Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5483, del 03-04-2007 (2007/2619)

ACORD de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, de 30 de gener de 2007, relatiu a la modificació puntual núm. 5 del Pla General de Vinaròs.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5483

Data del DOGV
:   03-04-2007

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2007/2619

CVE


Data del document
:   30-01-2007

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * [Vinaròs](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

Vist l'expedient relatiu a la modificació puntual núm. 5 del Pla general de Vinaròs, i de conformitat amb els següents,   
Antecedents  
Primer. El Ple de l'Ajuntament de Vinaròs, en sessió de 31 de març de 2005, va acordar exposar al públic la modificació, la qual cosa es va dur a terme mitjançant anuncis publicats al periòdic El Mundo de 22 d'abril de 2006 i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 7 de maig de 2005. Transcorregut el període d'informació al públic, durant el qual no es va formular cap al·legació, el Ple va aprovar provisionalment la modificació en sessió de 10 de maig de 2005. L'acord plenari d'exposició al públic de 31 de març de 2005 va ser ratificat per acord del Ple de l'Ajuntament de 19 d'octubre de 2005.  
Segon. El projecte consta de memòria i plànols.   
Tercer. L'objecte del document és introduir en el planejament general del municipi de Vinaròs els canvis següents:  
- S'elimina el sòl dotacional on s'ubica el camp de futbol, la superfície del qual és de 9.860 m².  
- S'estableix una reserva de sòl dotacional esportiu amb una superfície de 64.000 m², ubicat en sòl no urbanitzable, on es va a construir el nou camp de futbol.  
- S'estableix l'ordenació detallada dels 9.860 m² ocupats per l'antic camp de futbol. D'aquesta superfície, 2.800 m² de sòl es qualifiquen com a zona verda i els 7.060 m² de sòl es qualifiquen com residencial unifamiliar edificació en filera, amb una edificabilitat total de 6.000 m² de sostre.  
Els terrenys de l'antic camp de futbol són propietat de l'Ajuntament, que mantindrà la propietat del sòl, en la seua nova qualificació.  
D'altra banda, la modificació ve acompanyada amb un conveni urbanístic per raó del qual l'Ajuntament adquireix la propietat de la parcel·la de 64.000 m² en la qual s'ubica la nova instal·lació esportiva, en la qual es construirà el nou camp de futbol.  
Quart. El 22 de juliol de 2005 s'ha emés un informe per part de l'administrador d'Infraestructures Ferroviàries, en el qual s'assenyala que "no s'observa l'incompliment de la legislació sectorial vigent".  
El 14 de juny de 2005 es va sol·licitar informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Transcorregut el termini, no s'ha emés l'informe.  
El 14 de juny de 2005 es va sol·licitar informe de la Inspecció de Patrimoni Historicoartístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Transcorregut el termini, no s'ha emés cap un informe.  
El 17 de febrer de 2006 s'ha emés un informe favorable condicionat per part de la Unitat de Carreteres de l'Estat del Ministeri de Foment.  
Fonaments de dret  
Primer. Tenint en compte els nombrosos canvis legislatius produïts (entrada en vigor de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, urbanística valenciana, d'ara en avant LUV, que ha derogat la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística, d'ara en avant LRAU, com també entrada en vigor del Reglament d'ordenació i gestió territorial i urbanística, aprovat pel Decret 67/2006, de 19 de maig, d'ara en avant ROGTU, que ha derogat el Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 201/1998, de 15 de desembre, d'ara en avant RPCV) en primer lloc ha de determinar-se quina és la legislació urbanística aplicable a la resolució d'aquest expedient. Això és especialment rellevant, ja que solucions que podien ajustar-se a la legislació aplicable en el moment en què es van aprovar provisionalment poden ara no acomodar-se a preceptes de la nova normativa que, d'acord amb les seues disposicions transitòries, sí que poden ser aplicables a expedients iniciats amb anterioritat.  
Ja que ens trobem davant d'una modificació puntual d'un pla general la informació al públic del qual va concloure abans de l'entrada en vigor de la LUV (que es va produir l'1 de febrer de 2006) és clar, segons resulta de la disposició transitòria Primera, apartat primer, de la LUV, que l'aprovació definitiva d'aquest expedient es regirà "per la legislació anterior", composta fonamentalment per la LRAU i pel RPCV. Això ha d'entendre's sense perjudici del que resulta de l'apartat tercer de la disposició transitòria primera de la LUV, del qual s'extrau, com després es veurà, que determinats aspectes d'aquesta última llei relatius a habitatges sotmesos a algun règim de protecció pública són en tot cas aplicables també als instruments de planejament la informació al públic del qual ja havia conclòs a l'entrada en vigor de la LUV.  
Segon. La tramitació d'aquesta modificació puntual del Pla General de Vinaròs ha sigut correcta, de conformitat amb el que estableix l'article 38 i següents de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística (d'ara en avant LRAU), com també en l'article 158 i següents del Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 201/1998, de 15 de desembre (d'ara en avant RPCV).  
Tercer. La documentació està completa, en compliment del que disposa l'article 27 en relació amb el 55.1 de la LRAU, com també en l'article 45 i següents del RPCV.  
Quart. La resolució d'aquest expedient ha de partir del sistema de distribució de competències entre comunitat autònoma i municipis en matèria d'aprovació definitiva del planejament general establit en la legislació aplicable, en el qual la posició dels municipis és molt rellevant.  
Segons ha assenyalat el Tribunal Constitucional en la seua sentència 51/2004, de 13 d'abril, "la decisió sobre la configuració de l'assentament urbà municipal que consisteix el Pla d'urbanisme (marc regulador de l'espai físic de la convivència dels veïns) és una tasca compresa prioritàriament en l'àmbit dels interessos del municipi, i sobre aquella decisió es projecta, per tant, de forma especialment intensa les exigències de l'autonomia municipal". Si bé és possible també la intervenció d'altres administracions públiques, per la imbricació d'interessos diversos que es projecten sobre el mateix territori municipal, aquesta intervenció "no ha d'enfosquir el principi que l'ordenació urbanística del territori municipal és tasca que fonamentalment correspon al municipi, i que la intervenció d'altres Administracions es justifica només en la mesura que concórreguen interessos de caràcter supramunicipal o controls de legalitat que, de conformitat amb el bloc de la constitucionalitat, s'atribueixen a les Administracions supraordenades sobre les inferiors".  
L'article 40 de la LRAU s'inspira en aquests conceptes, ja que, després d'explicitar les comeses autonòmiques que permeten formular objeccions a l'aprovació definitiva del planejament municipal, estableix que li està vedat a la resolució autonòmica d'aprovació qüestionar la interpretació de l'interés públic local formulada pel municipi des de la seua pròpia representativitat. Com s'indica en el preàmbul de la LRAU, aquesta llei atribueix a la política municipal gestora de l'urbanisme un espai de decisió propi, en el qual els òrgans representatius de la col·lectivitat local podran apreciar l'oportunitat de les iniciatives urbanístiques que se li plantegen.  
Cinqué. Les alteracions que s'inclouen en aquesta modificació són la suma d'un conjunt de decisions municipals, unes que comporten l'exercici d'una potestat discrecional (expressió de l'autonomia municipal legal i constitucionalment garantida), i altres que impliquen l'exercici de potestats reglades (respecte de les quals cap un control de legalitat, en la mesura en què hi ha determinats preceptes que estableixen límits concrets a aquesta potestat).  
La ubicació de la nova reserva de sòl dotacional esportiu (nou camp de futbol) incidia sobre la carretera nacional, per la qual cosa es va sol·licitar informe de la Unitat de Carreteres de l'Estat. El 17 de febrer de 2006 s'ha emés per part de la Unitat de Carreteres de l'Estat del Ministeri de Foment informe favorable condicionat. En concret, en l'informe s'indica el següent:  
 "S'emet informe favorable i hauran de complir-se les condicions següents:  
1. L'Ajuntament es comprometrà a realitzar a càrrec seu tot el condicionament (projectes i obres) que garantisca la seguretat viària, de vianants i de qualsevol tipus en la zona d'influència de la carretera N-232 i accessos afectats.  
2. El condicionament anteriorment indicat haurà d'estar totalment acabat abans de l'entrada en funcionament de qualsevol tipus d'instal·lació esportiva.  
3. Tots els projectes, obres i actuacions que haja de realitzar l'Ajuntament per a condicionament en la zona d'influència de la N-232 la seua futura duplicació (prolongació de l'av. de Saragossa) hauran de tenir prèviament l'informe favorable i ser autoritzades per aquesta Unitat de Carreteres".  
Aquestes condicions hauran de ser complides en l'execució del pla.  
En atenció a les competències autonòmiques, no cal efectuar cap objecció a la decisió municipal d'atribuir un ús residencial als terrenys de l'antic sòl dotacional, que són, a més, de titularitat municipal, circumstància aquesta que garanteix de forma particularment eficaç la participació pública en les plusvàlues que genera l'activitat urbanística. participació a què es refereix l'article 47 de la Constitució. No obstant això, a l'hora d'establir la concreta edificabilitat residencial que pot atribuir-se a aquest sòl, com també en la fixació de la superfície de sòl dotacional que haja de reservar-se, o en la decisió sobre si ha de preveure's o no determinades reserves d'habitatge protegit, l'Ajuntament ja no exerceix una potestat discrecional, sinó que aquestes decisions estan tan condicionades pel que estableixen els preceptes legals a què farem referència, que bé pot concloure's que, en aquests extrems, ens trobem davant de l'exercici d'una potestat reglada en la qual és possible un control de legalitat ple per part de la comunitat autònoma.  
Sisé. L'eliminació del sòl dotacional esportiu de l'actual camp de futbol municipal es veu prou compensada amb la creació de la nova reserva de sòl dotacional esportiu de 64.000 m² de superfície, en la que s'ubicaran les noves instal·lacions. Ha quedat garantit en l'expedient l'obtenció per part de l'Ajuntament dels terrenys de la nova reserva de sòl esportiu. A més, la previsió de la nova zona verda de 2.800 m² de superfície és suficient compensació, a l'efecte de l'article 17 de l'annex del RPCV, per l'increment en 6.000 m² de sostre del sòl residencial. Finalment, queda assegurada la total participació pública en les possibles plusvàlues que es generen, ja que l'Ajuntament és el propietari de la totalitat del sòl que ara es converteix en residencial.  
En definitiva, la modificació s'ajusta al que estableixen els articles 19, 55.3 de la LUV i 17 de l'annex del RPCV.  
Seté. Ha d'examinar-se si en aquest cas és exigible que en l'ordenació detallada de la parcel·la de 9.860 m² on s'ubica el camp de futbol municipal que es trasllada ha d'establir-se algun tipus de reserva per a habitatge protegit.  
Segons la disposició transitòria primera, apartat tercer, de la LUV, "en tot cas resultaran d'aplicació a tots els plans i programes que no hagueren sigut aprovats definitivament amb anterioritat a l'entrada en vigor d'aquesta llei, les previsions relatives a vivendes sotmeses a algun règim de protecció pública contingudes en els articles 36.1.i) i 37.1.h) i en la disposició addicional sisena d'aquesta llei".   
Del que estableixen els articles 36.1.j, 37.1.h i disposició addicional sisena de la LUV, com també la disposició transitòria primera del ROGTU, s'extrau que en el cas de sòl urbà que haja de ser desenvolupat mitjançant un pla de reforma interior i aquest implique una atribució global de nous usos també és exigible que s'establisca una reserva mínima de sòl destinat a habitatge subjecte a algun règim de protecció oficial.  
Així, si bé la disposició addicional sisena de la LUV sembla exigir només aquesta reserva per al cas de plans parcials, plans de reforma interior i programes per al desenvolupament d'actuacions integrals en sòl urbanitzable residencial, l'article 36.1.j de la LUV, en enumerar les determinacions de l'ordenació estructural, assenyala que per a sectors de sòl urbanitzable d'ús residencial i, si és el cas, urbans: fixació del percentatge mínim d'edificació amb destinació a habitatge de protecció pública, amb la qual cosa queda el dubte sobre si també és exigible la reserva en el cas de sòls urbans desenvolupats a través d'un pla de reforma interior. Aquest dubte queda aclarit amb la disposició transitòria vuitena, apartat primer, del ROGTU, segons la qual "a efecte del que preveu l'article 46.4 i en la disposició transitòria cinquena de la Llei urbanística valenciana, i en l'article 9 de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge, s'estableixen les reserves mínimes que s'aplicaran al sòl urbanitzable i si és el cas al sòl urbà que haja de ser desenvolupat mitjançant plans de reforma interior en els supòsits previstos en l'article 73 de la LUV, mentre els plans generals vigents no s'adapten a la LUV". L'article 73 de la LUV es refereix als plans de reforma interior que impliquen "l'atribució global de nous usos o aprofitaments per a àrees de sòl urbà en remodelació". Per això, ha de concloure's que els sòls urbans l'ordenació dels quals es remeta a un posterior pla de reforma interior i en els quals hi haja una atribució global de nous usos o aprofitaments han de fixar-se també una reserva de sòl per a habitatge protegit, en els termes de la transitòria vuitena del ROGTU.  
En el cas que s'examina no ens trobem davant d'un sector de sòl urbà que es remet un posterior pla de reforma interior que efectuarà una atribució global de nous usos, per la qual cosa no és legalment exigible que es preveja una reserva de sòl per a habitatge protegit.  
Vuité. Queda per analitzar una altra última qüestió, que és la qual es planteja com a conseqüència de la dada que els terrenys a què s'atribueix el nou ús residencial són de titularitat municipal.  
Fins a l'entrada en vigor de la LUV, resultava d'aplicació el que estableix l'article 90.2 Text refós de la Llei sobre règim del sòl i ordenació urbana, aprovat pel Real decret legislatiu 1346/1976, de 9 d'abril, segons el qual "quan resulten inclosos en el pla béns de propis (açò és, els béns patrimonials) quedaran afectats el patrimoni municipal del sòl. Segons aquest precepte, el canvi de qualificació urbanística dels terrenys de l'antic equipament esportiu significava que tots els terrenys passaven a integrar-se en el patrimoni municipal del sòl, amb tot el que això significa, en el fet que queden afectes els fins propis d'aquesta institució.  
En aquests moments, l'article 260.1.a de la LUV, que és el precepte aplicable, no estableix que tots els béns patrimonials municipals inclosos dins del sòl urbà s'integren en el patrimoni municipal del sòl, perquè restringeix aquesta integració als "béns patrimonials (...) als que el planejament territorial i urbanístic assigne expressament tal destí, així com aquells que legal o reglamentàriament s'adscriguen al patrimoni públic del sòl". No obstant això, l'article 543.1.b.3 del ROGTU sí que indica que "els habitatges de propietat pública" s'integren en el patrimoni públic del sòl. Per això, ha de recordar-se a l'Ajuntament que els immobles municipals que resulten del desenvolupament del sòl residencial interior s'integraran en el patrimoni municipal del sòl, en els termes que resulte de la legislació vigent.  
Nové. La Comissió Territorial d'Urbanisme, a proposta de la directora general d'Ordenació del Territori, és l'òrgan competent per a resoldre sobre l'aprovació definitiva dels plans generals -i de les seues modificacions- de municipis de menys de 50.000 habitants, de conformitat amb el que disposa l'article 39 per remissió de l'article 55.1, de la Llei reguladora de l'activitat urbanística, en relació amb l'article 10.a) del Reglament dels òrgans urbanístics de la Generalitat Valenciana, aprovat per Decret 201/2003, de 3 d'octubre, del Consell de la Generalitat.  
Per raó de tot el que antecedeix, la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló acorda:   
Aprovar definitivament la modificació puntual núm. 5 del Pla general de Vinaròs (camp de futbol) en l'execució de la qual hauran de complir-se les condicions establides en l'informe de la Unitat de Carreteres de l'Estat, recordant a l'Ajuntament a l'Ajuntament que els immobles municipals que resulten del desenvolupament del sòl residencial s'integraran en el patrimoni municipal del sòl, en els termes que resulte de la legislació vigent.  
Contra aquest acord, que no posa fi a la via administrativa, pot interposar-se recurs d'alçada, en el termini d'un mes, davant de la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge, això sense perjudici d'utilitzar qualsevol altre recurs que es considere oportú.  
Castelló, 30 de gener de 2007.- El secretari de la comissió Territorial d'Urbanisme: Fernando Renau Faubell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5483, del 03-04-2007 (2007/2619)

ACUERDO de la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón, de 30 de enero de 2007, relativo a la la modificación puntual nº5 del Plan General de Vinaròs.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5483

Fecha DOGV
:   03-04-2007

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2007/2619

CVE


Fecha del documento
:   30-01-2007

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Acuerdo

Descriptores 

:   * [Vinaròs](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

Visto el expediente relativo a la modificación puntual núm. 5 del Plan General de Vinaròs, y de conformidad con los siguientes,   
Antecedentes  
Primero. El Pleno del Ayuntamiento de Vinaròs, en sesión de 31 de marzo de 2005, acordó exponer al público la modificación, lo que se llevó a cabo mediante anuncios publicados en el periódico El Mundo de 22 de abril de 2006 y en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 7 de mayo de 2005. Transcurrido el período de información al público, durante el que no se formuló ninguna alegación, el Pleno aprobó provisionalmente la modificación en sesión de 10 de mayo de 2005. El acuerdo plenario de exposición al público de 31 de marzo de 2005 fue ratificado por acuerdo del Pleno del Ayuntamiento de 19 de octubre de 2005.  
Segundo. El proyecto consta de memoria y planos.   
Tercero. El objeto del documento es introducir en el planeamiento general del municipio de Vinaròs los siguientes cambios:  
- Se elimina el suelo dotacional donde se ubica el campo de fútbol, cuya superficie es de 9.860 m².  
- Se establece una reserva de suelo dotacional deportivo con una superficie de 64.000 m², ubicado en suelo no urbanizable, donde se va a construir el nuevo campo de fútbol.  
- Se establece la ordenación pormenorizada de los 9.860 m² ocupados por el antiguo campo de fútbol. De esta superficie, 2.800 m² de suelo se califican como zona verde y los 7.060 m² de suelo se califican como residencial unifamiliar edificación en hilera, con una edificabilidad total de 6.000 m² de techo.  
Los terrenos del antiguo campo de fútbol son propiedad del Ayuntamiento, que va a mantener la propiedad del suelo, en su nueva calificación.  
Por otra parte, la modificación viene acompañada con un convenio urbanístico en virtud del cual el Ayuntamiento adquiere la propiedad de la parcela de 64.000 m² en la que se ubica la nueva instalación deportiva, en la que se construirá el nuevo campo de fútbol.  
Cuarto. El 22 de julio de 2005 se ha emitido informe por parte del Administrador de Infraestructuras Ferroviarias, en el que se señala que "no se observa el incumplimiento de la legislación sectorial vigente".  
El 14 de junio de 2005 se solicitó informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar. Transcurrido el plazo, no se ha emitido el informe.  
El 14 de junio de 2005 se solicitó informe de la Inspección de Patrimonio Histórico Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. Transcurrido el plazo, no se ha emitido informe.  
El 17 de febrero de 2006 se ha emitido informe favorable condicionado por parte de la Unidad de Carreteras del Estado del Ministerio de Fomento.   
Fundamentos de derecho  
Primero. Teniendo en cuenta los numerosos cambios legislativos producidos (entrada en vigor de la Ley 16/2005, de 30 de diciembre, Urbanística Valenciana, en adelante LUV, que ha derogado la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística, en adelante LRAU, así como entrada en vigor del Reglamento de Ordenación y Gestión Territorial y Urbanística, aprobado por el Decreto 67/2006, de 19 de mayo, en adelante ROGTU, que ha derogado el Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana, aprobado por el Decreto 201/1998, de 15 de diciembre, en adelante RPCV) debe en primer lugar determinarse cuál es la legislación urbanística aplicable a la resolución de este expediente. Esto es especialmente relevante, puesto que soluciones que podían ajustarse a la legislación aplicable en el momento en el que se aprobaron provisionalmente pueden ahora no acomodarse a preceptos de la nueva normativa que, conforme a sus disposiciones transitorias, sí pueden ser aplicables a expediente iniciados con anterioridad.  
Puesto que nos encontramos ante una modificación puntual de un Plan General cuya información al público concluyó antes de la entrada en vigor de la LUV (que se produjo el 1 de febrero de 2006) es claro, según resulta de la Disposición Transitoria Primera, apartado primero, de la LUV, que la aprobación definitiva de este expediente se regirá "por la legislación anterior", compuesta fundamentalmente por la LRAU y por el RPCV. Esto debe entenderse sin perjuicio de lo que resulta del apartado tercero de la Disposición Transitoria Primera de la LUV, del que se extrae, como luego se verá, que determinados aspectos de esta última Ley relativos a vivienda sometidas a algún régimen de protección pública son en todo caso aplicables también a los instrumentos de planeamiento cuya información al público ya había concluido a la entrada en vigor de la LUV.  
Segundo. La tramitación de la presente modificación puntual del Plan General de Vinaròs ha sido correcta, de conformidad con lo establecido en el artículo 38 y siguientes de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de la Actividad Urbanística (en adelante LRAU), así como en el artículo 158 y siguientes del Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana, aprobado por el Decreto 201/1998, de 15 de diciembre (en adelante RPCV).  
Tercero. La documentación, está completa, en cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 27 en relación con el 55.1 de la LRAU, así como en el artículo 45 y siguientes del RPCV.  
Cuarto. La resolución de este expediente ha de partir del sistema de distribución de competencias entre Comunidad Autónoma y Municipios en materia de aprobación definitiva del planeamiento general establecido en la legislación aplicable, en el que la posición del Municipios es muy relevante.  
Según ha señalado el Tribunal Constitucional en su sentencia 51/2004, de 13 de abril, "la decisión sobre la configuración del asentamiento urbano municipal en que consiste el Plan de urbanismo (marco regulador del espacio físico de la convivencia de los vecinos) es una tarea comprendida prioritariamente en el ámbito de los intereses del municipio, y sobre aquélla decisión se proyecta, por tanto, de forma especialmente intensa las exigencias de la autonomía municipal". Si bien es posible también la intervención de otras Administraciones Públicas, por la imbricación de intereses diversos que se proyectan sobre el mismo territorio municipal, esta intervención "no ha de oscurecer el principio de que la ordenación urbanística del territorio municipal es tarea que fundamentalmente corresponde al municipio, y que la intervención de otras Administraciones se justifica sólo en la medida en que concurran intereses de carácter supramunicipal o controles de legalidad que, de conformidad con el bloque de la constitucionalidad, se atribuyen a las Administraciones supraordenadas sobre las inferiores".  
El artículo 40 de la LRAU se inspira en esos conceptos, puesto que, tras explicitar los cometidos autonómicos que permiten formular objeciones a la aprobación definitiva del planeamiento municipal, establece que le está vedado a la resolución autonómica de aprobación cuestionar la interpretación del interés público local formulada por el Municipio desde su propia representatividad. Como se indica en el Preámbulo de la LRAU, esta Ley atribuye a la política municipal gestora del urbanismo un espacio de decisión propio, en el que los órganos representativos de la colectividad local podrán apreciar la oportunidad de las iniciativas urbanísticas que se le planteen.  
Quinto. Las alteraciones que se incluyen en esta modificación son la suma de un conjunto de decisiones municipales, unas que suponen el ejercicio de una potestad discrecional (expresión de la autonomía municipal legal y constitucionalmente garantizada), y otras que implican el ejercicio de potestades regladas (respecto de las cuales cabe un control de legalidad, en la medida en la que existen determinados preceptos que establecen límites concretos a esa potestad).  
La ubicación de la nueva reserva de suelo dotacional deportivo (nuevo campo de fútbol) incidía sobre la carretera nacional, por lo que se solicitó informe de la Unidad de Carreteras del Estado. El 17 de febrero de 2006 se ha emitido por parte de la Unidad de Carreteras del Estado del Ministerio de Fomento informe favorable condicionado. En concreto, en el informe se indica lo siguiente:  
"Se informa favorablemente debiéndose cumplas las siguientes condiciones:  
1. El Ayuntamiento se comprometerá a realizar a su cargo todo el acondicionamiento (proyectos y obras) que garantice la seguridad vial, peatonal y de todo tipo en la zona de influencia de la carretera N-232 y accesos afectados.  
2. El acondicionamiento anteriormente indicado deberá estar totalmente terminado antes de la entrada en funcionamiento de cualquier tipo de instalación deportiva.  
3. Todos los proyectos, obras y actuaciones que deba realizar el Ayuntamiento para acondicionamiento en la zona de influencia de la N-232 su futura duplicación (prolongación de la av. de Zaragoza) deberán ser previamente informadas y/autorizadas por esta Unidad de Carreteras".  
Estas condiciones deberán ser cumplidas en la ejecución del Plan.  
En atención a las competencias autonómicas, no cabe efectuar ninguna objeción a la decisión municipal de atribuir un uso residencial a los terrenos del antiguo suelo dotacional, que son, además, de titularidad municipal, circunstancia ésta que garantiza de forma particularmente eficaz la participación pública en las plusvalías que genera la actividad urbanística. participación a que se refiere el artículo 47 de la Constitución. Sin embargo, a la hora de establecer la concreta edificabilidad residencial que puede atribuirse a este suelo, así como en la fijación de la superficie de suelo dotacional que deba reservarse, o en la decisión sobre si ha de preverse o no determinadas reservas de vivienda protegida, el Ayuntamiento ya no está ejerciendo una potestad discrecional, sino que esas decisiones están tan condicionadas por lo establecido en los preceptos legales a los que haremos referencia, que bien puede concluirse que, en estos extremos, nos hallamos ante el ejercicio de una potestad reglada en la que es posible un control de legalidad pleno por parte de la Comunidad Autónoma.  
Sexto. La eliminación del suelo dotacional deportivo del actual campo de fútbol municipal se ve suficientemente compensada con la creación de la nueva reserva de suelo dotacional deportivo de 64.000 m² de superficie, en la que se ubicarán las nuevas instalaciones. Ha quedado garantizado en el expediente la obtención por parte del Ayuntamiento de los terrenos de la nueva reserva de suelo deportivo. Además, la previsión de la nueva zona verde de 2.800 m² de superficie es suficiente compensación, a los efectos del artículo 17 del Anexo del RPCV, por el incremento en 6.000 m² de techo del suelo residencial. Por último, queda asegurada la total participación pública en las posibles plusvalías que se generen, puesto que el Ayuntamiento es el propietario de la totalidad del suelo que ahora se convierte en residencial.  
En definitiva, la modificación se ajusta a lo establecido en los artículos 19, 55.3 de la LUV y 17 del Anexo del RPCV.  
Séptimo. Ha de examinarse si en este caso es exigible que en la ordenación pormenorizada de la parcela de 9.860 m² donde se ubica el campo de fútbol municipal que se traslada ha de establecerse algún tipo de reserva para vivienda protegida.  
Según la Disposición Transitoria Primera, apartado tercero, de la LUV, "en todo caso resultarán de aplicación a todos los planes y programas que no hubieran sido aprobados definitivamente con anterioridad a la entrada en vigor de esta ley, las previsiones relativas a viviendas sometidas a algún régimen de protección pública contenidas en los artículos 36.1.i) y 37.1.h) y en la disposición adicional sexta de la presente ley".   
De lo establecido en los artículos 36.1.j, 37.1.h y Disposición Adicional Sexta de la LUV, así como también en la Disposición Transitoria Primera del ROGTU, se extrae que en el caso de suelo urbano que deba ser desarrollado mediante un Plan de Reforma Interior y éste implique una atribución global de nuevos usos también es exigible que se establezca una reserva mínima de suelo destinado a vivienda sujeta a algún régimen de protección oficial.  
Así, si bien la Disposición Adicional Sexta de la LUV parece exigir sólo esta reserva para el caso de "Planes Parciales, Planes de Reforma Interior y Programas para el desarrollo de actuaciones integrales en suelo urbanizable residencial", el artículo 36.1.j de la LUV, al enumerar las determinaciones de la ordenación estructural, señala que "para sectores de suelo urbanizable de uso residencial y, en su caso, urbanos: fijación del porcentaje mínimo de edificación con destino a vivienda de protección pública", con lo que queda la duda sobre si también es exigible la reserva en el caso de suelos urbanos desarrollados a través de un Plan de Reforma Interior. Esta duda queda despejada con la Disposición Transitoria Octava, apartado primero, del ROGTU, según la cual "a efecto de lo previsto en el artículo 46.4 y en la disposición transitoria quinta de la Ley Urbanística Valenciana, y en el artículo 9 de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, se establecen las reservas mínimas que se aplicarán al suelo urbanizable y en su caso al suelo urbano que deba ser desarrollado mediante Planes de Reforma Interior en los supuestos previstos en el artículo 73 de la LUV, mientras los Planes Generales vigentes no se adapten a la LUV". El artículo 73 de la LUV se refiere a los Planes de Reforma Interior que impliquen "la atribución global de nuevos usos o aprovechamientos para áreas de suelo urbano en remodelación". Por ello, debe concluirse que los suelos urbanos cuya ordenación se remita a un posterior Plan de Reforma Interior y en los que exista una atribución global de nuevos usos o aprovechamientos han de fijarse también una reserva de suelo para vivienda protegida, en los términos de la Transitoria Octava del ROGTU.  
En el caso que se examina no nos hallamos ante un sector de suelo urbano que se remite un posterior Plan de Reforma Interior que va a efectuar una atribución global de nuevos usos, por lo que no es legalmente exigible que se prevea una reserva de suelo para vivienda protegida.  
Octavo. Queda por analizar otra última cuestión, que es la que se plantea como consecuencia del dato de que los terrenos a los que se atribuye el nuevo uso residencial son de titularidad municipal.  
Hasta la entrada en vigor de la LUV, resultaba de aplicación lo establecido en el artículo 90.2 Texto Refundido de la Ley sobre régimen del suelo y ordenación urbana, aprobado por el Real Decreto-Legislativo 1346/1976, de 9 de abril, según el cual "cuando resultaren incluidos en el Plan bienes de propios (esto es, los bienes patrimoniales) quedarán afectados al Patrimonio municipal del suelo". Según este precepto, el cambio de calificación urbanística de los terrenos del antiguo equipamiento deportivo significaba que todos los terrenos pasaban a integrarse en el Patrimonio Municipal del Suelo, con todo lo que ello significa, en cuanto a que quedan afectos a los fines propios de esta institución.  
En estos momentos, el artículo 260.1.a de la LUV, que es el precepto aplicable, no establece que todos los bienes patrimoniales municipales incluidos dentro del suelo urbano se integran en el Patrimonio Municipal del Suelo, pues restringe esta integración a los "bienes patrimoniales (...) a los que el planeamiento territorial y urbanístico asigne expresamente tal destino, así como aquellos que legal o reglamentariamente se adscriban al patrimonio público del suelo". Sin embargo, el artículo 543.1.b.3º del ROGTU sí indica que "las viviendas de propiedad pública" se integran en el Patrimonio Público del Suelo. Por ello, debe recordarse al Ayuntamiento que los inmuebles municipales que resulten del desarrollo del suelo residencial Interior se integrarán en el Patrimonio Municipal del Suelo, en los términos que resulte de la legislación vigente.  
Noveno. La Comisión Territorial de Urbanismo, a propuesta de la directora general de Ordenación del Territorio, es el órgano competente para resolver sobre la aprobación definitiva de los Planes Generales -y de sus modificaciones- de municipios de menos de 50.000 habitantes, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 39 por remisión del artículo 55.1, de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística, en relación con el artículo 10.a) del Reglamento de los Órganos Urbanísticos de la Generalitat Valenciana, aprobado por Decreto 201/2003, de 3 de octubre, del Consell de la Generalitat.  
En virtud de todo lo que antecede, la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón: acuerda:  
Aprobar definivamente la modificación puntual núm. 5 del Plan General de Vinaròs (campo de fútbol) en cuya ejecución deberán cumplirse las condiciones establecidas en el informe de la Unidad de Carreteras del Estado, recordando al Ayuntamiento al Ayuntamiento que los inmuebles municipales que resulten del desarrollo del suelo residencial se integrarán en el Patrimonio Municipal del Suelo, en los términos que resulte de la legislación vigente.  
Contra el presente acuerdo, que no pone fin a la vía administrativa, podrá interponerse recurso de alzada, en el plazo de un mes, ante la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda, ello sin perjuicio de utilizar cualquier otro recurso que se considere oportuno.  
Castellón, 30 de enero de 2007.- El secretario de la Comisión Territorial de Urbanismo: Fernando Renau Faubell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML