Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8542, del 07-05-2019 (2019/4125)

RESOLUCIÓ de 16 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 27/16-AIA Pego.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8542

Data del DOGV
:   07-05-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/4125

CVE


Data del document
:   16-04-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Pego](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 16 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 27/16-AIA Pego. [2019/4125]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 27/16-AIA Pego.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 027/2016-AIA.  
Títol: legalització de l'explotació de recursos de la secció A), número 107, denominada Adzaila.  
Promotor: Pavimentos Bituminosos Serrano, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2015/15/03.  
Localització: parcel·les 454 i 458 del polígon 1 del terme municipal de Pego i parcel·la 84 del polígon 1 de l'Atzúbia (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
El projecte presenta una àrea d'explotació definida per una línia poligonal tancada, composta per 56 vèrtexs, en les parcel·les 454 i 458 del polígon 1 de Pego. Una gran part de l'àrea proposada (fins a la cota 160,) es troba ja explotada, perquè l'activitat d'extracció es realitza des de 1948.  
Bàsicament el projecte d'explotació presentat pretén (vegeu el plànol núm.7: planta estat actual. Coordenades UTM del perímetre d'explotació de setembre 2018):  
- Continuar explotant el front vertical fins a la cota 185 en les parcel·les cadastrals 454 i 458 del polígon 1 del terme municipal de Pego.  
  
- Ampliar la plaça de pedrera cap a l'est, en les parcel·les de tarongers existents dins de la parcel·la cadastral 454 del polígon 1 de Pego, fins a arribar a la carretera CV-700.  
Inicialment l'àmbit de la restauració coincidia amb l'àmbit d'explotació, però en atenció als requeriments realitzats per l'òrgan ambiental, finalment s'ha ampliat i inclòs dues zones annexes que havien sigut prèviament alterades per l'extracció. El perímetre de restauració proposat és el cartografiat en el plànol núm. 8: planta estat actual. Coordenades UTM del perímetre de restauració de setembre de 2018. Abasta el perímetre d'explotació proposat més dues àrees annexes, una a l'est, dins de la parcel·la 454 del polígon 1 de Pego i, una altra a l'oest, dins de la parcel·la 84 del polígon 1 de l'Atzúbia. La superfície de restauració comprén 123.157,76 m².  
Es tracta d'una extracció de roca calcària dolomítica del cretàcic superior.  
Els bancs d'explotació proposats són de 10 m d'altura, 5 m de berma i 60º d'inclinació.  
Durant les labors d'explotació, es realitzaran l'arrencada, la càrrega i el transport. L'arrencada es realitza mitjançant voladures controlades seqüenciades amb detonadors no elèctrics, preparades amb una perforadora hidràulica. La càrrega es realitza mitjançant pala carregadora o pala retroexcavadora. El transport es realitza mitjançant camions de gran tonatge tipus dúmper, fins a la planta de tractament, que se situa dins del perímetre de l'activitat, en la parcel·la 458 del polígon 1 de Pego. La planta de trituració i classificació s'estima per a una producció de 350 t/h de mitjana.  
  
Legislació ambiental  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la desenvolupen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara endavant LEA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
L'objecte del projecte «Explotació de recursos de la secció A), número 107, denominada Adzaila està inclòs en l'annex I del Decret 162/1990, grup 3.c.1. «Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i de trituració, algeps, roques ornamentals)», per la qual cosa el procediment que li correspon és el d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària queda regulada en la secció primera, del capítol II del títol II de la LEA.  
  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 14 de juny de 2013, es rep en el Registre General de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient sol·licitud d'informe, per part del Servei Territorial Energia d'Alacant, sobre si el projecte de l'explotació minera d'Adzaila queda sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental. Entre altres aspectes en l'ofici s'esmenta que l'explotació va ser autoritzada en 1948, encara que no es conserva en el registre de l'òrgan substantiu l'autorització inicial, ni els antecedents del projecte d'explotació i plans de restauració, i consta tan sols els plans de labors anuals. També s'indica que en els terrenys de la pedrera hi ha una planta de fabricació d'àrids, que va ser ampliada el 24 d'abril de 2012 i es troba inscrita en el registre industrial.  
  
Amb data 15 de juliol de 2013, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informa que per haver sigut ampliada la pedrera entre l'any 2009 i 2013 fora de les parcel·les originals, l'actuació ha de ser sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, i detalla que el promotor havia de presentar projecte d'explotació, el pla de restauració integral i l'estudi d'impacte ambiental de l'activitat. En aquest escrit, s'advertia que l'ampliació dista uns 350 metres del centre de l'Atzúbia i uns 170 metres del primer grup de cases, per la qual cosa, en no complir-se la distància mínima de 500 m establida pel ROGTU, podria dictar el sentit de la declaració d'impacte ambiental. En cas que la declaració d'impacte ambiental fora desfavorable, el promotor no podria dur a terme l'ampliació, però sí que estaria obligat a restaurar-la d'acord amb el pla de restauració integral de la superfície afectada actualment.  
  
El 28 de novembre de 2014, el Servei Territorial d'Energia d'Alacant sol·licita informe sobre el pla de restauració relatiu a l'expedient MIVARI/2014/57/03 corresponent a l'explotació de recursos de la secció A denominada Adzaila núm. 107 del terme municipal de Pego.  
  
En l'endemig de la seua anàlisi, el 17 de desembre de 2014, la Direcció General de Qualitat Ambiental comunica al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Sentència 790/2014 de la secció 1a de la sala contenciosa administrativa. Aquesta sentència conclou que és obligatori sotmetre a avaluació d'impacte ambiental el projecte i l'emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental per a l'activitat de l'extracció d'àrids i planta de tractament.  
Analitzades les dues entrades anteriors, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va informar el 23 de gener de 2015, que el pla de restauració presentat incloïa ampliació de la superfície afectada amb la finalitat d'explotació per la qual cosa, des del punt de vista ambiental, estaria sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental. A més, s'ha de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb la sentència prèviament indicada.  
Així mateix, s'aprofita per a destacar que no es disposa de la documentació gràfica relativa a la restauració de les zones externes que permeta conéixer la idoneïtat de la topografia, ni la continuïtat i integració amb l'àrea de la pedrera Adzaila. S'indica, d'altra banda, que la restauració de la pedrera ha d'abastar la totalitat de la superfície afectada per les labors mineres i, si escau, la superfície mínima imprescindible per a aconseguir una morfologia final que permeta la integració en l'entorn.  
  
A més, s'indiquen els criteris de restauració en relació amb la topografia final: altura de bancs entre 5 i 7 metres i inclinació general de terreny entorn dels 35º, sense perjudici que puntualment puguen ser sobrepassats, tenint en compte que es tracta d'una explotació desenvolupada sense l'avaluació d'impacte ambiental prèvia i ni pla de restauració.  
  
Amb data 21 de març de 2016, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet el projecte d'explotació, l'estudi d'impacte ambiental, el pla de restauració integral i informes previs. En conseqüència s'incoa l'expedient 027/2016-AIA.  
Amb data 3 de maig de 2016, es remet un informe al Servei Territorial d'Indústria i Energia en el qual es comunica:  
- S'ha incoat l'expedient 027/2016-AIA d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
- Es requereix la remissió del certificat d'exposició al públic d'acord amb els articles 38 i 39 de la LEA.  
- El document remés és bàsicament el mateix sobre el qual va informar aquest servei el 23 de gener de 2015, per la qual cosa les consideracions tècniques realitzades continuen vigents.  
- S'ha comunicat el pla de restauració integral al Servei d'Ordenació i Gestió Forestal per a l'elaboració de l'informe d'acord amb el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana.  
Amb la documentació inicial remesa es van realitzar les consultes següents de caràcter ambiental: Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits.  
El 12 d'agost de 2016 el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet el resultat d'informació pública i consulta a les administracions públiques.  
Analitzada la documentació que hi ha en l'expedient, el 20 de desembre de 2016, es realitza un requeriment de documentació a l'òrgan substantiu per a traslladar-la al promotor. En concret, la documentació que s'havia de completar era la següent:  
- Redelimitació de l'àmbit d'explotació.  
- Impactes sobre la població d'Atzúbia.  
- Canvis en la restauració.  
- Canvis en la xarxa de drenatge.  
El 23 de març de 2017, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet la documentació preparada pel promotor, en relació amb el requeriment anterior.  
Analitzada l'última documentació rebuda, el 13 de juliol de 2017, es realitza novament un requeriment de documentació a l'òrgan substantiu, per a traslladar-la al promotor. Aquest requeriment va ser atés pel promotor i l'òrgan substantiu el va traslladar el 19 d'octubre de 2017. Amb la documentació remesa es realitza consulta al Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (el 06.11.2017) i al Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera (el 09.01.2018).  
  
Analitzada la documentació presentada el 19 d'octubre de 2017, així com els informes rebuts del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera (el 05.02.2018) i del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal sobre el pla de restauració integral (el 18.05.2018), es realitza novament un requeriment de documentació a l'òrgan substantiu, per a traslladar-lo al promotor. Aquest últim requeriment, de 2 d'agost de 2018, és atés pel promotor i lliurat per l'òrgan substantiu l'11 d'octubre de 2018. En conseqüència, la present declaració d'impacte ambiental es realitza avaluant la documentació tècnica amb data de setembre de 2018.  
  
Durant la tramitació d'aquest procediment s'han produït diversos fets ressenyables:  
- L'Ajuntament de l'Atzúbia presenta un escrit amb data 20 de desembre de 2016, en el qual manifesta la seua disconformitat amb l'explotació.  
- Es persona en diverses ocasions el representant de l'Associació per a la Protecció Mediambiental de l'Atzúbia Gelibre, per a exercir el seu dret a conéixer l'estat de tramitació i a obtindre còpia dels documents continguts en el procediment. En concret, el 18 de novembre de 2016, el representant de Gelibre indica que el 27 d'octubre de 2016 ha dictat la sentència núm. 2322/2016, de la Sala Contenciosa Administrativa, Secció Cinquena del Tribunal Suprem, en el recurs de cassació núm. 3943/2014, per la qual es desestimen els recursos de cassació interposats per la Generalitat Valenciana, la mercantil Pavimentos Bituminosos Serrano, SL, i l'Ajuntament de Pego contra la sentència dictada per la secció primera de la sala contenciosa administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de 12 de setembre de 2014, en el recurs contenciós administratiu 68/2011, interposat per Gelibre contra la inactivitat de la Conselleria de Medi Ambient, Territori i Habitatge. El recurs número 68/2011 interposat per l'Associació per a la protecció del medi ambient de l'Atzúbia, contra la inactivitat, de la Conselleria de Medi Ambient, Territori i Habitatge havent sigut part, com a demandades la Conselleria de Medi Ambient i Habitatge amb els pronunciaments següents:  
Obligació de declaració d'impacte ambiental de l'activitat d'extracció d'àrids i planta de tractament.  
Suspensió de l'activitat mentre no s'atorgue l'autorització corresponent.  
Incoació del corresponent sancionador per dur a terme una activitat no emparada en llicència ambiental.  
Condena a la Conselleria de Medi Ambient, Territori i Habitatge a dur a terme les actuacions d'inspecció i actuacions previstes en l'article 68 i 79 de la Llei 2/2006 i en tot cas incoar els procediments administratius de la seua competència en matèria forestal, de contaminació de l'aire, sorolls, zones de protecció de carreteres i de restauració de la legalitat urbanística infringida.  
  
Informació pública i consultes a les administracions públiques afectades i a les persones interessades.  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 7757, d'11 d'abril de 2016.  
S'han realitzat simultàniament les consultes a les administracions públiques afectades i a les persones interessades, d'acord amb l'article 37 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental als organismes següents:  
- Secretaria Autonòmica de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
- Servei Territorial de Cultura i Esport.  
- Associació per a la Protecció Mediambiental de l'Atzúbia -Gelibre.  
- Servei Territorial d'Urbanisme de Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
- Ajuntament de l'Atzúbia.  
- Ajuntament de Pego.  
En el certificat del resultat de la informació al públic i de la consulta a les administracions públiques, realitzat pel cap de Servei Territorial d'Indústria i Energia, de 9 d'agost de 2016, consten les al·legacions presentades pel grup Gelibre, Ajuntament de l'Atzúbia, Ajuntament de Pego i veïns de Pego i l'Atzúbia.  
Es transcriu a continuació el contingut principal dels informes de caràcter ambiental que estan en l'expedient.  
- Al·legació tipus emesa per múltiples veïns (remesa per l'òrgan substantiu a l'òrgan ambiental).  
«A legacions.  
Primera: és una explotació il·legal que es troba a una distància entre els 250 I 500 metres del nucli de població de l'Atzúbia.  
[?] el nucli de població de l'Atzúbia es troba a menys de 500 metres de l'explotació, pràcticament la major part del nucli urbà està a una distància dels 250 metres.  
L'article 197 c) de la Llei 5/2014, de 25 de juny, estableix que en el cas d'explotació de pedreres i extracció d'àrids és imprescindible el manteniment d'una franja d'almenys cinc-cents metres d'ample al voltant de tot l'àmbit de l'explotació amb prohibició expressa de l'ús residencial.  
La població de l'Atzúbia, i evidentment l'ús residencial, ja existia abans de l'aprovació del Pla General d'Ordenació Urbana de Pego, i evidentment molt abans que començaren els treballs d'extracció allà per l'any 1956 sense cap mena de llicència ni d'autorització de les administracions competents, i malgrat això s'han vingut autoritzant explosions a escassos 250 metres de les nostres cases: inundant de pols la població, provocant vibracions i molèsties continuades.  
Aquesta situació s'ha fet més palesa i totalment insuportable des que a partir de l'any 2007 es va quintuplicar l'activitat d'extracció de la pedrera, de manera totalment il·legal, amb la instal·lació d'una planta de tractament dels àrids [?].  
Segona: es tracta d'una explotació que provoca contaminació atmosfèrica, sorolls i vibracions i impactes paisatgístics i mediambientals, i que afecta la nostra salut i benestar.  
[?] l'afecció s'ha produït -i es produeix quan l'explotació està en funcionament- molt intensament sobre uns ciutadans [?] que han patit immissions de pols, moltes vegades superiors als paràmetres permesos per la legislació vigent [?], sorolls pel trànsit de vehicles a l'interior de la pedrera, pel martell perforador, per les explosions, que a més provocaven fortes immissions de pols, tremolors i danys en els nostres habitatges i evidents riscos per a la nostra salut, a més de sobre els valors paisatgístics i ambientals del nostre poble.  
  
Efectes que es produeixen malgrat les mesures que en l'estudi d'impacte ambiental diu que estan implantades des de fa anys [?]».  
  
- Al·legació de Francesca Siscar Bañuls (remesa per l'òrgan substantiu a l'òrgan ambiental, realitzada el 13.05.2016).  
«[?] l'impacte visual que tenim jo i els meus veïns de la urbanització Calvari I cap a la pedrera l'ampliació de l'explotació de la qual pretén Pavimentos Bituminosos Serrano, SL, és el següent»:  
S'hi adjunta foto.  
«és per això que sol·licite:  
que des del projecte d'explotació, pla de restauració, estudi d'impacte ambiental i estudi d'integració paisatgística, es tinga en compte».  
  
  
- Al·legació de l'Associació per a la Protecció Mediambiental de l'Atzúbia, Gelibre (remesa per l'òrgan substantiu a l'òrgan ambiental, realitzada el 27.04.2016).  
«Al·legacions:  
Primera- Nul·litat del procediment d'avaluació ambiental de l'ampliació de l'explotació iniciat [?].  
1. La pedrera manca d'autorització administrativa de mines, de conformitat amb el que estableixen els articles 19 i disposició transitòria tercera de la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines, i els articles 28.2 i 32 del Reial decret 2857/1978, de 26 d'agost, pel qual s'aprova el Reglament general per al règim de la mineria. [?].  
2. Es tracta d'una explotació il·legal, ja que manca de llicència ambiental, tal com ha sigut declarat en les sentències, de les quals el Servei al qual ens adrecem és coneixedor. [?].  
3. La Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Conselleria d'Habitatge, Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge té incoat un procediment de restauració de la legalitat urbanística (expedient DU 249/09), com a conseqüència de la il·legalitat de la pedrera, en la qual ha acordat la suspensió de l'activitat i sobre el qual en l'actualitat no s'ha dictat resolució. [?].  
4. Pel que respecta a la qualificació de zona d'extracció d'àrids en la revisió del Pla General d'Ordenació Urbana de Pego, aprovat mitjançant Acord de 16 de novembre de 1998, de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant. [?].  
5. El Servei al qual ens dirigim va aprovar mitjançant Resolució de 9 de febrer de 2015 (MIVARI/2014/57/03), el Pla integral de restauració de la pedrera Adzaila, que es troba vigent, per la qual cosa és contrari a dret l'inici d'un procediment amb el mateix objecte. [?].  
  
Segona- Amb caràcter subsidiari a l'anterior: impossibilitat d'obtindre una declaració d'impacte ambiental favorable.  
1. Consideracions generals sobre l'àmbit de l'explotació que s'exposen tant en el projecte d'explotació com en l'estudi d'impacte ambiental.  
El primer que cal manifestar és que, a pesar que la pràctica totalitat del nucli de població de l'Atzúbia es troba a 250 metres de l'explotació, l'estudi d'impacte ambiental tracta la població com si no existira, sense tindre en consideració els greus impactes ambientals que ha anat patint, especialment, des que el nou promotor va ampliar, substancialment, a partir de l'any 2007, l'explotació existent, amb un nou grup triturador, amb una capacitat de fins a un milió de tones any, obviant les reiterades denúncies presentades pels seus veïns davant els ajuntaments de Pego i l'Atzúbia, el Servei de Mines de la Conselleria, els òrgans competents de la conselleria amb competències en medi ambient, el Síndic de Greuges i el Parlament i la Comissió de la Unió Europea, que han donat lloc a les sentències a les quals s'ha fet referència i a la incoació de procediments de restauració de la legalitat urbanística i sancionadors per la Direcció General de Canvi Climàtic de la Generalitat Valenciana.  
  
Denúncies i procediments tots aquests, posteriors a les suposades inversions en millora de l'activitat que es relaten [?].  
No consta la presentació de cap pla de restauració ni s'ha realitzat cap restauració de la pedrera, ni abans que l'adquiriren els anteriors propietaris, ni amb posterioritat, i es constata com a prova evident, el fet que el pla de restauració es referisca a la totalitat de l'explotació.  
  
I això a pesar que el Reial decret 2994/1982, de 15 d'octubre, sobre restauració de l'espai natural afectat per activitats mineres, que en l'article 9 disposa que en els casos en què l'autorització d'aprofitament de la concessió d'explotació hagen sigut atorgades amb anterioritat a l'entrada en vigor del present reial decret, hauran de presentar davant l'òrgan competent de la comunitat autònoma, un estudi d'impacte ambiental en el qual, partint de l'estat actual de l'explotació, es consideren possibles alternatives amb vista a la restauració de les àrees que encara no han sigut objecte d'explotació.  
Continua afirmant que les parcel·les 454 i 458 del polígon I estan qualificades de sòl apte per a l'extracció, «i que van ser les incloses en l'autorització minera des de la seua petició inicial l'any 1948 per José Folqués Oltra», afirmació que no és certa, atés que segons consta, l'únic antecedent que consta és la inscripció en el cadastre miner, d'un suposat títol d'aqueix any, en el qual la superfície era de 0,8 hectàrees, quan actualment ocupa quasi 8 hectàrees [?].  
El ben cert és que l'administració minera mai ha aprovat cap projecte d'explotació [?] i s'ha limitat a anar aprovant els plans de treballs presentats.  
En l'apartat 7 de la Memòria relatiu a les superfícies afectades s'assenyalen dues zones que antigament van ser explotades pels antics promotors, i que es diu seran tingudes en compte en el corresponent Pla integral de restauració [?].  
La restauració d'aquestes zones no és de lliure elecció per l'explotador, sinó una obligació ope legis que esdevé del Reial decret 2994/1982 [?].  
S'afirma, igualment que en la zona de l'Atzúbia, s'han realitzat aterraments per a remodelar la seua topografia que han creat una esplanada des de la qual parteixen bancs de restauració creats mitjançant materials estèrils i d'escullera, alguns d'aquests revegetats [?] sense cap autorització de l'autoritat minera, ni de l'Ajuntament de l'Atzúbia [?].  
  
El mateix cal afirmar de la zona est [?].  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, es planteja com a única alternativa regularitzar un nou perímetre d'explotació «perquè el fet de no fer-ho comportaria que no es poguera executar el Pla integral de restauració integral projectat, deixant que fora l'Administració la que duguera a terme treballs de restauració per mitjà dels avals que l'empresa promotora té depositats. Això comportaria que les tasques de restauració paisatgística-ambiental projectades no s'executaren correctament, i quedara la superfície afectada en situació d'abandó, amb el consegüent increment de l'impacte visual i ambiental».  
  
Aquesta afirmació [?] és absolutament injustificable, tant des del punt de vista metodològic en l'avaluació d'impacte ambiental, com des del compliment de la legalitat [?].  
És a dir, que l'alternativa és o s'aprova l'explotació en els termes proposats o abandó de la pedrera, ignorant en la línia acostumada que la restauració és una obligació legal [?].  
1. Impactes ambientals: contaminació atmosfèrica, soroll i vibracions.  
Contaminació atmosfèrica. L'EIA en l'apartat 6.1 relatiu a la qualitat de l'aire i soroll es diu que «cal destacar la proximitat del nucli urbà de l'Atzúbia, localitzat en la mateixa carretera d'accés a la pedrera, a una distància aproximada d'aquesta de 550 metres», quan el nucli de població es troba a 250 metres, tal com reconeix el mateix promotor en altres apartats del mateix EIA [?].  
Per a continuar afirmant, i això és el més greu, que «és un municipi molt xicotet, a penes 627 habitants [?] i és, per tant, una població molt escassa la que pot arribar a veure's afectada per l'activitat duta a terme en la pedrera», és a dir, que es preveu el fet de la poca població com a element de magnitud per a relativitzar els impactes ambientals de la pedrera [?].  
En l'apartat 6.5.4 s'indica que per a determinar la qualitat de l'aire present en la pedrera el titular [?] ha contractat un organisme de control autoritzat [?] per a dur a terme les inspeccions reglamentàries[?]. Es conclou que els valors obtinguts no superen el valor límit marcat per la legislació aplicable [?] i que a més de ser-ho s'espera reduir encara més l'impacte mitjançant les mesures proposades en l'apartat de Mesures protectores i correctores de l'EIA.  
Doncs bé, les mesures a les quals es refereix l'EIA teòricament ja estaven incorporades com a conseqüència de les inversions en la nova planta de tractament [?] l'any 2007 [?].  
L'estudi d'impacte ambiental obvia [?] antecedents, no conté valoracions respecte dels impactes que es produeixen en la població de l'Atzúbia, excepte un punt de mostreig recollit en les últimes inspeccions reglamentàries, l'última, a més realitzada amb posterioritat a haver rebut els requeriments de la Conselleria [?].  
[?] Les mateixes consideracions cal realitzar respecte al soroll i les vibracions. [?].  
El promotor no presenta l'estudi acústic exigit per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
  
Respecte de les vibracions el promotor, es limita a aportar com a documentació adjunta, una taula resum de registres de voladures realitzades en tres punts, sense concreció de la metodologia usada, els instruments de mesurament i calibratge, ni la intervenció de cap organisme de control acreditat, [?] sense compliment ni cap referència als criteris de mesurament i límits establits en la Llei 7/2002 [?] i en el Decret 266/2004 [?].  
2. Impacte ambiental: distància a nucli de població.  
[?] el nucli de població de l'Atzúbia es troba entre els 100 i els 500 metres de l'explotació, i queda la major part d'aquest a una distància d'uns 250 metres.  
L'article 197 c) de la Llei 5/2014, de 25 de juny, estableix que en el cas d'explotació de pedreres i extracció d'àrids és imprescindible el manteniment d'una franja d'almenys cinc-cents metres d'ample al voltant de tot l'àmbit de l'explotació amb prohibició expressa de l'ús residencial, llevat que l'adopció de mesures correctores permeta reduir l'ample esmentat. [?]. La població de l'Atzúbia i, per tant, la zona residencial, ja existia abans de l'aprovació del Pla general d'ordenació urbana de Pego [?].  
3. Impactes ambientals: afectació de sòl forestal de protecció estratègica.  
[?] El projecte afecta en gran part sòl forestal estratègic. [?] La qualificació com a forestal estratègic que fa el PATFOR no és capritxosa, sinó que està motivada pel paper que tal sòl realitza i «la importància decisiva per a albergar valors la conservació i el manteniment dels quals convé a l'interés general».  
[?] Igualment, l'activitat es troba en la zona d'amortiment d'impactes del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, aiguamoll inclòs en la Convenció Ramsar [?].  
[?] L'estudi d'impacte ambiental manca de qualsevol valoració dels impactes davant la pèrdua de sòl forestal estratègic.  
Especialment greu és, si ho posem en relació amb el pla integral de restauració presentat que [?] impedeix de facto qualsevol restauració amb bancs de 10 metres i inclinació de parets [...] de pendent 45º, íntimament lligat al projecte d'explotació que el fa totalment inviable.  
  
4. Impactes ambientals: afectació dels recursos hídrics del Parc Natural de la Marjal Pego-Oliva.  
L'explotació afecta en tota la part nord a una zona amb una vulnerabilitat d'aqüífers Alta Vulnerabilitat [?]. La pedrera es troba en la zona d'amortiment d'impactes del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva [?].  
5. Sobre el Pla integral de restauració  
No és justificable de cap de les maneres que el pla de restauració integral de la pedrera no tinga en compte les zones de préstecs de fora del perímetre de la pedrera existent tant en el municipi de Pego, com de l'Atzúbia.  
El pla de restauració integral ha de contindre la totalitat de la superfície necessària per a l'explotació, no únicament la pedrera pròpiament dita, sinó que ha d'incloure la totalitat d'instal·lacions annexes, necessàries per al desenvolupament de l'activitat (camins auxiliars, zones de descans, tancats?).  
[?] s'hauria de justificar tècnicament [?] el volum d'estèrils procedents de l'explotació que s'empra en la restauració, així com el volum de terra vegetal extreta que després ha d'emprar-se en la restauració. En el projecte s'usen dades teòriques vagues i que no es justifiquen tècnicament [?].  
6. Valoració de l'estudi d'integració paisatgística.  
[?] Es limita a reproduir tot el que ja s'ha dit en el projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració [?]. Prescindeix de qualsevol procés de participació pública i de percepció de l'impacte paisatgístic dels veïns de la població de l'Atzúbia, triant conques visuals i unitats de paisatge de forma arbitrària [?].  
De tot el que s'ha exposat, es conclou:  
1- La nul·litat del procediment d'avaluació d'impacte ambiental i aprovació del projecte d'explotació iniciat per les raons exposades en l'apartat primer d'aquestes al·legacions.  
2- La inviabilitat del projecte i l'activitat d'explotació de la pedrera i la incompatibilitat amb la necessària preservació de la qualitat de vida i la salut dels veïns de l'Atzúbia i dels valors ambientals i paisatgístics que s'afectarien, que en cap cas pot obtindre una declaració d'impacte ambiental favorable».  
  
- Informe de l'Ajuntament de l'Atzúbia (presentat davant l'òrgan substantiu, realitzat el 26.04.2016).  
«[?] L'Ajuntament de l'Atzúbia-Forna i els seus ciutadans són afectats pel projecte d'explotació de la pedrera Adzaila que afecta tant els termes municipals de Pego com el de l'Atzúbia-Forna.  
El projecte d'explotació, projecte de restauració integral (PRI), Estudi d'Integració Paisatgística i Estudi d'Impacte Ambiental és incomplet i manca de les afeccions al terme municipal de l'Atzúbia-Forna.  
Els propietaris de la pedrera Adzaila estan advertits mitjançant la Resolució del director general de Territori, de 15 d'octubre de 2015, de l'inici de l'expedient de restauració de la legalitat urbanística, i està suspesa l'activitat extractiva.  
D'altra banda, en el moment que s'analitzen les afeccions sobre el nucli urbà de l'Atzúbia, cal considerar que la distància de l'explotació que s'autoritza al nucli urbà ha de ser superior a 500 m, d'acord amb la legislació vigent. A aquests efectes, s'adjunta plànol a escala sobre ortofoto, amb les referències cadastrals, indicant les distàncies de 500 m des del nucli urbà i des de la zona classificada d'extracció d'àrids del Pla general d'ordenació urbana de Pego.  
En tot cas, no són autoritzables les noves extraccions sol·licitades que afecten espais a distància menor de 500 m, des del nucli urbà de l'Atzúbia, exigint, a més, que es procedisca a la restauració completa al seu estat inicial natural la zona que afecta el municipi de l'Atzúbia-Forna.  
Se sol·licita a l'autoritat competent que exigisca el compliment de la legalitat vigent i exigisca la restauració de la legalitat urbanística, d'acord amb el que s'ha comunicat amb la Resolució de 15 d'octubre de 2015, que denega la Declaració d'Impacte Ambiental, a l'extracció d'àrids sol·licitada.  
Es mantinga la suspensió de l'activitat, fins que es dispose de tots els projectes i Declaració d'Impacte Ambiental emesa favorablement».  
  
  
- Informe de l'Ajuntament de Pego (presentat davant l'òrgan substantiu, realitzat el 09.05.2008).  
«Que la parcel·la 458, del polígon 1 de la partida Mostalla, amb una superfície cadastral segons l'oficina virtual de 108.804 m², del terme municipal de Pego està classificada la major part com a zona d'extracció d'àrids i a penes una xicoteta porció com a sòl no urbanitzable comú.  
  
Que la parcel·la 454, del polígon 1 de la partida Mostalla, amb una superfície cadastral segons l'oficina virtual de 63.250 m², del terme municipal de Pego està classificada la major part com a zona d'extracció d'àrids i a penes una xicoteta porció com a sòl no urbanitzable comú.  
En la zona d'extracció d'àrids només es permet l'extracció d'àrids, els usos i destinacions estan reflectits en l'article 287 del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Pego (aprovat definitivament per Acord de 16 de novembre de 1998, de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant [?]).  
Els usos i destinacions del sòl no urbanitzable comú estan reflectits en l'article 292 del Pla general d'ordenació urbana del municipi de Pego [...]».  
  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (presentat davant l'òrgan substantiu, realitzat el 26.02.2016).  
«[?] Afecció a domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia. [?]. L'activitat de la pedrera no se situa en zona de policia de llit públic. Respecte de les aigües residuals que es puguen generar es recorda que queda prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es tinga l'autorització administrativa prèvia. [?].  
  
Incidència en el règim de corrents. A fi de garantir la no-incidència en el règim de corrents per les aigües que discórreguen per l'àmbit de l'actuació, s'hauran d'adoptar les mesures necessàries per a garantir la correcta recollida de les aigües d'escolament i es disposaran dels dispositius necessaris, com ara basses de decantació, per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades. Així mateix, es limitaran els pendents dels talussos i l'altura entre bermes, i s'afavorirà d'aquesta forma la infiltració de l'aigua i es reduirà la seua velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl. [?].  
Disponibilitat de recursos hídrics. La demanda generada per l'actuació s'estima en 1.205 m³/any per a regs de revegetació, 96 m³/any dels quals són per al reg de camins. L'origen de l'aigua prové dels drets de reg de les parcel·les procedents de la SAT núm.3.505 pou Sant Josep [?].  
Per tot el que s'ha exposat, als efectes previstos en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'Aigües aquesta Confederació Hidrogràfica informa favorablement sobre la pedrera d'àrids Adzaila situada en les parcel·les 454 i 458 del polígon 1 a Pego (Alacant)».  
  
- Informe del Servei de Patrimoni Cultural (presentat davant l'òrgan substantiu, realitzat el 21.06.2016).  
«[?] Amb data 23 de març de 2016 s'aporta als mateixos efectes un document titulat Memòria final d'impacte patrimonial. Pedrera d'àrids Adzaila. Prospecció de patrimoni cultural (arqueològica i etnològica) per a l'EIA per la regularització i ampliació de l'explotació de la pedrera d'àrids Adzaila [?].  
Vist el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià [?] per la present se substancia l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
Des de la consideració del patrimoni arquitectònic, arqueològic i etnològic, la proposta no planteja cap afecció als béns d'aquesta índole.  
  
Des de la consideració del patrimoni paleontològic, qualsevol troballa de restes rellevants d'aquesta índole que es realitzara durant l'execució del projecte haurà de ser comunicada immediatament a aquest centre directiu o als ajuntaments implicats de conformitat amb el que es disposa en l'article 63 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Per la qual cosa vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'informa favorablement sobre els efectes patrimonials establits en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, memòria final d'impacte patrimonial. Pedrera d'àrids Adzaila. Prospecció de patrimoni cultural (arqueològica i etnològica) per a l'EIA per la regularització i ampliació de l'explotació d'àrids Adzaila [?]».  
  
- Informe de l'Ajuntament de l'Atzúbia (presentat davant l'òrgan substantiu, realitzat el 24.07.2013).  
«[?] En compliment del que ha ordenat l'alcaldia en relació al procediment de referència, amb la consulta prèvia dels antecedents a fi de poder determinar la compatibilitat o no de l'actuació amb el planejament urbanístic i en les ordenances municipals, informa:  
La documentació presentada es refereix al Pla de restauració de la parcel·la 84 del polígon que, segons el planejament urbanístic vigent, les normes subsidiàries del terme municipal de l'Atzúbia aprovades per la Comissió Provincial d'Urbanisme, de 23 de juliol de 1981, i publicades en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant, el 17 d'agost de 1981, les parcel·les on es pretén situar estan localitzades en sòl no urbanitzable àrea no zonificada, estant incloses en l'àmbit del PORN Marjal Oliva Pego, en la zona d'amortiment d'impactes Decret 280/2004, de 17 de desembre, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Parc Natural Marjal Oliva Pego.  
  
Que, segons el planejament urbanístic municipal, les parcel·les on es pretén situar la instal·lació estan localitzada en sòl no urbanitzable en àrea no zonificada [?] i té les característiques següents [?] mines, pedreres que pogueren constituir instal·lacions d'utilitat pública o interés social [?].  
Per tant, l'actuació es considera compatible en els terrenys esmentats amb el planejament municipal vigent en l'Atzúbia i amb la qualificació urbanística del sòl.»  
  
- Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (rebut el 08.11.2016).  
«El contingut de la documentació aportada es considera suficient per a valorar la incidència del projecte en el paisatge [?] No obstant això, manca de justificació del pla de participació pública requerit per a la correcta valoració del paisatge [?].  
L'estudi estableix mesures d'integració de les quals poden considerar-se d'abast paisatgístic les següents:  
a) Restauració de forma immediata de les superfícies externes al perímetre extractiu situades, una a l'oest en el terme municipal de l'Atzúbia, i una altra a l'est. Les actuacions consistiran en la finalització dels bancs de restauració i la revegetació de les superfícies afectades per la remodelació topogràfica.  
b) Simultaneïtat entre les tasques d'explotació i restauració.  
c) Remodelació topogràfica dels bancs d'explotació, que consistirà en la realització de l'escapçat dels bancs. S'aplicarà la tècnica de voladura d'escapçada amb la finalitat d'eliminar arestes i suavitzar el talús final, sense modificar el pendent general de talús, amb la finalitat de trencar la linealitat i geometria del talús final de restauració, a més d'aprofitar el material obtingut per a la formació de talons en bermes, sobre els quals posteriorment s'incorporarà el nou substrat vegetal i s'introduiran les espècies seleccionades, amb la realització prèvia de microvoladures en les bermes (per a obrir clivelles en la base rocosa).  
  
d) Revegetació de la màxima superfície afectada amb espècies forestals autòctones, arbustives i arbòries.  
e) Manteniment de la cobertura vegetal introduïda.  
f) Rehabilitació d'accessos, que en cap cas seran asfaltats.  
La planta de trituració situada a l'interior del perímetre d'explotació genera un important impacte paisatgístic i visual a causa, principalment, de les dimensions i de la seua ubicació al costat de la carretera CV-700, en una zona de màxima visibilitat segons l'estudi realitzat. En el cas que es realitze qualsevol actuació en relació amb aquesta planta, serà necessària l'adopció de mesures de mitigació de l'impacte visual que genera.»  
  
- Escrit de l'Ajuntament de l'Atzúbia (rebut en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el 20.12.2016).  
«Davant la sol·licitud d'autorització d'un nou projecte d'explotació i pla de restauració de la pedrera d'Adzaila, l'Ajuntament de l'Atzúbia, en tant que representant del poble de l'Atzúbia, vol manifestar les consideracions següents:  
1- L'Ajuntament ha presentat a al·legacions al nou projecte que pretén continuar l'activitat extractiva, les conseqüències de la qual fa anys que pateixen els ciutadans i les ciutadanes de l'Atzúbia.  
2- L'explotació és troba a escassos 300 m del nucli urbà de l'Atzúbia i els ciutadans i les ciutadanes han manifestat en diverses ocasions les molèsties diverses que produïa l'activitat extractiva.  
3- Els ciutadans i les ciutadanes del poble de l'Atzúbia han manifestat la seua posició contrària a la continuació d'aquesta explotació amb les al·legacions que han presentat al projecte d'ampliació MIEXPA 2015/215/03 que tramita el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant.  
4- Després de la sentència del TSJCV de 14 de setembre de 2014 en què es declara il·legal la pedrera, sala contenciosa administrativa del Tribunal Suprem ha dictat sentència en la qual ha desestimat els recursos de cassació interposats per la Generalitat Valenciana, Ajuntament de Pego i Pavimentos Bituminosos Serrano, SL, i confirmat la sentència del TSJCV referida [?].  
5- Aquest Ajuntament considera que l'Administració pública ha d'estar al servei dels ciutadans i ciutadanes i vetlar per la seua salut i el seu benestar. Aquest principi ha d'estar per damunt de qualsevol altra consideració i més encara quan hi ha una sentència ferma del TSJCV, refermada pel Tribunal Suprem».  
  
- Informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits (rebut el 08.09.2017).  
«Vista la documentació presentada i els antecedents, s'informa el següent:  
1. L'actuació es localitza en la totalitat fora del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, segons el que estableix el Decret 280/2004, d'aprovació del Pla d'ordenació dels recursos naturals (d'ara endavant, PORN) de la Marjal de Pego-Oliva, tot i que es localitza a l'interior de l'àrea d'esmorteïment d'impactes de l'espai natural.  
2. Les actuacions sol·licitades pretenen l'ampliació de l'esmentada explotació minera, amb autorització datada de l'any 1960, a la zona coneguda com a Adzaila.  
L'expedient referent al projecte adjunta còpia del projecte d'explotació, així com de l'Estudi d'Impacte Ambiental. Aquest últim document no preveu l'afecció sobre l'àrea d'esmorteïment d'impactes (àrea PORN) ni els possibles impactes sobre el règim hídric de la marjal, tot i que si analitza la possible repercussió de l'ampliació d'una activitat preexistent, caracteritzant l'afecció sobre els aqüífers 080.162 Almirall-Mustalla i 080.167 Alfaro-Segària de baix impacte; cal esmentar que l'explotació s'integra a l'interior de la mateixa sota-conca, així com Unitat Hidrogeològica que el Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva.  
3. L'article 86.2 de l'esmentat Decret 280/2004, que estableix el règim de protecció per a les zones d'esmorteïment d'impactes, defineix que:  
«El règim de protecció aplicable en aquesta zona es constitueix per l'exigència d'avaluació d'impacte ambiental, emesa per la conselleria competent en medi ambient amb l'informe previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, per a les activitats següents:  
a) Transformacions agrícoles de terrenys forestals o de secà a regadiu.  
b) Extraccions d'aigua, noves perforacions i modificacions dels cabals d'extracció i existents.  
c) Qualsevol tipus d'actuació que comporte una repercussió rellevant en el règim hídric de la Marjal de Pego-Oliva.»  
Atenent el que s'ha exposat anteriorment, es pot considerar que, a priori, l'ampliació sol·licitada no suposarà cap afecció sobre el règim hídric de l'espai natural.  
Conclusions.  
Per tot el que s'ha exposat, s'informa que pel que fa a l'actuació sol·licitada en relació amb el projecte «Ampliació de l'explotació de recursos de la secció A) denominada Adzaila núm. RCA 107, al terme municipal de Pego i Pla de restauració integral de l'explotació i la seua ampliació al terme municipal de Pego, així com els terrenys fitant afectats al terme municipal d'Atzúbia», no comportarà cap repercussió rellevant sobre el règim hídric de la Marjal de Pego-Oliva.  
Tot això, sense perjuí de l'exercici de les competències que corresponen a altres organismes i administracions».  
- Informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera (rebut el 05.02.2018).  
Pel que fa a les vibracions:  
«La Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, estableix que el paràmetre d'avaluació de les vibracions serà l'índex K de molèstia establit en la norma ISO 2631, part 2 de 1989 i el procediment d'avaluació i mesurament d'aquest índex es determina en el Decret 266/2004, de 3 de desembre. No obstant això, el Reial decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desenvolupa la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, referent a zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques, estableix com a índex de vibracions el fixat per la norma ISO 2631, part 2:2003, Law.  
Atés que l'índex de vibracions fixat pel Reial decret és el que s'estableix en la norma ISO que substitueix a l'ISO 2631, part 2 de 1989, l'índex i el procediment d'avaluació de les vibracions serà l'establit en la normativa estatal.  
L'estudi de vibracions presentat s'ha realitzat sobre la base dels índexs i procediments d'avaluació establits en el Reial decret 1367/2007, i s'ajusta als requisits establits per la legislació vigent en la matèria.  
D'acord amb l'estimació realitzada, els nivells de vibracions complirien els límits vigents establits per la normativa estatal. No obstant això, després de la posada en marxa de l'activitat, s'haurien de realitzar mesures dels nivells de vibracions amb la finalitat de comprovar que es compleix els límits, tal com s'ha estimat.»  
Pel que fa als nivells de soroll:  
«Quant a l'estudi dels nivells de soroll que transmetrà l'activitat, cal assenyalar que l'avaluació dels nivells sonors s'ha realitzat basant-se en els objectius de qualitat establits en el Reial decret 1367/2007. Atés que a la Comunitat Valenciana hi ha normativa autonòmica que estableix els nivells màxims que una activitat podrà transmetre, els resultats obtinguts en la modelització haurien d'haver sigut comparats amb els límits establits en la Llei 7/2002:  
Taula 1, annex II de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, nivells de recepció externs.  
  
Punt mesura Mesura Leq dB(A)  
1 56  
2 67,7  
3 48,3  
4 51,6  
5 70,2  
  
  
 Nivell sonor dB(A)  
Ús dominant Dia Nit  
Sanitari i docent 45 35  
Residencial 55 45  
Terciari 65 55  
Industrial 70 60  
  
  
D'acord amb les dades de l'estudi presentat, els nivells de soroll en el perímetre de l'activitat són:  
D'acord amb la Llei 7/2002, els nivells màxims de recepció s'estableixen en funció de l'ús del sòl, per als períodes diürn (08.00-22.00) i el nocturn (22.00-08.00). Així mateix, s'estableix que en aquells casos en què la zona d'ubicació de l'activitat no corresponga a cap de les establides en la taula 1 de l'annex II de la Llei 7/2002, s'aplicarà la més pròxima per raons d'analogia funcional.  
Per tant, si l'activitat només funciona durant el període diürn i l'ús del sòl, és o s'assimila a industrial, el límit seria de 70 dB(A) i s'estarà superant en el punt 5.  
Atés que l'activitat no està en funcionament, a partir de les mesures realitzades anteriorment en el perímetre de l'activitat, s'ha estimat el nivell de soroll que arribaria a tres punts de la zona residencial: casa, guarderia i Ajuntament, tenint en compte l'atenuació per la distància.  
  
  
Punt mesura Mesura Leq dB(A) Estimació Leq dB(A)  
 Casa Guarderia Ajuntament  
1 56 44,81 44,18 42,74  
2 67,7 50,67 50,16 48,09  
3 48,3 43,64 42,75 40  
4 51,6 47,52 47,05 44,32  
5 70,2 48,62 47,92 46,17  
  
L'estimació del nivell de soroll que l'activitat transmetrà en cadascun dels punts de la zona residencial es realitza assimilant els nivells mesurats en el perímetre de l'activitat a fonts puntuals. Els valors obtinguts han sigut comparats amb els límits de la legislació estatal i l'estudi es conclou indicant que en cap punt se superen els 65 dB(A), objectiu de qualitat acústica per a zones d'ocupació residencial. No obstant això, la legislació autonòmica estableix que el nivell de transmissió màxim per a zones d'ús residencial, per al període diürn, és 55 dB(A), que d'acord amb els resultats també es compliria.  
  
Atés que l'estimació s'ha realitzat considerant l'emissió de 5 fonts puntuals, haguera sigut convenient calcular la contribució simultània d'aquestes, en cadascun dels punts de recepció:  
  
LTotal = 10 log 10L/10  
  
D'aquesta manera, el marge de seguretat de la modelització hauria sigut major i els resultats de la simulació haurien sigut més restrictius:  
  
  
Punt de recepció Estimació Leq dB(A)  
Casa 54,8  
Guarderia 54,2  
Ajuntament 52,1  
  
  
En qualsevol cas, després de la posada en marxa de l'activitat s'haurà de realitzar una auditoria acústica, que haurà d'incloure mesuraments en les zones on es localitze el receptor més pròxim, amb la finalitat de comprovar que es compleixen els límits de transmissió establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre».  
  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (rebut el 18.05.2018).  
Aquest informe es realitza després dels dos informes desfavorables de 2 de desembre de 2016 i 2 d'agost de 2017.  
«La superfície d'explotació afecta 108.706,18 m² [...], sense incloure les zones exteriors.  
La superfície de tota la restauració afecta 123.157,76 m² [?].  
L'accés a l'explotació-restauració es realitza des de l'Autopista AP-7, es pren l'eixida núm. 62 Ondara-Pego-Dénia, després es continua per la N-332 fins a arribar a Pego, posteriorment en direcció l'Atzúbia es continua per la carretera CV-700 fins a arribar a l'entrada de la pedrera abans de la població de l'Atzúbia.  
[?] Espais naturals afectats: forests, sòl forestal i vies pecuàries. El Pla de restauració integral no afecta forests d'utilitat pública, en canvi afecta terreny forestal segons la cartografia temàtica consultada del Pla d'acció territorial forestal (PATFOR).  
Segons el Pla de restauració integral, la superfície afectada per les labors d'explotació restauració és de 3,5920 ha de sòl forestal. [?].  
  
Planificació de l'explotació-restauració.  
[?] Descripció de la situació actual: l'explotació de la pedrera Adzaila es duu a terme sobre un buit miner amb una superfície d'afecció de 8,83 ha (88.330 m²), mentre que la zona d'afecció que es pretén explotar dins dels terrenys propietat del promotor qualificats pel Pla General d'Ordenació Urbana de Pego d'aptes per a l'activitat extractiva ocuparan 10,87 ha. La superfície total de restauració serà de 12,31 ha. S'ha delimitat en coordenades UTM-ETRS89 la pedrera (vegeu la taula 2, figura 4), on es consideren les següents zones:  
  
- Una zona d'activitat extractiva en què actualment s'està duent a terme l'activitat.  
- Dues zones exteriors al perímetre d'explotació on l'empresa durà a terme labors de restauració. Una zona a l'oest, al terme municipal de l'Atzúbia i una altra a l'est de la pedrera.  
- Hi ha una altra zona d'instal·lacions, on es troba la planta de tractament de la roca calcària extreta del front d'explotació. En aquesta zona també està prevista dur a terme l'activitat extractiva, de manera que en la fase indicada en el present projecte d'explotació es durà a terme el desmantellament de la planta, per la qual cosa s'instal·larà una planta mòbil si fora necessari.  
Planificació de l'explotació'restauració es realitzarà en sentit descendent i d'est a oest, i atesa la delimitació de les fases de restauració programades.  
  
- Fase 1: aquesta fase preveu la superfície delimitada pels dos bancs les bermes dels quals es localitzen a cotes 175 i 165 m, així com part de la superfície oest externa al perímetre extractiu, localitzada al terme municipal de l'Atzúbia. En la superfície delimitada com a perímetre extractiu es realitzaran les voladures necessàries per a executar l'obertura del banc d'explotació localitzat a cota 175 m. En aquesta fase es durà a terme l'explotació els dos bancs de 10 m d'altura en sentit est-oest, i començaran les labors de restauració de manera descendent des de la zona límitrofa amb el terme municipal de l'Atzúbia cap a Pego. Per raons mediambientals, el banc final d'explotació actuarà al seu torn de banc final de restauració, per aquest motiu, serà necessari dur a terme mesures compensatòries com ara escapçat de talussos i microvoladures en bermes per a obrir clots i crear clivelles per a les arrels. Al final de la fase 1 la superfície dels bancs a cotes 175 i 165 m haurà quedat completament restaurada. D'altra banda, les actuacions de restauració en les zones externes localitzades al terme municipal de l'Atzúbia (4.482 m²), consistiran en la finalització dels bancs de restauració i la revegetació de tota la superfície. [?].  
  
- Fase 2: en aquesta fase es preveu la superfície delimitada pels bancs les bermes dels quals es localitzen a cotes 155 i 145 m, avançant en sentit descendent i d'est-oest, es mantenen rampes amb pendents adequats per a accedir als bancs ja restaurats en la fase 1 i dur a terme les labors de manteniment. Al final de la fase 2, el banc a cota 165 així com el banc a cota 155, hauran quedat completament restaurats amb les actuacions compensatòries indicades. La fase 2 queda delimitada fins al peu de banc localitzat a cota 95 i la plaça de pedrera, actualment en la cota 85 m.  
- Fase 3: en aquesta fase es preveuen actuacions de restauració en la superfície delimitada per la plaça de pedrera, així com en les superfícies externes a l'oest (zona de l'Atzúbia) i a l'est del perímetre extractiu que encara no han sigut restaurades. En la superfície delimitada com a plaça de pedrera del perímetre extractiu amb una cota final d'uns 85 m, s'ha projectat un disseny de restauració geomorfològica seguint el mètode GeoFluv, que consisteix a realitzar una successió de llits fluvials meandriformes i llomes divisòries en els interfluvis amb materials de la mateixa pedrera (es construirà amb un volum pròxim als 100.000 m³ d'estèrils), tractant d'imitar les configuracions geomorfològiques similars a les dels peus de mont pròxims a la zona. D'altra banda, es procedirà a realitzar una excavació d'una àrea de 0,9 ha (8666.2473 m²) per davall de la cota 85 fins a la cota 84, per a generar la referida superfície d'emmagatzematge de l'escolament generat en la pedrera.  
  
D'altra banda, serà necessari construir un sobreeixidor des d'aquesta superfície que serà esporàdicament entollada cap a l'est fins a connectar amb les xarxes de drenatge naturals, incloent els passos de drenatge sota la carretera. [?].  
Disseny dels bancs d'explotació-restauració finals amb unes dimensions de 10 m d'altura, 5 m de berma i 60º d'inclinació respecte de l'horitzontal, perquè l'afecció a terreny verge siga la mínima possible en la zona nord.  
La morfologia final d'explotació-restauració donarà lloc a una plaça de pedrera a cota 85 m, amb geoformes de pendents suaus de llits fluvials meandriformes i llomes divisòries en els interfluvis. També es construirà un sobreeixidor des de la superfície que serà esporàdicament entollada fins a les xarxes de drenatge naturals i cunetes de la carretera CV-700, per al correcte drenatge de les aigües.  
Instal·lacions i infraestructures mineres: hi ha infraestructures vinculades a l'ús miner, que són la planta de trituració i àrids de trituració existent en la zona ja autoritzada. A més, es disposa d'instal·lacions d'ús general com ara lavabos, recepció i oficines, que estan situades en una nau contigua a la planta de tractament.  
Mitjans materials: la mercantil Pavimentos Bituminosos Serrano, SL, disposa de maquinària en aquesta pedrera composta per: pales carregadores, retroexcavadores, camions i cisterna de reg. Adjunt a aquest PRI es presenta un inventari d'infraestructures de la maquinària disponible en el qual s'inclouen també les instal·lacions que hi ha en la planta de trituració i àrids de trituració.  
Mitjans humans: el personal directe treballa en la pedrera 220 dies anuals, es troba qualificat i en possessió dels corresponents carnets que autoritzen el maneig de maquinària mòbil i explosius. Aquest element humà està compost per: 1 encarregat, 1 perforista (subcontractat), 1 operador de retroexcavadora, 2 operadors de camió, 2 operadors de pala i 1 director facultatiu.  
Vida i ritme de producció: tenint en compte que la pedrera Adzaila disposa d'unes 2.172.362 tones de reserves i si el ritme de producció s'ha estimat en unes 220.000 t/any, la vida útil estimada serà de 10 anys.  
  
[?] Descripció de la restauració  
La restauració geomorfològica prevista serà pràcticament coincident amb el perfil final d'explotació en el cas dels talussos, ja que, actualment, quasi tots els bancs de l'explotació es troben desdoblats a una altura de 10 m. La reducció en altura d'aquests bancs finals comportaria una major afecció a terreny natural en cotes superiors i augmentaria l'impacte paisatgístic.  
- altura de banc (10 m).  
- Angle de cara de banc (de 45° la part superior del talús i 60° la inferior).  
- Amplària de bermes (d'1 a 3 m).  
El Pla de restauració integral proposa una sèrie d'actuacions, que a curt i mitjà termini garantisquen la integració paisatgística, com ara voladures especials puntuals i controlades en les bermes dels bancs amb la finalitat d'obrir clivelles i clots per a la implantació de la vegetació i l'escapçat de bancs amb la finalitat d'eliminar arestes i suavitzar el talús final. Finalment, es remodela geomorfològicamente la plaça de pedrera seguint el mètode Geofluv.  
Planificació de la restauració: restauració hidrològica forestal i revegetació.  
Relatiu a la formació de sòl, s'estima un volum de terres vegetals procedents de recobriment i de cultius de 40.708,8 m³, és a dir:  
- Sobre una superfície de 13.170 m² de terreny forestal s'anirà retirant la terra vegetal considerant una grossària mitjana d'uns 40 cm, i s'obté un volum total de terra vegetal disponible de 5.268 m³.  
- Sobre una superfície de 14.176, 31 m² de terres procedents de cultius s'ha estimat una grossària de 2,5 m de mitjana, amb la qual cosa disposem de 35.440,78 m³ de terres disponibles.  
El manteniment de la terra vegetal es basa a realitzar una millora edàfica, aportant matèria orgànica a raó de 40.000 kg/ha.  
Aquestes terres seran esteses amb una grossària total de 80 cm en les noves bermes resultants després de l'escapçat i en la plaça de pedrera, els primers 30 cm es realitzen amb estèrils i els 50 superiors amb terres vegetals, per la qual cosa s'ha calculat un volum total de terres per a l'estesa de 54.382,98 m³ i de 32.629,78 m³ d'estèrils.  
Relatiu al mètode de preparació del sòl es realitzarà:  
- En bermes i plaça de pedrera la grossària serà de 80 cm, els primers 50 cm es corresponen amb terres de recobriment o cultiu i els 30 cm inferiors d'estèrils. L'estesa es realitzarà amb maquinària pesant, un camió per al transport del material fins al punt d'estesa i una minicarregadora sobre pneumàtics perquè el distribuïsca per les superfícies. Posteriorment, es passa una arada/subsolador superficial per a la compactació.  
- Posteriorment es realitzarà un aclotament manual en bermes i plaça de pedrera, obrint un clot d'almenys 40 x40x 40 cm.  
Respecte a la restauració hidrològica, es projectaran rases de drenatge perimetral al voltant del perímetre de l'explotació de la pedrera, a més de construcció de geoformes en la plaça de pedrera simulant els relleus naturals del terreny.  
En la revegetació el mètode emprat és la plantació amb una densitat 1.100 u./ha. La plantació es farà mitjançant aclotament manual i s'aplicarà un reg d'implantació. El marc de plantació és a portell 3 x 3 m.  
  
L'època de plantació es realitza després del començament del període de les pluges de tardor (setembre-octubre) fins abans del final de la de primavera (abril-maig).  
Quant a cures culturals s'ha estimat un reg d'arrelament o implantació i dos regs de manteniment.  
[?] Fiançament  
Segons l'article 13 del Decret 82/2005, apartat 1 «L'aprovació del Pla de Restauració Integral, per la Conselleria competent en mineria, contindrà l'obligació de constituir una fiança en quantia suficient per a cobrir l'import dels treballs de restauració (?)». En l'apartat 2, es diu textualment «Aquesta fiança, que podrà realitzar-se per qualsevol mitjà admés en dret, serà única en matèria de restauració ambiental, i serà constituïda davant els òrgans corresponents de la Conselleria competent en matèria d'hisenda ja favor de la Conselleria competent en medi ambient, bé per import equivalent al cost íntegre dels treballs de restauració previstos en el Pla de restauració integral, o bé per l'import equivalent al cost de cadascuna de les fases parcials de restauració(?)».  
  
[?] el promotor presenta un aval a favor de la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació de la Generalitat Valenciana per un import de 377.348 euros el 15 de maig de 2015.  
Conclusió.  
A escala general, convé destacar pel que fa a l'àmbit d'afecció de l'explotació que:  
- La propietat dels terrenys afectats per l'activitat extractiva i restauradora serà comprovada per la conselleria competent en mineria, així com, l'estabilitat geotècnica de talussos finals.  
- El perímetre de l'explotació plantejat en el Pla de restauració integral afecta l'amortiment del Parc Natural Pego-Oliva i es troba a menys de 500 metres de nucli urbà. Per tant, es recorda al promotor que haurà de ser degudament informat pels òrgans administratius competents en totes dues matèries.  
- A causa d'una possible afecció a la via pecuària Assagador de l'Atzúbia, consultada la Cartografia web del visor de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, el promotor haurà de sol·licitar a la Direcció Territorial de Medi Ambient, en concret a la Secció Forestal d'Alacant, la delimitació del traçat d'aquesta i la seua amplària legal, perquè en cas de veure's afectada hauria de modificar-se temporalment el traçat d'aquesta segons l'article 24 de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
D'altra banda, revisada la documentació, el Pla de restauració integral de l'ampliació de recursos de la secció A) denominada Adzaila núm. RCA 107 del terme municipal de Pego (Alacant), així com els terrenys adjacents afectats en el terme municipal de l'Atzúbia, documentació de setembre de 2017 i presentat per la mercantil Pavimentos Bituminosos Serrano, SL, s'emet informe favorable des del punt de vista forestal, ja que garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, sense perjudici d'altres autoritzacions sectorials i informes, en considerar que la restauració és adequada i compatible amb els objectius plantejats».  
  
Consideracions ambientals  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es formula respecte de l'última documentació tècnica aportada pel promotor davant l'òrgan substantiu (datada al setembre de 2018) i remesa a l'òrgan ambiental l'11 d'octubre de 2018.  
La qualificació urbanística del sòl on es proposa l'extracció és sòl no urbanizable comú, on està permesa l'explotació de recursos naturals.  
   
El perímetre d'explotació proposat d'Adzaila es troba a uns 350 metres del centre de l'Atzúbia i uns 170 metres del primer grup de cases. L'article 197 c) de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, estableix que l'explotació de pedreras, extracció d'àrids i de terres o recursos geològics, miners o hidrològics, ha de mantindre una franja d'almenys 500 metres d'ample al voltant de tot l'àmbit amb prohibició expressa de l'ús residencial, llevat que l'adopció de mesures correctores permeta reduir aquest ample.  
Considerant que gran part del nucli urbà de l'Atzúbia se situa en el perímetre dels 500 metres de la pedrera, l'objecte fonamental de la declaració d'impacte ambiental és determinar la compatibilitat de l'ús extractiu amb l'ús residencial i, en segon terme, procurar la màxima integració de l'àrea afectada en l'entorn després del cessament de l'activitat extractiva.  
Les principals molèsties que genera l'activitat sobre la població són: sorolls, vibracions i contaminació atmosfèrica.  
L'estudi d'impacte ambiental inicialment presentat conté una llista de mesures per a controlar la generació de sorolls i vibracions. S'hi inclouen:  
- La reducció de l'altura dels bancs d'explotació, i s'ha reduït així la càrrega operant de les voladures a la meitat, amb la consegüent reducció de vibració i ona aèria.  
- Les voladures es realitzen amb sistema d'iniciació no elèctric, seqüenciant al màxim la voladura, la qual cosa redueix considerablement el nivell de soroll.  
- El rebliment es realitza amb grava menuda 4-6 humida, i així es redueix l'impacte sonor.  
- La connexió en superfície és soterrada sota una capa de terra.  
- Tota la maquinària mòbil que opera en la pedrera ha sigut substituïda en els últims anys, i s'han disminuït amb això les emissions sonores.  
  
- Manteniment preventiu dels tubs d'escapament de la maquinària emprada i dels elements susceptibles d'ocasionar soroll.  
- Ús de silenciadors en els tubs d'escapament dels vehicles.  
- Treball únicament en horari diürn.  
- Reducció del nombre d'activitats sonores cavalcades.  
- Reducció de la velocitat de circulació dels vehicles.  
- Reduir les altures de caiguda dels materials.  
- Registre amb un sismògraf homologat de les vibracions.  
- Totes les instal·lacions que conformen la planta de tractament estan carenades el que redueix considerablement el soroll.  
En l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, datat al març de 2017, com a resposta a un dels requeriments de l'òrgan ambiental s'inclou un apartat de les mesures per a minimitzar l'impacte a la població.  
  
Entre les principals mesures es destaca la limitació de l'activitat a l'horari diürn i la realització dels treballs a peu de pedrera a un horari més reduït: entre les 8 i les 18 hores interrompent la jornada al migdia (encara que no s'especifiquen les hores concretes).  
S'aporta a més un extracte de l'informe tècnic elaborat en resposta al requeriment del Servei Territorial de Mines d'Alacant de 30 d'octubre de 2012 en el qual s'enumeren les diferents mesures adoptades per a reduir l'impacte de les voladures. S'aporta una taula del control de les vibracions registrades amb sismògrafs en edificacions pròximes a l'explotació des de 12 de juny de 2009 al 22 de juny de 2015, i s'ha arribat a la conclusió que els nivells de vibració registrats pels sismògrafs no supera el nivell admés, en relació amb la norma UNE 22-381-93.  
  
El promotor considera demostrat que s'ha millorat molt la tècnica d'execució de les voladures respecte dels anys en què l'explotació pertanyia al primer titular, i s'ha reduït de manera notable els seus efectes pel que fa al soroll, pols i vibracions i proposa les mesures futures següents per a minimitzar l'impacte de les voladures:  
1r) Comunicar l'avís amb dos dies d'antelació de la data i hora aproximada de la voladura a l'Ajuntament de Pego i adquireix el compromís d'avisar també l'Ajuntament de l'Atzúbia.  
2n) Estudiar la possibilitat de reduir la càrrega total de la voladura a la meitat, és a dir, partir la voladur de 3000 kg d'explosiu en dues de 1.500 kg.  
3r) Per a distàncies inferiors o iguals a 150 metres d'estructures a protegir (habitatges) se seqüenciarà en dues vegades la càrrega d'explosiu per barrinada i s'aconseguirà reduir la càrrega operant a la meitat de la projectada.  
4t) S'intensificarà el reg tant en el front com en la plataforma sobre la qual bolque la voladura.  
Posteriorment, a l'octubre de 2018 es va incorporar a la documentació de l'expedient el document de Contestació al requeriment de documentació de l'expedient 027/2016-AIA, per a l'explotació de recursos de la secció A), número 107, denominada Adzaila, de setembre de 2018.  
  
En aquesta documentació per a l'avaluació dels nivells de vibració s'empra el Reial decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desenvolupa la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, referent a zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques. Es procedeix a realitzar els mesuraments segons aqueix mateix reglament.  
S'utilitza una metodologia que estima les possibles afectacions a estructures veïnes a causa de vibracions generades per maquinària d'obra. La metodologia es basa en l'establiment d'una sèrie de valors de velocitats màximes de partícules presos a una distància de 25 peus de diferents tipologies de maquinàries generadores de vibracions i sobre una raonable varietat de terrenys. S'estableix la següent llei de propagació de vibracions.  
  
Lv(D) = Lv(25 ft) - 30log(D/25)  
  
VALORS SEGONS MODELS MATEMÀTICS  
Law 38,28 37,28 33,3  
LÍMITS SEGONS LA LEGISLACIÓ  
 RESIDENCIAL DOCENT RESIDENCIAL  
Law 75 72 75  
  
  
  
MESURAMENTS REALITZATS IN SITU  
M PUNT 1 PUNT 2 PUNT 3  
Law 45,38 62,1 55,38  
  
  
LÍMITS SEGONS LA LEGISLACIÓ  
 RESIDENCIAL DOCENT RESIDENCIAL  
Law 75 72 75  
  
  
Es considera que treballen simultàniament en la pedrera dues pales carregadores, l'excavadora i el camió carregat de material i es realitza el càlcul de les prediccions a la casa en l'entrada del nucli de població, la guarderia i l'ajuntament. Els valors obtinguts són inferiors als establits en la llei.  
S'aporten així mateix dos mesuraments realitzats sense registrar activitat minera ni voladures en la pedrera d'Adzaila, per a determinar la «vibració ambiental» de la població. Aquests dos mesuraments s'han realitzat a la casa en l'entrada del nucli de població i en l'ajuntament. Finalment, s'aporta mesuraments (a uns 500 m de la pedrera) de voladures de similars característiques a les que es proposen emprar en el projecte per a una pedrera catalogada com a similar a Adzaila. Tots aquests valors compleixen els límits legals.  
Els punts on es realitzen aquestes mesures en el nucli de l'Atzúbia no es corresponen amb els que s'indiquen en el punt 4.2 Posició del sismògraf per a les voladures, de l'estudi de vibracions denominat Contestació al requeriment de documentació de l'expedient 027/2016-AIA, per a l'explotació de recursos de la secció A), número 107, denominada Adzaila, de setembre de 2018, presentat a l'òrgan ambiental el 17 d'octubre de 2018. En aquest document s'indica «[?] quant a l'elecció de les estructures a registrar amb el sismògraf, aquestes van ser consensuades amb els ajuntaments de l'Atzúbia i Pego el 12 de juliol de 2011, després de la visita realitzada per tots dos ajuntaments a la pedrera. En aquesta visita, l'Ajuntament de l'Atzúbia va especificar el lloc concret per a la ubicació del sismògraf, concretament va sol·licitar el mesurament de cada voladura en tres punts denominats: guarderia, habitatge d'entrada a la l'Atzúbia i depòsit d'aigua pròxim a urbanització, que són els punts on hi ha hagut més reclamacions, també s'han realitzat mesuraments en habitatges adjacents a l'explotació molt més pròximes que les marcades per l'Ajuntament». Al costat de la documentació de l'estudi acústic, s'annexa l'acta de la inspecció realitzada el 12 de juliol de 2011, però analitzat el contingut de les 6 pàgines de l'acta remesa, no s'aprecia que s'haja especificat el lloc concret per a la ubicació del sismògraf.  
  
L'informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera indica que d'acord amb l'estimació realitzada, els nivells de vibracions complirien els límits vigents establits per la normativa estatal. No obstant això, després de la posada en marxa de l'activitat, s'haurien de realitzar mesures dels nivells de vibracions amb la finalitat de comprovar que es compleix els límits, tal com s'ha estimat.  
  
Segons la documentació de l'estudi de vibracions i soroll per a l'explotació denominada Adzaila, de setembre de 2018, en l'epígraf relatiu al calendari de voladures, s'indica que «Actualment es realitzen dues voladures al mes. Aquestes voladures es realitzen generalment entre les 13.00 i les 14.00 hores perquè segons la legislació ha de transcórrer el menor temps possible entre la col·locació de l'explosiu i l'explosió d'aquest. La càrrega de la voladura està en funció de la distància entre la pedrera i l'edificació més pròxima».  
Pel que fa a sorolls, s'aporten els mesuraments de l'estudi acústic realitzats el 3 de juliol de 2013, per SGS. Es tracta de mesuraments en 5 punts de mesura a l'interior del perímetre de la superfície ja explotada actualment.  
  
MESURAMENTS Leq mesurats dB(A)  
Punt 1  
ZONA EST DE LA INSTAL·LACIÓ, ADJACENT A CASA MARCOCH. COORDENADES APROXIMADES: (X: 38.849626, Y:-0.140784) 56  
Punt 2  
ZONA CENTRE-EST DE LA INSTAL·LACIÓ, DAVANT DELS FOCUS DE SOROLL. COORDENADES APROXIMADES: (X: 38.849133, Y:-0.141921). 67,7  
Punt 3  
ZONA SUD-OEST DE LA INSTAL·LACIÓ, DAVANT D'UN HABITATGE AÏLLAT. COORDENADES APROXIMADES: (X:38.84864, Y:-0.145097). 48,3  
Punt 4  
ZONA NORD-OEST DE LA INSTAL·LACIÓ. COORDENADES APROXIMADES: (X: 38.849392, Y:-0.145494). 51,6  
Punt 5  
ZONA SUD DE LA INSTAL·LACIÓ. EN FAÇANA PRINCIPAL, DAVANT DE LA CARRETERA CV-700. COORDENADES APROXIMADES: (X: 38.847822, Y:-0.141824). 70,2  
  
  
  
MESURAMENTS Leq mesurats dB(A) PUNTS DEL NUCLI DE POBLACIÓ  
 Casa Guarderia Ajuntament  
Punt 1  
ZONA EST DE LA INSTAL·LACIÓ, ADJACENT A CASA MARCOCH. COORDENADES APROXIMADES: (X: 38.849626, Y:-0.140784).  
 56,00 44,81 44,18 42,74  
Punt 2  
ZONA CENTRE-EST DE LA INSTAL·LACIÓ, DAVANT DELS FOCUS DE SOROLL. COORDENADES APROXIMADES: (X: 38.849133, Y:-0.141921). 67,70 50,67 50,16 48,09  
Punt 3  
ZONA SUD-OEST DE LA INSTAL·LACIÓ, DAVANT D'UN HABITATGE AÏLLAT. COORDENADES APROXIMADES: (X: 38.84864, Y:-0.145097). 48,30 43,64 42,75 40,00  
Punt 4  
ZONA NORD-OEST DE LA INSTAL·LACIÓ. COORDENADES APROXIMADES: (X:38.849392, Y:-0.145494). 51,60 47,52 47,05 44,32  
Punt 5  
ZONA SUD DE LA INSTAL·LACIÓ. EN FAÇANA PRINCIPAL, DAVANT DE LA CARRETERA CV-700. COORDENADES APROXIMADES: (X:38.847822, Y:-0.141824). 70,20 48,62 47,92 46,17  
  
  
Els valors acústics en els 5 punts limítrofs de la parcel·la són inferiors, a excepció del punt 5, als 70 db(A) establit com a nivell de recepció extern per a ús industrial establit en l'annex II nivells sonors, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
S'aporten càlculs de predicció del soroll de forma teòrica, per a avaluar els valors acústics en el nucli de població de l'Atzúbia. La propagació del so s'ha calculat mitjançant la propagació esfèrica d'una font puntual, que no considera l'atenuació del so produïda per la topografia del terreny, l'absorció de l'aire en la propagació o la influència del vent i la temperatura, per la qual cosa s'espera que els resultats reals siguen inferiors als teòrics.  
S'han modelitzat els valors acústics a la casa distant 342 metres del punt 3, en la guarderia i en l'ajuntament. Els valors obtinguts són inferiors a 55 dB(A) establit com a nivell de recepció extern per a ús residencial establit en l'annex II nivells sonors, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
En aquest sentit, l'informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera indica que atés que l'estimació s'ha realitzat considerant l'emissió de 5 fonts puntuals, haguera sigut convenient calcular la contribució simultània d'aquestes, en cadascun dels punts de recepció, mitjançant l'estimació.  
  
LTotal = 10 log 10L/10  
  
Aplicant aquesta estimació, els valors estimats són:  
  
Punt recepció Estimació Leq dB(A)  
Casa 54,8  
Guarderia 54,2  
Ajuntament 52,1  
  
  
Valors que també compleixen la legislació autonòmica.  
Com a conseqüència de tot l'anterior, la compatibilitat d'ús extractiu amb el nucli urbà de l'Atzúbia queda supeditada a la verificació dels resultats de les modelitzacions efectuades amb mesuraments in situ, de manera que es garantisca que les molèsties a la població es redueixen als nivells establits en la legislació vigent en matèria de vibracions i sorolls. Això suposa que es complisquen els objectius de qualitat acústica aplicables a l'espai interior (article 17b) del Reial decret 1367/2007, de 19 d'octubre, en relació amb les vibracions i al compliment dels nivells sonors d'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
Els mesuraments es realitzaran in situ prenent almenys 5 punts del perímetre de la pedrera i la guarderia, la casa distant 342 metres del punt 3 (de l'estudi acústic de 2013), l'ajuntament del nucli de l'Atzúbia i l'habitatge situat en la parcel·la 458 del polígon 1 del terme municipal de Pego (per considerar que és l'habitatge actual existent més pròxim a la pedrera).  
El mesurament i la interpretació dels resultats serà realitzada per una OCA ajustant-se al que es preveu en el Decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desenvolupa la Llei 37/2003, de 17 de novembre, de soroll, referent a la zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques.  
La verificació del compliment de les molèsties a la població es realitzarà d'acord amb el programa de vigilància ambiental que s'indica més endavant.  
Cal distingir, no obstant això, les diferents accions de l'activitat extractiva en funció de les característiques del potencial impacte sobre la població.  
Així, a l'efecte de fixar els valors límit per a determinar el compliment dels nivells de vibracions mesurats in situ es distingirà entre vibracions estacionàries i vibracions transitòries, d'acord amb el que s'estableix en l'article 17b) del Reial decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desenvolupa la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, referent a zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques.  
Els valors de l'índex de vibracions Law, seran avaluats d'acord amb els procediments establits en l'annex IV d'aquest reial decret i compliran els següents paràmetres:  
a) En relació amb les vibracions estacionàries que inclouran les labors diàries i habituals de l'activitat (totes excepte les voladures).  
  
Cap dels valors de l'índex mesurat in situ superarà els següents valors:  
  
Ús de l'edifici Índex de vibració Law  
Habitatge o ús residencial 75  
Hospitalari 72  
Educatiu o cultural 72  
  
  
b) Vibracions transitòries considerant com a tals les voladures.  
Els nivells establits en l'apartat a podran superar-se per al conjunt de voladures efectuades en 6 mesos, d'acord amb el procediment següent:  
b.1) Les voladures s'efectuaran, en tot cas, en horari diürn reduït establit per a les activitats sorolloses (veure condicionant d'horari), això és, en la franja horària compresa en el següent rang: de dilluns a divendres, excepte festius, des de les 8.00 h fins a les 14.00 h i des de les 16.00 fins a les 18.00 h.  
b.2) Cap voladura superarà els 5dB en relació amb els nivells límit de l'apartat a, és a dir:  
  
Ús de l'edifici Índex de vibració Law  
Habitatge o ús residencial Inferior o igual a 80  
Hospitalari Inferior o igual a 77  
Educatiu o cultural Inferior o igual a 77  
  
  
b.3) El conjunt de superacions de les voladures del semestre serà, en tot cas, inferior a 9 dB. A aquest efecte cada voladura l'excés de la qual siga inferior a 3dB es comptabilitzarà com a 1dB i aquella voladura l'excés de la qual estiga entre els 3-5 dB es comptabilitzarà com a 3 dB.  
Igualment per a la determinació del compliment dels nivells sonors es distingirà entre els nivells sonors generats per les activitats habituals i les voladures:  
- Les activitats habituals hauran de complir, en tot cas, els nivells sonors de l'ambient exterior establits en la taula 1 de l'annex I de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de protecció contra la contaminació acústica.  
  
  
Ús dominant Nivell sonor dB(A) Dia  
Sanitari i docent 45  
Residencial 55  
Terciari 65  
Industrial 70  
  
  
D'acord amb la disposició addicional primera punt 3 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, tenint en compte la duració i freqüència de les voladures, es permet excepcionalment i exclusivament per a l'interval de la voladura un nivell màxim de recepció extern incrementat en 45 dB en relació amb el que s'estableix en la taula 1 de l'annex II.  
  
Ús dominant Nivell sonor dB(A) Dia  
Sanitari i docent 90  
Residencial 100  
Terciari 110  
Industrial 120  
  
  
Respecte de la contaminació atmosfèrica, s'han proposat les següents mesures:  
- Asfaltat de tota la zona de trànsit de vehicles.  
- Sistema mòbil de reg mitjançant aspersors per al front d'explotació.  
- Camió cisterna per al reg de les pistes.  
- Sistema d'aspersió d'aigua per a apilaments.  
- Reducció de la velocitat de circulació.  
- Reducció de la càrrega operant de les voladures a la meitat, en reduir l'altura dels bancs d'explotació.  
- El sistema de perforació posseeix captadors de pols i un sistema d'injecció d'aigua.  
- El rebliment es realitza amb grava 4-6 humida.  
- S'evitarà, en la mesura que siga possible, realitzar voladures els dies de vent, consultant per a això els comunicats meteorològics.  
- Durant la voladura s'humitejarà la part superior del banc, on se situen les barrinades, així com la superfície sobre la qual caurà la voladura.  
- En el moment del tret de la voladura un camió cisterna, dotat d'una espècie de sistema d'aspersió, produirà una cortina d'aigua i evitar així que la pols s'eleve.  
- Tota la maquinària mòbil que opera en la pedrera ha sigut substituïda en els últims anys.  
- La maquinària posseeix els tubs d'escapament en la part superior de les cabines, minimitzant la generació de pols produïda per l'expulsió de gasos contaminants directament sobre el terreny.  
- S'han adquirit equips de transport de material de major càrrega, disminuint així el nombre de trajectes.  
- Totes les instal·lacions que conformen la planta de tractament estan carenades.  
- Els productes finals obtinguts són apilats en depòsits.  
- La descàrrega del material en dúmper es realitza d'una manera totalment carenada i amb sistema d'aspersió d'aigua.  
- Es disposa d'un sistema d'agranada de les instal·lacions mitjançant escombradora amb depòsit per a fins i sistema de polvorització d'aigua.  
La instal·lació disposava d'autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera, de 4 de setembre de 2013, i se li va assignar com a número d'autorització el corresponent al seu NIMA: 0300007640. No obstant això, segons el resolc nové de l'autorització, aquesta autorització queda extingida per haver-se paralitzat l'activitat per un termini superior a dos anys; encara que el titular de la instal·lació podrà sol·licitar de l'òrgan competent una pròrroga.  
En l'annex d'aquesta resolució s'estableix:  
- Les activitats desenvolupades en la instal·lació que es troben dins de l'àmbit d'aplicació de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, especificant els focus d'emissió de cadascuna d'aquestes. Es cataloguen dues activitats: la distribució de productes miners amb capacitat de manipulació 200 t/dia i <1000 t/dia i l'extracció de productes minerals quan la capacitat és >200.000 t/any o per a qualsevol capacitat quan la instal·lació es trobe a menys de 500 m d'un nucli de població. Per a la primera activitat s'identifica un focus canalitzat, filtre de mànegues, i un focus difús, planta de trituració. Per a la segona activitat s'identifica un focus difús, la pedrera.  
  
- Els valors límit d'emissió corresponents als contaminants emesos. Per al filtre de mànegues s'estableix el valor límit de partícules en 30 mg/Nm³ i s'exigeix un control reglamentari anual. Per als focus difusos (planta de trituració i la pedrera) s'estableix el valor límit de PM10 en 50 µg/m³ de valor diari i en 40 µg/m³ de valor anual. S'exigeix un control reglamentari anual. El mostreig abastarà 4 períodes laborables consecutius durant 3 setmanes consecutives (12 mostres).  
  
- Els controls reglamentaris, que hauran de ser duts a terme per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental en el camp de la contaminació atmosfèrica, regulades per la normativa autonòmica vigent.  
El titular de la instal·lació haurà de mantindre actualitzat un llibre de control dels mesuraments d'emissions a l'atmosfera, que estarà a la disposició de l'autoritat competent, i en el qual es faran constar, de forma clara i concreta, els resultats dels mesuraments i anàlisis de contaminants. L'òrgan ambiental considera que aquest llibre de control ha de ser accessible, en qualsevol moment, per als tècnics de l'òrgan substantiu, els ajuntaments de Pego i l'Atzúbia i els representants de l'associació Gelibre.  
Així mateix, l'autorització estableix que en la instal·lació no es duran a terme voladures amb vents crítics en direcció a nuclis urbans i que el disseny dels processos d'extracció i transport es realitzaran tenint en compte la meteorologia, de tal forma que s'evite, en la mesura que siga possible, les emissions de material pulverulent.  
El titular de la instal·lació haurà de realitzar un autocontrol de la caiguda de pressió del filtre de mànegues. Els autocontrols hauran de figurar ressenyats en un registre propi que estarà a la disposició de qualsevol autoritat degudament acreditada que els sol·licite. L'òrgan ambiental considera que aquest registre ha de ser accessible per als tècnics de l'òrgan substantiu, els ajuntaments de Pego i l'Atzúbia i els representants de l'associació Gelibre.  
El titular de la instal·lació haurà de remetre a l'òrgan competent en la tramitació de l'autorització d'emissions a l'atmosfera, en el termini de tres mesos a partir de l'obtenció d'aquesta, un certificat favorable sobre l'adequació a la normativa vigent de protecció de l'ambient atmosfèric i a les condicions de l'autorització.  
D'acord amb la informació que consta en l'expedient de l'òrgan competent en matèria de contaminació atmosfèrica, els resultats dels mesuraments realitzats en 2015 (amb anterioritat a la paralització de l'activitat) complien les condicions establides en l'autorització d'emissions a l'atmosfera.  
Iniciada l'activitat, el promotor haurà de sol·licitar la pròrroga o instar la nova tramitació de l'autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera de la instal·lació a l'òrgan competent, això és a la Direcció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental.  
Contrastades les parcel·les en les quals se situa l'activitat i la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, s'observa que una part de la superfície explotada s'emplaça en terreny forestal. En conseqüència, haurà de considerar-se el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants.  
  
Així mateix, la ubicació es troba dins de l'àrea d'amortiment d'impactes de l'espai natural protegit Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, segons el Decret 280/2004, d'aprovació del Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN). No obstant això, segons consta en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits no comportarà cap repercussió rellevant sobre el règim hídric de la Marjal de Pego-Oliva.  
  
La localització del projecte no afecta vies pecuàries, ja que únicament limita amb la via pecuària assagador de l'Atzúbia, sobre la qual se superposa la CV-700. No afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni consta, segons el banc de dades de la biodiversitat, la presència d'espècies prioritàries en l'entorn immediat del projecte.  
L'emplaçament proposat no està sotmés a riscos per inundació, esllavissades o despreniments, i presenta una baixa vulnerabilitat d'aqüífers.  
Un altre important impacte ambiental amb el qual té la pedrera actualment és l'impacte paisatgístic. L'estudi d'integració paisatgística s'ha sotmés a informació pública l'11 d'abril de 2016, encara que manca de justificació del pla de participació pública requerit per a la correcta valoració del paisatge. Per això, prèviament a l'inici de la reobertura de la instal·lació l'òrgan substantiu haurà de sotmetre a participació pública l'estudi d'integració paisatgística. Aquesta participació pública debatrà sobre la possibilitat d'establir més mesures d'integració paisatgística de la planta de tractament. El resultat d'aquesta participació pública es plasmarà, si escau, en la concreció de noves mesures d'integració paisatgística, que es comunicaran al promotor per a la seua inclusió en el projecte definitiu i a l'òrgan ambiental perquè en prenga coneixement, als efectes oportuns. L'òrgan substantiu vetlarà pel compliment d'aquestes mesures addicionals.  
Amb motiu de reduir l'impacte paisatgístic, l'òrgan ambiental, en el requeriment de 25 de juliol de 2018, establia les següents mesures:  
  
- En els plànols 6-7 del Pla de restauració integral, datats al setembre de 2017, s'apreciava com en el punt 10 del perímetre d'explotació s'arriba a la cota 192. En la documentació presentada l'11 d'octubre de 2018 s'ha corregit aquest aspecte, i s'ha adaptat el perímetre d'explotació entre els punts del perímetre 9 i 12, de manera que l'altura màxima del banc siga 10 m.  
- Per a reduir l'impacte paisatgístic durant l'execució de les obres des de la població de l'Atzúbia es va requerir la col·locació d'una pantalla vegetal en el marge oest de la pedrera, en l'entorn dels vèrtexs 1, 2 i 52-56 del perímetre d'explotació. Aquesta pantalla vegetal havia de realitzar-se amb espècies autòctones, de cert port en el moment de la seua instal·lació, perquè des de la seua plantació puguen generar efecte barrera. Així mateix havia d'incorporar-se algun reg durant les primeres anualitats que garantira l'èxit de la seua plantació. De la mateixa manera, es requeria la instal·lació d'una pantalla vegetal a l'entorn dels vèrtexs 19-25 del perímetre d'explotació. Respecte d'aquestes pantalles vegetals, en la memòria del PRI presentada a l'octubre de 2018, únicament s'indica: «Ateses les indicacions del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de 25 de juliol de 2018, s'establiran pantalles vegetals d'ocultació en els punts indicats (entorn als vèrtexs 1, 2 i 52-56 del perímetre d'explotació). Per a tal fi, es portarà a terme el subministrament i plantació de Pinus halepensis (pi blanc) de 100/125 cm, en contenidor, amb la finalitat de garantir l'èxit de la plantació, de manera que puga exercir d'efecte barrera en un curt període de temps». No hi ha més informació sobre el nombre, dimensions, ubicació, regs necessaris (?). Així doncs, l'òrgan substantiu haurà de garantir que s'estableixen dues pantalles vegetals, entre els vèrtexs 1, 2 i 52-56 en el costat oest i entre els vèrtexs 19-25, en el costat est. Aquesta pantalla vegetal haurà de documentar-se amb rigor tècnic, de manera que puga ser executada per persona independent a qui la va redactar. Haurà d'indicar-se nombre d'espècies, tipus, grandària, nombre, procedència, manera de col·locació, cures requerides, regs (?).  
  
- Per a minimitzar l'impacte paisatgístic en el costat oest, des del nucli de l'Atzúbia, es va requerir la modificació dels vèrtexs 1-7 del perímetre d'explotació de manera que es respectara el front muntanyenc actual existent en aqueix entorn, que va de la cota 150 a la 140. Amb aquesta mesura es pretenia mantindre la topografia actual del front en aquest entorn, atés que en tindre certa curvatura limita l'impacte paisatgístic des de l'oest de l'explotació. No obstant això, el promotor no ha tingut en consideració aquest requeriment, per la qual cosa l'òrgan substantiu garantirà, abans de l'autorització del projecte, que entre els vèrtexs 1-7 el perímetre d'explotació manté la topografia actual inalterada (sobre les cotes 140 a 150) i que s'ha realitzat la consegüent modificació dels plans d'explotació i restauració.  
L'estudi d'impacte ambiental preveu la restauració de la pedrera i la compagina amb l'explotació d'aquesta. Les opcions de restauració d'aquesta pedrera estan molt limitades, en haver-se realitzat la seua explotació sense la pertinent avaluació ambiental prèvia a la seua autorització. L'avaluació ambiental d'un projecte d'activitat extractiva té entre els seus objectius la delimitació de l'àmbit d'explotació pensant en la seua restauració definitiva, però en aquesta ocasió, en ser ja una explotació molt avançada, l'avaluació ambiental es limita a corregir l'existent.  
Atés que es tracta d'un sòl forestal, requereix la tramitació d'un Pla de restauració integral segons el que s'estableix en el Decret 82/2005, de 22 d'abril, del Consell de la Generalitat, d'ordenació ambiental d'explotacions mineres en espais forestals de la Comunitat Valenciana. El Pla de restauració integral (d'ara en avant PRI) que es desenvoluparà en la pedrera d'Adzaila és de setembre de 2018. Les actuacions descrites en el PRI inclouen la restauració geomorfològica, restauració hidrològica forestal, revegetació, integració paisatgística i gestió de residus. S'ha previst una planificació conjunta d'explotació-restauració en tres fases:  
  
Fase 1: La primera fase d'explotació-restauració se centra en:  
- Explotació i restauració dels dos bancs de cotes 165 i 175. El banc final d'explotació actuarà al seu torn de banc final de restauració. Per a això serà necessari dur a terme les següents mesures (mesures que es generalitzen en la restauració de tot el front de pedrera):  
Escapçada de talussos.  
Microvoladuras en bermes per a obrir clots i clivelles per a les arrels.  
Formació de talons amb pendent 35º sobre l'horitzontal.  
- Restauració de l'àrea externa a la pedrera pròxima al nucli de l'Atzúbia: mitjançant la finalització dels bancs de restauració i la revegetació de tota la superfície afectada.  
- Explotació del front de pedrera.  
- Explotació de la plaça de pedrera fins a la cota 84 m.  
Es preveu una duració de 3 anys per a la fase 1.  
Fase 2: la segona fase avança en sentit descendent i d'est a oest. Preveu l'avanç de l'explotació del front de pedrera, l'adequació de la plaça de pedrera o buit miner amb la finalitat d'anar depositant les terres estèrils que s'hagen d'utilitzar en la restauració de la plaça i en la restauració des de la cota 165 a la cota 135. Es preveu una duració de 4 anys per a la fase 2.  
Fase 3: durant la tercera fase es procedeix a l'explotació de la superfície destinada a cultius agrícoles actualment situada en l'extrem est, fins a cota 83. Així mateix, es procedeix a la restauració de la resta del front de pedrera, des de la cota 135 fins a la cota 85, i a la restauració de la plaça de pedrera mitjançant la formació de geoformes. Es preveu una duració d'1 any per a la fase 3.  
Fase 4: durant aquesta fase es procedeix a l'explotació de la superfície intermèdia, on es troben les instal·lacions, per la qual cosa aquesta fase inclou el seu desmantellament. Així mateix, s'avança en la restauració de la zona aquest exterior de la pedrera i la zona sud de la plaça de pedrera. Es preveu una duració de 2 anys per a finalitzar les labors d'explotació i aproximadament 3 anys més per a les labors de restauració i manteniment, juntament amb el desmantellament de les instal·lacions.  
Cal destacar les actuacions que es realitzaran en la restauració del front de pedrera:  
- Escapçada dels bancs: es tracta d'aplicar la tècnica de voladura d'escapçada amb la finalitat d'eliminar arestes i suavitzar el talús final. No es modifica el pendent general del talús, però sí la cara dels bancs, doncs en fragmentar la roca de la part alta d'aquests (cap de banc) i deixar-la depositada en les bermes horitzontals, els angles que s'aconseguiran estaran compresos entre els 35º a 40º. Amb aquesta actuació s'aconsegueix trencar la linealitat i geometria del talús final de restauració, a més d'aprofitar el material obtingut per a la formació de talons en bermes, sobre els quals posteriorment s'incorporarà el nou substrat vegetal així com es realitzaran labors de revegetació.  
  
- Formació de talons: una vegada realitzat l'escapçada, el volum de terres generat s'utilitzarà per a la formació de talons, això és un xicotet banc artificial la fi del qual és crear una superfície sobre la qual poder dur a terme labors posteriors de revegetació, de manera que, amb les plantacions i sembres realitzades, es puga ocultar part del talús que resulta impossible de revegetar per la seua verticalitat. Després de l'execució de l'escapçada i formació de taló s'obté una berma lliure de 3 m.  
  
- Microvoladures: es tracta de realitzar voladures especials puntuals i controlades en les bermes dels bancs amb la finalitat d'obrir clivelles i clots per a la implantació posterior de la vegetació. D'aquesta manera el massís rocós queda meteoritzat afavorint l'arrelament de les arrels després de la incorporació de la terra vegetal que s'introduirà pels clots i clivelles formats a conseqüència d'aquestes microvoladures.  
Per a la restauració de la plaça de pedrera, s'ha projectat un disseny de restauració geomorfològica, seguint el mètode GeoFluv, a través del programari Natural Regrad, aconseguint, entre altres, els aspectes bàsics de funcionalitat hidrològica i integració ecològica i paisatgística de l'espai objecte de restauració, ja que mitjançant aquest disseny, es pretén imitar configuracions geomorfològiques similars a les dels peu de monts pròxims a la serra en la qual s'inclou la pedrera Adzaila. El punt més baix que preveu aquest disseny, per a evitar la inundació de la carretera que limita amb la pedrera, serà 81 metres sobre el nivell del mar. Aquesta cota s'ha situat en una posició relativament allunyada de la vora sud, amb la finalitat d'evitar un tall vertical de 4 metres en aqueixa posició, evitant perill per a persones i animals. La superfície inundada fins a la cota 84 metres sobre el nivell del mar seria de 29.989 m², i segons consta en el PRI, es considera suficient per a evitar problemes de drenatge cap a la CV-700, encara que es construirà un sobreeixidor cap a l'est, fins a enllaçar amb les línies de drenatge natural i les cunetes de la carretera. Atés que la construcció d'aquest sobreeixidor és un aspecte no previst en aquest projecte, l'òrgan substantiu prestarà especial atenció a l'autorització o no d'aquest.  
Per a la restauració hi ha espècies herbàcies i llenyoses, entre les quals s'inclouen: arbòries (garrofera i pi) i arbustives (margalló, olivera, llentiscle, roure, carrasca i arç).  
Tenint en compte que la pedrera Adzaila té unes 2.584.772,25 tones de reserves i que el ritme de producció s'ha estimat en unes 250.000 t/any, la vida útil estimada serà de 10 anys.  
L'annex 6. Estudi hidrològic estableix un sistema de drenatge format per dues cunetes perimetrals que recullen l'aigua de les conques aportants exteriors i la recondueixen fins a la plaça de pedrera i una xarxa de drenatge interior mitjançant cunetes en bermes i zones de frenada i desguàs de les aigües d'escolament que seran reconduïdes fins a la plaça de pedrera.  
S'han considerat dues cunetes perimetrals, la cuneta 1, que evacuarà el cabal aportat per les conques 1 i 2, i la cuneta 2 que evacuarà el cabal aportat per la conca 3. El dimensionament de les cunetes s'ha realitzat per a un període de retorn de 10 anys.  
La xarxa de drenatge interior s'ha dissenyat amb un contrapendent del 2 % en les bermes i una xarxa de drenatge que reculla aquest excedent d'aigües en cadascuna de les bermes i les recircule fins a la plaça de pedrera. Per a conduir l'aigua d'una berma a una altra, es crearà una xarxa de drenatge interior, mitjançant:  
- Una zona d'escullera a peu de talús que servisca com a zona de frenada de les aigües procedents del punt de desguàs superior reduint la seua velocitat i evitant el seu poder erosiu.  
- Un canal o cuneta emmacada des de la zona de frenada fins al punt de desguàs.  
- Cunetes en bermes a cap de talús que recullen l'excedent d'aigua i el dirigisquen fins a aquestes zones de desguàs que funcionaren com a baixants.  
Aquesta xarxa de drenatge interior s'ha modificat en el perímetre oest, on en ésser un talús d'inclinació de 20º, es crearà una baixant de 40 x 30 emmacada.  
Per a la conservació del sòl està prevista:  
- La retirada de sòl vegetal i de les capes edàfiques superficials d'aquelles zones encara no explotades, i l'apilament en lloc apropiat i senyalitzat, en muntons d'altura màxima de 2 m, perquè després servisca com a material de cobertura a aportar en les labors de restauració.  
  
- Manteniment dels apilaments de terra vegetal per a evitar la pèrdua o minvament de les seues propietats físiques.  
- Jalonament de la zona d'afecció amb la finalitat d'evitar la destrucció innecessària de sòl fora de la superfície projectada a explotar-restaurar.  
- Control del trànsit rodat i de les labors d'explotació-restauració per a evitar l'afecció a zones no destinades a això.  
- Prohibició de circular per les zones d'apilaments de materials o pels llocs no establits com a zones d'explotació.  
Per a evitar l'afecció sobre la fauna:  
- Es realitzarà un cens de les espècies que puguen veure's afectades abans de l'inici del desbrossament.  
- Avaluació del perill real per a les cries els nius de les quals es troben dins de l'àrea afectada, prenent les mesures oportunes per a preservar la cria.  
- Establiment d'una coberta vegetal que cree un hàbitat perquè les espècies puguen colonitzar-la de nou i fer usos dels seus recursos.  
  
Quant a la gestió de residus, l'estudi d'impacte ambiental estableix que:  
- Els residus de tipus orgànic, procedents dels menjars dels treballadors, seran eliminats mitjançant bosses de plàstic tancades, i aquestes seran recollides pel servei municipal de recollida de fem per al seu posterior tractament.  
- La resta de residus generats en la pedrera i les seues instal·lacions seran recollits en el punt net que s'ha habilitat per a tal fi i gestionats per gestor autoritzat.  
L'accés a la pedrera es realitzarà sempre des del municipi de Pego.  
  
La demanda de recursos hídrics generada per l'actuació s'estima en 1.205 m³/any per a regs de revegetació. L'origen de l'aigua prové dels drets de reg de les parcel·les procedents del pou Sant Josep.  
  
En relació amb el pla de seguiment i control:  
El pla de seguiment i control inclou el seguiment dels següents elements del medi: atmosfera, aigües superficials, sòl, vegetació, fauna i paisatge i condicions de tranquil·litat de la població i resulta fonamental per a eliminar el grau d'incertesa respecte de la viabilitat ambiental de l'activitat.  
Per a això el pla de seguiment i control es dividirà en dues etapes:  
1a Etapa del pla de seguiment i control que abasta els sis primers mesos després de la posada en marxa de l'activitat (període mínim establit per a la valoració de les vibracions de les voladures quan individualment no sobrepassen els 5dB).  
L'objecte fonamental és verificar, amb mesures reals, que les mesures protectores i correctores establides i aplicades pel promotor són suficients per a reduir les molèsties a la població per davall dels límits establits en la legislació vigent en matèria de sorolls, vibracions i contaminació atmosfèrica.  
En aquesta primera etapa de sis mesos es procedirà de la següent manera:  
a) Es realitzarà mesuraments de sorolls i vibracions generats en totes i cadascuna de les voladures.  
b) Mesurament de soroll i vibracions de les activitats habituals amb una periodicitat mensual. El primer mesurament es realitzarà dins dels deu primers dies després de l'inici de l'activitat.  
Aquests mesuraments es realitzaran en les condicions més desfavorables no únicament en relació amb les fases del soroll de l'activitat sinó també en relació amb el mitjà receptor (punts de control indicats anteriorment), és a dir, quan el vent bufe d'est a oest).  
c) En el termini d'1 mes de l'inici de l'activitat es realitzaran també els mesuraments d'emissions a l'atmosfera i es presentarà, davant l'òrgan competent, un certificat de compliment de la normativa vigent en matèria de protecció del medi ambient atmosfèric i de les condicions de l'autorització.  
d) En el termini màxim de 5 dies comptadors a partir de l'endemà dels mesuraments dels apartats a) i b) el promotor presentarà a l'òrgan substantiu els resultats dels mesuraments i la seua valoració perquè l'òrgan substantiu puga determinar la continuïtat o el tancament de l'activitat, en funció del compliment o incompliment dels límits establits.  
  
L'incompliment dels nivells establits de vibracions, sorolls o emissions a l'atmosfera implica que el desenvolupament de l'activitat extractiva és incompatible amb l'ús residencial de l'entorn i, per tant, inacceptable des del punt de vista ambiental.  
e) Per a la resta de paràmetres s'aplicarà el pla de vigilància i control establit per a la segona etapa.  
2a Etapa del pla de seguiment i control.  
Si la valoració dels controls de la 1a etapa del pla de seguiment i control determina que el desenvolupament de l'activitat és viable des del punt de vista ambiental, es podrà donar continuïtat a l'activitat aplicant, no obstant això, el pla de seguiment i control.  
La seua finalitat és vigilar i comprovar, tant en la fase de funcionament com en la d'abandó, la severitat i distribució dels impactes negatius previstos sobre els elements del medi considerat i verificar el manteniment de les mesures protectores i correctores que s'han demostrat eficaces en la 1a etapa, però també, i especialment, controlar els impactes negatius no previstos en l'apartat d'identificació, caracterització i valoració d'impactes, per a assegurar així la presa i el desenvolupament de noves mesures correctores.  
El pla de seguiment i control inclou el seguiment dels següents elements del medi: atmosfera, aigües superficials, sòl, vegetació, fauna, paisatge i condicions de tranquil·litat de la població afectada.  
A aquests elements s'haurà d'afegir el seguiment dels aspectes establits en el cos d'aquesta declaració d'impacte ambiental: control de l'horari d'activitat en la pedrera, control del vent, vibracions ocasionades per les voladures i nivells acústics generats per l'activitat de la pedrera i per les voladures.  
L'estudi d'impacte ambiental detalla amb major exactitud les activitats programades per a periodicitats concretes:  
- Cada quatre anys, presentació de pla de labors.  
- Cada any:  
Realització d'informe tècnic on es recolliran les possibles incidències mediambientals, el grau de compliment o eficàcia de les mesures protectores i correctores adoptades, l'exactitud i correcció de l'estudi d'impacte ambiental, així com el perfeccionament i adaptació del pla de restauració integral.  
Presentació del pla de labors de la pedrera, on apareguen les produccions realitzades i les previstes, així com les superfícies afectades per l'explotació, la restauració i pagament dels corresponents avals de restauració segons el pressupost per fases establit en el pla de restauració integral.  
Reposició de falles (substitució dels peus vegetals morts per uns altres de la mateixa espècie), i aclarides de plançoneda durant les labors de restauració i en la fase de manteniment.  
Vigilància de la presència de nius en la zona d'afecció amb la finalitat de determinar les mesures a adoptar per a preservar la prole.  
Replanteig del perímetre d'actuació: zones explotades, restaurades (?).  
Control dels processos erosius i inestabilitats en les zones restaurades.  
- Cada sis mesos:  
Si se sol·licita, es realitzarà control de la immissió de partícules de pols en l'ambient, mitjançant separador de partícules de pols situada en els voltants de la parcel·la. Aquest control serà realitzat per una OCA.  
  
Si se sol·licita, es realitzaran mesuraments de soroll i posterior elaboració dels pertinents mapes de soroll per al control sonor de les activitats realitzades. Aquest control serà realitzat per una OCA.  
Inspecció visual dels processos erosius i inestabilitats en les zones explotades.  
Neteja i correcció de les rases de drenatge amb la finalitat de controlar els processos erosius i de rebliment.  
- Cada quatre mesos:  
Realització de mesuraments de pols (una per quadrimestre i lloc de treball) tal com especifica la legislació en matèria de seguretat i higiene.  
  
Vigilància de l'avanç dels fronts d'explotació per a evitar intrusions tant en terrenys fora de l'àrea extractiva com en zones no projectades.  
  
- Cada mes:  
Seguiment de les labors de restauració i de l'estat fitosanitari dels individus introduïts.  
Remoció dels apilaments de terra vegetal decapats i apartats de les superfícies a explotar.  
Estabilització i compactació de les pistes de trànsit més freqüentades.  
- Cada setmana:  
Reg periòdic de les pistes de transport i dels apilaments amb aigua o dissolucions salines (mínim una vegada a la setmana).  
- Normal:(s'entén que es refereix a una vigilància contínua i permanent).  
Planificació i control del trànsit dels vehicles de transport.  
Control de l'execució de les labors en horari diürn.  
Reducció de la velocitat de circulació, evitant els encreuaments de pistes.  
Mesuraments dels nivells de soroll i vibracions durant les voladures.  
  
Manteniment de la maquinària fora de la zona de treball, en un lloc habilitat per a això.  
Recollida selectiva dels residus dels treballadors i gestió en origen.  
  
Recollida de la resta de residus en el punt net i tractament per gestor autoritzat.  
Evacuació de les aigües residuals a un depòsit impermeable i tractament per gestor autoritzat.  
Vigilància de la circulació de maquinària fora de les zones no aptes.  
  
Aquest calendari es completarà amb la periodicitat establida en el cos d'aquesta declaració d'impacte ambiental per als paràmetres detallats i amb la freqüència establida, això és:  
- Control del vent: cada vegada que es realitze una voladura.  
- Control de les vibracions ocasionades per les voladures: cada vegada que es realitze una voladura.  
- Control de nivells acústics generats per l'activitat: es realitzaran controls acústics de totes i cadascuna de les voladures i cada sis mesos per a la resta d'accions de desenvolupament de l'activitat.  
A més, s'haurà de modificar la periodicitat indicada ací, de manera que el control dels processos erosius i inestabilitats en les zones restaurades, es realitzen amb una freqüència bianual, cada sis mesos, enfront de l'anual establida.  
Respecte de la realització de l'informe tècnic on es recolliran les possibles incidències mediambientals, el grau de compliment o eficàcia de les mesures protectores i correctores adoptades, l'exactitud i correcció de l'estudi d'impacte ambiental, així com el perfeccionament i adaptació del pla de restauració integral, haurà de ser mensual, davant de la freqüència anual que s'estableix. Aquest informe inclourà una llista de comprovació de totes les mesures previstes. El promotor donarà trasllat en el termini de 10 dies hàbils des de la seua realització a l'òrgan substantiu. L'òrgan substantiu que ha de realitzar el seguiment d'aquesta declaració d'impacte ambiental, analitzarà el contingut reflectit en aquest informe i valorarà l'adequació de l'explotació-restauració al que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, pla de restauració integral i aquesta resolució.  
L'informe tècnic i la llista de comprovació es faran públics, cada vegada que s'emeta mensualment, en la seu electrònica de l'òrgan substantiu. L'òrgan substantiu donarà trasllat de l'informe tècnic i de la llista de comprovació als ajuntaments de l'Atzúbia i Pego i a l'associació per a la protecció mediambiental de l'Atzúbia Gelibre.  
Per part seua, l'òrgan ambiental podrà recaptar informació i realitzar les comprovacions que considere necessàries per a verificar el compliment de l'estudi d'impacte ambiental i de la declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals és preceptiva la declaració d'impacte ambiental ordinària, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 41.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 1a del capítol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat pel Decret 73/2017, de 2 de juny) atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, sense perjudici de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'Explotació de recursos de la secció A), número 107, denominada Adzaila, promogut per Pavimentos Bituminosos Serrano, SL, situada en les parcel·les 454 i 458 del polígon 1 del terme municipal de Pego i parcel·la 84 del polígon 1 de l'Atzúbia (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en les condicions de l'apartat segon i en tot allò que no siga contradictori amb aquests, segons el que es preveu en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i les modificacions sobre aquesta documentació tècnica rebudes els dies 23 de març de 2017 i 19 d'octubre de 2018.  
  
Segon  
1) El perímetre d'explotació entre els vèrtexs 1-7 respectarà el front muntanyenc actual existent en aqueix entorn, que va de la cota 150 a la 140 i, en conseqüència, modificarà els plans d'explotació i restauració, i mantindrà en aqueixos vèrtexs la topografia actual. L'òrgan substantiu haurà de garantir, abans de l'autorització del projecte, que el promotor ha procedit a aquesta modificació.  
2) L'activitat es desenvoluparà exclusivament en horari diürn adoptant, no obstant això, per a les activitats extractives i de trituració, si bé les activitats susceptibles de generar sorolls i vibracions quedaran restringides a la franja horària compresa en el següent rang: de dilluns a divendres, excepte festius, des de les 8.00 h fins a les 14.00 h i des de les 16.00 h fins a les 18.00 h.  
3) La viabilitat ambiental de l'activitat queda supeditada a la verificació de la suficiència de les mesures protectores i correctores proposades i especialment a la comprovació de la reducció de les molèsties a la població al menys als nivells màxims establits en la legislació vigent en matèria de vibracions, sorolls i contaminació atmosfèrica d'acord amb els criteris següents:  
3.1) Naturalesa dels mesuraments i situació dels punts de mesurament:  
Els mesuraments seran in situ i es realitzaran almenys en els punts següents:  
- 5 punts distribuïts al voltant del perímetre extractiu de la pedrera.  
- En el nucli de l'Atzúbia: la guarderia, la casa que dista 342 metres del punt 3 (de l'estudi acústic de 2013), i l'ajuntament.  
- Habitatge situada en la parcel·la 458 del polígon 1 del terme municipal de Pego.  
A aquests mesuraments podran acudir un representant de l'empresa, un tècnic de l'òrgan substantiu, un tècnic de l'Ajuntament de Pego, un representant de l'Ajuntament de l'Atzúbia i un representant de l'associació Gelibre.  
El mesurament i la interpretació dels resultats serà realitzada per una OCA i s'ajustarà al que es preveu en el Decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desenvolupa la Llei 37/2003, de 17 de novembre, de soroll, referent a la zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques.  
3.2) El desenvolupament de l'activitat complirà els objectius de qualitat següents, d'acord amb la legislació sectorial vigent:  
3.2.1) Els valors de l'índex de vibracions Law, seran avaluats segons els procediments establits en l'annex IV del Reial decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desenvolupa la Llei 37/ 2003, de 17 de novembre, de soroll, quant a la zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques i compliran els següents paràmetres:  
  
a) En relació amb les vibracions estacionàries que inclouran les labors diàries i habituals de l- activitat (totes excepte les voladures).  
Cap dels valors de l'índex mesurat in situ superarà els valors següents:  
  
Ús de l'edifici Índex de vibració Law  
Habitatge o ús residencial 75  
Hospitalari 72  
Educatiu o cultural 72  
  
  
b) Vibracions transitòries considerant com a tals les voladures.  
Els nivells establits en l'apartat a podran superar-se per al conjunt de voladures efectuades en 6 mesos, d'acord amb el procediment següent:  
b.1) Les voladures s'efectuaran, en tot cas, en horari diürn reduït establit per a les activitats sorolloses (vegeu la condició d'horari).  
  
b.2) Cap voladura superarà els 5dB en relació amb els nivells límit de l'apartat a, és a dir:  
  
Ús de l'edifici Índex de vibració Law  
Habitatge o ús residencial Inferior o igual a 80  
Hospitalari Inferior o igual a 77  
Educatiu o cultural Inferior o igual a 77  
  
  
b.3) El conjunt de superacions de les voladures del semestre serà, en tot cas, inferior a 9 dB. A aquest efecte cada voladura l'excés de la qual siga inferior a 3 dB es comptabilitzarà com a 1dB i aquella voladura l'excés de la qual estiga entre els 3-5 dB es comptabilitzarà com a 3 dB.  
3.2.2) El compliment dels nivells sonors distingirà entre els nivells sonors generats per les activitats habituals i contínues i les voladures.  
  
- Les activitats habituals hauran de complir en tot cas els nivells sonors de l'ambient exterior establits en la taula 1 de l'annex I de la Llei 7/2002.  
- D'acord amb la disposició addicional primera punt 3 de la Llei 7/2002, es permet excepcionalment i exclusivament per a l'interval de la voladura un nivell màxim de recepció extern incrementat en 45 dB en relació amb el que s'estableix en la taula 1 de l'annex II, ateses la durada i la freqüència de les voladures.  
3.2.3) Els valors límit d'emissió seran els que s'establisquen en la corresponent autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera.  
  
3.3) La verificació del compliment de les molèsties a la població i la consegüent determinació de la continuïtat o tancament de l'activitat es realitzarà d'acord amb el programa de seguiment i control que es detalla en el punt 7 de l'apartat segon de la part dispositiva d'aquesta resolució.  
  
4) Com a mesura protectora addicional per a evitar impactes sobre la població de l?\*Atzúbia, prèviament a la preparació de la voladura, s'haurà de comprovar quina és la direcció del vent. En cas que aquest tinga una direcció i sentit cap al nucli urbà, no podrà realitzar-se la voladura, ja que generaria majors molèsties a la població. En l'informe del programa de vigilància ambiental sobre la voladura es deixarà constància expressa de la magnitud i direcció de vent, al costat dels mesuraments de les voladures realitzades.  
5) El promotor obtindrà la pròrroga o una nova autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera, en funció del que determine l'òrgan competent (servei d'acord amb el que determine l'òrgan competent Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural). El titular de la instal·lació haurà de mantindre actualitzat un llibre de control dels mesuraments d'emissions a l'atmosfera i un autocontrol de la caiguda de pressió del filtre de mànegues que hauran de figurar ressenyats en un registre propi. Tots dos documents hauran de ser accessibles per als tècnics de l'òrgan substantiu, els ajuntaments de Pego i l'Atzúbia i els representants de l'associació Gelibre.  
6. Respecte de la integració paisatgística:  
6.1) L'estudi d'integració paisatgística haurà de sotmetre's a participació pública. El resultat d'aquesta participació pública es plasmarà, si escau, en la concreció de noves mesures d'integració paisatgística, de les quals es donarà trasllat al promotor per a la seua inclusió en el projecte definitiu i a l'òrgan ambiental perquè en prenga coneixement, als efectes oportuns. L'òrgan substantiu vetlarà pel compliment d'aquestes mesures addicionals.  
6.2) Respecte de l'impacte paisatgístic, l'òrgan substantiu haurà de garantir que s'estableixen dues pantalles vegetals, entre els vèrtexs 1, 2 i 52-56 en el costat oest i entre els vèrtexs 19-25, en el costat est. Aquesta pantalla vegetal haurà de documentar-se amb rigor tècnic, de manera que puga ser executada per persona independent a qui la va redactar. Haurà d'indicar-se nombre d'espècies, tipus, grandària, nombre, procedència, manera de col·locació, cures requerides, regs (?).  
Es rectificarà el perímetre d'explotació d'acord amb la condició 1 anterior.  
7. Programa de seguiment i control.  
7.1) El pla de seguiment i control es dividirà en dues etapes:  
1a Etapa del pla de seguiment i control que abasta els sis primers mesos després de la posada en marxa de l'activitat (període mínim establit per a la valoració de les vibracions de les voladures quan individualment no sobrepassen els 5dB).  
L'objecte fonamental és verificar, amb mesures reals, que les mesures protectores i correctores establides i aplicades pel promotor són suficients per a reduir les molèsties a la població per davall dels límits establits en la legislació vigent en matèria de sorolls, vibracions i contaminació atmosfèrica.  
En aquesta primera etapa de sis mesos es procedirà de la manera següent:  
a) Es realitzaran mesuraments de sorolls i vibracions generats en totes i cadascuna de les voladures.  
b) Mesurament de soroll i vibracions de les activitats habituals amb una periodicitat mensual. El primer mesurament es realitzarà dins dels deu primers dies després de l'inici de l'activitat.  
Aquests mesuraments es realitzaran en les condicions més desfavorables no únicament en relació amb les fases del soroll de l'activitat sinó també en relació amb el mitjà receptor (punts de control indicats anteriorment) és a dir quan el vent bufe d'est a oest.  
c) En el termini d'1 mes de l'inici de l'activitat es realitzarà també els mesuraments d'emissions a l'atmosfera i es presentarà, davant l'òrgan competent, un certificat de compliment de la normativa vigent en matèria de protecció del medi ambient atmosfèric i de les condicions de l'autorització.  
d) En el termini màxim de 5 dies, comptats a partir de l'endemà dels mesuraments dels apartats a i b) el promotor presentarà a l'òrgan substantiu els resultats dels mesuraments i la seua valoració perquè l'òrgan substantiu puga determinar la continuïtat o el tancament de l'activitat, en funció del compliment o incompliment dels límits establits.  
  
L'incompliment dels nivells establits de vibracions, sorolls o emissions a l'atmosfera, implica que el desenvolupament de l'activitat extractiva és incompatible amb l'ús residencial de l'entorn i, per tant, inacceptable des del punt de vista ambiental.  
e) Per a la resta de paràmetres s'aplicarà el pla de vigilància i control establit per a la segona etapa.  
2a etapa del pla de seguiment i control.  
Si la valoració dels controls de la 1a etapa del pla de seguiment i control determina que el desenvolupament de l'activitat és viable des del punt de vista ambiental, es podrà donar continuïtat aquesta aplicant la segona etapa del pla de seguiment i control.  
La seua finalitat és vigilar i comprovar, tant en la fase de funcionament com en la d'abandó, la severitat i distribució dels impactes negatius previstos sobre els elements del medi considerat i verificar el manteniment de les mesures protectores i correctores que s'han demostrat eficaces en la 1a etapa, però també, i especialment, controlar impactes negatius no previstos en l'apartat d'identificació, caracterització i valoració d'impactes, per a assegurar així, la presa i el desenvolupament de noves mesures correctores.  
El pla de seguiment i control inclou el seguiment dels següents elements del medi: atmosfera, aigües superficials, sòl, vegetació, fauna, paisatge i condicions de tranquil·litat de la població afectada.  
  
7.2) El calendari de controls establit en l'estudi d'impacte ambiental (exposat en l'apartat de consideracions ambientals de la part dispositiva d'aquesta resolució) es completarà amb la periodicitat establida en el cos d'aquesta declaració d'impacte ambiental per als paràmetres detallats i amb la freqüència establida, això és:  
a) Control del vent; cada vegada que es realitze una voladura.  
b) Control de vibracions: cada vegada que es realitze una voladura.  
c) Control de nivells acústics generats per l'activitat: es realitzaran controls acústics de totes i cadascuna de les voladures i per a la resta d'accions de desenvolupament de l'activitat la periodicitat serà mensual en la 1a etapa i semestral en la 2a etapa.  
7.3) El calendari que preveu el pla de seguiment i control haurà de modificar-se, de manera que el control dels processos erosius i inestabilitats en les zones restaurades, es realitzen amb una freqüència bianual, cada sis mesos, davant de l'anual establida.  
7.4) El pla de seguiment i control inclourà el seguiment de l'acceptació social de l'activitat en el nucli de l'Atzúbia, amb una periodicitat semestral, de manera que es puga avaluar l'evolució de la percepció de la població sobre l'eficiència de les mesures protectores i correctores.  
  
7.5) L'informe tècnic (previst en el pla de seguiment i control) on es recolliran les possibles incidències mediambientals, el grau de compliment o eficàcia de les mesures protectores i correctores adoptades, l'exactitud i correcció de l'estudi d'impacte ambiental, així com el perfeccionament i adaptació del pla de restauració integral, haurà de redactar-se mensualment, davant de la freqüència anual que s'estableix. Aquest informe inclourà una llista de comprovació de totes les mesures previstes. El promotor donarà trasllat en el termini de 10 dies hàbils des de la seua realització a l'òrgan substantiu. L'òrgan substantiu, que ha de realitzar el seguiment d'aquesta declaració d'impacte ambiental, analitzarà el contingut reflectit en aquest informe i valorarà l'adequació de l'explotació-restauració al que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, pla de restauració integral i aquesta resolució.  
  
7.6) El programa de vigilància ambiental i la llista de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu. L'òrgan substantiu donarà trasllat de la llista de comprovació als ajuntaments de l'Atzúbia i Pego i a l'associació per a la protecció mediambiental de l'Atzúbia Gelibre. Per part seua, l'òrgan ambiental podrà sol·licitar informació i realitzar les comprovacions que considere necessàries per a verificar el compliment de l'estudi d'impacte ambiental i de la declaració d'impacte ambiental.  
  
Tercer   
Notificar les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no cal interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Cinqué  
La present declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis, si una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de 4 anys, d'acord amb el que es disposa en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
València, 25 de gener de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 16 d'abril de 2019.- El director general de Medi Matural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8542, del 07-05-2019 (2019/4125)

RESOLUCIÓN de 16 de abril de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 27/16-AIA Pego.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8542

Fecha DOGV
:   07-05-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/4125

CVE


Fecha del documento
:   16-04-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Pego](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 16 de abril de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 27/16-AIA Pego. [2019/4125]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 27/16-AIA Pego.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 027/2016-AIA.  
Título: Legalización de la explotación de recursos de la sección A), número 107, denominada Adzaila.  
Promotor: Pavimentos Bituminosos Serrano, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXPA/2015/15/03.  
Localización: Parcelas 454 y 458 del polígono 1 del término municipal de Pego y parcela 84 del polígono 1 de L'Atzúbia (Alicante).  
  
Descripción del proyecto.  
El proyecto presenta un área de explotación definida por una línea poligonal cerrada, compuesta por 56 vértices, en las parcelas 454 y 458 del polígono 1 de Pego. Gran parte del área propuesta (hasta la cota 160,) se encuentra ya explotada, pues la actividad de extracción viene realizándose desde 1948.  
Básicamente el proyecto de explotación presentado pretende (véase plano nº7: Planta estado actual. Coordenadas UTM del perímetro de explotación de fecha septiembre 2018):  
- Continuar explotando el frente vertical hasta la cota 185 en las parcelas catastrales 454 y 458 del polígono 1 del término municipal de Pego.  
- Ampliar la plaza de cantera hacia el este, en las parcelas de naranjos existentes dentro de la parcela catastral 454 del polígono 1 de Pego, hasta alcanzar la carretera CV-700.  
Inicialmente el ámbito de la restauración coincidía con el ámbito de explotación, pero en atención a los requerimientos realizados por el órgano ambiental, finalmente se ha ampliado e incluido dos zonas anexas que habían sido previamente alteradas por la extracción. El perímetro de restauración propuesto es el cartografiado en el plano núm. 8: Planta estado actual. Coordenadas UTM del perímetro de restauración de fecha septiembre de 2018. Abarca el perímetro de explotación propuesto más dos áreas anexas, una al este, dentro de la parcela 454 del polígono 1 de Pego y, otra al oeste, dentro de la parcela 84 del polígono 1 de L'Atzúbia. La superficie de restauración abarca 123.157,76 m².  
Se trata de una extracción de roca caliza dolomítica del cretácico superior.  
Los bancos de explotación propuestos son de 10 m de altura, 5 m de berma y 60º de inclinación.  
Durante las labores de explotación, se realizarán el arranque, la carga y el transporte. El arranque se realiza mediante voladuras controladas secuenciadas con detonadores no eléctricos, preparadas con una perforadora hidráulica. La carga se realiza mediante pala cargadora o pala retroexcavadora. El transporte se realiza mediante camiones de gran tonelaje tipo «dumper», hasta la planta de tratamiento, que se ubica dentro del perímetro de la actividad, en la parcela 458 del polígono 1 de Pego. La planta de trituración y clasificación se estima para una producción de 350 t/h de media.  
  
Legislación ambiental.  
La evaluación de impacto ambiental de proyectos queda regulada en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental de la Generalitat Valenciana, los reglamentos que la desarrollan (Decreto 162/1990 y Decreto 32/2006, que modifica el anterior) y la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA).  
La legislación ambiental tipifica en sus anexos los proyectos que deben ser sometidos a evaluación de impacto ambiental.  
El objeto del proyecto «Explotación de recursos de la sección A), número 107, denominada Adzaila está incluido en el anexo I del Decreto 162/1990, Grupo 3.c.1. «Extracción de minerales no metálicos ni energéticos; materiales de construcción (sustancias arcillosas, rocas y pizarras, áridos naturales y por machaqueo, yesos, rocas ornamentales)», por lo que el procedimiento que le corresponde es el de evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
El procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria queda regulada en la sección primera, del capítulo II del título II de la LEA.  
  
Tramitación administrativa.  
En fecha 14 de junio de 2013, se recibe en el registro general de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente solicitud de informe, por parte del Servicio Territorial Energía de Alicante, sobre si el proyecto de la explotación minera de Adzaila, queda sometida al procedimiento de evaluación de impacto ambiental. Entre otros aspectos en el oficio se menciona que la explotación fue autorizada en 1948, aunque no se conserva en el registro del órgano sustantivo la autorización inicial, ni los antecedentes del proyecto de explotación y planes de restauración, constando tan solo los planes de labores anuales. También se indica que en los terrenos de la cantera existe una planta de fabricación de áridos, que fue ampliada el 24 de abril de 2012 y se encuentra inscrita en el registro industrial.  
En fecha 15 de julio de 2013, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental informa que por haber sido ampliada la cantera entre el año 2009 y 2013 fuera de las parcelas originales, la actuación debe ser sometida a evaluación de impacto ambiental, detallando que el promotor debía presentar proyecto de explotación, el plan de restauración integral y el estudio de impacto ambiental de la actividad. En dicho escrito, se advertía que la ampliación dista unos 350 metros del centro de L'Atzúbia y unos 170 metros del primer grupo de casas, por lo que, al no cumplirse la distancia mínima de 500 m establecida por el ROGTU, podría dictar el sentido de la declaración de impacto ambiental. En caso de que la declaración de impacto ambiental fuera desfavorable, el promotor no podría llevar a cabo la ampliación, pero sí estaría obligado a restaurarla de acuerdo con el plan de restauración integral de la superficie afectada actualmente.  
El 28 de noviembre de 2014 el Servicio Territorial de Energía de Alicante solicita informe sobre el plan de restauración relativo al expediente MIVARI/2014/57/03 correspondiente a la explotación de recursos de la sección A denominada Adzaila núm. 107 del término municipal de Pego.  
En el interín de su análisis, el 17 de diciembre de 2014, la Dirección General de Calidad Ambiental da traslado al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de la Sentencia 790/2014 de la sección 1ª de la sala de lo contencioso-administrativo. Dicha sentencia concluye que es obligatorio someter a evaluación de impacto ambiental el proyecto y la emisión de la correspondiente declaración de impacto ambiental para la actividad de la extracción de áridos y planta de tratamiento.  
Analizadas las dos entradas anteriores, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental informa en fecha 23 de enero de 2015, que el plan de restauración presentado incluía ampliación de la superficie afectada con objeto de explotación por lo que, desde el punto de vista ambiental, estaría sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental. Además, debe someterse a evaluación de impacto ambiental, de acuerdo con la sentencia previamente indicada.  
Asimismo, se aprovecha para destacar que no se dispone de la documentación gráfica relativa a la restauración de las zonas externas que permita conocer la idoneidad de la topografía, ni la continuidad e integración con el área de la cantera Adzaila. Se indica, por otra parte, que la restauración de la cantera debe abarcar la totalidad de la superficie afectada por las labores mineras y, en su caso, la superficie mínima imprescindible para conseguir una morfología final que permita la integración en el entorno.  
Además, se indican los criterios de restauración en relación con la topografía final: altura de bancos entre 5 y 7 metros e inclinación general de terreno en torno a los 35º, sin perjuicio de que puntualmente puedan ser sobrepasados, teniendo en cuenta que se trata de una explotación desarrollada sin la previa evaluación de impacto ambiental y ni plan de restauración.  
En fecha 21 de marzo de 2016, el Servicio Territorial de Industria y Energía remite el proyecto de explotación, el estudio de impacto ambiental, el plan de restauración integral e informes previos. En consecuencia se incoa el expediente 027/2016-AIA.  
En fecha 3 de mayo de 2016, se remite un informe al Servicio Territorial de Industria y Energía en el que se comunica:  
- Se ha incoado el expediente 027/2016-AIA de evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
- Se requiere la remisión del certificado de exposición al público de acuerdo con los artículos 38 y 39 de la LEA.  
- El documento remitido es básicamente el mismo que se informó por parte de este servicio en fecha 23 de enero de 2015, por lo que las consideraciones técnicas realizadas siguen vigentes.  
- Se ha dado traslado del plan de restauración integral al Servicio de Ordenación y Gestión Forestal para la elaboración del informe de acuerdo con el Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell de la Generalitat, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunitat Valenciana.  
Con la documentación inicial remitida se realizaron las siguientes consultas de carácter ambiental: Servicio de Ordenación y Gestión Forestal, Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje y Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos.  
El 12 de agosto de 2016 el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante remite el resultado de información pública y consulta a las administraciones públicas.  
Analizada la documentación obrante en el expediente, en fecha 20 de diciembre de 2016, se realiza un requerimiento de documentación al órgano sustantivo, para su traslado al promotor. En concreto la documentación que se debía completar era la siguiente:  
- Redelimitación del ámbito de explotación.  
- Impactos sobre la población de Atzúbia.  
- Cambios en la restauración.  
- Cambios en la red de drenaje.  
En fecha 23 de marzo de 2017, el Servicio Territorial de Industria y Energía remite documentación preparada por el promotor, en relación con el requerimiento anterior.  
Analizada la última documentación recibida, en fecha 13 de julio de 2017, se realiza nuevamente un requerimiento de documentación al órgano sustantivo, para su traslado al promotor. Dicho requerimiento fue atendido por el promotor y el órgano sustantivo dio traslado en fecha 19 de octubre de 2017. Con la documentación remitida se realiza consulta al Servicio de Ordenación y Gestión Forestal (en fecha 06.11.2017) y al Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera (en fecha 09.01.2018).  
Analizada la documentación presentada el 19 de octubre de 2017, así como los informes recibidos del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera (en fecha 05.02.2018) y del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal sobre el plan de restauración integral (en fecha 18.05.2018), se realiza nuevamente un requerimiento de documentación al órgano sustantivo, para su traslado al promotor. Este último requerimiento, de fecha 2 de agosto de 2018, es atendido por el promotor y entregado por el órgano sustantivo en 11 de octubre de 2018. En consecuencia, la presente declaración de impacto ambiental se realiza evaluando la documentación técnica con fecha septiembre de 2018.  
Durante la tramitación de este procedimiento se han producido varios hechos reseñables:  
- El Ayuntamiento de Atzúbia presenta un escrito en fecha 20 de diciembre de 2016, en el que manifiesta su disconformidad con la explotación.  
- Se persona en varias ocasiones el representante de la Associació per a la Protecció Medioambiental de l- Atzúbia Gelibre, para ejercer su derecho a conocer el estado de tramitación y a obtener copia de los documentos contenidos en el procedimiento. En concreto, en fecha 18 de noviembre de 2016, el representante de Gelibre, indica que el 27 de octubre de 2016 ha recaído sentencia nº 2322/2016, de la Sala de lo Contencioso-Administrativo, sección quinta del Tribunal Supremo, en el recurso de casación núm. 3943/2014, por la que se desestiman los recursos de casación interpuestos por la Generalitat Valenciana, la mercantil Pavimentos Bituminosos Serrano, SL, y el Ayuntamiento de Pego contra la sentencia dictada por la sección primera de la sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana de 12 de septiembre de 2014, en el recurso contencioso-administrativo 68/2011, interpuesto por Gelibre contra la inactividad de la Conselleria de Medi Ambient, Territori i Habitatge. El recurso número 68/2011 interpuesto por la Associació per a la protecció del medi ambient de L'Atzúbia, contra la inactividad, de la Conselleria de Medi Ambient, Territori i Habitatge habiendo sido parte, como demandadas la Conselleria de Medi Ambient i Habitatge con los siguientes pronunciamientos:  
Obligación de declaración de impacto ambiental de la actividad de extracción de áridos y planta de tratamiento.  
Suspensión de la actividad en tanto no se otorgue la correspondiente autorización.  
Incoación del correspondiente sancionador por llevar a cabo una actividad no amparada en licencia ambiental.  
Condena a la Conselleria de Medi Ambient, Territori i Habitatge a llevar a cabo las actuaciones de inspección y actuaciones previstas en el artículo 68 y 79 de la Ley 2/2006 y en todo caso incoar los procedimientos administrativos de su competencia en materia forestal, de contaminación del aire, ruidos, zonas de protección de carreteras y de restauración de la legalidad urbanística infringida.  
  
Información pública y consultas a las administraciones públicas afectadas y a las personas interesadas.  
El Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante sometió el expediente a información pública durante un plazo de 30 días hábiles y lo anunció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 7757, de 11 de abril de 2016.  
Se han realizado simultáneamente las consultas a las administraciones públicas afectadas y a las personas interesadas, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental a los siguientes organismos:  
- Secretaría Autonómica de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo rural.  
- Confederación Hidrográfica del Júcar.  
- Servicio Territorial de Cultura y Deporte.  
- Asociación para la Protección Medioambiental de L'Atzúbia-Gelibre.  
- Servicio Territorial de Urbanismo de Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
- Ayuntamiento de L'Atzúbia.  
- Ayuntamiento de Pego.  
En el certificado del resultado de la información al público y de la consulta a las administraciones públicas, realizado por el Jefe de Servicio Territorial de Industria y Energía, de fecha 9 de agosto de 2016, constan las alegaciones presentadas por el grupo Gelibre, Ayuntamiento de L'Atzúbia, Ayuntamiento de Pego y vecinos de Pego y L'Atzúbia.  
Se transcribe a continuación el contenido principal de los informes de carácter ambiental que obran en el expediente.  
- Alegación tipo emitida por múltiples vecinos (remitida por el órgano sustantivo al órgano ambiental).  
«Alegaciones  
Primera: Es una explotación ilegal que se encuentra a una distancia entre los 250 Y 500 metros del núcleo de población de L'Atzúbia.  
[?] el núcleo de población de L'Atzúbia se encuentra a menos de 500 metros de la explotación, prácticamente la mayor parte del casco urbano está a una distancia de los 250 metros.  
El artículo 197 c) de la Ley 5/2014, de 25 de junio, establece que en el caso de explotación de canteras y extracción de áridos es imprescindible el mantenimiento de una franja de al menos quinientos metros de ancho alrededor de todo el ámbito de la explotación con prohibición expresa del uso residencial.  
La población de L'Atzúbia, y evidentemente el uso residencial, ya existía con anterioridad a la aprobación del Plan General de Ordenación Urbana de Pego, y evidentemente mucho antes de que empezaran los trabajos de extracción allá por el año 1956 sin ningún tipo de licencia ni de autorización de las administraciones competentes, y a pesar de ello se han venido autorizando explosiones a escasos 250 metros de nuestras casas: inundando de polvo la población, provocando vibraciones y molestias continuadas.  
Esta situación se ha hecho más patente y todo insoportable desde que a partir del año 2007 se quintuplicó la actividad de extracción de la cantera, de manera totalmente ilegal, con la instalación de una planta de tratamiento de los áridos [?].  
Segunda: se trata de una explotación que provoca contaminación atmosférica, ruidos y vibraciones e impactos paisajísticos y medioambientales, y que afecta a nuestra salud y bienestar.  
[?] la afección se ha producido -y se produce cuando la explotación está en funcionamiento- muy intensamente sobre unos ciudadanos [?] que han padecido inmisiones de polvo, muchas veces superiores a los parámetros permitidos por la legislación vigente [?], ruidos por el tránsito de vehículos en el interior de la cantera, por el martillo perforador, por las explosiones, que además provocaban fuertes inmisiones de polvo, temblores y daños en nuestras viviendas y evidentes riesgos para nuestra salud, además de sobre los valores paisajísticos y ambientales de nuestro pueblo.  
Efectos que se vienen produciendo a pesar de las medidas que en el estudio de impacto ambiental dice que están implantadas desde hace años [?]».  
- Alegación de Doña Francesca Siscar Bañuls (remitida por el órgano sustantivo al órgano ambiental; realizada el 13.05.2016).  
«[?] el impacto visual que tenemos yo y mis vecinos de la urbanización Calvari I, hacia la cantera cuya ampliación de la explotación se pretende por Pavimentos Bituminosos Serrano, SL, es el siguiente»:  
Se adjunta foto.  
«es por tanto que solicito:  
que desde el proyecto de explotación, plan de restauración, estudio de impacto ambiental y estudio de integración paisajística, se tenga en cuenta».  
  
- Alegación de L'Associació per a la protecció medioambiental de L'Atzúbia, Gelibre (remitida por el órgano sustantivo al órgano ambiental; realizada el 27.04.2016).  
«Alegaciones:  
Primera- Nulidad del procedimiento de evaluación ambiental de la ampliación de la explotación iniciado [?].  
1. La cantera carece de autorización administrativa de minas, de conformidad con lo establecido en los artículos 19 y disposición Transitoria Tercera de la Ley 22/1973, de 21 de julio, de Minas; y los artículos 28.2 y 32 del Real decreto 2857/1978, de 26 de agosto por el que se aprueba el Reglamento General para el Régimen de la Minería. [?].  
2. Se trata de una explotación ilegal, al carecer de licencia ambiental, tal y como ha sido declarado en las sentencias, de las que el Servicio al que nos dirijimos es conocedor. [?].  
3. La Dirección General de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Conselleria de Vivienda, Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, tiene incoado un procedimiento de restauración de la legalidad urbanística (expediente DU 249/09), como consecuencia de la ilegalidad de la cantera, en la que ha acordado la suspensión de la actividad, y sobre el que en la actualidad no ha recaído resolución. [?].  
4. Por lo que respecta a la calificación como zona de extracción de áridos en la Revisión del Plan General de Ordenación Urbana de Pego, aprobado mediante Acuerdo de 16 de noviembre de 1998, de la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante. [?].  
5. El Servicio al que nos dirigimos aprobó mediante resolución de 9 de febrero de 2015 (MIVARI/2014/57/03), el Plan Integral de Restauración de la cantera Adzaila, que se encuentra vigente, por lo que es contrario a derecho la iniciación de un procedimiento con el mismo objeto. [?].  
Segunda- Con carácter subsidiario a lo anterior: Imposibilidad de obtener una declaración de impacto ambiental favorable.  
1. Consideraciones generales sobre el ámbito de la explotación que se exponen tanto en el proyecto de explotación como en el estudio de impacto ambiental.  
Lo primero que hay que manifestar es que, a pesar de que la práctica totalidad del núcleo de población de L'Atzúbia se encuentra a 250 metros de la explotación, el estudio de impacto ambiental trata a la población como si no existiera, sin tener en consideración los graves impactos ambientales que ha venido sufriendo, en especial, desde que el nuevo promotor amplió a partir del año 2007, sustancialmente la explotación existente, con un nuevo grupo triturador, con una capacidad de hasta un millón de toneladas año, obviando las reiteradas denuncias presentadas por sus vecinos ante los Ayuntamientos de Pego y L'Atzúbia, el Servicio de Minas de la Conselleria, los órganos competentes de la Conselleria con competencias en medio ambiente, el Síndic de Greuges y el Parlamento y la Comisión de la Unión Europea, que han dado lugar a las sentencias a las que se ha hecho referencia y a la incoación de procedimientos de restauración de la legalidad urbanística y sancionadores por la Dirección General de Cambio Climático de la Generalitat Valenciana.  
Denuncias y procedimientos todos ellos, posteriores a las supuestas inversiones en mejora de la actividad que se relatan [?].  
No consta la presentación de ningún plan de restauración ni se ha realizado restauración alguna de la cantera, ni antes de que se adquiriera por los anteriores propietarios, ni con posterioridad, constatándose como prueba evidente, el hecho de que el plan de restauración se refiera a la totalidad de la explotación.  
Y ello a pesar de que el Real decreto 2994/1982, de 15 de octubre, sobre restauración del espacio natural afectado por actividades mineras, que en su artículo 9 dispone que en los casos en que la autorización de aprovechamiento de la concesión de explotación hayan sido otorgadas con anterioridad a la entrada en vigor del presente real decreto, habrán de presentar ante el órgano competente de la Comunidad Autónoma, un estudio de impacto ambiental en el que, partiendo del estado actual de la explotación, se consideren posibles alternativas en orden a la restauración de las áreas que aún no han sido objeto de explotación.  
Continúa afirmando que las parcelas 454 y 458 del polígono I están calificadas como suelo apto para la extracción, «y que fueron las incluidas en la autorización minera desde su petición inicial el año 1948 por Don José Folqués Oltra», afirmación que no es cierta, dado que según consta, el único antecedente que consta es la inscripción en el catastro minero, de un supuesto título de ese año, en el que la superficie era de 0,8 hectáreas, cuando actualmente ocupa casi 8 hectáreas [?].  
Lo bien cierto es que la administración minera jamás ha aprobado proyecto de explotación alguno [?] limitándose a ir aprobando los planes de labores presentados.  
En el apartado 7 de la Memoria relativo a las superficies afectadas se señalan dos zonas que antiguamente fueron explotadas por los antiguos promotores, y que se dice serán tenidas en cuenta en el correspondiente Plan Integral de Restauración [?].  
La restauración de estas zonas no es de libre elección por el explotador, sino una obligación ope legis que deviene del Real decreto 2994/1982 [?].  
Se afirma, igualmente que en la zona de la L'Atzúbia, se han realizado rellenos para remodelar su topografía, creando una explanada desde la cual parten bancos de restauración creados mediante materiales estériles y de escollera, algunos de ellos revegetados [?] sin autorización alguna de la autoridad minera, ni del Ayuntamiento de L'Atzúbia[?].  
Lo mismo hay que afirmar de la zona este [?].  
Por lo que se refiere al estudio de alternativas, se plantea como única alternativa regularizar un nuevo perímetro de explotación «pues el hecho de no hacerlo conllevaría a que no se pudiese ejecutar el Plan Integral de Restauración integral proyectado, dejando que fuese la Administración la que llevase a cabo labores de restauración por medio de los avales que la empresa promotora tiene depositados. Esto conllevaría que las tareas de restauración paisajística-ambiental proyectadas no se ejecutasen correctamente, quedando la superficie afectada en situación de abandono, con el consiguiente incremento del impacto visual y ambiental».  
Esta afirmación [?] es absolutamente injustificable, tanto desde el punto de vista metodológico en la evaluación de impacto ambiental, como desde el cumplimiento de la legalidad [?].  
Es decir, que la alternativa es o se aprueba la explotación en los términos propuestos o abandono de la cantera, ignorando en la línea acostumbrada, que la restauración es un obligación legal [?].  
1. Impactos ambientales: contaminación atmosférica, ruido y vibraciones.  
Contaminación atmosférica. El EIA en su apartado 6.1 relativo a la calidad del aire y ruido se dice que «hay que destacar la proximidad del núcleo urbano de L'Atzúbia, localizado en la misma carretera de acceso a la cantera, a una distancia aproximada de esta de 550 metros», cuando el núcleo de población se encuentra a 250 metros, tal y como reconoce el mismo promotor en otros apartados del mismo EIA [?].  
Para continuar afirmando, y esto es lo más grave, que «es un municipio muy pequeño, apenas 627 habitantes [?] siendo por tanto una población muy escasa a la que puede llegar a verse afectada por la actividad llevada a cabo en la cantera», es decir, que se contempla el hecho de la poca población, como elemento de magnitud para relativizar los impactos ambientales de la cantera [?].  
En el apartado 6.5.4 se indica que para determinar la calidad del aire presente en la cantera el titular [?] ha contratado a un organismo de control autorizado [?] para llevar a cabo las inspecciones reglamentarias[?]. Se concluye que los valores obtenidos no superan el valor límite marcado por la legislación aplicable [?] y que además de serlo se espera reducir aún más el impacto mediante las medidas propuestas en el apartado de Medidas Protectoras y Correctoras del EIA.  
Pues bien, las medidas a las que se refiere el EIA teóricamente ya estaban incorporadas como consecuencia de las inversiones en la nueva planta de tratamiento [?] en el año 2007 [?].  
El estudio de impacto ambiental obvia [?] antecedentes, no contiene valoraciones respecto a los impactos que se producen en la población de L'Atzúbia, salvo un punto de muestreo recogido en las últimas inspecciones reglamentarias, la última, además realizada con posterioridad a haber recibido los requerimientos de la Conselleria [?].  
[?] Iguales consideraciones hay que realizar respecto al ruido y las vibraciones. [?].  
El promotor no presenta Estudio Acústico exigido por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre de Protección contra la Contaminación Acústica.  
Respecto a las vibraciones el promotor, se limita a aportar como documentación adjunta, una table resumen de registros de voladuras realizadas en tres puntos, sin concreción de la metodología empleada, los instrumentos de medición y calibración, ni la intervención de organismo de control acreditado alguno, [?] sin cumplimiento ni referencia alguna a los criterios de medición y límites establecidos en la Ley 7/2002 [?] y en el Decreto 266/2004 [?].  
2. Impacto ambientales: distancia a núcleo de población.  
[?] el núcleo de población de L'Atzúbia se encuentra entre los 100 y los 500 metros de la explotación, quedando la mayor parte del mismo a una distancia de unos 250 metros.  
El artículo 197 c) de la Ley 5/2014, de 25 de junio, establece que en el caso de explotación de canteras y extracción de áridos es imprescindible el mantenimiento de una franja de al menos quinientos metros de ancho alrededor de todo el ámbito de la explotación con prohibición expresa del uso residencial, salvo que la adopción de medidas correctoras permita reducir dicho ancho. [?]. La población de L'Atzúbia, y por lo tanto la zona residencial, ya existía con anterioridad a la aprobación del Plan General de Ordenación Urbana de Pego [?].  
3. Impactos ambientales: Afectación de suelo forestal de protección estratégica.  
[?] El proyecto afecta en gran parte a suelo forestal estratégico. [?] La calificación como forestal estratégico que hace el PATFOR no es caprichosa, sino que está motivada por el papel que tal suela realiza y «la importancia decisiva para albergar valores cuya conservación y mantenimiento conviene al interés general».  
[?] Igualmente, la actividad se encuentra en la zona de amortiguación de impactos del Parque Natural de la Marjal de Pego-Oliva, humedal incluido en la Convención Ramsar [?].  
[?] El estudio de impacto ambiental, carece de toda valoración de los impactos ante la pérdida de suelo forestal estratégico.  
Especialmente grave es, si lo ponemos en relación con el Plan Integral de Restauración presentado que [?] impide de facto cualquier restauración con bancos de 10 metros e inclinación de paredes [...] de pendiente 45º, íntimamente ligado al proyecto de explotación que lo hace totalmente inviable.  
4. Impactos ambientales: afectación de los recursos hídricos del Parque Natural de la Marjal Pego-Oliva.  
La explotación afecta en toda la parte norte a una zona con una vulnerabilidad de acuíferos Alta Vulnerabilidad [?]. La cantera se encuentra en la zona de amortiguación de impactos del Parque Natural de la Marjal de Pego-Oliva [?].  
5. Sobre el Plan Integral de Restauración.  
No es justificable de ninguno de los modos, que el Plan de Restauración Integral de la Cantera, no tenga en cuenta las zonas de préstamos de fuera del perímetro de la Cantera existente tanto en el municipio de Pego, como de L'Atzúbia.  
El plan de Restauración Integral, debe contener la totalidad de la superficie necesaria para la explotación, no únicamente la cantera propiamente dicha, sino que ha de incluir la totalidad de instalaciones anexas, necesarias para el desarrollo de la actividad (caminos auxiliares, zonas de descanso, vallados?).  
[?] se debería de justificar técnicamente [?] el volumen de estériles procedentes de la explotación que se emplea en la restauración, así como el volumen de tierra vegetal extraída que después ha de emplearse en la restauración. En el proyecto se usan datos teóricos vagos y que no justifican técnicamente [?].  
6. Valoración del estudio de integración paisajística.  
[?] Se limita a reproducir todo lo ya dicho en el proyecto de explotación, estudio de impacto ambiental y plan de restauración [?]. Prescinde de cualquier proceso de participación pública y de percepción del impacto paisajístico de los vecinos de la población de L'Atzúbia, eligiendo cuencas visuales y unidades de paisaje, de forma arbitraria [?].  
De todo lo expuesto, se concluye:  
1- La nulidad del procedimiento de evaluación de impacto ambiental y aprobación del proyecto de explotación iniciado por las razones expuestas en el apartado primero de estas alegaciones.  
2- La inviabilidad del proyecto y la actividad de explotación de la cantera y la incompatibilidad con la necesaria preservación de la calidad de vida y la salud de los vecinos de L'Atzúbia, y de los valores ambientales y paisajísticos que se afectarían, que en ningún caso puede obtener una declaración de impacto ambiental favorable».  
  
- Informe del Ayuntamiento de L'Atzúbia (presentado ante el órgano sustantivo, realizado el 26.04.2016).  
«[?] El Ajuntament de L'Atzúbia-Forna y sus ciudadanos son afectados por el Proyecto de Explotación de la Cantera Adzaila que afecta tanto a los términos municipales de Pego como de L'Atzúbia-Forna.  
El Proyecto de Explotación, Proyecto de Restauración Integral (PRI), Estudio de Integración Paisajística y Estudio de Impacto Ambiental es incompleto y carece de las afecciones al término municipal de L'Atzúbia-Forna.  
Los propietarios de la Cantera Adzaila están advertidos mediante la Resolución del director general de Territorio de 15 de octubre de 2015, del inicio del Expediente de Restauración de la Legalidad Urbanística, encontrándose suspendida la actividad extractiva.  
Por otro lado, en el momento se analice las afecciones sobre el casco urbano de L'Atzúbia, cabe considerar que la distancia de la explotación que se autoriza al caso urbano, debe ser superior a 500 m, conforme a la legislación vigente. A dichos efectos, se acompaña Plano a escala sobre ortofoto, con las referencias catastrales, indicando las distancias de 500 m desde el casco urbano y desde la zona clasificada como de extracción de áridos del Plan General de Ordenación Urbana de Pego.  
En todo caso, no son autorizables las nuevas extracciones solicitadas que afecten a espacios a distancia menor de 500 m, desde el casco urbano de L'Atzúbia, exigiendo además que se proceda a la restauración completa a su estado inicial natural la zona que afecta al municipio de L'Atzúbia-Forna.  
Se solicita a la autoridad competente, exija el cumplimiento de la legalidad vigente, exigiendo la restauración de la legalidad urbanística, conforme se ha comunicado con la Resolución de 15 de octubre de 2015, denegando la Declaración de Impacto Ambiental, a la extracción de áridos solicitada.  
Se mantenga la suspensión de la actividad, hasta que se disponga de todos los proyectos y Declaración de Impacto Ambiental emitida favorablemente».  
  
- Informe del Ayuntamiento de Pego (presentado ante el órgano sustantivo, realizado el 09.05.2008).  
«Que la parcela 458, del polígono 1 de la partida Mostalla, con una superficie catastral según la Oficina Virtual de 108.804 m², del término municipal de Pego está clasificada en su mayor parte como zona de Extracción de Áridos y apenas en una pequeña porción como Suelo No Urbanizable común.  
Que la parcela 454, del polígono 1 de la partida Mostalla, con una superficie catastral según la Oficina Virtual de 63.250 m², del término municipal de Pego está clasificada en su mayor parte como parte como zona de Extracción de Áridos y apenas en una pequeña porción como Suelo No Urbanizable común.  
En la zona de Extracción de Áridos solo se permite la extracción de áridos, los usos y destinos vienen reflejado en el artículo 287 del Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Pego (aprobado definitivamente por Acuerdo de 16 de noviembre de 1998, de la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante [?]).  
Los usos y destinos del Suelo No Urbanizable común vienen reflejados en el artículo 292 del Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Pego [...]».  
  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (presentado ante el órgano sustantivo, realizado el 26.02.2016).  
«[?] Afección a dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía. [?]. La actividad de la cantera no se ubica en zona de policía de cauce público. Con respecto a las aguas residuales que se puedan generar se recuerda que queda prohibido, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del Dominio Público Hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa. [?].  
Incidencia en el régimen de corrientes. A efectos de garantizar la no incidencia en el régimen de corrientes por las aguas que discurran por el ámbito de la actuación, se deberán adoptar las medidas necesarias para garantizar la correcta recogida de las aguas de escorrentía y se dispondrán de los dispositivos necesarios, como balsas de decantación, para impedir la salida de aguas pluviales contaminadas. Asimismo se limitarán las pendientes de los taludes y la altura entre bermas, favoreciendo de esta forma la infiltración del agua y reduciendo su velocidad para disminuir la pérdida de suelo. [?].  
Disponibilidad de recursos hídricos. La demanda generada por la actuación se estima en 1.205 m³/año para riegos de revegetación, 96 m³/año de los cuales son para el riego de caminos. El origen del agua proviene de los derechos de riego de las parcelas procedentes de la SAT nº3.505 Pozo San José [?].  
Por todo lo expuesto, a los efectos previstos en el artículo 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas esta Confederación Hidrográfica informa favorablemente la cantera de áridos Adzaila ubicada en las parcelas 454 y 458 del polígono 1 en Pego (Alicante)».  
  
- Informe del Servicio de Patrimonio Cultural (presentado ante el órgano sustantivo, realizado el 21.06.2016).  
«[?] Con fecha 23 de marzo de 2016 se aporta a los mismos efectos documento titulado Memoria Final de Impacto Patrimonial. Cantera de Áridos Adzaila. Prospección de patrimonio cultural (arqueológica y etnológica) para el EIA por la regularización y ampliación de la explotación de la cantera de áridos Adzaila [?].  
Visto lo que dispone el art.11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano [?] por la presente se sustancia el informe vinculante legalmente previsto en los siguientes términos:  
Desde la consideración del patrimonio arquitectónico, arqueológico y etnológico, la propuesta no plantea afección alguna a los bienes de esta índole.  
Desde la consideración del patrimonio paleontológico, cualquier hallazgo de restos relevantes de esta índole que se realizase durante la ejecución del proyecto deberá ser comunicado de inmediato a este Centro Directivo o a los ayuntamientos implicados de conformidad con lo dispuesto en el artículo 63 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art.11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano Memoria Final de Impacto Patrimonial. Cantera de Áridos Adzaila. Prospección de patrimonio cultural (arqueológica y etnológica) para el EIA por la regularización y ampliación de la explotación de áridos Adzaila [?]».  
  
- Informe del Ayuntamiento de L'Atzúbia (presentado ante el órgano sustantivo, realizado el 24.07.2013).  
«[?] En cumplimiento de lo ordenado por la Alcaldía en relación al procedimiento de referencia, previa consulta de los antecedentes al efecto de poder determinar la compatibilidad o no de la actuación con el planeamiento urbanístico y en las Ordenanzas Municipales, informa:  
La documentación presentada se refiere al Plan de Restauración de la parcela 84 del polígono que, según el planeamiento urbanístico vigente, las Normas Subsidiarias del término Municipal de L'Atzúbia aprobadas por la Comisión Provincial de Urbanismo de fecha de 23 de julio de 1981 y publicadas en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante el 17 de agosto de 1981, las parcelas donde se pretende están localizadas en suelo no urbanizable área no zonificada, estando incluidas en el ámbito del PORN Marjal Oliva Pego, en la zona de Amortiguación de Impactos Decreto 280/2004, de 17 de diciembre, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Parque Natural Marjal Oliva Pego.  
Que, según el planeamiento urbanístico municipal, las parcelas donde se pretende ubicar la instalación están localizada en suelo no urbanizable en área no zonificada [?] y tiene las características siguientes [?] minas, canteras que pudieran constituir instalaciones de utilidad pública o interés social [?].  
Por tanto la actuación se considera compatible en dichos terrenos con el Planeamiento Municipal Vigente en L'Atzúbia y con la calificación urbanística del suelo.»  
  
- Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje (recibido el 08.11.2016).  
«El contenido de la documentación aportada se considera suficiente para valorar la incidencia del proyecto en el paisaje [?] No obstante, carece de justificación del plan de participación pública requerido para la correcta valoración del paisaje [?].  
El estudio establece medidas de integración de las cuales pueden considerarse de alcance paisajístico las siguientes:  
a) Restauración de forma inmediata de las superficies externas al perímetro extractivo situadas, una al oeste en término municipal de L'Atzúbia, y otra al este. Las actuaciones consistirán en la finalización de los bancos de restauración y la revegetación de las superficies afectadas por la remodelación topográfica.  
b) simultaneidad entre las labores de explotación y restauración.  
c) Remodelación topográfica de los bancos de explotación, que consistirá en la realización del descabezado de los bancos. Se aplicará la técnica de voladura de descabezamiento con el fin de eliminar aristas y suavizar el talud final, sin modificar la pendiente general de talud, con el fin de romper la linealidad y geometría del talud final de restauración, además de aprovechar el material obtenido para la formación de tacones en bermas, sobre los que posteriormente se incorporará el nuevo sustrato vegetal y se introducirán las especies seleccionadas, previa realización de microvoladuras en las bermas (para abrir grietas en la base rocosa).  
d) Revegetación de la máxima superficie afectada con especies forestales autóctonas, arbustivas y arbóreas.  
e) Mantenimiento de la cobertura vegetal introducida.  
f) Rehabilitación de accesos, que en ningún caso serán asfaltados.  
La planta de trituración ubicada en el interior del perímetro de explotación genera un importante impacto paisajístico y visual debido, principalmente, a sus dimensiones y a su ubicación junto a la carretera CV-700, en una zona de máxima visibilidad según el estudio realizado. En el caso de que se realice cualquier actuación en relación con esta planta, será necesaria la adopción de medidas de mitigación del impacto visual que genera.»  
  
- Escrito del Ayuntamiento de L'Atzúbia (recibido en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental el 20.12.2016).  
«Davant la sol·licitud d'autorització d'un nou projecte d'explotació i pla de restauració de la pedrera d'Adzaila, l'Ajuntament de L'Atzúbia, en tant que representant del poble de L'Atzúbia, vol manifestar les següents consideracions:  
1- L'Ajuntament ha presentat al·legacions al nou projecte que pretén continuar amb l'activitat extractiva, les conseqüències de la qual fa anys que pateixen el ciutadans i ciutadanes de L'Atzúbia.  
2- L'explotació es troba a escassos 300 m del nucli urbà de L'Atzúbia, i els ciutadans i ciutadanes han manifestat en diverses ocasions les molèsties diverses que produïa l'activitat extractiva.  
3- Els ciutadans i ciutadanes del poble de L'Atzúbia han manifestat el seu posicionament contrari a la continuació d'aquesta explotació amb les al·legacions que han presentat al projecte d'ampliació MIEXPA 2015/215/03 que tramita el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant.  
4- Després de la sentència del TSJCV de 14 de setembre de 2014 en què es declara il·legal la pedrera, Sala del Contenciós Administratiu del Tribunal Suprem ha dictat sentència en la qual ha desestimat els recursos de cassació interposats per la Generalitat Valenciana, Ajuntament de Pego i Pavimentos Bituminosos Serrano, SL, i confirmat la sentència del TSJCV referida [?].  
5- Este Ajuntament considera que l'Administració pública ha d'estar al servei dels ciutadans i ciutadanes i vetlar per la seua salut i el seu benestar. Este principi ha d'estar per damunt de qualsevol altra consideració i més encara quan hi ha una sentència ferma del TSJCV, refermada pel Tribunal Suprem».  
  
- Informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos (recibido el 08.09.2017).  
«Vista la documentació presentada i els antecedents, s'informa el següent:  
1. L'actuació es localitza en la seua totalitat fora del Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva, segons el que estableix el Decret 280/2004, d'aprovació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (en avant, PORN) de la Marjal de Pego-Oliva, tot i que es localitza a l'interior de l'àrea d'esmorteïment d'impactes de l'espai natural.  
2. Les actuacions sol·licitades pretenen l'ampliació de l'esmentada explotació minera, amb autorització datada de l'any 1960, a la zona coneguda com Adzaila.  
L'expedient referent al projecte adjunta còpia del Projecte d'Explotació així com de l'Estudi d'Impacte Ambiental. Este últim document no contempla l'afecció sobre l'àrea d'esmorteïment d'impactes (àrea PORN) ni els possibles impactes sobre el règim hídric de la marjal, tot i que si analitza la possible repercussió de l'ampliació d'una activitat preexistent, caracteritzant l'afecció sobre els aqüífers 080.162 Almirante-Mustalla i 080.167 Alfaro-Segària com de baix impacte; cal esmentar que l'explotació s'integra a l'interior de la mateixa sota-conca, així com Unitat Hidrogeològica que el Parc Natural de la Marjal de Pego-Oliva.  
3. L'article 86.2 de l'esmentat Decret 280/2004, que estableix el règim de protecció per a les zones d'esmorteïment d'impactes, defineix que:  
«El règim de protecció aplicable en esta zona es constitueix per l'exigència d'avaluació d'impacte ambiental, emesa per la Conselleria competent en medi ambient previ informe de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, per a les següents activitats:  
a) Transformacions agrícoles de terrenys forestals o de secà a regadiu.  
b) Extraccions d'aigua, noves perforacions i modificacions dels cabals d'extracció i existents.  
c) Qualsevol tipus d'actuació que comporte una repercussió rellevant en el règim hídric de la marjal de Pego Oliva.»  
Atenent el que s'ha exposat anteriorment, pot considerar-se que, a priori, l'ampliació sol·licitada no suposarà cap afecció sobre el règim hídric de l'espai natural.  
Conclusions.  
Per tot el que s'ha exposat, s'informa que pel que fa a l'actuació sol·licitada en relació al projecte «Ampliació de l'explotació de recursos de la secció A) denominada Adzaila núm. RCA 107, en el terme municipal de Pego i Pla de Restauració Integral de l'explotació i la seua ampliació en el t.m. de Pego, així com els terrenys fitant afectats en el t.m. d'Atzúbia», no comportarà cap repercussió rellevant sobre el règim hídric de la marjal de Pego-Oliva.  
Tot això, sense perjuí de l'exercici de les competències que corresponen a altres organismes i administracions».  
- Informe del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera (recibido el 05.02.2018).  
En lo que se refiere a las vibraciones:  
«La Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, establece que el parámetro de evaluación de las vibraciones será el índice K de molestia establecido en la norma ISO 2631, parte 2 de 1989 y el procedimiento de evaluación y medición de dicho índice se determina en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre. Sin embargo, el Real decreto 1367/2007, de 19 de octubre, por el que se desarrolla la Ley 37/2003, de 17 de noviembre, del Ruido, en lo referente a zonificación acústica, objetivos de calidad y emisiones acústicas, establece como índice de vibraciones el fijado por la norma ISO 2631, parte 2:2003, Law.  
Dado que el índice de vibraciones fijado por el Real Decreto es el que se establece en la norma ISO que sustituye a la ISO 2631, parte 2 de 1989, el índice y el procedimiento de evaluación de las vibraciones será el establecido en la normativa estatal.  
El estudio de vibraciones presentado se ha realizado en base a los índices y procedimientos de evaluación establecidos en el Real decreto 1367/2007, ajustándose a los requisitos establecidos por la legislación vigente en la materia.  
De acuerdo con la estimación realizada, los niveles de vibraciones cumplirían con los límites vigentes establecidos por la normativa estatal. No obstante, después de la puesta en marcha de la actividad, se deberían realizar medidas de los niveles de vibraciones con el fin de comprobar que se cumple los límites, tal como se ha estimado.»  
En lo que se refiere a los niveles de ruido:  
«En cuanto al estudio de los niveles de ruido que transmitirá la actividad, hay que señalar que la evaluación de los niveles sonoros se ha realizado basándose en los objetivos de calidad establecidos en el Real decreto 1367/2007. Dado que en la Comunidad Valenciana, hay normativa autonómica que establece los niveles máximos que una actividad podrá transmitir, los resultados obtenidos en la modelización deberían haber sido comparados con los límites establecidos en la Ley 7/2002:  
Tabla 1, anexo II de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, Niveles de recepción externos.  
  
Punto medida Medida Leq dB(A)  
1 56  
2 67,7  
3 48,3  
4 51,6  
5 70,2  
  
  
 Nivel sonoro dB(A)  
Uso dominante Día Noche  
Sanitario y docente 45 35  
Residencial 55 45  
Terciario 65 55  
Industrial 70 60  
  
  
De acuerdo con los datos del estudio presentado, los niveles de ruido en el perímetro de la actividad son:  
De acuerdo con la Ley 7/2002, los niveles máximos de recepción se establecen en función del uso del suelo, para los períodos diurno (08:00-22:00) y el nocturno (22:00-08:00). Asimismo, se establece que en aquellos casos en que la zona de ubicación de la actividad no corresponda a ningún de las establecidas en la mesa 1 del anexo II de la Ley 7/2002, se aplicará la más próxima por razones de analogía funcional.  
Por tanto, si la actividad nada más funciona durante el período diurno y el uso del suelo, es o se asimila a industrial, el límite sería de 70 dB(A) y se estará superando en el punto 5.  
Dado que la actividad no está en funcionamiento, a partir de las medidas realizadas anteriormente en el perímetro de la actividad, se ha estimado el nivel de ruido que llegaría a tres puntos de la zona residencial: Casa, guardería y Ayuntamiento, teniendo en cuenta la atenuación por la distancia.  
  
Punto medida Medida Leq dB(A) Estimación Leq dB(A)  
 Casa Guardería Ayuntamiento  
1 56 44,81 44,18 42,74  
2 67,7 50,67 50,16 48,09  
3 48,3 43,64 42,75 40  
4 51,6 47,52 47,05 44,32  
5 70,2 48,62 47,92 46,17  
  
La estimación del nivel de ruido que la actividad transmitirá en cada uno de los puntos de la zona residencial se realiza, asimilando los niveles medidos en el perímetro de la actividad, a fuentes puntuales. Los valores obtenidos han sido comparados con los límites de la legislación estatal y el estudio se concluye indicando que en ningún punto se superan los 65 dB(A), objetivo de calidad acústica para zonas de empleo residencial. No obstante, la legislación autonómica establece que el nivel de transmisión máximo para zonas de uso residencial, para el período diurno, es 55 dB(A), que de acuerdo con los resultados también se cumpliría.  
Dado que la estimación se ha realizado considerando la emisión de 5 fuentes puntuales, hubiera sido conveniente calcular la contribución simultanea de las mismas, en cada uno de los puntos de recepción:  
  
LTotal = 10 log 10L/10  
  
De esta manera, el margen de seguridad de la modelización hubiera sido mayor, y los resultados de la simulación hubiera sido más restrictivos:  
  
Punto recepción Estimación Leq dB(A)  
Casa 54,8  
Guardería 54,2  
Ayuntamiento 52,1  
  
  
En cualquier caso, después de la puesta en marcha de la actividad se deberá realizar una auditoría acústica, que deberá incluir mediciones en las zonas donde se localice el receptor más próximo, con el fin de comprobar que se cumplen los limites de transmisión establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre».  
  
- Informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal (recibido el 18.05.2018).  
Este informe se realiza tras los dos informes desfavorables de fechas 2 de diciembre de 2016 y 2 de agosto de 2017.  
«La superficie de explotación afecta a 108.706,18 m² [...], sin incluir las zonas exteriores.  
La superficie de toda la restauración afecta a 123.157,76 m² [?].  
El acceso a la explotación-restauración se realiza desde la Autopista AP-7 se toma la salida núm. 62 «Ondara-Pego-Denia», después se continúa por la N-332 hasta llegar a Pego, posteriormente en dirección L'Atzúbia se continúa por la carretera CV-700 hasta llegar a la entrada de la cantera antes de la población de L'Atzúbia.  
[?] Espacios naturales afectados: Montes, suelo forestal y vías pecuarias. El Plan de Restauración Integral no afecta a Montes de Utilidad Pública, en cambio afecta a terreno forestal según la cartografía temática consultada del Plan de Acción Territorial Forestal (PATFOR).  
Según el Plan de Restauración Integral, la superficie afectada por las labores de explotación restauración es de 3,5920 ha de suelo forestal. [?].  
Planificación de la explotación-restauración.  
[?] Descripción de la situación actual: La explotación de la cantera Adzaila se lleva a cabo sobre un hueco minero con una superficie de afección de.8,83 ha (88.330 m²). Mientras que la zona de afección que se pretende explotar dentro de los terrenos propiedad del promotor calificados por el Plan General de Ordenación Urbana de Pego como aptos para la actividad extractiva ocuparán 10,87 ha. La superficie total de restauración será de 12,31 ha. Se ha delimitado en coordenadas UTM-ETRS89 la cantera (ver tabla 2, figura 4), donde se consideran las siguientes zonas:  
- Una zona de Actividad Extractiva en la que actualmente se está llevando a cabo.  
- Dos zonas exteriores al perímetro de explotación donde la empresa llevará a cabo labores de restauración. Una zona al Oeste, en el término municipal de L'Atzúbia y otra al Este de la cantera.  
- Existe otra zona de instalaciones, donde se encuentra la Planta de Tratamiento de la roca caliza extraída del frente de explotación. En esta zona también está prevista llevar a cabo la actividad extractiva, de manera que en la Fase indicada en el presente Proyecto de Explotación se llevará a cabo el desmantelamiento de la Planta, por lo que se instalará una planta móvil en caso de ser necesario.  
Planificación de la explotación'restauración se realizará en sentido descendente y de Este a Oeste, y atendiendo a la delimitación de las Fases de Restauración programadas.  
  
- Fase 1: Esta fase contempla la superficie delimitada por los dos bancos cuyas bermas se localizan a cotas 175 y 165 m, así como parte de la superficie Oeste externa al perímetro extractivo, localizada en el término municipal de L'Atzúbia. En la superficie delimitada como perímetro extractivo se realizarán las voladuras necesarias para ejecutar la apertura del banco de explotación localizado a cota 175 m. En esta fase se llevará a cabo la explotación los dos bancos de 10 m de altura en sentido Este-Oeste, y comenzarán las labores de restauración de manera descendente desde la zona límite con el término municipal de L'Atzúbia hacia Pego. Por razones medioambientales, el banco final de explotación actuará a su vez de banco final de restauración, por este motivo, será necesario llevar a cabo medidas compensatorias tales como descabezado de taludes y microvoladuras en bermas para abrir hoyos y crear grietas para las raíces. Al término de la Fase 1 la superficie de los bancos a cotas 175 y 165 m habrá quedado completamente restaurada. Por otro lado, Las actuaciones de restauración en las zonas externas localizadas en el término municipal de L'Atzúbia (4.482 m²), consistirán en la finalización de los bancos de restauración y la revegetación de toda la superficie. [?].  
- Fase 2: En esta fase se contempla la superficie delimitada por los bancos cuyas bermas se localizan a cotas 155 y 145 m, avanzando en sentido descendente y de Este-Oeste, manteniéndose rampas con pendientes adecuadas para acceder a los bancos ya restaurados en Fase 1 y llevar a cabo las labores de mantenimiento. Al término de la Fase 2, el banco a cota 165 así como el banco a cota 155, habrán quedado completamente restaurados con las actuaciones compensatorias indicadas. La Fase 2 queda delimitada hasta el pie de banco localizado a cota 95 y la plaza de cantera, actualmente en la cota 85 m.  
- Fase 3: En esta fase se contemplan actuaciones de restauración en la superficie delimitada por la plaza de cantera, así como en las superficies externas al Oeste (zona de L'Atzúbia) y al Este del perímetro extractivo que aún no han sido restauradas. En la superficie delimitada como plaza de cantera del perímetro extractivo con una cota final de unos 85 m, se ha proyectado un diseño de restauración geomorfológica siguiendo el método GeoFluv, que consiste en realizar una sucesión de cauces fluviales meandriformes y lomas divisorias en los interfluvios con materiales de la propia cantera (se construirá con un volumen próximo a los 100.000 m³ de estériles), tratando de imitar las configuraciones geomorfológicas similares a las de los piedemontes próximos a la zona. Por otro lado, se procederá a realizar una excavación de un área de 0,9 ha (8666.2473 m²) por debajo de la cota 85 hasta la cota 84, para generar la referida superficie de almacenamiento de la escorrentía generada en la cantera.  
Por otro lado, será necesario construir un aliviadero desde esta superficie que será esporádicamente encharcada, hacia el Este, hasta conectar con las redes de drenaje naturales, incluyendo los pasos de drenaje bajo la carretera. [?].  
Diseño de los bancos de explotación-restauración finales con unas dimensiones de 10 m de altura, 5 m de berma y 60° de inclinación respecto de la horizontal, para que la afección a terreno virgen sea la mínima posible en la Zona Norte.  
La morfología final de explotación-restauración dará lugar a una plaza de cantera a cota 85 m, con geoformas de pendientes suaves de cauces fluviales meandriformes y lomas divisorias en los interfluvios. También se construirá un aliviadero desde la superficie que será esporádica mente encharca hasta las redes de drenaje naturales y cunetas de la carretera CV-700, para el correcto drenaje de las aguas.  
Instalaciones e infraestructuras mineras: Existen infraestructuras vinculadas al uso minero, que son la Planta de Trituración y Machaqueo existente en la zona ya autorizada. Además, se dispone de instalaciones de uso general tales como aseos, recepción y oficinas, que están situadas en una nave contigua a la Planta de Tratamiento.  
Medios materiales: La mercantil Pavimentos Bituminosos Serrano, SL, dispone de maquinaria en esta cantera compuesta por: palas cargadoras, retroexcavadoras, camiones y cuba de riego. Adjunto a este PRI se presenta un Inventario de Infraestructuras de la maquinaria disponible en el que se incluyen también las instalaciones existentes en la Planta de Trituración y Machaqueo.  
Medios humanos: El personal directo trabaja en la cantera 220 días anuales, se encuentra cualificado y en posesión de los correspondientes carnés que autorizan al manejo de maquinaria móvil y explosivos. Dicho elemento humano está compuesto por: 1 Encargado, 1 perforista (subcontratado), 1 operador de retroexcavadora, 2 operadores de camión, 2 Operadores de pala y 1 director facultativo.  
Vida y Ritmo de producción: Teniendo en cuenta que la cantera Adzaila cuenta con unas 2.172.362 toneladas de reservas y si el Ritmo de producción se ha estimado en unas 220.000 t/año, la vida útil estimada será de 10 años.  
[?] Descripción de la restauración.  
La restauración geomorfológica prevista será prácticamente coincidente con el perfil final de explotación en el caso de los taludes, ya que, actualmente, casi todos los bancos de la explotación se encuentran desdoblados a una altura de 10 m. La reducción en altura de estos bancos finales, conllevaría una mayor afección a terreno natural en cotas superiores, aumentando el impacto paisajístico.  
- Altura de banco (10 m).  
- Ángulo de cara de banco (de 45° la parte superior del talud y 60° la inferior).  
- Ancho de bermas (de 1 a 3 m).  
El Plan de Restauración Integral propone una serie de actuaciones, que a corto y medio plazo garanticen la integración paisajística, tales como voladuras especiales puntuales y controladas en las bermas de los bancos con el fin de abrir grietas y hoyos para la implantación de la vegetación y el descabezado de bancos con el fin de eliminar aristas y suavizar el talud final. Finalmente, se remodela geomorfológicamente la plaza de cantera siguiendo el método Geofluv.  
Planificación de la restauración: Restauración Hidrológica Forestal y Revegetación.  
Relativo a la formación de suelo, se estima un volumen de tierras vegetales procedentes de montera y de cultivos de 40.708,8 m³, es decir:  
- Sobre una superficie de 13.170 m² de terreno forestal se irá retirando la tierra vegetal considerando un espesor medio de unos 40 cm, obteniéndose un volumen total de tierra vegetal disponible de 5.268 m³.  
- Sobre una superficie de 14.176, 31 m² de tierras procedentes de cultivos se ha estimado un espesor de 2,5 m de media, con lo cual disponemos de 35.440,78 m³ de tierras disponibles.  
El mantenimiento de la tierra vegetal se basa en realizar una mejora edáfica, aportando materia orgánica a razón de 40.000 kg/ha.  
Estas tierras serán extendidas con un espesor total de 80 cm en las nuevas bermas resultantes tras el descabezado y en la plaza de cantera, los primeros 30 cm se realizan con estériles y los 50 superiores con tierras vegetales, por lo que se ha calculado un volumen total de tierras para su extendido de 54.382,98 m³ y de 32.629,78 m³ de estériles.  
Relativo al método de preparación del suelo se realizará:  
- En bermas y plaza de cantera el espesor será de 80 cm, los primeros 50 cm se corresponden con tierras de montera o cultivo y los 30 cm inferiores de estériles. El extendido se realizará con maquinaria pesada, un camión para el transporte del material hasta el punto de extendido y una minicargadora sobre neumáticos para que lo distribuya por las superficies. Posteriormente se pasa un arado/subsolado superficial para la compactación.  
- Posteriormente se realizará un ahoyado manual en bermas y plaza de cantera, abriendo un hoyo de al menos 40 x40x 40 cm.  
Respecto a la restauración hidrológica, se proyectarán zanjas de drenaje perimetral alrededor del perímetro de la explotación de la cantera, además de construcción de geoformas en la plaza de cantera simulando los relieves naturales del terreno.  
En la revegetación el método empleado es la plantación con una densidad 1.100 ud/ha, realizándose la plantación mediante ahoyado manual y aplicándose un riego de implantación. El marco de plantación es al tresbolillo 3 x 3 m.  
La época de plantación se realiza después del comienzo del periodo de las lluvias de otoño (septiembre-octubre) hasta antes del final de la de primavera (abril-mayo).  
En lo relativo a cuidados culturales se ha estimado un riego de arraigo o implantación y dos riegos de mantenimiento.  
[?] Afianzamiento.  
Según el artículo 13 del Decreto 82/2005, apartado 1 «La aprobación del Plan de Restauración Integral, por la Conselleria competente en minería, contendrá la obligación de constituir una fianza en cuantía suficiente para cubrir el importe de los trabajos de restauración (?)». En el apartado 2, se dice textualmente «Esta fianza, que podrá realizarse por cualquier medio admitido en derecho, será única en materia de restauración ambiental, siendo constituida ante los órganos correspondientes de la Conselleria competente en materia de hacienda ya favor de la Conselleria competente en medio ambiente, bien por importe equivalente al coste íntegro de los trabajos de restauración contemplados en el Plan de Restauración Integral, o bien por el importe equivalente al coste de cada una de las fases parciales de restauración(?)».  
[?] el promotor presenta un aval a favor de la Conselleria de Economía, Industria, Turismo y Empleo de la Generalitat Valenciana por un importe de 377.348 Euros a fecha 15 de mayo de 2015.  
Conclusión.  
A nivel General; conviene destacar relativo al ámbito de afección de la explotación que:   
- La propiedad de los terrenos afectados por la actividad extractiva y restauradora será comprobada por la Conselleria competente en minería, así como, la estabilidad geotécnica de taludes finales.  
- El perímetro de la explotación planteado en el Plan de Restauración Integral afecta a la amortiguación del Parque Natural Pego-Oliva, y se encuentra a menos de 500 metros de núcleo urbano. Por tanto, se recuerda al promotor que deberá ser debidamente informado por los órganos administrativos competentes en ambas materias.  
- Debido a una posible afección a la vía pecuaria «Assagador de L'Atzúbia» consultada la Cartografía web del visor de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, el promotor deberá solicitar a la Dirección Territorial de Medio Ambiente, en concreto a la Sección Forestal de Alicante, la delimitación del trazado de la misma y su ancho legal, porque en caso de verse afectada debería modificarse temporalmente el trazado de la misma según el artículo 24 de la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de Vías Pecuarias de la Comunitat Valenciana.  
Por otro lado revisada la documentación, el Plan de Restauración Integral de la Ampliación de Recursos de la Sección A) denominada Adzaila núm. RCA 107 del término municipal de Pego (Alicante), así como los terrenos colindantes afectados en el término municipal de L'Atzúbia, documentación de septiembre de 2017 y presentado por la mercantil Pavimentos Bituminosos Serrano, SL, se informa favorablemente desde el punto de vista forestal, ya que garantiza una posible gestión forestal ulterior de la superficie afectada, sin perjuicio de otras autorizaciones sectoriales e informes, al considerar que la restauración es adecuada y compatible con los objetivos planteados».  
  
Consideraciones ambientales.  
Esta declaración de impacto ambiental se formula respecto de la última documentación técnica aportada por el promotor ante el órgano sustantivo (fechada en septiembre de 2018) y remitida al órgano ambiental el 11 de octubre de 2018.  
La calificación urbanística del suelo donde se propone la extracción es suelo no urbanizable común, donde está permitida la explotación de recursos naturales.  
El perímetro de explotación propuesto de Adzaila se encuentra a unos 350 metros del centro de L'Atzúbia y unos 170 metros del primer grupo de casas. El artículo 197 c) de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, establece que la explotación de canteras, extracción de áridos y de tierras o recursos geológicos, mineros o hidrológicos, debe mantener una franja de al menos 500 metros de ancho alrededor de todo el ámbito con prohibición expresa del uso residencial, salvo que la adopción de medidas correctoras permita reducir dicho ancho.  
Considerando que gran parte del casco urbano de L'Atzúbia se ubica en el perímetro de los 500 metros de la cantera, el objeto fundamental de la declaración de impacto ambiental es determinar la compatibilidad del uso extractivo con el uso residencial y, en segundo término, procurar la máxima integración del área afectada en el entorno tras el cese de la actividad extractiva.  
Las principales molestias que genera la actividad sobre la población son: ruidos, vibraciones y contaminación atmosférica.  
El estudio de impacto ambiental inicialmente presentado contiene un listado de medidas para controlar la generación de ruidos y vibraciones. En el mismo se incluyen:  
- La reducción de la altura de los bancos de explotación, habiéndose reducido así la carga operante de las voladuras a la mitad, con la consecuente reducción de vibración y onda aérea.  
- Las voladuras se realizan con sistema de iniciación no eléctrico, secuenciando al máximo la voladura, lo que reduce considerablemente el nivel de ruido.  
- El retacado se realiza con gravín 4-6 humedecido, reduciéndose así el impacto sonoro.  
- La conexión en superficie es enterrada bajo una capa de tierra.  
- Toda la maquinaria móvil que opera en la cantera ha sido sustituida en los últimos años, habiéndose disminuido con ellos las emisiones sonoras.  
- Mantenimiento preventivo de los tubos de escape de la maquinaria empleada y de los elementos susceptibles de ocasionar ruido.  
- Empleo de silenciosos en los tubos de escape de los vehículos.  
- Trabajo únicamente en horario diurno.  
- Reducción del número de actividades sonoras solapadas.  
- Reducción de la velocidad de circulación de los vehículos.  
- Reducir las alturas de caída de los materiales.  
- Registro con un sismógrafo homologado de las vibraciones.  
- Todas las instalaciones que conforman la planta de tratamiento están carenadas lo que reduce considerablemente el ruido.  
En la ampliación del estudio de impacto ambiental, fechado en marzo de 2017, como contestación a uno de los requerimientos del órgano ambiental se incluye un apartado de las medidas para minimizar el impacto a la población.  
Entre las principales medidas se destaca la limitación de la actividad al horario diurno y la realización de los trabajos a pie de cantera a un horario más reducido: entre las 8 y las 18 horas interrumpiendo la jornada a mediodía (aunque no se especifican las horas concretas).  
Se aporta además un extracto del informe técnico elaborado en contestación al requerimiento del servicio territorial de minas de Alicante de 30 de octubre de 2012 en el que se enumeran las diferentes medidas adoptadas para reducir el impacto de las voladuras. Se aporta una tabla del control de las vibraciones registradas con sismógrafos en edificaciones cercanas a la explotación desde 12 de junio de 2009 al 22 de junio de 2015, llegando a la conclusión de que los niveles de vibración registrados por los sismógrafos no supera el nivel admitido, en relación con la norma UNE 22-381-93.  
El promotor considera demostrado que se ha mejorado mucho la técnica de ejecución de las voladuras respecto a los años en los que la explotación pertenecía a su primer titular, reduciendo de manera notable sus efectos en cuanto al ruido, polvo y vibraciones y propone las siguientes medidas futuras para minimizar el impacto de las voladuras:  
1º) Continuar con el aviso con dos días de antelación de la fecha y hora aproximada de la voladura al Ayuntamiento de Pego y adquiere el compromiso de avisar también al Ayuntamiento de L'Atzúbia.  
2º) Estudiar la posibilidad de reducir la carga total de la voladura a la mitad, es decir partir la voladura de 3000 Kg de explosivo en dos de 1.500 Kg.  
3º) para distancias inferiores o iguales a 150 metros de estructuras a proteger (viviendas) se secuenciará en dos veces la carga de explosivo por barreno consiguiendo reducir la carga operante a la mitad de la proyectada.  
4º) Se intensificara el riego tanto en el frente como en la plataforma sobre la que vuelque la voladura.  
Posteriormente en octubre de 2018 se incorporó a la documentación del expediente el documento de «Contestación al requerimiento de documentación del expediente 027/2016-AIA, para la explotación de recursos de la sección A), número 107, denominada Adzaila, de fecha septiembre de 2018.  
En dicha documentación para la evaluación de los niveles de vibración se emplea el Real decreto 1367/2007, de 19 de octubre, por el que se desarrolla la Ley 37/2003, de 17 de noviembre, del ruido, en lo referente a zonificación acústica, objetivos de calidad y emisiones acústicas. Se procede a realizar las mediciones según ese mismo reglamento.  
Se emplea una metodología que estima las posibles afectaciones a estructuras vecinas debido a vibraciones generadas por maquinaria de obra. La metodología se basa en el establecimiento de una serie de valores de velocidades máximas de partículas tomados a una distancia de 25 pies de diferentes tipologías de maquinarias generadoras de vibraciones y sobre una razonable variedad de terrenos. Se establece la siguiente ley de propagación de vibraciones.  
  
Lv(D) = Lv(25 ft) - 30log(D/25)  
  
VALORES SEGÚN MODELOS MATEMÁTICOS  
Law 38,28 37,28 33,3  
LÍMITES SEGÚN LA LEGISLACIÓN  
 RESIDENCIAL DOCENTE RESIDENCIAL  
Law 75 72 75  
  
  
  
MEDICIONES REALIZADAS IN SITU  
M PUNTO 1 PUNTO 2 PUNTO 3  
Law 45,38 62,1 55,38  
  
  
LÍMITES SEGÚN LA LEGISLACIÓN  
 RESIDENCIAL DOCENTE RESIDENCIAL  
Law 75 72 75  
  
  
Se considera que trabajan simultáneamente en la cantera dos palas cargadoras, la excavadora y el camión cargado de material y se realiza el cálculo de las predicciones en la casa en la entrada del núcleo de población, la guardería y el ayuntamiento. Los valores obtenidos son inferiores a los establecidos en la ley.  
Se aportan asimismo dos mediciones realizadas sin registrar actividad minera ni voladuras en la cantera de Adzaila, para determinar la «vibración ambiental» de la población. Estas dos mediciones se han realizado en la casa en la entrada del núcleo de población y en el ayuntamiento. Por último, se aporta mediciones (a unos 500 m de la cantera) de voladuras de similares características a las que se proponen emplear en el proyecto para una cantera catalogada como similar a Adzaila. Todos estos valores cumplen los límites legales.  
Los puntos donde se realizan estas medidas en el núcleo de L'Atzúbia no se corresponden con los que se indican en el punto 4.2 Posición del sismógrafo para las voladoras, del estudio de vibraciones denominado «Contestación al requerimiento de documentación del expediente 027/2016-AIA, para la explotación de recursos de la sección A), número 107, denominada Adzaila, de fecha septiembre de 2018, presentado al órgano ambiental el 17 de octubre de 2018. En este documento se indica «[?] en cuanto a la elección de las estructuras a registrar con el sismógrafo, estas fueron consensuadas con los Ayuntamientos de L'Atzúbia y Pego el 12 de julio de 2011, tras la visita realizada por ambos ayuntamientos a la cantera. En esta visita, el Ayuntamiento de la L'Atzúbia especificó el lugar concreto para la ubicación del sismógrafo, concretamente solicitó la medición de cada voladura en tres puntos denominados como: Guardería, Vivienda de entrada a la L'Atzúbia y Depósito de agua cercano a urbanización, que son los puntos donde ha habido más reclamaciones, también se han realizado mediciones en viviendas colindantes a la explotación mucho más cercanas que las marcadas por el Ayuntamiento». Junto a la documentación del estudio acústico, se anexa el acta de la inspección realizada el 12 de julio de 2011, pero analizado el contenido de las 6 páginas del acta remitida, no se aprecia que se haya especificado el lugar concreto para la ubicación del sismógrafo.  
El informe del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera indica que de acuerdo con la estimación realizada, los niveles de vibraciones cumplirían con los límites vigentes establecidos por la normativa estatal. No obstante, después de la puesta en marcha de la actividad, se deberían realizar medidas de los niveles de vibraciones con el fin de comprobar que se cumple los límites, tal como se ha estimado.  
Según la documentación del estudio de vibraciones y ruido para la explotación denominada Adzaila, de fecha septiembre de 2018, en el epígrafe relativo al calendario de voladuras, se indica que «Actualmente se vienen realizando dos voladuras al mes. Dichas voladuras se realizan generalmente entre las 13.00 y las 14.00 horas porque según la legislación debe transcurrir el menor tiempo posible entre la colocación del explosivo y la explosión del mismo. La carga de la voladura está en función de la distancia entre la cantera y la edificación más próxima».  
En lo que a ruidos se refiere, se aportan las mediciones del estudio acústico realizadas en fecha 3 de julio de 2013, por SGS. Se trata de mediciones en 5 puntos de medida en el interior del perímetro de la superficie ya explotada actualmente.  
  
MEDICIONES Leq Medidos dB(A)  
Punto 1  
ZONA ESTE DE LA INSTALACIÓN, COLINDANTE CON «CASA MARCOCH». COORDENADAS APROXIMADAS: (X:38.849626, Y:-0.140784)   
56  
Punto 2  
ZONA CENTRO-ESTE DE LA INSTALACIÓN, FRENTE A LOS FOCOS DE RUIDO. COORDENADAS APROXIMADAS: (X:38.849133, Y:-0.141921).   
67,7  
Punto 3  
ZONA SUROESTE DE LA INSTALACIÓN, FRENTE A UNA VIVIENDA AISLADA. COORDENADAS APROXIMADAS: (X:38.84864, Y:-0.145097).   
48,3  
Punto 4  
ZONA NOROESTE DE LA INSTALACIÓN. COORDENADAS APROXIMADAS: (X:38.849392, Y:-0.145494).   
51,6  
Punto 5  
ZONA SUR DE LA INSTALACIÓN. EN FACHADA PRINCIPAL, FRENTE A LA CARRETERA CV-700. COORDENADAS APROXIMADAS: (X:38.847822, Y:-0.141824).   
70,2  
  
  
  
MEDICIONES Leq Medidos dB(A) PUNTOS DEL NUCLEO DE POBLACIÓN  
 Casa Guarderia Ayuntamiento  
Punto 1  
ZONA ESTE DE LA INSTALACIÓN, COLINDANTE CON «CASA MARCOCH». COORDENADAS APROXIMADAS: (X:38.849626, Y:-0.140784). 56,00 44,81 44,18 42,74  
Punto 2  
ZONA CENTRO-ESTE DE LA INSTALACIÓN, FRENTE A LOS FOCOS DE RUIDO. COORDENADAS APROXIMADAS: (X:38.849133, Y:-0.141921). 67,70 50,67 50,16 48,09  
Punto 3  
ZONA SUROESTE DE LA INSTALACIÓN, FRENTE A UNA VIVIENDA AISLADA. COORDENADAS APROXIMADAS: (X:38.84864, Y:-0.145097). 48,30 43,64 42,75 40,00  
Punto 4  
ZONA NOROESTE DE LA INSTALACIÓN. COORDENADAS APROXIMADAS: (X:38.849392, Y:-0.145494). 51,60 47,52 47,05 44,32  
Punto 5  
ZONA SUR DE LA INSTALACIÓN. EN FACHADA PRINCIPAL, FRENTE A LA CARRETERA CV-700. COORDENADAS APROXIMADAS: (X:38.847822, Y:-0.141824). 70,20 48,62 47,92 46,17  
  
  
Los valores acústicos en los 5 puntos limítrofes de la parcela son inferiores, a excepción del punto 5, a los 70 db(A) establecido como nivel de recepción externo para uso industrial establecido en el anexo II niveles sonoros, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
Se aportan cálculos de predicción del ruido de forma teórica, para evaluar los valores acústicos en el núcleo de población de L'Atzúbia. La propagación del sonido se ha calculado mediante la propagación esférica de una fuente puntual, que no considera la atenuación del sonido producida por la topografía del terreno, la absorción del aire en la propagación o la influencia del viento y la temperatura, por lo que se espera que los resultados reales sean inferiores a los teóricos.  
Se han modelizado los valores acústicos en la casa distante 342 metros del punto 3, en la guardería y en el ayuntamiento. Los valores obtenidos son inferiores a 55 dB(A) establecido como nivel de recepción externo para uso residencial establecido en el anexo II niveles sonoros, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
En este sentido, el informe del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera indica que dado que la estimación se ha realizado considerando la emisión de 5 fuentes puntuales, hubiera sido conveniente calcular la contribución simultanea de las mismas, en cada uno de los puntos de recepción, mediante la estimación.  
  
LTotal = 10 log 10L/10  
  
Aplicando dicha estimación, los valores estimados son:  
  
Punto recepción Estimación Leq dB(A)  
Casa 54,8  
Guardería 54,2  
Ayuntamiento 52,1  
  
  
Valores que también cumplen la legislación autonómica.  
Como consecuencia de todo lo anterior, la compatibilidad de uso extractivo con el núcleo urbano de L'Atzúbia queda supeditada a la verificación de los resultados de las modelizaciones efectuadas con mediciones in situ, de forma que se garantice que las molestias a la población se reducen a los niveles establecidos en la legislación vigente en materia de vibraciones y ruidos. Ello supone que se cumplan los objetivos de calidad acústica aplicables al espacio interior (art. 17b) del Real decreto 1367/2007, de 19 de octubre, en relación con las vibraciones y al cumplimiento de los niveles sonoros de acuerdo con la ley 7/2002, de 3 de diciembre de protección contra la contaminación acústica.  
Las mediciones se realizarán in situ tomando al menos 5 puntos del perímetro de la cantera y la guardería, la casa distante 342 metros del punto 3 (del estudio acústico de 2013), el ayuntamiento del núcleo de L'Atzúbia y la vivienda ubicada en la parcela 458 del polígono 1 del término municipal de Pego (por considerar que es la vivienda actual existente más próxima a la cantera).  
La medición y la interpretación de los resultados será realizada por una OCA ajustándose a lo previsto en el Decreto 1367/2007, de 19 de octubre por el que se desarrolla la Ley 37/2003, de 17 de noviembre, de ruido, en lo referente a la zonificación acústica, objetivos de calidad y emisiones acústicas.  
La verificación del cumplimiento de las molestias a la población se realizará de acuerdo con el programa de vigilancia ambiental que se indica más adelante.  
Hay que distinguir no obstante las diferentes acciones de la actividad extractiva en función de las características del potencial impacto sobre la población.  
Así, a efectos de fijar los valores límite para determinar el cumplimiento de los niveles de vibraciones medidos in situ se distinguirá entre vibraciones estacionarias y vibraciones transitorias, de acuerdo con lo establecido en el artículo 17b) del Real decreto 1367/2007, de 19 de octubre por el que se desarrolla la Ley 37/2003, de 17 de noviembre, del ruido, en lo referente a zonificación acústica, objetivos de calidad y emisiones acústicas.  
Los valores del índice de vibraciones Law, serán evaluados conforme a los procedimientos establecidos en el anexo IV de dicho real decreto y cumplirán los siguientes parámetros:  
a) En relación con las vibraciones estacionarias que incluirán las labores diarias y habituales de la actividad (todas excepto las voladuras).  
Ninguno de los valores del índice medido in situ superará los siguientes valores:  
  
Uso del edificio Indice de vibracion Law  
Vivienda o uso residencial 75  
Hospitalario 72  
Educativo o cultural 72  
  
  
b) Vibraciones transitorias considerando como tales las voladuras.  
Los niveles establecidos en el apartado a podrán superarse para el conjunto de voladuras efectuadas en 6 meses,de acuerdo con el procedimiento siguiente:  
b.1) Las voladuras se efectuarán, en todo caso, en horario diurno reducido establecido para las actividades ruidosas (ver condicionante de horario), esto es, en la franja horaria comprendida en el siguiente rango: de lunes a viernes, excepto festivos, desde las 8:00 h hasta las 14:00 h y desde las 16:00 hasta las 18.00 h.  
b.2) Ninguna voladura superará los 5dB en relación con los niveles límite del apartado a, es decir:  
  
Uso del edificio Indice de vibración Law  
Vivienda o uso residencial Inferior o igual a 80  
Hospitalario Inferior o igual a 77  
Educativo o cultural Inferior o igual a 77  
  
  
b.3) El conjunto de superaciones de las voladuras del semestre será, en todo caso, inferior a 9 dB. A estos efectos cada voladura cuyo exceso sea inferior a 3dB se contabilizará como 1dB y aquella voladura cuyo exceso esté entre los 3-5 dB se contabilizará como 3 dB.  
Igualmente para la determinación del cumplimento de los niveles sonoros se distinguirá entre los niveles sonoros generados por las actividades habituales y las voladuras:  
- Las actividades habituales deberán cumplir, en todo caso, los niveles sonoros del ambiente exterior establecidos en la tabla 1 del anexo I de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de protección contra la contaminación acústica.  
  
Uso dominante Nivel sonoro dB(A) Día  
Sanitario y docente 45  
Residencial 55  
Terciario 65  
Industrial 70  
  
  
De acuerdo con la disposición adicional primera punto 3 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, teniendo en cuenta la duración y frecuencia de las voladuras, se permite excepcional y exclusivamente para el intervalo de la voladura, un nivel máximo de recepción externo incrementado en 45 dB en relación con lo establecido en la tabla 1 del anexo II.  
  
Uso dominante Nivel sonoro dB(A) Día  
Sanitario y docente 90  
Residencial 100  
Terciario 110  
Industrial 120  
  
  
Respecto de la contaminación atmosférica, se han propuesto las siguientes medidas:  
- Asfaltado toda la zona de tránsito de vehículos.  
- Sistema móvil de riego mediante aspersores para el frente de explotación.  
- Camión cuba para el riego de las pistas.  
- Sistema de aspersión de agua para acopios.  
- Reducción de la velocidad de circulación.  
- Reducción de la carga operante de las voladuras a la mitad, al reducir la altura de los bancos de explotación.  
- El sistema de perforación posee captadores de polvo y un sistema de inyección de agua.  
- El retacado se realiza con gravín 4-6 humedecido.  
- Se evitará, en la medida de lo posible, realizar voladuras los días de viento, consultando para ello los partes meteorológicos.  
- Durante la voladura se humedecerá la parte superior del banco, donde se ubican los barrenos, así como la superficie sobre la que caerá la voladura.  
- En el momento del disparo de la voladura un camión cuba, dotado de una especie de sistema de aspersión, producirá una cortina de agua evitando así que el polvo se eleve.  
- Toda la maquinaria móvil que opera en la cantera ha sido sustituida en los últimos años.  
- La maquinaria posee los tubos de escape en la parte superior de las cabinas, minimizando la generación de polvo producida por la expulsión de gases contaminantes directamente sobre el terreno.  
- Se han adquirido equipos de trasporte de material de mayor carga, disminuyendo así el número de trayectos.  
- Todas las instalaciones que conforman la planta de tratamiento están carenadas.  
- Los productos finales obtenidos son acopiados en depósitos.  
- La descarga del material en dumper se realiza de una manera totalmente carenada y con sistema de aspersión de agua.  
- Se dispone de un sistema de barrido de las instalaciones mediante barredora con depósito para finos y sistema de pulverización de agua.  
  
La instalación contaba con autorización administrativa de emisiones a la atmósfera, de fecha 4 de septiembre de 2013, asignándole como número de autorización el correspondiente a su NIMA: 0300007640. No obstante, según el resuelvo noveno de la autorización, dicha autorización queda extinguida por haberse paralizado la actividad por plazo superior a dos años; aunque el titular de la instalación podrá solicitar del órgano competente una prórroga.  
En el anexo de dicha resolución se establece:  
- Las actividades desarrolladas en la instalación que se encuentran dentro del ámbito de aplicación de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, especificando los focos de emisión de cada una de ellas. Se catalogan dos actividades: la distribución de productos mineros con capacidad de manipulación 200 t/día y <1000 t/día y la extracción de productos minerales cuando la capacidad es >200.000 t/año o para cualquier capacidad cuando la instalación se encuentre a menos de 500 m de un núcleo de población. Para la primera actividad se identifica un foco canalizado, filtro de mangas, y un foco difuso, planta de machaqueo. Para la segunda actividad se identifica un foco difuso, la cantera.  
- Los valores límite de emisión correspondientes a los contaminantes emitidos. Para el filtro de mangas se establece el valor límite de partículas en 30 mg/Nm³ y se exige un control reglamentario anual. Para los focos difusos (planta de machaqueo y la cantera) se establece el valor límite de PM10 en 50 µg/m³ de valor diario y en 40 µg/m³ de valor anual. Se exige un control reglamentario anual. El muestreo abarcará 4 períodos laborables consecutivos durante 3 semanas consecutivas (12 muestras).  
- Los controles reglamentarios que deberán ser llevados a cabo por una entidad colaboradora en materia de calidad ambiental en el campo de la contaminación atmosférica, reguladas por la normativa autonómica vigente.  
El titular de la instalación deberá mantener actualizado un libro de control de las mediciones de emisiones a la atmósfera, que estará a disposición de la autoridad competente, y en el que se harán constar, de forma clara y concreta, los resultados de las mediciones y análisis de contaminantes. El órgano ambiental considera que este libro de control debe ser accesible, en cualquier momento, para los técnicos del órgano sustantivo, los Ayuntamientos de Pego y L'Atzúbia y los representantes de la asociación Gelibre.  
Asimismo, la autorización establece que en la instalación no se llevarán a cabo voladuras con vientos críticos en dirección a núcleos urbanos y que el diseño de los procesos de extracción y transporte se realizarán teniendo en cuenta la meteorología, de tal forma que se evite, en la medida de lo posible, las emisiones de material pulverulento.  
El titular de la instalación deberá realizar un autocontrol de la caída de presión del filtro de mangas. Los autocontroles deberán figurar reseñados en un registro propio que estará a disposición de cualquier autoridad debidamente acreditada que los solicite. El órgano ambiental considera que este registro debe ser accesible para los técnicos del órgano sustantivo, los Ayuntamientos de Pego y L'Atzúbia y los representantes de la asociación Gelibre.  
El titular de la instalación deberá remitir al órgano competente en la tramitación de la autorización de emisiones a la atmósfera en el plazo de tres meses a partir de la obtención de las misma, un certificado favorable sobre la adecuación a la normativa vigente de protección del ambiente atmosférico y al condicionado de la autorización.  
De acuerdo con la información que consta en el expediente del órgano competente en materia de contaminación atmosférica, los resultados de las mediciones realizadas en 2015 (con anterioridad a la paralización de la actividad) cumplían los condicionantes establecidos en la autorización de emisiones a la atmósfera.  
Iniciada la actividad, el promotor deberá solicitar la prórroga o instar a la nueva tramitación de la autorización administrativa de emisiones a la atmósfera de la instalación al órgano competente, esto es la Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental.  
Contrastadas las parcelas en las que se ubica la actividad y la cartografía disponible en la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, se observa que parte de la superficie explotada se emplaza en terreno forestal. En consecuencia, deberá considerarse lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
Asimismo, la ubicación se encuentra dentro del área de amortiguación de impactos del espacio natural protegido Parque Natural de la Marjal de Pego-Oliva, según el Decreto 280/2004, de aprobación del plan de ordenación de los recursos naturales (PORN). No obstante, según consta en el informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos no comportará ninguna repercusión relevante sobre el régimen hídrico de la Marjal de Pego-Oliva.  
La localización del proyecto no afecta a vías pecuarias, puesto que únicamente linda con la vía pecuaria Azagador de L'Atzúbia, sobre la que se superpone la CV-700. No afecta a espacios de la Red Natura 2000, ni consta, según el banco de datos de la biodiversidad, la presencia de especies prioritarias en el entorno inmediato del proyecto.  
El emplazamiento propuesto no está sometido a riesgos por inundación, deslizamientos o desprendimientos, y presenta una baja vulnerabilidad de acuíferos.  
Otro importante impacto ambiental con el que cuenta la cantera actualmente es el impacto paisajístico. El estudio de integración paisajística se ha sometido a información pública en fecha 11 de abril de 2016, aunque carece de justificación del plan de participación pública requerido para la correcta valoración del paisaje. Por ello, previo al inicio de la reapertura de la instalación el órgano sustantivo deberá someter a participación pública el estudio de integración paisajística. Dicha participación pública debatirá sobre la posibilidad de establecer más medidas de integración paisajística de la planta de tratamiento. El resultado de dicha participación pública se plasmará, en su caso, en la concreción de nuevas medidas de integración paisajística, de las que se dará traslado al promotor para su inclusión en el proyecto definitivo y al órgano ambiental para su conocimiento, a los efectos oportunos. El órgano sustantivo velará por el cumplimiento de estas medidas adicionales.  
Con motivo de reducir el impacto paisajístico, el órgano ambiental, en el requerimiento de fecha 25 de julio de 2018, establecía las siguientes medidas:  
- En los planos 6-7 del plan de restauración integral, fechados en septiembre de 2017, se apreciaba cómo en el punto 10 del perímetro de explotación se alcanza la cota 192. En la documentación presentada en fecha 11 de octubre de 2018, se ha corregido este aspecto, adaptándose el perímetro de explotación entre los puntos del perímetro 9 y 12, de manera que la altura máxima del banco sea 10 m.  
- Para reducir el impacto paisajístico durante la ejecución de las obras desde la población de L'Atzúbia se requirió de la colocación de una pantalla vegetal en el margen oeste de la cantera, en el entorno de los vértices 1, 2 y 52-56 del perímetro de explotación. Dicha pantalla vegetal debía realizarse con especies autóctonas, de cierto porte en el momento de su instalación, para que desde su plantación puedan generar efecto barrera. Asimismo debía incorporarse algún riego durante las primeras anualidades que garantizara el éxito de su plantación. Del mismo modo, se requería la instalación de una pantalla vegetal en el entorno de los vértices 19-25 del perímetro de explotación. Respecto de estas pantallas vegetales, en la memoria del PRI presentada en octubre de 2018, únicamente se indica: «Atendiendo a las indicaciones del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de fecha 25 de julio de 2018, se establecerán pantallas vegetales de ocultación en los puntos indicados (entorno a los vértices 1, 2 y 52-56 del perímetro de explotación). Para tal fin, se llevará acabo el suministro y plantación de Pinus halepensis (Pino Carrasco) de 100/125 cm, en contenedor, con el fin de garantizar el éxito de su plantación, de manera que pueda ejercer de efecto barrera en un corto periodo de tiempo». No existe más información sobre el número, dimensiones, ubicación, riegos necesarios (?). Así pues, el órgano sustantivo deberá garantizar que se establecen dos pantallas vegetales, entre los vértices 1, 2 y 52-56 en el lado oeste y entre los vértices 19-25, en el lado este. Dicha pantalla vegetal deberá documentarse con rigor técnico, de manera que pueda ser ejecutada por persona independiente a quien la redactó. Deberá indicarse número de especies, tipo, tamaño, número, procedencia, modo de colocación, cuidados requeridos, riegos (?).  
- Para minimizar el impacto paisajístico en el lado oeste, desde el núcleo de L'Atzúbia, se requirió la modificación de los vértices 1-7 del perímetro de explotación de manera que se respetara el frente montañoso actual existente en ese entorno, que va de la cota 150 a la 140. Con esta medida se pretendía mantener la topografía actual del frente en dicho entorno, dado que al tener cierta curvatura limita el impacto paisajístico desde el oeste de la explotación. Sin embargo, el promotor no ha tenido en consideración dicho requerimiento, por lo que el órgano sustantivo garantizará, antes de la autorización del proyecto, que entre los vértices 1-7 el perímetro de explotación mantiene la topografía actual inalterada (sobre las cotas 140 a 150) y que se ha realizado la consiguiente modificación de los planos de explotación y restauración.  
El estudio de impacto ambiental contempla la restauración de la cantera, compaginándola con la explotación de la misma. Las opciones de restauración de esta cantera están muy limitadas, al haberse realizado su explotación sin la pertinente evaluación ambiental previa a su autorización. La evaluación ambiental de un proyecto de actividad extractiva tiene entre sus objetivos la delimitación del ámbito de explotación pensando en su restauración definitiva, pero en esta ocasión, al ser ya una explotación muy avanzada, la evaluación ambiental se limita a corregir lo existente.  
Dado que se trata de un suelo forestal, requiere de la tramitación de un plan de restauración integral según lo establecido en el Decreto 82/2005, de 22 de abril, del Consell de la Generalitat, de ordenación ambiental de explotaciones mineras en espacios forestales de la Comunidad Valenciana. El plan de restauración integral (en adelante PRI) que se va a desarrollar en la cantera de Adzaila es de septiembre de 2018. Las actuaciones descritas en el PRI incluyen la restauración geomorfológica, restauración hidrológico-forestal, revegetación, integración paisajística y gestión de residuos. Se ha previsto una planificación conjunta de explotación-restauración en tres fases:  
Fase 1: La primera fase de explotación-restauración se centra en:  
- Explotación y restauración de los dos bancos de cotas 165 y 175. El banco final de explotación actuará a su vez de banco final de restauración. Para ello será necesario llevar a cabo las siguientes medidas (medidas que se generalizan en la restauración de todo el frente de cantera):  
Descabezado de taludes.  
Microvoladuras en bermas para abrir hoyos y grietas para las raíces.  
  
Formación de tacones con pendiente 35º sobre la horizontal.  
- Restauración del área externa a la cantera próxima al núcleo de L'Atzúbia: mediante la finalización de los bancos de restauración y la revegetación de toda la superficie afectada.  
- Explotación del frente de cantera.  
- Explotación de la plaza de cantera hasta la cota 84 m.  
Se prevé una duración de 3 años para la fase 1.  
Fase 2: La segunda fase avanza en sentido descendente y de este a oeste. Contempla el avance de la explotación del frente de cantera, la adecuación de la plaza de cantera o hueco minero con el fin de ir depositando las tierras estériles que se vayan a utilizar en la restauración de la plaza y en la restauración desde la cota 165 a la cota 135. Se prevé una duración de 4 años para la fase 2.  
Fase 3: Durante la tercera fase se procede a la explotación de la superficie destinada a cultivos agrícolas actualmente, ubicada en el extremo este, hasta cota 83. Asimismo, se procede a la restauración del resto del frente de cantera, desde la cota 135 hasta la cota 85, y a la restauración de la plaza de cantera mediante la formación de geoformas. Se prevé una duración de 1 año para la fase 3.  
Fase 4: Durante esta fase se procede a la explotación de la superficie intermedia, donde se encuentran las instalaciones, por lo que esta fase incluye su desmantelamiento. Asimismo, se avanza en la restauración de la zona este exterior de la cantera y la zona sur de la plaza de cantera. Se prevé una duración de 2 años para finalizar las labores de explotación y aproximadamente 3 años más para las labores de restauración y mantenimiento, junto al desmantelamiento de las instalaciones.  
Cabe destacar las actuaciones que se van a realizar en la restauración del frente de cantera:  
- Descabezado de los bancos: Se trata de aplicar la técnica de voladura de descabezamiento con el fin de eliminar aristas y suavizar el talud final. No se modifica la pendiente general del talud, pero sí la cara de los bancos, pues al fragmentar la roca de la parte alta de estos (cabeza de banco) y dejarla depositada en las bermas horizontales, los ángulos que se alcanzarán estarán comprendidos entre los 35º a 40º. Con esta actuación se consigue romper la linealidad y geometría del talud final de restauración, además de aprovechar el material obtenido para la formación de tacones en bermas, sobre los que posteriormente se incorporará el nuevo sustrato vegetal así como se realizarán labores de revegetación.  
- Formación de tacones: Una vez realizado el descabezado, el volumen de tierras generado se utilizará para la formación de tacones, esto es un pequeño banco artificial cuyo fin es crear una superficie sobre la que poder llevar a cabo labores posteriores de revegetación, de manera que, con las plantaciones y siembras realizadas, se pueda ocultar parte del talud que resulta imposible de revegetar por su verticalidad. Tras la ejecución del descabezado y formación de tacón se obtiene una berma libre de 3 m.  
- Microvoladuras: Se trata realizar voladuras especiales puntuales y controladas en las bermas de los bancos con el fin de abrir grietas y hoyos para la implantación posterior de la vegetación. De esta manera el macizo rocoso queda meteorizado favoreciendo el arraigo de las raíces tras la incorporación de la tierra vegetal que se introducirá por los hoyos y grietas formados a consecuencia de estas microvoladuras.  
Para la restauración de la plaza de cantera, se ha proyectado un diseño de restauración geomorfológica, siguiendo el método GeoFluv, a través del software Natural Regrad, consiguiendo, entre otros, los aspectos básicos de funcionalidad hidrológica e integración ecológica y paisajística del espacio objeto de restauración, ya que mediante este diseño, se pretende imitar configuraciones geomorfológicas similares a las de los piedemontes próximos a la Sierra en la que se incluye la cantera Adzaila. El punto más bajo que contempla este diseño, para evitar la inundación de la carretera que linda con la cantera, será 81 m.s.n.m. Esta cota se ha ubicado en una posición relativamente alejada del borde sur, con el fin de evitar un corte vertical de 4 metros en esa posición, evitando peligro para personas y animales. La superficie inundada hasta la cota 84 m.s.n.m. sería de 29.989 m², y según consta en el PRI, se considera suficiente para evitar problemas de drenaje hacia la CV-700, aunque se construirá un aliviadero hacia el este, hasta enlazar con las líneas de drenaje natural y las cunetas de la carretera. Dado que la construcción de este aliviadero es un aspecto no contemplado en este proyecto, el órgano sustantivo prestará especial atención a la autorización o no del mismo.  
Para la restauración se cuenta con especies herbáceas y leñosas, entre las que se incluyen: arbóreas (algarrobo y pino) y arbustivas (palmito, olivo, lentisco, roble, carrasca y espino).  
Teniendo en cuenta que la cantera Adzaila cuenta con unas 2.584.772,25 toneladas de reservas y que el ritmo de producción se ha estimado en unas 250.000 t/año, la vida útil estimada será de 10 años.  
El anejo 6. Estudio hidrológico establece un sistema de drenaje formado por dos cunetas perimetrales que recogen el agua de las cuencas aportantes exteriores y la reconducen hasta la plaza de cantera y una red de drenaje interior mediante cunetas en bermas y zonas de frenada y desagüe de las aguas de escorrentía que serán reconducidas hasta la plaza de cantera.  
Se han considerado dos cunetas perimetrales, la cuneta 1, que evacuará el caudal aportado por las cuencas 1 y 2, y la cuneta 2, que evacuará el caudal aportado por la cuenca 3. El dimensionamiento de las cunetas se ha realizado para un período de retorno de 10 años.  
La red de drenaje interior se ha diseñado con una contrapendiente del 2 % en las bermas y una red de drenaje que recoja este excedente de aguas en cada una de las bermas y las recircule hasta la plaza de cantera. Para conducir el agua de una berma a otra, se creará una red de drenaje interior, mediante:  
- Una zona de escollera a pie de talud que sirva como zona de frenada de las aguas procedentes del punto de desagüe superior reduciendo su velocidad y evitando su poder erosivo.  
- Un canal o cuneta encachada desde la zona de frenada hasta el punto de desagüe.  
- Cunetas en bermas a cabeza de talud que recojan el excedente de agua y lo dirijan hasta estas zonas de desagüe que funcionaran como bajantes.  
Esta red de drenaje interior se ha modificado en el perímetro oeste, donde al ser un talud de inclinación de 20º, se creará una bajante de 40 x 30 encachada.  
Para la conservación del suelo está prevista:  
- La retirada de suelo vegetal y de las capas edáficas superficiales, de aquellas zonas aún no explotadas, y acopio en lugar apropiado y señalizado, en montículos de altura máxima de 2 m, para que después sirva como material de cobertura a aportar en las labores de restauración.  
- Mantenimiento de los acopios de tierra vegetal para evitar la pérdida o merma de sus propiedades físicas.  
- Jalonamiento de la zona de afección con el fin de evitar destrucción innecesaria de suelo fuera de la superficie proyectada a explotar-restaurar.  
- Control del tráfico rodado y de las labores de explotación-restauración para evitar la afección a zonas no destinadas a ello.  
- Prohibición de circular por las zonas de acopios de materiales o por los lugares no establecidos como zonas de explotación.  
Para evitar la afección sobre la fauna:  
- Se realizará un censo de las especies que puedan verse afectadas antes del inicio del desbroce.  
- Evaluación del peligro real para las crías cuyos nidos se encuentren dentro del área afectada, tomando las medidas oportunas para preservar la cría.  
- Establecimiento de una cubierta vegetal que cree un hábitat para que las especies puedan colonizarla de nuevo, y hacer usos de sus recursos.  
En cuanto a la gestión de residuos, el estudio de impacto ambiental establece que:  
- Los residuos de tipo orgánico, procedentes de las comidas de los trabajadores, serán eliminados mediante bolsas de plástico cerradas, siendo estas recogidas por el servicio municipal de recogida de basuras, para su posterior tratamiento.  
- El resto de residuos generados en la cantera y sus instalaciones serán recogidos en el punto limpio que se ha habilitado para tal fin y gestionados por gestor autorizado.  
El acceso a la cantera se realizará siempre desde el municipio de Pego.  
La demanda de recursos hídricos generada por la actuación se estima en 1.205 m³/año para riegos de revegetación. El origen del agua proviene de los derechos de riego de las parcelas procedentes del pozo San José.  
En relación con el plan de seguimiento y control:  
El plan de seguimiento y control, incluye el seguimiento de los siguientes elementos del medio: atmósfera, aguas superficiales, suelo, vegetación, fauna y paisaje y condiciones de sosiego de la población y resulta fundamental para eliminar el grado de incertidumbre respecto de la viabilidad ambiental de la actividad.  
Para ello el plan de seguimiento y control se dividirá en dos etapas:  
1ª Etapa del plan de seguimiento y control que abarca los seis primeros meses tras la puesta en marcha de la actividad (periodo mínimo establecido para la valoración de las vibraciones de las voladuras cuando individualmente no sobrepasen los 5dB).  
El objeto fundamental es verificar, con medidas reales, que las medidas protectoras y correctoras establecidas y aplicadas por el promotor son suficientes para reducir las molestias a la población por debajo de los límites establecidos en la legislación vigente en materia de ruidos, vibraciones y contaminación atmosférica.  
En esta primera etapa de seis meses se procederá del siguiente modo:  
a) Se realizará mediciones de ruidos y vibraciones generados en todas y cada una de las voladuras.  
b) Medición de ruido y vibraciones de las actividades habituales con una periodicidad mensual. La primera medición se realizará dentro de los diez primeros días tras el inicio de la actividad.  
Dichas mediciones se realizarán en las condiciones más desfavorables no solo en relación con las fases del ruido de la actividad sino también en relación con el medio receptor (puntos de control indicados anteriormente), es decir, cuando el viento sople de este a oeste).  
c) En el plazo de 1 mes del inicio de la actividad se realizarán también las mediciones de emisiones a la atmósfera y se presentará, ante el órgano competente, un certificado de cumplimento de la normativa vigente en materia de protección del medio ambiente atmosférico y del condicionado de la autorización.  
d) En el plazo máximo de cinco días contados a partir del día siguiente de las mediciones de los apartados a y b) el promotor presentará al órgano sustantivo los resultados de las mediciones y su valoración para que el órgano sustantivo pueda determinar la continuidad o el cierre de la actividad, en función del cumplimiento o incumplimiento de los limites establecidos.  
El incumplimiento de los niveles establecidos de vibraciones, ruidos o emisiones a la atmósfera implica que el desarrollo de la actividad extractiva es incompatible con el uso residencial del entorno y por tanto inaceptable desde el punto de vista ambiental.  
e) Para el resto de parámetros se aplicará el plan de vigilancia y control establecido para la segunda etapa.  
2ª Etapa del plan de seguimiento y control.  
Si la valoración de los controles de la 1ª etapa del plan de seguimiento y control determina que el desarrollo de la actividad es viable desde el punto de vista ambiental, se podrá dar continuidad a la actividad aplicando, no obstante el plan de seguimiento y control.  
Su finalidad es vigilar y comprobar, tanto en la fase de funcionamiento como en la de abandono, la severidad y distribución de los impactos negativos previstos sobre los elementos del medio considerado y verificar el mantenimiento de las medidas protectoras y correctoras que se han demostrado eficaces en la 1ª etapa, pero también, y especialmente, controlar los impactos negativos no previstos en el apartado de identificación, caracterización y valoración de impactos, para asegurar así, la toma y el desarrollo de nuevas medidas correctoras.  
El plan de seguimiento y control incluye el seguimiento de los siguientes elementos del medio: atmósfera, aguas superficiales, suelo, vegetación, fauna, paisaje y condiciones de sosiego de la población afectada.  
A estos elementos se deberá añadir el seguimiento de los aspectos establecidos en el cuerpo de esta declaración de impacto ambiental: control del horario de actividad en la cantera, control del viento, vibraciones ocasionadas por las voladuras y niveles acústicos generados por la actividad de la cantera y por las voladuras.  
El estudio de impacto ambiental detalla con mayor exactitud las actividades programadas para periodicidades concretas:  
- Cada cuatro años, presentación de plan de labores.  
- Cada año:  
Realización de informe técnico donde se recogerán las posibles incidencias medioambientales, el grado de cumplimiento o eficacia de las medidas protectoras y correctoras adoptadas, la exactitud y corrección del estudio de impacto ambiental, así como el perfeccionamiento y adaptación del plan de restauración integral.  
Presentación del plan de labores de la cantera, donde aparezcan las producciones realizadas y las previstas, así como las superficies afectadas por la explotación, la restauración y pago de los correspondientes avales de restauración según el presupuesto por fases establecido en el plan de restauración integral.  
Reposición de marras (sustitución de los pies vegetales muertos por otros de la misma especie), y clareos durante las labores de restauración y en la fase de mantenimiento.  
Vigilancia de la presencia de nidos en la zona de afección con el fin de determinar las medidas a adoptar para preservar la prole.  
Replanteo del perímetro de actuación: zonas explotadas, restauradas (?).  
Control de los procesos erosivos e inestabilidades en las zonas restauradas.  
- Cada seis meses:  
Si se solicita, se realizará control de la inmisión de partículas de polvo en el ambiente, mediante separador de partículas de polvo situado en las inmediaciones de la parcela. Este control será realizado por una OCA.  
Si se solicita, se realizarán mediciones de ruido y posterior elaboración de los pertinentes mapas de ruido para el control sonoro de las actividades realizadas. Este control será realizado por una OCA.  
Inspección visual de los procesos erosivos e inestabilidades en las zonas explotadas.  
Limpieza y saneo de las zanjas de drenaje con el fin de controlar los procesos erosivos y de colmatación.  
- Cada cuatro meses:  
Realización de mediciones de polvo (una por cuatrimestre y puesto de trabajo) tal y como especifica la legislación en materia de seguridad e higiene.  
Vigilancia del avance de los frentes de explotación para evitar intrusiones tanto en terrenos fuera del área extractiva como en zonas no proyectadas.  
- Cada mes:  
Seguimiento de las labores de restauración y del estado fitosanitario de los individuos introducidos.  
Remoción de los acopios de tierra vegetal decapados y apartados de las superficies a explotar.  
Estabilización y compactación de las pistas de tránsito más frecuentadas.  
- Cada semana:  
Riego periódico de las pistas de transporte y de los acopios con agua o disoluciones salinas (mínimo una vez a la semana).  
- Normal:(se entiende que se refiere a una vigilancia continua y permanente).  
Planificación y control del tráfico de los vehículos de transporte.  
Control de la ejecución de las labores en horario diurno.  
Reducción de la velocidad de circulación, evitando los cruces de pistas.  
Mediciones de los niveles de ruido y vibraciones durante las voladuras.  
Mantenimiento de la maquinaria fuera de la zona de trabajo, en un lugar habilitado para ello.  
Recogida selectiva de los residuos de los trabajadores y gestión en origen.  
Recogida del resto de residuos en el punto limpio y tratamiento por gestor autorizado.  
Evacuación de las aguas residuales a un depósito impermeable y tratamiento por gestor autorizado.  
Vigilancia de la circulación de maquinaria fuera de las zonas no aptas.  
Este calendario se completará con la periodicidad establecida en el cuerpo de esta declaración de impacto ambiental para los parámetros detallados y con la frecuencia establecida, esto es:  
- Control del viento: cada vez que se realice una voladura.  
- Control de las vibraciones ocasionadas por las voladuras: cada vez que se realice una voladura.  
- Control de niveles acústicos generados por la actividad: se realizarán controles acústicos de todas y cada una de las voladuras y cada seis meses para el resto de acciones de desarrollo de la actividad.  
Además, deberá modificarse la periodicidad indicada aquí, de modo que el control de los procesos erosivos e inestabilidades en las zonas restauradas, se realicen con una frecuencia bianual, cada seis meses, frente a la anual establecida.  
Respecto de la realización del informe técnico donde se recogerán las posibles incidencias medioambientales, el grado de cumplimiento o eficacia de las medidas protectoras y correctoras adoptadas, la exactitud y corrección del estudio de impacto ambiental, así como el perfeccionamiento y adaptación del plan de restauración integral, deberá ser mensual, frente a la frecuencia anual que se establece. Este informe incluirá un listado de comprobación de todas las medidas previstas. El promotor datá traslado en el plazo de 10 días hábiles desde su realización al órgano sustantivo. El órgano sustantivo, que debe realizar el seguimiento de esta declaración de impacto ambiental, analizará el contenido reflejado en dicho informe y valorará la adecuación de la explotación-restauración a lo establecido en el estudio de impacto ambiental, plan de restauración integral y esta resolución.  
El informe técnico y el listado de comprobación se harán públicos, cada vez que se emita mensualmente, en la sede electrónica del órgano sustantivo. El órgano sustantivo dará traslado del informe técnico y del listado de comprobación a los Ayuntamientos de L'Atzúbia y Pego y a la «Associació per a la protecció medioambiental de l'ATZÚBIA Gelibre».  
Por su parte, el órgano ambiental podrá recabar información y realizar las comprobaciones que considere necesarias para verificar el cumplimiento del estudio de impacto ambiental y de la declaración de impacto ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la declaración de impacto ambiental ordinaria, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 41.2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 1ª del capítulo II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (modificado por el Decreto 73/2017, de 2 de junio) atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia sobre evaluación ambiental de planes y programas y de proyectos.  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental, sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Explotación de recursos de la sección A), número 107, denominada Adzaila, promovido por Pavimentos Bituminosos Serrano, SL, ubicada en las parcelas 454 y 458 del polígono 1 del término municipal de Pego y parcela 84 del polígono 1 de L'Atzúbia (Alicante), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en los condicionantes del apartado segundo y en todo aquello que no resulte contradictorio con los mismos, según lo previsto en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y las modificaciones sobre dicha documentación técnica recibidas en fechas 23 de marzo de 2017 y 19 de octubre de 2018.  
  
Segundo  
1) El perímetro de explotación entre los vértices 1-7 respetará el frente montañoso actual existente en ese entorno, que va de la cota 150 a la 140 y, en consecuencia, modificará los planos de explotación y restauración, manteniendo en esos vértices la topografía actual. El órgano sustantivo deberá garantizar, antes de la autorización del proyecto, que el promotor ha procedido a esta modificación.  
2) La actividad se desarrollará exclusivamente en horario diurno adoptando. No obstante, para las actividades extractivas y de trituración o machaqueo, si bien las actividades susceptibles de generar ruidos y vibraciones quedarán restringidas a la franja horaria comprendida en el siguiente rango: de lunes a viernes, excepto festivos, desde las 8.00 h hasta las 14.00 h y desde las 16.00 h hasta las 18.00 h.  
3) La viabilidad ambiental de la actividad queda supeditada a la verificación de la suficiencia de las medidas protectoras y correctoras propuestas y en especial a la comprobación de la reducción de las molestias a la población al menos a los niveles máximos establecidos en la legislación vigente en materia de vibraciones, ruidos y contaminación atmosférica de acuerdo con los siguientes criterios:  
3.1) Naturaleza de las mediciones y situación de los puntos de medición:  
Las mediciones serán in situ y se realizarán al menos en los siguientes puntos:  
- 5 puntos distribuidos alrededor del perímetro extractivo de la cantera.  
- En el núcleo de L'Atzúbia: La guardería, la casa distante 342 metros del punto 3 (del estudio acústico de 2013), y el Ayuntamiento.  
- Vivienda ubicada en la parcela 458 del polígono 1 del término municipal de Pego.  
A estas mediciones podrán acudir un representante de la empresa, un técnico del órgano sustantivo, un técnico del Ayuntamiento de Pego, un representante del Ayuntamiento de L'Atzúbia y un representante de la asociación Gelibre.  
La medición y la interpretación de los resultados será realizada por una OCA ajustándose a lo previsto en el Decreto 1367/2007, de 19 de octubre por el que se desarrolla la Ley 37/2003, de 17 de noviembre, de ruido, en lo referente a la zonificación acústica, objetivos de calidad y emisiones acústicas.  
3.2) El desarrollo de la actividad cumplirá los siguientes objetivos de calidad, de acuerdo con la legislación sectorial vigente:  
3.2.1) Los valores del índice de vibraciones Law, serán evaluados conforme a los procedimientos establecidos en el anexo IV del Real decreto 1367/2007, de 19 de octubre, por el que se desarrolla la ley 37/ 2003, de 17 de noviembre de ruido, en lo referente a la zonificación acústica, objetivos de calidad y emisiones acústicas y cumplirán los siguientes parámetros:  
a) En relación con las vibraciones estacionarias que incluirán las labores diarias y habituales de la actividad (todas excepto las voladuras).  
Ninguno de los valores del índice medido in situ superará los siguientes valores:  
  
Uso del edificio Índice de vibración Law  
Vivienda o uso residencial 75  
Hospitalario 72  
Educativo o cultural 72  
  
  
b) Vibraciones transitorias considerando como tales las voladuras.  
Los niveles establecidos en el apartado a podrán superarse para el conjunto de voladuras efectuadas en 6 meses, de acuerdo con el procedimiento siguiente:  
b.1) Las voladuras se efectuarán, en todo caso, en horario diurno reducido establecido para las actividades ruidosas (ver condicionante de horario).  
b.2) Ninguna voladura superará los 5dB en relación con los niveles límite del apartado a, es decir:  
  
Uso del edificio Índice de vibración Law  
Vivienda o uso residencial Inferior o igual a 80  
Hospitalario Inferior o igual a 77  
Educativo o cultural Inferior o igual a 77  
  
  
b.3) El conjunto de superaciones de las voladuras del semestre será, en todo caso, inferior a 9 dB. A estos efectos cada voladura cuyo exceso sea inferior a 3 dB se contabilizará como 1dB y aquella voladura cuyo exceso esté entre los 3-5 dB se contabilizará como 3 dB.  
3.2.2) El cumplimento de los niveles sonoros distinguirá entre los niveles sonoros generados por las actividades habituales y continuas y las voladuras.  
- Las actividades habituales deberán cumplir en todo caso los niveles sonoros del ambiente exterior establecidos en la tabla 1 del anexo I de la, Ley 7/2002.  
- De acuerdo disposición adicional primera punto 3 de la Ley 7/2002, se permite excepcional y exclusivamente para el intervalo de la voladura un nivel máximo de recepción externo incrementado en 45 dB en relación con lo establecido en la tabla 1 del anexo II, teniendo en cuenta la duración y frecuencia de las voladuras.  
3.2.3) Los valores límite de emisión serán los que se establezcan en la correspondiente autorización administrativa de emisiones a la atmósfera.  
3.3) La verificación del cumplimiento de las molestias a la población y la consiguiente determinación de la continuidad o cierre de la actividad se realizará de acuerdo con el programa de seguimiento y control que se detalla en el punto 7 del apartado segundo de la parte dispositiva de esta resolución.  
4) Como medida protectora adicional para evitar impactos sobre la población de L'Atzúbia, previamente a la preparación de la voladura, se deberá comprobar cuál es la dirección del viento. En caso de que este tenga una dirección y sentido hacia el núcleo urbano, no podrá realizarse la voladura, puesto que generaría mayores molestias a la población. En el informe del programa de vigilancia ambiental sobre la voladura se dejara constancia expresa de la magnitud y dirección de viento, junto a las mediciones de las voladuras realizadas.  
5) El promotor obtendrá la prórroga o una nueva autorización administrativa de emisiones a la atmósfera, en función de lo que determine el órgano competente (servicio de acuerdo con lo que determine el órgano competente Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural). El titular de la instalación deberá mantener actualizado un libro de control de las mediciones de emisiones a la atmósfera y un autocontrol de la caída de presión del filtro de mangas que deberán figurar reseñados en un registro propio. Ambos documentos deberán ser accesibles para los técnicos del órgano sustantivo, los Ayuntamientos de Pego y L'Atzúbia y los representantes de la asociación Gelibre.  
6. Respecto de la integración paisajística:  
6.1) El estudio de integración paisajística deberá someterse a participación pública. El resultado de dicha participación pública se plasmará, en su caso, en la concreción de nuevas medidas de integración paisajística, de las que se dará traslado al promotor para su inclusión en el proyecto definitivo y al órgano ambiental para su conocimiento, a los efectos oportunos. El órgano sustantivo velará por el cumplimiento de estas medidas adicionales.  
6.2) Respecto del impacto paisajístico, el órgano sustantivo deberá garantizar que se establecen dos pantallas vegetales, entre los vértices 1, 2 y 52-56 en el lado oeste y entre los vértices 19-25, en el lado este. Dicha pantalla vegetal deberá documentarse con rigor técnico, de manera que pueda ser ejecutada por persona independiente a quien la redactó. Deberá indicarse número de especies, tipo, tamaño, número, procedencia, modo de colocación, cuidados requeridos, riegos (?).  
Se rectificará el perímetro de explotación de acuerdo con el condicionante 1 anterior.  
7. Programa de seguimiento y control.  
7.1) El plan de seguimiento y control se dividirá en dos etapas:  
1ª Etapa del plan de seguimiento y control que abarca los seis primeros meses tras la puesta en marcha de la actividad (período mínimo establecido para la valoración de las vibraciones de las voladuras cuando individualmente no sobrepasen los 5dB).  
El objeto fundamental es verificar, con medidas reales, que las medidas protectoras y correctoras establecidas y aplicadas por el promotor son suficientes para reducir las molestias a la población por debajo de los límites establecidos en la legislación vigente en materia de ruidos, vibraciones y contaminación atmosférica.  
En esta primera etapa de seis meses se procederá del siguiente modo:  
a) Se realizará mediciones de ruidos y vibraciones generados en todas y cada una de las voladuras.  
b) Medición de ruido y vibraciones de las actividades habituales con una periodicidad mensual. La primera medición se realizará dentro de los diez primeros días tras el inicio de la actividad.  
Dichas mediciones se realizaran en las condiciones mas desfavorables no solo en relación con las fases del ruido de la actividad sino también en relación con el medio receptor (puntos de control indicados anteriormente) es decir cuando el viento sople de este a oeste.  
c) En el plazo de 1 mes del inicio de la actividad se realizará también las mediciones de emisiones a la atmósfera y se presentará, ante el órgano competente, un certificado de cumplimiento de la normativa vigente en materia de protección del medio ambiente atmosférico y del condicionado de la autorización.  
d) En el plazo máximo de cinco días contados a partir del día siguiente de las mediciones de los apartados a y b) el promotor presentará al órgano sustantivo los resultados de las mediciones y su valoración para que el órgano sustantivo pueda determinar la continuidad o el cierre de la actividad, en función del cumplimiento o incumplimiento de los límites establecidos.  
El incumplimiento de los niveles establecidos de vibraciones, ruidos o emisiones a la atmósfera, implica que el desarrollo de la actividad extractiva es incompatible con el uso residencial del entorno y por tanto inaceptable desde el punto de vista ambiental.  
e) Para el resto de parámetros se aplicará el plan de vigilancia y control establecido para la segunda etapa.  
2ª etapa del plan de seguimiento y control.   
Si la valoración de los controles de la 1ª etapa del plan de seguimiento y control determina que el desarrollo de la actividad es viable desde el punto de vista ambiental, se podrá dar continuidad a la misma aplicando la segunda etapa del plan de seguimiento y control.  
Su finalidad es vigilar y comprobar, tanto en la fase de funcionamiento como en la de abandono, la severidad y distribución de los impactos negativos previstos sobre los elementos del medio considerado y verificar el mantenimiento de las medidas protectoras y correctoras que se han demostrado eficaces en la 1ª etapa, pero también, y especialmente, controlar impactos negativos no previstos en el apartado de identificación, caracterización y valoración de impactos, para asegurar así, la toma y el desarrollo de nuevas medidas correctoras.  
El plan de seguimiento y control incluye el seguimiento de los siguientes elementos del medio: atmósfera, aguas superficiales, suelo, vegetación, fauna, paisaje y condiciones de sosiego de la población afectada.  
7.2) El calendario de controles establecido en el estudio de impacto ambiental (expuesto en el apartado de consideraciones ambientales de la parte dispositiva de esta resolución) se completará con la periodicidad establecida en el cuerpo de esta declaración de impacto ambiental para los parámetros detallados y con la frecuencia establecida, esto es:  
a) Control del viento; cada vez que se realice una voladura.  
b) Control de vibraciones: cada vez que se realice una voladura.  
c) Control de niveles acústicos generados por la actividad: se realizarán controles acústicos de todas y cada una de las voladuras y para el resto de acciones de desarrollo de la actividad la periodicidad será mensual en la 1ª etapa y semestral en la 2ª etapa.  
7.3) El calendario que contempla el plan de seguimiento y control deberá modificarse, de modo que el control de los procesos erosivos e inestabilidades en las zonas restauradas, se realicen con una frecuencia bianual, cada seis meses, frente a la anual establecida.  
7.4) El plan de seguimiento y control incluirá el seguimiento de la aceptación social de la actividad en el núcleo de L'Atzúbia, con una periodicidad semestral, de forma que se pueda evaluar la evolución de la percepción de la población acerca de la eficiencia de las medidas protectoras y correctoras.  
7.5) El informe técnico (previsto en el plan de seguimiento y control) donde se recogerán las posibles incidencias medioambientales, el grado de cumplimiento o eficacia de las medidas protectoras y correctoras adoptadas, la exactitud y corrección del estudio de impacto ambiental, así como el perfeccionamiento y adaptación del plan de restauración integral, deberá redactarse mensualmente, frente a la frecuencia anual que se establece. Este informe incluirá un listado de comprobación de todas las medidas previstas. El promotor dará traslado en el plazo de 10 días hábiles desde su realización al órgano sustantivo. El órgano sustantivo, que debe realizar el seguimiento de esta declaración de impacto ambiental, analizará el contenido reflejado en dicho informe y valorará la adecuación de la explotación-restauración a lo establecido en el estudio de impacto ambiental, plan de restauración integral y esta resolución.  
7.6) El programa de vigilancia ambiental y el listado de comprobación se harán públicos en la sede electrónica del órgano sustantivo. El órgano sustantivo dará traslado del listado de comprobación a los Ayuntamientos de L'Atzúbia y Pego y a la «Associació per a la protecció medioambiental de L'Atzúbia Gelibre». Por su parte, el órgano ambiental podrá recabar información y realizar las comprobaciones que considere necesarias para verificar el cumplimiento del estudio de impacto ambiental y de la declaración de impacto ambiental.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
Quinto  
La presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios, si una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de 4 años, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
  
València, 25 de enero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 16 de abril de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML