) de Onda-Betxí-Vila-real, cuyo vertido se realiza en el río Seco. La estimación del caudal generado previsto para el sector es de 187 m³/año.   
En cuanto a la evacuación de las aguas pluviales, se plantea una red de colectores bajo calzada hasta el punto de desagüe, ubicado en el barranco de Ràtils.  
La recogida y transporte de los residuos sólidos urbanos son realizados por la empresa Fomento de Obras y Construcciones, SA. (FOCSA) a través de una contrata con el Ayuntamiento de Onda. La gestión se realiza en la planta de tratamiento y compostaje de residuos Reciplasa.  
La producción anual de residuos sólidos se estima en algo más de 5.000 Tm. La recogida, gestión y tratamiento de los mismos se realiza en la planta de Onda que explota la empresa pública Reciplasa.   
La línea eléctrica que atraviesa el sector se soterrará a su paso por el mismo.   
Entre las principales medidas correctoras propuestas, se incluyen:  
- En la fase de construcción se procederá al entoldado de camiones de transporte de áridos y material.  
- La realización de los transportes cumplirá la normativa existente sobre emisiones atmosféricas.  
- Los áridos y materiales de construcción se entoldarán.   
- Para minimizar los impactos acústicos, se limitarán las velocidades medias de los vehículos y la periodicidad de afluencia de tráfico en la instalación.   
- Respecto del paisaje, se propone que las formas y dimensiones del proyecto de las edificaciones se mantengan dentro de las líneas arquitectónicas y cromáticas del entorno.   
Destaca de manera positiva la creación de puestos de trabajo y un aumento de la economía importante.   
Con esta propuesta de medidas, el Estudio valora los impactos como negativos e incluso el impacto paisajístico lo califica como nulo.   
El programa de vigilancia ambiental indica que los aspectos que se consideran susceptibles de ser objeto de vigilancia y control son:   
- la creación de vertederos no autorizados  
- el estado de la vegetación en las zonas verdes diseñada  
- parámetros en el agua de abastecimiento  
- establecer el límite de velocidad para reducir el ruido.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2.006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2.006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m), del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.   
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Parcial SUR-19 de Onda, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.   
  
Segundo   
1. Condicionantes para la aprobación del proyecto:  
- Estimación de los recursos hídricos necesarios para el abastecimiento del sector del Plan Parcial SUR-19 e informe de Confederación Hidrográfica del Júcar respecto de la disponibilidad de los mismos y compatibilidad de dicho incremento con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
- Se cumplirán los condicionantes necesarios para la aprobación del proyecto establecidos en los informes sectoriales  
2. Condicionantes para el desarrollo del proyecto:  
- Obtención de la autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar de vertido a cauce público de la red de pluviales, conforme al artículo 55, del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio.  
- Se cumplirán los condicionantes necesarios para el desarrollo del proyecto establecidos en los informes sectoriales.  
- El Ayuntamiento exigirá a la empresa adjudicataria entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para su gestión.  
- Las tierras que se utilicen para el terraplenado del sector procederán de préstamos autorizados. Si fuese necesario la apertura de nuevos préstamos, deberán ser tramitados adecuadamente y obtenida la autorización pertinente, así como la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
- Al cabo del año de la firma del acta de recepción de las obras de urbanización, se comprobará el nivel sonoro transmitido en el entorno. En caso de que se superen los niveles fijados en la normativa autonómica, el Ayuntamiento de Onda comunicará este hecho al órgano ambiental.  
- Se procederá a la revegetación de las zonas verdes previstas en el sector mediante plantas autóctonas de bajo consumo hídrico.   
3. El Ayuntamiento de Onda presentará puntualmente ante la administración una memoria o informe anual dando cuenta del desarrollo y avance de las actividades, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas en el estudio de impacto ambiental, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de las obras.   
4. Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas y las derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística del planeamiento parcial.   
  
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto   
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia, 13 de mayo de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML