Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5359, del 03-10-2006 (2006/11065)

Resolució de 19 de setembre de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5359

Data del DOGV
:   03-10-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/11065

CVE


Data del document
:   19-09-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 19 de setembre de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/11065]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 022/04-AIA Puçol, 038/04-AIA Rocafort, 056/04-AIA Castelló, 229/04-AIA La Nucia, 233/04-AIA Genovés, 248/04-AIA Riola i 250/04-AIA Moncofa, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 19 de setembre de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 022/2004-AIA  
Títol: Pla parcial de millora del sector 6 del PGOU de Puçol (València)   
Promotor: Ajuntament de Puçol, empresa municipal Gespul SA  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: Terme municipal de Puçol, València  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Els terrenys inclosos en el Pla parcial de millora del sector 6 de Puçol es troben actualment classificats en el PGOU vigent de Puçol com urbanitzable no programat d'ús residencial habitatge-protegit (superfície total 30.503,00 m²) i la resta com a vials de la xarxa primària i sòl no urbanitzable (7.936,23 m²). L'objecte del Pla parcial és la modificació d'aquesta classificació, creant un nou sector de 38.439,23 m² de sòl urbanitzable d'ús residencial, on s'inclouen els vials de la xarxa primària.  
Així la modificació del PGOU proposada pel Pla parcial consisteix en la redelimitació del sector i la modificació de la xarxa viària primària. La justificació d'aquesta redelimitació és la següent:  
. Queda una franja de terreny sense definició i una part de la ronda prevista pel PGOU, que si no s'inclou en una redelimitació del sector 6, sempre serà un sobrant de difícil execució. Per tant es proposa que tot aquest terreny passe a ser del sector 6 amb l'objecte de millorar l'ordenació establida en el PGOU.  
. La modificació de la xarxa primària viària consisteix en la inclusió de l'avinguda de Catalunya entre la Ronda i el carrer Muntanya Negra, justificant-se amb la connexió d'aquest tram amb el carrer Muntanya Negra i el vial B3 (ronda de circumval·lació oest) que són xarxa primària, formant d'aquesta manera un triangle en l'interior del qual es troba l'equipament municipal.  
. Finalment la utilització dels 20 m d'amplària necessària del camí ramader assagador de Sagunt, com a vial de la xarxa primària sense aprofitament, seguint amb la funció que desenvolupa actualment, sense alterar ni condicionar la utilització de la sendera per al seu fi.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'actuació proposada es localitza en la part nord del nucli urbà de Puçol. Els límits més destacats de l'actuació comprenen els punts següents:  
. Al nord: Eix de la ronda nord separadora del sòl urbanitzable amb sòl no urbanitzable. Es tracta d'una zona sense urbanitzar, ocupada per camps de cultiu de cítrics i el paratge conegut com camí dels Molins.  
. Al sud: Línia sensiblement paral·lela a 16 metres de l'alineació existent en Av. Catalunya.  
. A l'oest: Vora exterior de la ronda oest, que afronta amb sòl no urbanitzable amb protecció (horta).  
. A l'est: Límit amb terrenys del sector 7 terciari.  
Planejament vigent i proposat  
El planejament urbanístic vigent en el municipi de Puçol és el Pla general d'ordenació urbana que va ser aprovat definitivament el 28 de juny de 1995.   
Segons es desprén de l'estudi d'impacte ambiental, el Pla parcial reclassifica una xicoteta part del seu àmbit d'actuació (aproximadament 2.000 m²) de sòl no urbanitzable sense cap protecció especial (comú), que no estava inclosa en el sector 6 del vigent PGOU (superfície total 30.503,00 m²) ni en la ronda general per la part oest del nucli urbà i altres vials prevists per tal PGOU (resta de superfície, aproximadament 5.936,23 m²).  
Zonificació del sector i usos  
En la superfície total del sector, d'acord al Pla parcial, es realitzarà la següent assignació d'usos:  
. Xarxa primària: 9.431,93 m²  
. Zona residencial: 14.062,50 m²  
. Zones verdes: 3.045,77 m²  
. Equipaments: 4.061,02 m²  
. Xarxa viària: 14.944,80 m²  
L'ús global o preferent del sector és residencial, de densitat mitjana. Els usos i condicions de l'edificació en el sector vindran regulats per l'article 8.2 Nucli Nou de les normes urbanístiques del PGOU amb les excepcions següents:  
. Serà obligat disposar d'una plaça d'aparcament per habitatge.  
. L'edificabilitat és la prevista en el Pla parcial: 1,44 m²/m².  
. Es permet l'edificació aïllada en parcel·la tant unifamiliar com plurifamiliar. En aquest cas, no s'aplicarà la profunditat màxima edificable i les distàncies mínimes a límits de l'edificació seran de 3 m en tots els casos, i no es permetran edificacions adossades a mitgera a excepció de les rampes d'accés a garatges.  
Per a esmenar les deficiències que s'havien posat de manifest per aquesta Direcció General al tractament del camí ramader denominat assagador de Sagunt, el promotor redacta un annex al Pla parcial del sector, que és aprovat per acord plenari de data 31 de gener de 2005. Entre altres modificacions, es revisa l'assignació de superfícies i l'edificabilitat del sector:  
. Xarxa primària sense aprofitament (camí ramader) 2.084,98 m²  
. Zona residencial: 14.611,77 m²  
. Zones verdes: 3.817,20 m²  
. Equipaments: 5.089,60 m²  
. Xarxa viària: 12.835.69 m²  
L'edificabilitat prevista passa a ser de: 1,74 m²/m², per a mantenir el nombre d'habitatges previst inicialment en el sector: 181 habitatges.  
En el Pla parcial també es justifica la desafecció de la reserva per a habitatges de protecció previstes, a causa del nombre d'habitatges de promoció pública realitzats a Puçol per l'empresa municipal Gespul SA i a causa del decreixement de l'habitatge protegit a la Comunitat Valenciana. Aquest aspecte no apareix en l'annex al pla mencionat.  
Subministrament d'aigua potable  
Pel que fa al proveïment d'aigua potable, aquest es realitzarà a través d'una xarxa mallada amb canonada de polietilé de diversos diàmetres:  
. La connexió es realitzarà en ronda existent al sud del polígon i en l'Av. Catalunya una amb (160 i l'altra (110 respectivament.  
. Carrer 1 i 2: Canonada (110 a un costat i a l'altre de la calçada (100 m .100 m) amb entroncament a canonada (110 d'Av. Catalunya (260 m) i canonada (160 de ronda nord (360 m).  
. Carrer 3: Canonada (110 a un costat i a l'altre de la calçada (100 m .100 m) amb entroncament d'idèntica manera que el carrer 1 i 2.  
. Carrer 4: Canonada (110 pel costat oest de la calçada (100m) amb entroncament de la mateixa forma que els carrers 1 i2.  
. Atzucat 1,2,3 i 4: Circuit a un costat i a l'altre del vial (110 (88 m) amb entroncament atzucat 1 i 3 a Av. Catalunya i els atzucats 2 i 4 a ronda Nord.  
. Ronda oest: Canonada (160 (200 m) amb entroncament a connexió amb canonada existent i continuació per ronda nord.  
. Hidrants: Es disposaran 2 hidrants contra incendis, un en la ronda nord i un altre en el carrer Muntanya Negra, separats aproximadament 250 m. Aquests hidrants aniran proveïts de protecció mecànica i antivandàlica. D'aquesta manera qualsevol construcció projectada dins de la UE disposarà del corresponent servei contra incendi.  
La velocitat màxima admissible de l'aigua en les conduccions serà d'1,50 m/seg admetent-se velocitats superiors en els trams curts i secundaris.  
Els passos de canonada sota calçada es protegiran amb tub de formigó vibrat i posterior farciment de formigó en massa H-175.  
Xarxa de sanejament  
En l'actualitat en la zona que s'ha d'urbanitzar no hi ha cap tipus de xarxa de sanejament, a excepció de les séquies de reg que confereixen un sistema especial de transport d'aigua en la comarca i amb canonada (30 que circula sensiblement per l'eix de l'Av. Catalunya.  
La xarxa de sanejament que s'ha d'executar és separativa, és a dir, recull les aigües de pluja i les aigües residuals en conduccions independents i les condueix fins a altres dos col·lectors, on dictamine l'Ajuntament. El diàmetre mínim de canonada que s'ha d'emprar serà de 250 mm per a les connexions d'albellons i connexions a parcel·les.  
En l'informe aclaridor de l'Ajuntament de Puçol de data 21 de juliol de 2004 s'afirma que la xarxa de clavegueram no discorre per la part del sector a reclassificar.  
Alternatives  
Únicament s'analitza com a alternativa en l'estudi d'impacte ambiental el manteniment com a sòl no urbanitzable de la parcel·la d'aproximadament 2.000 m² que es proposa reclassificar. Cal destacar que s'assegura que la zona intersticial que es pretén reclassificar es troba totalment delimitada per sòl urbanitzable, i s'argumenta basant-se en aquesta situació la necessitat de reclassificació dels terrenys a urbanitzables, a fi d'evitar la degradació del sòl actualment agrícola pel creixement urbanístic previsible.  
Tramitació administrativa  
Segons certificat de l'Ajuntament de Puçol, en sessió extraordinària del seu Ple de data 21 de juliol de 2003, s'aprova provisionalment la documentació d'esmena de deficiències del Pla parcial de millora del sector 6, presentada en data 6 de març de 2003 per l'empresa municipal GESPUL, SA, consistent en els annexos I, II, III, normes urbanístiques i plans numerats de l'1 al 9, que substitueixen als del mateix nom que van ser aprovats en data 26 d'abril de 2002.  
En data de 7 d'agost de 2003, l'Ajuntament de Puçol remet al Servei de Programació i Avaluació d'Impacte Ambiental, l'estudi d'impacte ambiental del Pla parcial de millora del sector 6 del Pla general de Puçol, una vegada esmenades les deficiències apreciades per la Comissió Territorial d'Urbanisme de data 30 de juliol de 2002.  
En data de 27 de febrer de 2004, l'Ajuntament de Puçol remet al Servei de Programació i Avaluació d'Impacte Ambiental, el Pla parcial de millora del sector 6 del Pla general ordenació urbana de Puçol una vegada esmenades les deficiències apreciades per la Comissió Territorial d'Urbanisme de data 30 de juliol de 2002.  
En data de 8 de març de 2004 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge, dirigit al director general de Gestió del Medi Natural, l'estudi d'impacte ambiental i el Pla parcial de millora del sector 6 del municipi de Puçol remés per la Direcció General d'Habitatge i Projectes Urbans, incoant-se el corresponent expedient per a la seua tramitació.  
Per a esmenar les deficiències que s'havien posat de manifest per aquesta Direcció General al tractament del camí ramader denominat assagador de Sagunt, el promotor redacta un annex al Pla parcial del sector, que és aprovat per acord plenari de data 31 de gener de 2005.  
Informació pública  
Segons certificat de data 26 de maig de 2003 del secretari de l'Ajuntament de Puçol, la nova documentació complementària del Pla parcial del sector 6 del Pla general de Puçol i l'estudi d'impacte ambiental corresponent a l'àrea redelimitada d'aquest sector han sigut sotmesos a informació pública mitjançant una Resolució de l'Alcaldia núm. 584/2003 de data de 7 de març de 2003, junt amb l'expedient que s'instrueix a aquest efecte, durant el termini de 20 dies hàbils comptats des del 3 al 28 d'abril ambdós inclusivament, havent-se inserit el corresponent anunci en el DOGV núm. 4.469 de 28 de març de 2003, així com en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament i en el diari Levante de data 2 d'abril de 2003, havent-se cursat avís als titulars cadastrals de drets afectats per l'actuació proposada.  
Resum d'al·legacions  
Durant el termini d'informació pública es va presentar una al·legació pel Sr. Francisco José Rueda Pajarón. Aquesta al·legació proposa l'ampliació de l'àmbit del sector, ja que sol·licita la redelimitació d'aquest incorporant una parcel·la de la seua propietat destinada a vial. Aquesta al·legació no té caràcter ambiental.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 8 de juny de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural sol·licita a l'Ajuntament de Puçol que esmene la documentació entregada tenint en compte el camí ramader existent en el sector, a més de descriure el sistema de clavegueram, el mecanisme de gestió dels residus, les mesures correctores i el Programa de vigilància ambiental.   
En data 30 de setembre de 2004, la Direcció General de Gestió del Medi Natural informa l'Ajuntament de Puçol sobre els següents aspectes que hauran de ser ampliats i/o justificats abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental:  
. Pla original del PGOU de 1995 en el que figuren els límits de l'àrea classificada en el seu dia com a urbanitzable. Determinació de l'ús a què es destinava.  
. Pla de classificació del sòl en l'àmbit objecte de modificació.  
. Sistemes de protecció a fi d'evitar la contaminació del medi hídric.  
. Document que justifique que la informació pública es va anunciar mitjançant edicte publicat en un diari d'informació general editat a la Comunitat Valenciana.  
. Respecte al camí ramader denominat assagador de Sagunt o del Vall de Jesús, el Pla parcial haurà de donar-li un tractament adequat en relació amb l'ordenació proposada del sector, i s'ha de solucionar la integració d'aquesta per raó de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.  
. Certificació de l'entitat de Sanejament que acredite la capacitat suficient per a tractar les aigües residuals.  
. Mecanismes de gestió dels diversos tipus de residus de la fase d'obres i dels resultants de l'exercici de l'activitat del sector. Viabilitat de la gestió i recollida selectiva dels residus d'acord amb el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.  
. Establiment en el Programa de vigilància ambiental de mètodes de control, freqüència i llindars que s'han d'aplicar en el seguiment de les mesures protectores i correctores durant les fases de construcció i funcionament.  
En data 17 de gener de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural requereix a l'Ajuntament de Puçol l'al·legació presentada pel Sr. Francisco José Rueda Pajarón durant el període d'informació pública, així com l'informe de contestació a aquesta realitzat per l'Ajuntament.  
Aquests oficis són contestats per l'Ajuntament de Puçol en les dates següents:  
. En data 21 de juliol de 2004 l'Ajuntament de Puçol remet informe aclaridor de contestació a l'ofici de data 8 de juny de 2004. En aquest informe s'indica que:  
. L'estudi d'impacte ambiental es refereix únicament a la zona del sector que s'ha ampliat (aproximadament 2.000 m² classificats actualment com a no urbanitzable), que es troba entre el sector 6 i la ronda oest, i que es destinarà a equipament educatiu-cultural.  
. Per l'esmentada zona no discorre cap camí ramader, encara que sí dins del sector i que el traçat d'aquest està previst en el Pla general vigent.  
. No es descriu la xarxa de clavegueram, ja que no discorre per l'àmbit descrit d'estudi, no obstant això, s'indica que en l'avantprojecte d'urbanització del sector, apartat C.1.3.2, es descriu aquesta.  
. Pel que fa a la gestió dels residus, les mesures protectores i correctores previstes i el Programa de vigilància ambiental, no s'afig cap informació respecte a la ja inclosa en l'estudi d'impacte  
. En data 5 de gener de 2005 l'Ajuntament de Puçol remet la documentació següent:  
. Pla original de classificació del sòl del Pla general de 1995, corresponent a l'àmbit objecte de modificació, en què figuren els límits de l'àrea classificada com a urbanitzable del sector 6. En aquest pla s'observa que aquest àmbit correspon a sòl no urbanitzable, encara que no s'aprecia clarament si està qualificat com a comú o protecció horta.  
. Certificat que acredita la informació pública.  
. Certificat de l'entitat de sanejament EPSAR.  
. En data 7 de febrer de 2005 l'Ajuntament de Puçol remet l'al·legació presentada pel Sr. Francisco José Rueda Pajarón, així com l'informe de contestació a la mateixa realitzat per l'Ajuntament. L'esmentada al·legació no té caràcter ambiental.  
. En data 25 de febrer de 2005 l'Ajuntament de Puçol remet la següent documentació en contestació a l'ofici de data 7 d'octubre de 2004:  
. Informe aclaridor de la tècnic redactora de l'estudi d'impacte ambiental relatiu als apartats 3r, 7é i 8é de l'ofici. En aquest informe s'insisteix en el fet que l'estudi d'impacte ambiental es limita únicament a la zona reclassificada de 2.000 m² de superfície, pel fet que la resta de l'àmbit del sector (36.418 m²) ja es trobava dissenyat en el vigent Pla general i ja comptava amb declaració d'impacte ambiental. Quant als mecanismes de protecció per a evitar la contaminació del medi hídric, es descriu la xarxa de clavegueram com una xarxa separativa, dimensionada tenint en compte el nombre màxim d'habitatges estimat, i es reitera que en l'apartat C.1.3.2 de l'avantprojecte d'urbanització del sector es descriu aquesta. Pel que fa als mecanismes de gestió dels diversos tipus de residus, es reitera la informació inclosa en l'estudi d'impacte, considerant que la zona reclassificada s'integrarà en un àmbit major de gestió, el sector 6 ja avaluat ambientalment. També s'indica que tots els residus generats hauran de gestionar-se, segons la seua naturalesa i característiques, d'acord amb la legislació vigent, és a dir en el cas de residus urbans o assimilables a urbans, s'utilitzaran els mateixos canals de gestió implantats actualment en la població. Per la seua banda, els residus generats en obra es gestionaran conforme les obligacions que estableix la legislació vigent (possiblement mitjançant l'eliminació d'aquests en un abocador controlat). Quant a l'establiment del Programa de vigilància ambiental, tan sols es remet novament a l'estudi d'impacte, i es concreta que durant la fase de desenvolupament del pla, els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals i de la legislació sectorial d'aplicació vigent s'incorporaran al preceptiu projecte d'urbanització i es valoraran i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del seu compliment.   
. Annex de modificació al Pla parcial del sector, aprovat per acord plenari de data 31 de gener de 2005, per a esmenar les deficiències referides al tractament del camí ramader denominat assagador de Sagunt. En aquest annex es realitzen canvis a la memòria inicial del Pla parcial i a l'escrit de modificacions presentat per Gespul, SA, el 6 de març de 2003, que es fonamenten en la consideració de l'amplària necessària de 20 m del camí ramader com a xarxa primària sense aprofitament, justificant que no altera ni condiciona en absolut la utilització de la sendera per al seu fi, per raó de la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Aquesta consideració modifica la superfície computable (ara 36.354,25 m²), ja que a la superfície total (38.439,20 m²) cal descomptar-li el referit camí ramader (2.084,98 m²), per la qual cosa no serà necessari diferenciar les xarxes viàries entre primàries i secundàries. També es modifica per tant l'edificabilitat prevista en el Pla parcial, que passa a ser d'1,74 m²/m², però mantenint-se el nombre d'habitatges inicial.  
Informes sectorials  
Informe de camins ramaders  
L'expedient inclou informe favorable amb condicionat, de data 3 de juny de 2005, de la Unitat de camins ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de València, respecte del Pla parcial del sector 6 del municipi de Puçol junt amb la documentació addicional presentada pel mateix Ajuntament, en relació al tractament del camí ramader assagador de Sagunt al Puig o els Valls de Jesús afectat pel procediment urbanístic del sector 6. En aquest informe s'exposa que la promoció d'un Pla parcial que afecte el domini públic d'un camí ramader és d'aplicació el que disposa l'article 12 de la vigent Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders; per a la qual cosa, i als efectes del document de planejament hauria de tenir idèntics efectes als de la seua delimitació, podent-se desafectar els sobrants alienables si així ho disposa la classificació d'aquest, d'acord amb allò que s'ha preceptuat per la Llei 4/2003, de 10 d'abril, de patrimoni de la Generalitat Valenciana.  
No obstant això, i en aplicació del que disposa a aquest efecte en l'article 17, apartat f), de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, reguladora de l'activitat urbanística, el camí ramader afectat pot ser perfectament assimilat als espais lliures de la xarxa primària estructural, amb independència dels terrenys dedicats als usos dotacionales públics als que obliga la normativa urbanística, i deixant al marge altres afeccions viàries existents com camins agrícoles o carreteres.  
Per tot això, i considerant que l'assagador de Sagunt al Puig o els Valls de Jesús va ser legalment classificat segons CAPA, de data 27 d'abril de 1988, amb una amplària legal de 37,50 m (necessaris 20,00 m) . i s'ha d'haver-se tingut en compte en l'esmentat acte administratiu tots els seus antecedents històrics . i sense que existisca constància de la presentació en el seu dia cap d'al·legació en la manera prevista en la legislació vigent en aquell moment.  
Vista la proposta presentada per la mercantil GESPUL, SA: es constata l'adequat tractament del camí ramader classificat .assagador de Sagunt al Puig o els Valls de Jesús. junt amb la compensació patrimonial del sobrant alienable d'aquest que a posteriori hauria d'explicitar-se .mitjançant document públic. la necessària subrogació de l'Ajuntament per al seu manteniment .mitjançant un acord del Ple, per exemple. amb la senyalització preceptiva de camins ramaders que s'indica a continuació:  
. Segons Resolució de 26 d'abril de 1988 de la Direcció General de Producció Agrària, per la qual s'estableixen les normes per a la senyalització dels camins ramaders (senyals de primer ordre, tipus cartells), de la manera següent:  
1. Material: qualsevol que garantisca l'adequada conservació i rigidesa d'aquest.  
2. Dimensions: 350 X 500 mm, amb un marge del 10% en cada dimensió.  
3. Alçària des de terra: entre 1,50 i 2,50 m.  
4. Colors: lletres negres sobre fons blanc, barrat de prohibició en roig.  
5. Lletres: 6 centímetres d'alçària i 1 centímetre de grossor, recomanant-se el tipus lletra Helvètica .Light'Condensed.  
. Segons la Llei 3/95 de camins ramaders .article núm. 16.1. Les comunicacions rurals i, en particular, el desplaçament de vehicles i maquinària agrícola hauran de respectar la prioritat del pas dels ramaders, evitant la desviació d'aquests o la interrupció prolongada de la seua marxa. Amb caràcter excepcional i per a ús específic i concret, les comunitats autònomes podran autoritzar la circulació de vehicles motoritzats que no siguen de caràcter agrícola, quedant exclosos els camins ramaders en el moment de transitar el ramat i aquells altres que revisten interés ecològic i cultural.  
En aquest cas es podrà emprar el senyal de prohibició (R-100), amb la inscripció EXCEPTE VEHICLES AGRÍCOLES I AUTORITZATS (segons l'article 16.1 de la Llei 3/95)  
. Segons el reglament general de circulació .article núm. 66.2. les canals o passos de bestiar de caràcter general s'assenyalaran per mitjà de plafons complementaris amb la inscripció CANAL, que es col·locarà davall del senyal PAS D'ANIMALS DOMÈSTICS (P-23), recollida en l'article núm. 149 d'aquest reglament, amb el seu pla corresponent perpendicular a la direcció de la circulació i al costat dret d'aquesta de manera fàcilment visible per als conductors dels vehicles afectats.  
L'esmentada senyalització haurà de ser complementada amb els corresponents senyals de limitació de velocitat.  
Informe de l'entitat de sanejament  
L'entitat de sanejament EPSAR acredita la capacitat suficient per a tractar aigües residuals. En aquest Informe s'afirma que l'EDAR de l'Horta Nord de la Pobla de Farnals, que dóna servei a aquest municipi, està dissenyada per a tractar 18.000 m³/dia, però que la mitjana de l'any en curs és de 27.345 m³/dia. També s'indica que hi ha un projecte de construcció d'una nova depuradora, pel qual s'incrementa la capacitat de tractament fins a 30.000 m³/dia. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 115,8 m³/dia. Finalment es conclou que en el cas que l'urbanitzador decidisca sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic, l'entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en l'esmentada EDAR de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector 6 residencial de Puçol si es compleixen una sèrie de condicionants, entre els quals destaca que l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament. A aquests efectes l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una mitjalluna que permeta la desconnexió de l'abocament.  
Afeccions legals  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.  
Únicament cal ressenyar la presència en el terme de Puçol de part del paratge natural de la marjal dels Moros, el qual és al seu torn LIC, ZEPA i zona humida catalogada. Aquest espai es troba a una distància aproximada d'1,7 km de l'àrea d'actuació, però l'existència de séquies pròximes a l'àrea d'actuació que es dirigeixen cap a l'esmentada marjal determina que hagen de tenir-se en compte certes precaucions.   
Tampoc hi ha rambles ni llits d'aigua, regulats pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
Cal destacar que per la zona central de l'àmbit del sector 6, encara que no en la parcel·la que s'estudia la seua reclassificació, discorre el camí ramader denominat assagador de Sagunt al Puig o els Valls de Jesús.   
Els camins ramaders queden regulats, en tot l'estat espanyol, per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders (BOE núm. 71, 24/03/1995). Amb anterioritat la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana ja protegia genèricament tots els camins ramaders presents en el territori.  
En els camins ramaders s'haurà d'assegurar el manteniment de la integritat superficial d'aquests camins, la idoneïtat dels itineraris i dels traçats, junt amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
Com s'ha exposat anteriorment, l'esmentat camí ramader ha sigut considerat en el planejament proposat, mitjançant un annex modificatiu al Pla parcial aprovat per acord plenari de data 31 de gener de 2005, com a vial seguint amb la funció que desenvolupa actualment, incloent l'amplària necessària de 20 m del camí ramader com a xarxa primària sense aprofitament. En l'expedient s'inclou informe favorable amb condicionat, de data 3 de juny de 2005, de la Unitat de camins ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de València, on es constata l'adequat tractament del camí ramader classificat, si es duen a terme una sèrie de condicionants ja mencionats.  
Consideracions ambientals  
L'actuació proposada es localitza en la part nord del nucli urbà de Puçol, confrontant amb el nucli urbà. L'àmbit de l'actuació correspon en la seua major part a sòl urbanitzable no programat ús residencial, corresponent al sector 6 del vigent PGOU del municipi de Puçol, i a vials ja prevists en tal Pla general, el qual compta amb la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
El Pla parcial proposat reclassifica aproximadament 2.000 m² de sòl no urbanitzable, que no estava inclosa en el sector 6, i que queden rodejats per la ronda general de la part oest del nucli urbà i altres vials prevists en el PGOU.  
L'àmbit del Pla parcial, incloent l'àrea que s'ha de reclassificar, està constituïda per cultius de tarongers, alguns d'ells abandonats, d'escàs valor ambiental, i no existeix en la zona valors de vegetació o fauna rellevants.  
Realitzades les consultes a la informació temàtica de la COPUT i del MAGNA de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya (IGME), es constata que la litologia present en la zona està conformada per cantells, graves, arenes i llims. Es tracta de depòsits quaternaris, concretament mantells de torrentera, d'argiles roges amb nivells de cantells.  
Després de l'anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més significatius són:  
. Es tracta de terrenys agrícoles amb capacitat agronòmica molt elevada.  
. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers presenta grau mitjà. L'adequació urbanística d'aquesta categoria de terrenys és compatible amb els usos residencials intensius i extensius, presentant limitacions per als usos industrials. Qualsevol activitat o ús en aquestes zones ha de tenir resolt el tractament controlat dels seus residus.  
. Els terrenys inclosos en el sector no tenen risc de lliscament o despreniment. Tampoc hi ha cap tipus de risc d'inundació. Pel que fa al risc d'erosió actual tot l'àmbit correspon a risc molt baix, i el d'erosió potencial a risc baix.  
Quant al paisatge afectat, els cultius de tarongers es distribueixen de manera uniforme en una superfície molt extensa, per la qual cosa es considera que la seua eliminació en la zona que s'ha de reclassificar del sector, confrontant al nucli urbà i rodejada de vials, no suposa una afecció important i evita el risc que es convertisca en una àrea degradada, ja que el difícil aprofitament en la seua nova situació pot provocar l'abandó d'aquests.  
Pel que fa a l'explotació dels recursos naturals (proveïment d'aigua potable, depuració d'aigües residuals i gestió de residus) no es preveu un increment apreciable a causa de la ubicació de l'ús dotacional en la parcel·la de 2.000 m² que es pretén requalificar en l'àmbit del sector, per la qual cosa s'hauran de solucionar en la manera prevista en el PGOU del municipi i en el Pla parcial i avantprojecte del sector. En aquest sentit cal destacar que segons l'informe de l'entitat de sanejament EPSAR, és viable el tractament en l'esmentada EDAR de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector 6 residencial de Puçol (cabal generat esperat de 115,8 m³/dia) si s'executa el projecte previst de construcció d'una nova depuradora per a incrementar la capacitat de tractament fins a 30.000 m³/dia, i si es compleixen els condicionants d'abocament mencionats en el certificat de l'entitat de sanejament.  
Pel que fa als jaciments arqueològics o etnogràfics, no se'n té constància de l'existència de cap en l'àmbit d'actuació, després de consultar el PGOU del municipi de Puçol, la declaració d'impacte ambiental d'aquest (on s'especifiquen els jaciments i béns inventariats en el terme municipal segons informes de les Unitats d'arqueologia i Eenologia) i després de la consulta a la cartografia temàtica de la COPUT.  
Després de l'estudi de l'àmbit afectat per l'activitat proposada es conclou que no s'afecta espais protegits, ni hàbitats o espècies de flora o fauna d'especial interés, o altres valors ambientals rellevants.   
Per tant, com a conclusió es desprén que la reclassificació dels terrenys que constitueixen una àrea residual de cultius rodejada per vials i confrontant amb el sector 6 residencial i el nucli urbà, no suposarà un perjudici important per als valors ambientals del medi.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'Òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial de millora del sector 6 de Puçol, el promotor del qual és l'Ajuntament de Puçol, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Es garantisca la construcció d'una nova depuradora o que siga ampliada l'existent, de manera que s'incremente la capacitat de tractament, ja que segons el certificat de l'entitat de sanejament EPSAR, l'EDAR de l'Horta Nord de la Pobla de Farnals que dóna servei a aquest municipi, no estava dissenyada per a tractar els cabals mitjans que es van tractar durant l'any 2004.  
Per a poder connectar amb el sistema de sanejament i depuració públic, l'abocament generat pel sector 6 haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquests efectes l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar d'una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una mitjalluna que permeta la desconnexió de l'abocament.  
En tot cas, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
2. S'hauran de complir les observacions incloses en l'informe de la Unitat de camins ramaders del Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de València per a l'adequat tractament del camí ramader classificat assagador de Sagunt al Puig o els Valls de Jesús, és a dir realitzar la compensació patrimonial del sobrant alienable de la mateixa que a posteriori haurà d'explicitar-se .mitjançant document públic. i la necessària subrogació de l'Ajuntament per al seu manteniment .mitjançant un acord del Ple . amb la senyalització preceptiva de camins ramaders ja descrita, que s'indica en la figura adjunta.  
3. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la seua gestió complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998 de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
4. S'haurà d'evitar efectuar qualsevol procés de contaminació a les séquies presents en la zona d'actuació, que puga afectar la marjal dels Moros.  
El Programa de vigilància ambiental haurà d'incloure una campanya d'anàlisi de l'aigua de les séquies que travessen o es troben confrontants al sector 6, prenent-se per a això mostres aigües amunt i avall d'aquest. Aquestes anàlisis s'efectuaran de manera mensual durant l'execució de les obres de construcció del sector i els resultats d'aquestes serviran per a establir mesures correctores encaminades a la no-contaminació de les aigües que finalment aboquen a la marjal.  
5. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Ha de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
6. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
7. Si durant l'execució del projecte es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports de manera immediata, i adoptar les mesures preventives pertinents amb vista a la protecció i conservació daquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de juny de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 038/2004-AIA  
Títol: Pla parcial i Homologació modificativa del sector Bovalar de Rocafort (València)   
Promotor: Ajuntament de Rocafort, Urbanitzador Urbanite SL  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Rocafort, València, comarca de l'Horta Nord. Paratge el Bovalar. Límits:  
Nord: c/ Gregorio Ordóñez  
Sud: prolongació del carrer Convent  
Est: c/ Dolores Ferrada; Nicolás Alonso; Constitució i Ernest Lluch  
Oest: límit del terme municipal de Godella  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objectiu de l'homologació és la incorporació al procés urbanitzador residencial d'uns terrenys situats a l'oest del terme municipal de Rocafort, al paratge denominat el Bovalar, classificats com a sòl no urbanitzable en el vigent Pla general d'ordenació urbana (PGOU), amb una superfície de l'àrea de repartiment de 144.910 m², que es proposa qualificar com a sòl urbanitzable residencial. També es pretén l'obtenció del sòl no urbanitzable dels terrenys que se situen al costat de l'av. Mossén Sorribes, que tenen la qualificació de sistemes generals d'espais lliures GEL (antiga terminologia) o xarxa primària d'espais lliures, amb una superfície de 17.585.00 m². Per tant, el total de la superfície inclosa en l'àmbit del sector és de 162.495 m².  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La programació urbanística comprén la creació de diversos àmbits de desenvolupament. En primer lloc, es tracta de construir dues tipologies diferents d'habitatges: una d'alta qualitat representada per l'habitatge unifamiliar i una altra de qualitat mitjana disposada en edificació tancada a fi de dotar Rocafort d'una àmplia oferta. Les dades generals figuren a continuació:  
Superfície de l'àrea de repartiment 162.495,00  
Superfície total del sector 144.910,00  
Superfície computable del sector 144.910,00  
IEB 0,4990  
IER 0,4990  
Edificabilitat total 72.313,86  
Nombre total d'habitatges 557,00  
Densitat (habitatges/ha) 39,00  
Nombre d'habitants 1.671,00  
Habitants/habitatge 3,00  
Xarxa primària zones verdes no computable .-  
Xarxa secundària viària computable 45.896,83  
Xarxa primària equipaments adscrita .-  
Està prevista la construcció de diverses zones verdes i enjardinades, dedicades a l'oci, gaudi, exercici esportiu i esplai de la població. En concret s'estima una superfície de 15.210,59 m², distribuïts de la manera següent:  
SJL 14.130,05 m²  
SAL 1.144,62 m²  
TOTAL 15.274,67 m²  
El PAI està constituït per una retícula de carrers perpendiculars als carrers Dolores Ferrada i Nicolás Alonso i altres que en prolongar la trama viària de la UA-13, marquen tot el sector. Tancant la vora oest del sector, i a manera de cornisa urbana, es dissenya una albereda amb zona verda de passeig i calçada de doble sentit de circulació.  
Les àmplies zones verdes se situen, una en l'entramat viari nord i una altra coincidint amb l'entrada oest de Rocafort i després de la rotonda de distribució del trànsit.  
Els carrers interiors són de 10 metres i els perimetrals:  
Prolongació c/ Nicolás Alonso: 12 metres  
Albereda perimetral: 24 metres  
Aquest entramat dóna origen a 11 illes residencials i 2 illes dotacionals.  
Les illes residencials es divideixen en 3 per a edificació tancada, i 8 per a habitatges unifamiliars de baixa densitat.  
Atesa la proximitat del sector amb les zones residencials limítrofes, es possibilita la connexió dels serveis que s'han d'implantar amb els ja existents.  
En el context de dotacions d'infraestructures d'equipaments, s'ha projectat una zona destinada al desenvolupament de l'equipament esportiu.  
Planejament vigent i proposat  
El planejament urbanístic vigent al municipi de Rocafort és el Pla general d'ordenació urbana que va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 3 de maig de 1990.  
L'àmbit d'actuació està compost per dues zones:  
Al nord, un sector de SNU que prolongaria la denominada unitat d'execució núm. 13 del PGOU de Rocafort fins al límit del terme municipal de Godella.  
A partir de l'anterior i cap al sud, un sector de SNU amb dues franges diferenciades. d'una part la franja de SNU que el PGOU de Rocafort classifica com de protecció de vora, i que es troba adossada al nucli urbà de Rocafort. D'una altra i completant la zona fins a l'actual terme municipal de Godella, una franja de SNU de protecció agrícola.  
La classificació d'ambdues té la seua conseqüència en l'abans i el després de la culminació de l'expedient de redelimitació de termes entre Rocafort i Godella. Respecte de la primera franja, aquesta ve considerada i determinada en el PGOU de Rocafort. La vora urbana occidental queda considerada com a no urbana, atesa la seua reduïda superfície, l'irregular traçat i l'escassa entitat d'aquesta, i es dóna la circumstància que aquest pla preveu la possibilitat, quan culmine l'expedient de redelimitació de termes amb Godella, d'adoptar les solucions encaminades a un tractament de vora adequat a la percepció de cornisa urbana.  
La classificació de l'altra franja de terreny és conseqüència de l'aprovació de la redelimitació de termes de Rocafort i Godella. Amb data 29 de desembre s'aprova mitjançant el Decret 363/1995, del Consell, la segregació i agregació recíproca de porcions dels termes de Rocafort i Godella. En aquest, Rocafort adquireix les porcions de sòl que ara s'inclouen com a part de l'àmbit d'actuació amb la mateixa classificació que Godella mantenia en el seu PGOU: sòl no urbanitzable de protecció agrícola.  
Pel que fa a la zona proposada com a PJL, segons el plànol del planejament vigent inclòs en l'homologació, està qualificada com a SNU per a espais lliures (parcs, jardins, zones verdes).  
L'àmbit objecte de l'homologació limita al:  
Nord: sòl urbà corresponent a la UE núm. 13 de Rocafort  
Sud: límit del terme municipal de Godella  
Est: sòl urbà corresponent al terme municipal de Rocafort, nucli consolidat  
Oest: terme municipal de Godella  
Zonificació i usos del sector  
L'ús global que s'estableix per al sector: ús residencial. Els usos incompatibles que s'estableixen per al sector són ús industrial i ús magatzem.  
En l'actuació prevista es localitzen usos residencials, terciaris, esportius i dotacionals, associats a les següents zones d'ordenació urbanística:  
. Zona RB residencial el Bovalar d'ús dominant residencial. es qualifiquen així els terrenys destinats a la construcció d'edificacions residencials amb tipologies d'edificació tancada (EDC) i unifamiliar (aïllada UFA i en filera UFH), com també els espais lliures privats associats a aquelles.  
. Zona SAD d'equipament administratiu-institucional: es qualifiquen així els terrenys destinats a albergar equipaments institucionals i dependències administratives pertanyents a la xarxa secundària d'equipaments públics.  
. Zona SRD d'equipaments esportiu recreatiu: es qualifiquen així els terrenys destinats a albergar equipaments esportiu recreatiu pertanyents a la xarxa secundària d'equipaments públics.  
Zona PQL, SAL i SJL jardins: jardins pertanyents a la xarxa primària i secundària de zones verdes públiques.  
Zona PRV/SRV xarxes viàries primària i secundària: constituïda per calçades, voreres, carril bici, àrees d'aparcament i la resta d'elements funcionals de la xarxa viària de nova planta.  
QUADRE DE SUPERFÍCIES  
SAD 5.745,87 m²sb  
SRD 5.187,40 m²sb  
SAD-2 64,00 m²sb  
TOTAL EQUIPAMENTS 10.997,27 m²sb  
SJL-1 2.958,02 m²sb  
SJL-2 5.364,71 m²sb  
SAL-1 1.144,62 m²sb  
SJL-3 1.992,18 m²sb  
SAL-2 1.239,61 m²sb  
SJL-4 2.511,45 m²sb  
TOTAL DE SJL 15.210,59 m²sb  
ILLA 1-UFA 8.250,12 m²sb  
ILLA 2-UFA 11.779,04 m²sb  
ILLA 3-UFA 5.127,79 m²sb  
ILLA 4-UFH 8.666,42 m²sb  
ILLA 5-UFH 7.577,26 m²sb  
ILLA 6-UFH 9.297,49 m²sb  
ILLA 7-UFA 7.144,59 m²sb  
ILLA 8-UFH 4.823,68 m²sb  
ILLA 9-EDC 1.164,51 m²sb  
ILLA 9-EDCp 756,88 m²sb  
ILLA 9-EDC 2.861,55 m²sb  
ILLA 9-EDCp 1.291,48 m²sb  
ILLA 9-EDC 3.036,72 m²sb  
ILLA 9-EDCp 1.027,78 m²sb  
TOTAL PARCEL·LES 72.805,31 m²sb  
XARXA VIÀRIA SJL-1 7.512,46 m²sb  
XARXA VIÀRIA SJL-2 2.495,31 m²sb  
XARXA VIÀRIA 35.889,06 m²sb  
TOTAL XARXA VIÀRIA 45.896,83 m²sb  
SUPERFÍCIE SECTOR 144.910,00 m²sb  
RP ZONA VERDA 17.585,00 m²sb  
ÀREA DE REPARTIMENT 162.495,00 m²sb  
A manera de resum, la proposta d'urbanització comprendria 162.495 m², de sòl brut d'àrea de repartiment, on la superfície d'espais lliures representa una cinquena part de la superfície total, la qual cosa segons s'afirma en l'estudi d'impacte ambiental, dóna idea de l'esponjament visual i alta qualitat de vida que es produirà en el futur nucli de població.  
Total superfície edificable residencial 72.243,00 m² sostre  
Índexs d'edificabilitat: en l'àmbit de l'àrea de repartiment, ens trobem amb la superfície que comprén el sector i amb la superfície que està inclosa en l'àrea de repartiment i exclosa del sector.  
IEB: 0,498538 m²sostre/m²sòl  
IER: 0,498538 m²sostre/m²sòl  
Les reserves de sòl per a dotacions públiques, tant primàries com secundàries, vénen establides detalladament en el Reglament de planejament de la Comunitat Valenciana.  
. Xarxa primària de parcs públics:  
En l'actuació està prevista una superfície de 17.585,00 m² per a la xarxa primària de parc.  
. Xarxa secundària de sòl dotacional:  
En l'actuació es reserven 15.274,67 m² zones verdes.  
En l'actuació es reserven 10.997,27 m² d'equipaments.  
En l'actuació es reserven entre viaris de circulació rodada i de vianants, com també els aparcaments annexos una superfície de 45.896,83 m² sòl.  
Total sòl dotacional de la xarxa secundària: 45% / 144.910 m²s = 61.586,75 m²  
Pel que fa a les previsions de trànsit no es preveuen usos lucratius que generen un trànsit intens. No obstant això, per a donar servei a tots aquests usos, s'ha dissenyat una xarxa viària folgada i dotada d'aparcaments públics en quantitat suficient.  
. Altres condicions  
Com a mesures complementàries addicionals, l'actuació assumirà l'obtenció de sòl de la xarxa primària de parcs que ascendeixen a 17.585,00 m².  
En tot cas, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, aquestes són les obligacions complementàries que aquesta proposta d'actuació assumeix com a part del procés de participació pública en les plusvàlues generades per la mateixa, afegint el 10% de l'aprofitament tipus, tal com prescriu la LRAU.  
Subministrament d'aigua potable  
El proveïment d'aigua, durant la fase d'explotació per a usos urbans procedirà de la connexió amb Aigües de València.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el consum urbà, considerant una dotació mitjana de 350 l/hab /dia, 3 habitants per habitatge i 557 habitatges, serà de 584 m³/dia, que més 10 m³/dia de la zona SRD i 40 m³/dia de la zona SAD, fan un total de 634 m³/dia, és a dir 231.410 m³/any.  
El consum de zones verdes, s'estima en 5.000 m³/ha/any, que considerant la superfície de 1,527 ha d'aquestes zones, implica un consum de 7.637 m³/any, és a dir de 21 m³/dia.  
Per tant, es preveu un consum anual total de recursos hídrics de 239.047 m³/any, és a dir, 655 m³/dia.  
Sanejament d'aigües  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, s'ha definit i dissenyat una xarxa col·lectora separativa, de desguàs d'aigües pluvials per efecte de condicions meteorològiques en situació de gota freda, pròpia i freqüent a la tardor. Aquesta xarxa preservarà la zona en qüestió de possibles riscs d'inundació. Així les aigües pluvials es recolliran i canalitzaran al barranc dels Frares. L'estimació d'aigües pluvials recollides en el sector és de 12.541 m³/any.   
Està prevista la connexió de la xarxa de sanejament amb l'EDAR Carraixet l'Horta Nord.  
D'altra banda, segons l'informe de l'arquitecte tècnic municipal, de data 18 de juliol, on s'allisten les determinacions del PGOU de Rocafort que s'hauran de tenir en compte per a redactar el projecte d'urbanització, en l'apartat de sanejament, s'indica que la xarxa serà separativa, però que de manera transitòria, atés que la xarxa existent en Rocafort és unitària, els trams de nova planta que es realitzen amb sistema separatiu hauran de disposar en el punt més baix de la xarxa de pluvials d'un sistema de pous filtrants.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental s'inclouen 4 alternatives entre les previstes en l'avantprojecte d'urbanització:  
. Alternativa núm. 1. Es preveuen dues solucions, situar la depuradora en l'àmbit del sector o utilitzar l'EDAR del Carraixet on s'aboquen les aigües de Rocafort. Aquesta última solució evitaria el dispendi econòmic i les olors que causarien greu impacte ja que el sector el Bovalar està pròxim al centre de Rocafort.  
. Alternativa núm. 2. En l'avantprojecte s'ha definit una xarxa col·lectora i de desguàs d'aigües pluvials intenses com a efecte de condicions meteorològiques en situació de gota freda per a minimitzar el possible risc d'inundació. Amb aquestes aigües recollides i canalitzades, s'estableixen 3 subalternatives:  
. Derivar el conjunt d'aigües pluvials mitjançant xarxa de canalització subterrània a la canalització existent de la conca de desguàs d'aigües pluvials que desemboca al barranc dels Frares.  
. Derivar directament a l'EDAR amb l'objectiu de ser tractades i reutilitzades per al reg (xarxa unitària).  
. Com el conjunt d'aigües residuals urbanes i les aigües pluvials són excedentàries per al reg del sector, es pot pensar a utilitzar aquestes aigües tractades en l'EDAR per a la recarrega de l'aqüífer mitjançant injecció.  
. Alternativa núm. 3. En totes les zones dedicades a la revegetació, enjardinament, zones verdes, etc., s'utilitzarà planta autòctona mediterrània. Açò implica menors necessitats hídriques amb el consegüent estalvi d'aigua de reg.  
. Alternativa núm. 4. La metodologia utilitzada en aquests dissenys verds serà del tipus jardí mediterrani i a un nivell, establint plantes autòctones mediterrànies. Així s'eliminarà el risc d'introducció de plagues o malalties exòtiques. També es potenciarà l'equilibri entre les plagues i insectes beneficiosos, amb el consegüent estalvi econòmic en tractaments fitosanitaris, com també una millora ecològica.  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen les alternatives núm. 2-a), núm. 3, núm .4. Pel que fa a la núm. 1 s'adopta la solució d'abocar les aigües fecals a la xarxa municipal per a depurar-les en l'EDAR del Carraixet.  
Tramitació administrativa  
Segons certificat de l'Ajuntament de Rocafort de data 12 de gener de 2004, en sessió extraordinària de l'Ajuntament Ple de data 25 de juliol de 2003, s'acorda seleccionar la segona alternativa tècnica i l'ordenació continguda en el Pla parcial presentats per la mercantil URBANITE SL (maig 2003), amb subjecció al compliment de determinades condicions, i s'aprova provisionalment el programa per al desenvolupament de l'actuació integrada sector Bovalar, homologació modificativa, pla parcial i estudi d'impacte ambiental i adjudicar l'execució d'aquest a la mercantil URBANITE SL. També es requereix l'urbanitzador perquè en el termini de 15 dies lliure a l'Ajuntament la documentació completa corregida i amb les condicions incloses en l'acord.  
En data de 20 de febrer de 2004 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Direcció General del Medi Natural, l'estudi d'impacte ambiental relatiu a l'Homologació i pla parcial del sector Bovalar del municipi de Rocafort, remés per la Secció de Planejament dels Serveis Territorials de València, a efectes que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
1. Informació pública  
Segons certificat de data 12 de gener de 2004 de la secretària de l'Ajuntament de Rocafort, l'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada del sector residencial el Bovalar va ser sotmesa a informació pública en la notaria del Sr. Alfredo Granell Dasí, mitjançant el corresponent anunci en el DOGV núm. 4473, de 3 d'abril de 2003. La documentació inclou memòria del PAI, estudi d'impacte ambiental, homologació modificativa, pla parcial i avantprojecte d'urbanització. En aquest anunci s'inclou la relació de les parcel·les amb propietari, o adreça fiscal, desconegut.  
Segons el mateix certificat, es va publicar l'anunci de la informació pública l'1 d'abril de 2003 en el diari El Mundo.  
En data 16 d'abril de 2003, la mercantil Promociones CAGISA, SL, sol·licita la pròrroga del període d'informació pública per vint dies addicionals, de conformitat amb l'article 46.4 de la LRAU, a fi de presentar una alternativa tècnica substancialment distinta.  
També en data 16 d'abril de 2003, la mercantil Gestión y Promoción Espai Verd, SL, sol·licita la pròrroga del període d'informació pública per vint dies addicionals, de conformitat amb l'article 46 de la LRAU, a fi de presentar una alternativa tècnica substancialment distinta.  
Arran d'aquestes sol·licituds i segons certificat de l'Ajuntament de Rocafort de data 12 de gener de 2004, l'alcalde-president va resoldre, en data 16 d'abril de 2003, prorrogar per un període de vint dies hàbils addicionals el període d'informació pública de l'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada el Bovalar del PGOU de Rocafort, condicionada al pagament d'una caució. Aquesta pròrroga es va anunciar en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament després d'aquest pagament.  
2. Resum d'al·legacions  
Durant el termini d'informació pública, segons consta en l'expedient, es van formular 7 al·legacions. Les esmentades al·legacions en general no tenen caràcter ambiental.  
En data 13 de juny de 2003, la mercantil Promociones CAGISA, SL, en qualitat de proponent d'alternativa tècnica i proposició juridicoeconòmica, en el termini dels 10 dies següents a l'obertura de pliques formula, entre altres, al·legacions respecte a:  
. S'afirma també que proposen una xarxa de sanejament amb canonades corrugades de PVC amb recobriment de formigó, de més qualitat que les de tub de formigó sobre llit d'arena. A més l'esmentada xarxa de sanejament és separativa, amb connexions separades de pluvials i fecals. S'afirma que l'alternativa d'URBANITE SL no presenta cap tipus de càlcul per al predimensionament de la xarxa de sanejament ni la de pluvials.  
. L'alternativa de Promociones CAGISA SL sí que aplica el PATRICOVA a la zona que s'ha d'urbanitzar.  
En data 22 de juny es presenta informe de l'arquitecte tècnic municipal favorable a l'avantprojecte presentat per URBANITE, SL, per major definició dels serveis urbanístics, per presentar menor desenvolupament del trànsit rodat a favor del de vianants i menor termini d'execució.  
En data 18 de juliol es presenta informe de l'arquitecte tècnic municipal, on es relacionen les determinacions del PGOU de Rocafort que s'hauran de tenir en compte per a redactar el projecte d'urbanització. Cal destacar que en l'apartat de sanejament s'indica que la xarxa serà separativa, però que, de manera transitòria, atés que la xarxa existent en Rocafort és unitària, els trams de nova planta que es realitzen amb sistema separatiu hauran de disposar en el punt més baix de la xarxa de pluvials d'un sistema de pous filtrants. També que estan prohibides les línies elèctriques aèries de qualsevol tensió sobre sòl urbà i de qualsevol altre servei de distribució.  
En data 22 de juliol es presenta informe de l'assessor jurídic municipal, que com a conclusió proposa l'aprovació provisional de l'alternativa tècnica presentada per URBANITE per assignar menor edificabilitat al sector, amb les modificacions que es proposen.  
En data 22 de juliol es presenta informe de l'arquitecte tècnic municipal, que proposa l'aprovació provisional de l'alternativa tècnica d'URBANITE SL, amb les condicions que es proposen en l'informe i en l'informe jurídic.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
. En data 22 de novembre de 2004, el director general de Gestió del Medi Natural sol·licita a l'Ajuntament de Rocafort que complete els següents aspectes de l'estudi d'impacte ambiental i de la documentació urbanística entregada:  
. El sector Bovalar es desenvolupa sobre un sòl afectat parcialment per risc d'inundació. De conformitat amb el PATRICOVA s'haurà d'elaborar un estudi d'inundabilitat de major detall que el mateix PATRICOVA, havent d'obtenir l'informe favorable del Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge. Es justificarà que l'abocament d'aigües pluvials del sector al barranc dels Frares no incrementarà significativament el risc d'inundació en els termes municipals de Rocafort i Godella, conforme a l'article 21.3 de la NU del PATRICOVA.  
. La Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià va remetre a aquesta Conselleria en data 27 de juliol de 2004 un informe vinculant desfavorable a l'estudi d'impacte ambiental. S'haurà de demanar l'informe favorable en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
. S'hauran d'adjuntar els certificats que justifiquen la disponibilitat de recursos hídrics, la gestió de residus sòlids urbans i inerts, com també la capacitat de depuració d'aigües residuals.  
L'Ajuntament de Rocafort remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, en data 13 d'abril de 2005, la documentació que s'indica a continuació:  
1. Document de la mercantil MANUEL GARCÍA FERRER, SL, com a gestor de residus sòlids urbans i inerts, en coneixement del desenvolupament urbanístic del sector residencial el Bovalar, certificant capacitat i suficiència de la gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
2. Informe de Sanejament d'Aigües sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Carraixet l'Horta Nord, per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament urbà del sector el Bovalar de Rocafort. En aquest informe, a partir de la informació disponible remesa pel sol·licitant i de l'estudi del disseny i funcionament de l'actual depuradora, aquesta entitat comunica el que següeix:  
. L'EDAR de Carraixet l'Horta Nord dóna servei a aquest municipi i està dissenyada per a tractar 25.056 m³/dia. Actualment accedeixen cabals superiors diàriament.  
. S'estan executant les obres d'ampliació de la planta depurada, per les quals s'incrementa la capacitat de tractament de la planta existent fins a 40.000 m³/dia.  
. Segons les dades aportades pel sol·licitant, el cabal generat previst és de 500,4 m³/dia.  
Com a conclusió, i per al cas en què l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals que genere i vaja a sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic, aquesta entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Carraixet l'Horta Nord de les aigües residuals generades pel desenvolupament urbà del PAI el Bovalar de Rocafort, sempre que es complisca amb els següents condicionants:  
. En el seu dia, l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'hauran d'efectuar pel peticionari al seu compte i risc.  
. En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, hauran d'estar executades les actuacions d'ampliació de la planta actualment en execució.   
3. Informe del Grup Aigües de València, SA sobre capacitat i suficiència de proveïment d'aigua. En aquest informe, en relació amb el subministrament d'aigua potable en el PAI el Bovalar de Rocafort, s'indica el que segueix:  
. AIGÜES DE VALÈNCIA, SA, com a empresa distribuïdora d'aigua potable en el municipi de Rocafort, és coneixedora de desenvolupaments urbanístics, o ha rebut sol·licituds relatives la capacitat i suficiència del subministrament, necessàries per a la tramitació d'aquests desenvolupaments urbanístics.  
. El progressiu increment de les demandes en el terme municipal i davant de les dificultats per al subministrament amb la infraestructura existent, a fi de poder ser ateses tant les actuals com les de futur, AIGÜES DE VALÈNCIA, SA ha redactat un pla director del proveïment d'aigua potable per a la zona.  
. En el Pla director del subsistema hidràulic que ha redactat Aigües de València, SA està inclòs el PAI el Bovalar de Rocafort.  
. Amb l'execució de les obres definides en el Pla director, el subministrament d'aigua potable al PAI el Bovalar seriosa perfectament viable, amb la particularitat que en els punts més alts, els projectes d'edificació hauran d'incloure grups propis d'impulsió.  
. Amb anterioritat a l'execució de les obres del pla director, s'haurà d'haver satisfet l'aportació econòmica per part del promotor del PAI corresponent, d'acord amb l'esquema de finançament que establisca l'Ajuntament de Rocafort.  
En data 22 de juny de 2005, l'empresa URBANITE SL, remet una còpia del Text refós de l'estudi d'impacte ambiental del PAI del sector residencial el Bovalar a Rocafort (València), en el qual es conté .entre altres. informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià a fi de completar l'expedient d'impacte ambiental.  
Informes sectorials  
Informes sobre el patrimoni cultural valencià  
. En data 27 de juliol de 2004, el director general de Patrimoni Cultural Valencià emet un informe desfavorable en fer-se necessària una prospecció arqueològica.  
. En data 15 de juny del 2005, el director general de Patrimoni Cultural Valencià comunica a l'interessat el que segueix:  
Mitjançant escrit d'aquest Centre Directiu de data 13 de juliol de 2004 s'informa desfavorablement els efectes patrimonials la documentació aportada en estimar-se imprescindible la prospecció arqueològica de l'àmbit de l'actuació per a calibrar la possible incidència d'aquesta sobre el patrimoni d'aquesta naturalesa, no atenent-se al temps les exigències de la protecció dels elements etnològics que en aquest expressament es referenciaven.  
En data posterior es realitza la prospecció arqueològica de l'àrea d'actuació i en data 26.10.2004 s'aporta memòria d'aquesta a aquesta Direcció General amb vista a la seua preceptiva avaluació patrimonial.  
Mitjançant escrit del Sr. Juan Bautista Gabriel Botella de data 11 de maig de 2005 s'aporta a aquest centre directiu dues còpies del text refós de l'estudi d'impacte ambiental del PAI sector residencial el Bovalar a Rocafort a l'efecte de l'emissió de l'informe previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Vist el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià i en l'exercici de les competències que atribueix a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport la referida llei sectorial i dins d'aquesta les que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i després d'haver demanat l'oportú informe dels serveis tècnics, se substància l'informe vinculant legalment previst en els termes següents:  
La prospecció arqueològica realitzada no ha localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'explotació. Des de la consideració del patrimoni etnològic la incidència també es revela com nul·la ja que l'únic edifici de certa rellevància: Vil·la Carmen, serà conservat en una de les zones verdes.  
Així doncs, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial l'estudi d'impacte ambiental del PAI sector residencial el Bovalar a Rocafort.  
Aquest informe es contrau a aquest estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cadascuna de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'expressa advertència que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta ara informada, haurà de sotmetre's aquesta de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Amb vista de garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials establides en aquest informe haurà de remetre's a aquesta administració tutelar còpia de la declaració d'impacte de l'actuació tan prompte com es pronuncie.  
Informe sobre l'estudi d'inundabilitat  
En data 15 de juny de 2005 es rep informe del Servei d'Ordenació Territorial referent a l'estudi d'inundabilitat dels terrenys compresos en el sector residencial el Bovalar en el terme municipal de Rocafort, amb el contingut següent:  
1. Vist l'informe de data 5 de maig de 2005 emés per al Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer del sector el Bovalar de Rocafort en què s'indica el següent:  
. La zona d'estudi, es troba a la zona VC 16: barranc de Rocafort (o dels Frares), classificada de risc 1 i 6 pel PATRICOVA. Els riscs d'inundació s'han concretat i modificat respecte als del PATRICOVA amb un estudi detallat de la zona, i so'ha presentat una nova classificació de riscos recollida en el plànol núm. 3.  
. La solució proposada per a eliminar el risc i protegir el sector, consisteix en la desviació i canalització del barranc del Bovalar pel límit del terme municipal, proposant una solució mixta de manera que es recull en un llit convencional els cabals inferiors al període de retorn de 100 anys, i disposa d'un jardí en talús suau cap al llit per a recollir les inundacions extraordinàries, per a períodes de retorn de 500 anys. Solució que, inicialment, sembla adequada.  
. No obstant l'anterior, cal significar al respecte:  
Que no es troba en execució ni en projecte la conducció de 50m³/s del barranc dels Frares al Palmaret.  
b) En les conclusions s'afirma que l'increment de cabal a causa de la urbanització és irrellevant atesa la grandària d'aquesta respecte al total de la conca. La canalització proposada naturalment canvia, encara que siga lleugerament, la magnitud total i el punt d'abocament en una zona que actualment ja es considera de risc 1.  
c) El nou traçat del llit que es planteja per al barranc del Bovalar i el corresponent trasllat de les seues zones de protecció (zones de servitud i policia: article 6 i següents del Text refós de la llei d'aigües), implica que propietaris de parcel·les que actualment no es troben afectats per les esmentades zones, passen a estar-ho, la qual cosa suposa una limitació als seus béns i drets. Situació que haurà de comunicar a la Comissaria d'Aigües de Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
. En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic o la seua zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent. (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen). Igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també, si és el cas, si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial subterrània.  
2. Vist que l'estudi d'inundabilitat està subscrit per un tècnic competent, tal com ho avala el corresponent visat del col·legi professional (article 16.2 normativa del PATRICOVA), per la qual cosa cal suposar que els resultats de la modelització i les conclusions a què s'arriba són correctes.  
3. Vist que l'estudi d'inundabilitat concreta a una escala major el risc establit pel PATRICOVA el que permet verificar amb major precisió la incidència d'aquest amb el planejament.  
4. Vistes les mesures estructurals proposades en l'estudi d'inundabilitat que garanteixen la no-inundabilitat futura del sector consistents en el que següeix:  
. Execució d'una canalització pel límit de terme municipal per a un cabal de 38,2 m³ corresponent a un període de retorn de 500 anys. Es proposa una solució mixta de manera que es reculla en un llit convencional els cabals inferiors al període de retorn de 100 anys (24,4 m³/s), disposant un jardí en talús suau cap al llit per a acomodar les inundacions extraordinàries.  
. El canal principal s'ha adoptat amb l'ample i profunditat de l'actual provisional, però amb secció rectangular en formigó de 6 x 1,5 m i pendent del 0,002. Es completa la canalització aigües amunt, entre el sector el Bolavar i la carretera de Bétera, en previsió de futures urbanitzacions, mitjançant una secció rectangular de 6 m però adoptant un pendent de 0,0167 que és la del terreny i un dissipador d'energia de ressalt hidràulic.  
5. Vist que el PATRICOVA estableix que el planejament, en cap cas, podrà donar lloc a un increment significatiu del risc en el terme municipal ni en els municipis confrontants, circumstàncies que no queden degudament acreditades en aquest estudi. Tan sols s'indica que l'actuació no altera les condicions d'inundabilitat aigües avall ja que el règim hidràulic és lent i que l'increment de cabal a causa de la urbanització proposada és irrellevant, però no es justifica que no es produeix un increment significatiu del risc en termes establits en l'article 13 de la normativa del PATRICOVA.  
Aquest informe conclou:  
S'emet un informe condicionat a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat del sector el Bovalar de Rocafort, en considerar parcialment complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Aprovació de l'estudi que es considerarà subsumida en el seu moment, en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (homologació i pla parcial). A més han de constar en l'acord aprovatori les següents condicions, el compliment de les quals haurà de verificar l'Ajuntament:  
. Atés que el nou traçat de llit que es planteja per al barranc del Bovalar implica traslladar les zones de servitud i policia al terme municipal veí de Godella, haurà de sol·licitar la conformitat amb el mateix i comunicar l'esmentada circumstància a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
. En quant aquesta actuació afecte el domini públic hidràulic o la zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent. (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen). Igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també, si és el cas, si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
Així mateix, haurà de justificar davant del Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge que el desenvolupament proposat no comporta un increment significatiu del risc d'inundació en els termes establits en l'article 13 de la normativa del PATRICOVA.  
Altres informes  
Els altres informes sectorials de l'entitat de proveïment, sanejament i de l'empresa gestora de residus ja han sigut recollits en apartats anteriors.  
Afeccions legals  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.  
Sí que es poden trobar afectats per l'actuació llits d'aigua o rambles pertanyent al domini públic hidràulic, el qual està regulat pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
Com s'indica en l'informe sobre l'estudi d'inundabilitat de data 15 de juny de 2005 del Servei d'Ordenació Territorial, i en l'informe de data 5 de maig de 2005 emés per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer el sector El Bovalar de Rocafort, es troba en la zona VC 16: barranc de Rocafort (o dels Frares), classificada de risc 1 i 6 pel PATRICOVA.   
La solució proposada per a eliminar aquest risc i protegir el sector, consisteix en la desviació i canalització del barranc del Bovalar pel límit del terme municipal.  
El nou traçat del llit que es planteja per al barranc del Bovalar i el corresponent trasllat de les seues zones de protecció (zones de servitud i policia: article 6 i següents del Text refós de la llei d'aigües), implica que propietaris de parcel·les que actualment no es troben afectats per les esmentades zones, passen a estar-ho, la qual cosa suposa una limitació als seus béns i drets. Situació que haurà de ser acceptada pel terme municipal veí i comunicada a la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Per tant, i pel fet que l'actuació proposada afecta el domini públic hidràulic o la seua zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent. (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen). Així s'haurà d'obtenir autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per al projecte proposat.  
Igualment s'haurà d'obtenir autorització prèvia de la CHJ per a l'abocament de les aigües pluvials, la reutilització de les aigües depurades del sector per al reg de zones verdes, així com, si si és el cas, es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.   
En l'informe sobre l'estudi d'inundabilitat del Servei d'Ordenació Territorial recorda que el PATRICOVA estableix que el planejament, en cap cas podrà donar lloc a un increment significatiu del risc d'inundació en el terme municipal ni en els municipis confrontants, circumstàncies que no queden degudament acreditades en l'estudi d'inundabilitat presentat. Tan sols s'indica que l'actuació no altera les condicions d'inundabilitat aigües avall ja que el règim hidràulic és lent i que l'increment de cabal a causa de la urbanització proposada és irrellevant, però no es justifica que no es produeix un increment significatiu del risc en termes establits en l'article 13 de la normativa del PATRICOVA.  
Pel que fa al patrimoni arqueològic, etnològic, històric i cultural la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, exigeix en l'article 11 taxativament: .... els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, públics o privats, que puguen afectar béns immobles de valor cultural hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural aquest informe vincularà l'òrgan que haja de realitzar la declaració d'impacte ambiental..  
En l'expedient s'inclou aquest informe favorable a l'estudi d'impacte ambiental emés pel director general de Patrimoni Cultural Valencià, on s'indica que després de la realització de la prospecció arqueològica no es va localitzar cap resta de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'estudi, i que la incidència sobre el patrimoni etnològic és nul·la, ja que l'únic edifici de certa rellevància, Vil·la Carmen, serà conservat en una de les zones verdes.  
Consideracions ambientals  
L'actuació proposada es localitza en la part occidental del nucli urbà de Rocafot, confrontant amb el nucli urbà i amb el terme municipal de Godella.   
La morfologia de l'àrea que s'ha d'ocupar és de forma allargada, adaptant la silueta irregular d'aquesta en els seus límits nords i est a la trama de nucli urbà i en el sud i oest a la línia de final de terme.  
L'àmbit del Pla parcial, està constituït per una plana de terrenys agrícoles confrontant amb el nucli urbà, amb una sèrie de vil·les disperses i amb una topografia en suau pendent descendent de nord a sud.   
En el terç meridional, els cultius estan abandonats, per la qual cosa els terrenys estan coberts de vegetació nitròfila i ruderal, principalment gramínies (Hordeum sp., Avena sp., Orizopsis sp., Poa sp., etc), fenoll (Foenicum vulgare), i altres plantes ruderals com Brassica nigra, Ditrichia viscosa, Conyza sp, etc. En algunes zones, pròximes a xicotets llits o terrenys amb higromorfia temporal, apareixen esbarzers (Rubus sp.), alguns peus xicotets de lledoner (Celtis australis), figuera (Ficus carica), ricí (Ricinus communis). En aquesta zona cal destacar la presència actualment d'una zona d'instal·lacions auxiliars i d'abassegament de materials, a causa de la construcció d'uns habitatges veïns a l'àmbit del pla parcial. També és ressenyable l'existència d'una canalització artificial, amb llit de terreny natural, coincident aproximadament amb el límit occidental del sector i el límit amb el terme municipal de Godella, que recull el desguàs de pluvials de l'entrada de la carretera de Bétera i que desemboca en el barranc dels Frares, una miqueta més amunt que el límit sud del sector. El traçat d'aquesta canalització es representa en el plànol núm. 4 del pla parcial i en el plànol núm. 03 de l'estudi d'impacte ambiental. A partir d'aquesta canalització provisional s'executarà el definitiu, amb l'ample i profunditat de l'actual però amb secció rectangular en formigó de 6 x 1,5 m i pendent del 0,002.  
En aquesta zona hi ha alguns punts d'abocament incontrolat de fems i residus inerts que hauran de ser retirats i transportats a un bocador autoritzat.  
Confrontant a la carretera que travessa el sector hi ha un abocador clausurat que constitueix una àrea prou degradada, per l'escassa cobertura vegetal junt amb un erm en millor estat. Aquesta zona coincideix amb part de la rotonda d'entrada des de la carretera de Bétera i sòl classificat com a SLJ-3.  
El terç central del sector predominen els cultius de tarongers en bon estat, al costat de les edificacions disperses de les vil·les. En aquesta zona apareixen exemplars d'arbratge adult .obviats en l'estudi d'impacte ambiental-, tant natural com ornamental, sobretot pins blancs (Pinus halepensis), al costat de casuarines, pins canaris i pinyoners, cedres, palmeres, etc. Molts d'aquests peus presenten dimensions i port singular, superant els 30 cm de diàmetre i els 15 m d'alçària, i tenen per tant elevat valor ornamental i ambiental. La major part d'ells se situen en l'àrea on està prevista la zona verda SJL-2, i per la qual cosa hauran de ser conservats en elles, sense que siguen danyats durant la fase de construcció. Pel que fa als que se situen en les zones previstes com a habitatges unifamiliars aïllats (UFA M-7 i M-2) o en filera (UFH M-8 i M-3), se n'ha de procurar la integració en les zones enjardinades de les esmentades parcel·les sempre que això siga possible, fins i tot trasplantar aquells peus que tinguen viabilitat. Hi ha un rodal d'arbratge que seria totalment afectat per un vial, al sud-oest de l'illa UFA M-2, per la qual cosa hauria de preveure's la possibilitat de replantejar aquest vial lleugerament cap al nord.  
En el terç septentrional predominen els terrenys agrícoles abandonats, amb peus dispersos d'ametlers, lledoners i oliveres, la majoria d'escassa grandària i en mal estat. També hi ha cultius de tarongers en explotació i un xicotet rodal d'arbratge pròxim a uns habitatges.  
La ubicació de les edificacions i de la major part de l'arbratge referit es reflecteix en el plànol núm. 06, Edificacions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Hi ha dues línies elèctriques aèries que se soterren després de travessar el sector, una als voltants de l'abocador clausurat i una altra en el terç septentrional. Aquestes línies hauran de ser subterrànies quan discórreguen per sòl urbà, conforme al que estableix el PGOU de Rocafort.  
Els terrenys que se situen a la vora de l'av. Mossén Sorribes, que tenen la qualificació de sistemes generals d'espais lliures, GEL, corresponen a hortes, algunes amb casetes i cabanyes, i a erms, i existeix una zona extensa degrada en la part més pròxima al nucli urbà.  
Realitzades les consultes a la informació temàtica de la COPUT i del MAGNA de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya (IGME), es constata que la litologia present en la zona està conformada principalment per llims. Es tracta de depòsits quaternaris, col·luvions, d'argiles roges amb còdols. Una xicoteta porció al nord-oest correspon a calcàries i margues, i presenten una major permeabilitat.  
Després de l'anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més significatius són:  
. Es tracta de terrenys que en la major part d'aquests presenten capacitat agronòmica elevada.  
. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és mitjana, si bé en l'extrem nord-oest la vulnerabilitat és de grau alt. Així, la totalitat del sector pot albergar usos residencials des del punt de vista de la contaminació de les aigües subterrànies, i hi ha limitacions per als usos industrials. Qualsevol activitat o ús en aquestes zones ha de tenir resolt el tractament controlat dels seus residus i abocaments. En la zona amb grau alt no és recomanable l'ús residencial intensiu, estant previstes en aqueixa àrea habitatges unifamiliars aïllats. Per tant l'ordenació proposada és adequada en aquest sentit, si es garanteix el tractament adequat dels abocaments generats.  
. La major part del sector no presenta risc d'inundació excepte, com ja s'ha indicat anteriorment, al terç sud on es presenta risc baix d'inundació i una xicoteta superfície en l'extrem septentrional amb risc 1, on la freqüència d'inundació és elevada presentant-se aquesta amb calats alts, superiors a 80 cm, la qual cosa pot comportar danys importants. Per aquests motius s'ha d'aprovar l'estudi d'inundabilitat de manera prèvia a l'aprovació del projecte, conforme al que estableix el PATRICOVA.  
. En relació a l'accessibilitat potencial als recursos hídrics, en tot l'àmbit d'estudi és de grau mitjà. Les variables emprades per a la determinació de l'accessibilitat als recursos hídrics són: la disponibilitat de recursos hídrics, la qualitat dels recursos, el rendiment de les captacions, l'alçària d'elevació i l'accessibilitat territorial. D'aquestes es considera ressenyable la baixa disponibilitat de recursos hídrics que determina l'existència de llits estacionals, o aqüífers penjats molt reduïts (< 1km²).  
. Els terrenys inclosos en el sector no tenen risc de lliscament o despreniment.  
. Pel que fa al risc d'erosió actual tot l'àmbit es correspon amb risc molt baix o baix, i el d'erosió potencial a risc baix i moderat.  
Pel que fa al paisatge afectat, els cultius de tarongers i els erms es distribueixen de manera uniforme en una superfície extensa en tota la zona, per la qual cosa es considera que l'eliminació d'aquests en el sector, confrontant al nucli urbà, no comporta una afecció important i evita el risc que apareguen àrees degradades per abandó de cultius o abocaments incontrolats de residus, com ja ocorre en alguns llocs. Cal destacar la presència puntual, associada a les vil·les existents, d'arbratge adult de grans mides que, en la mesura que siga possible, ha de preservar-se, ja que constitueixen un element valuós del paisatge de la zona.  
Pel que fa a l'explotació dels recursos naturals (proveïment d'aigua potable, depuració d'aigües residuals i gestió de residus) es preveu un increment apreciable a causa del desenvolupament i funcionament del nou sector, per la qual cosa s'hauran de solucionar en la forma indicada en els informes sectorials corresponents, i en la forma prevista en el PGOU del municipi. En aquest sentit cal destacar que segons l'informe de l'entitat de sanejament, és viable el tractament en l'EDAR de Carraixet l'Horta Nord de les aigües residuals generades pel desenvolupament urbà del PAI el Bovalar de Rocafort (cabal generat esperat de 500,4 m³/dia) quan estiguen finalitzades les actuacions d'ampliació de la planta actualment en execució, amb una capacitat de tractament fins a 40.000 m³/dia, i si es compleixen els condicionants d'abocament mencionats en el certificat de l'entitat de sanejament.  
A més, en l'avantprojecte s'ha definit una xarxa col·lectora i de desguàs d'aigües pluvials intenses com a efecte de condicions meteorològiques en situació de gota freda per a minimitzar el possible risc d'inundació. Aquestes aigües pluvials, es derivaran mitjançant una xarxa de canalització subterrània a la canalització existent de la conca de desguàs d'aigües pluvials que desemboca en el barranc dels Frares. Aquesta solució ha de ser autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, s'ha de documentar que no comporta un increment del risc d'Inundació en la zona de risc 1 del PATRICOVA situada aigües avall del sector, com s'estableix en l'informe del Servei d'Ordenació Territorial. D'altra banda segons l'informe de l'arquitecte municipal, hauria de col·locar-se un sistema de pous filtrants en el punt més baix de la xarxa de pluvials.  
Pel que fa a la gestió de residus, segons document de la mercantil MANUEL GARCÍA FERRER, SL, gestora municipal de residus, se certifica la capacitat i suficiència de la dita empresa per a la gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
També s'ha de considerar que hi ha una sèrie de séquies que discorren per l'àmbit del sector, tal com es reflecteix en el plànol núm. 05 de l'estudi d'impacte ambiental. En aquest plànol s'indiquen les parcel·les confrontants al sector, en les quals ha de mantenir-se el sistema de reg.  
Després de l'estudi de l'àmbit afectat per l'activitat proposada es conclou que no s'afecten espais protegits, ni hàbitats o espècies de flora o fauna d'especial interés, o altres valors ambientals rellevants.   
Per tant, com a conclusió es desprén que la reclassificació dels terrenys que constitueixen en la seua major part una àrea de cultius i erms, confrontant al nucli urbà, no comportarà un perjudici important per als valors ambientals del medi, si s'adopten les mesures i precaucions oportunes.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Homologació modificativa i el Pla parcial del sector residencial el Bovalar de Rocafort (València), el promotor del qual és l'Ajuntament de Rocafort, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment, i es complisquen els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants previs al desenvolupament del projecte:  
1. S'hauran d'esmenar i tenir en compte totes les consideracions incloses en l'informe de l'estudi d'inundabilitat del sector el Bovalar de Rocafort emés pel Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge el 15 de juny de 2005. Tal com queda condicionada l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat, han de constar en l'acord aprovatori les següents condicions, el compliment de les quals haurà de verificar l'Ajuntament:  
. Atés que el nou traçat de llit que es planteja per al barranc del Bovalar implica traslladar les zones de servitud i policia al terme municipal veí de Godella, haurà de sol·licitar la conformitat amb aquest i comunicar la esmentada circumstància a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
. En allò que aquesta actuació afecte el domini públic hidràulic o zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent. (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen). Igualment, s'haurà d'obtenir autorització prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament de les aigües pluvials, com també, si és el cas, si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
. Així mateix, haurà de justificar davant del Servei d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge que el desenvolupament proposat no comporta un increment significatiu del risc d'inundació en els termes establits en l'article 13 de la normativa del PATRICOVA.  
2. El desenvolupament del sector residencial El Bovalar de Rocafort queda condicionat al fet que estiguen executades i finalitzades les actuacions d'ampliació de l'EDAR de Carraixet l'Horta Nord que dóna servei a aquest municipi, de manera que se n'incremente la capacitat de tractament, ja que segons el certificat de l'entitat Sanejament d'Aigües, l'esmentada EDAR no estava dissenyada per a tractar els cabals que actualment tracta.  
Per a poder connectar amb el sistema de sanejament i depuració públic, en el seu dia, l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc. A més, l'abocament generat pel sector residencial el Bovalar haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
3. Segons l'informe de l'arquitecte municipal .on es relacionen les determinacions del PGOU de Rocafort que s'hauran de tenir en compte per a redactar el projecte d'urbanització. en l'apartat de sanejament s'indica que la xarxa serà separativa, però que de manera transitòria, ja que la xarxa existent en Rocafort és unitària, els trams de nova planta que es realitzen amb sistema separatiu disposaran d'un sistema de pous filtrants en el punt més baix de la xarxa de pluvials. Aquest aspecte haurà de ser inclòs en el projecte d'urbanització, ja que no es té constància de la inclusió d'aquests pous en el disseny de la xarxa de pluvials.  
Es considera necessari que finalment la Confederació Hidrogràfica del Xúquer autoritze el Projecte d'urbanització, pel fet que afecta el domini públic hidràulic o la seua zona de policia. També aquest organisme haurà d'autoritzar l'abocament de les aigües pluvials al barranc dels Frares o de Bovalar, com també, si és el cas, la reutilització de les aigües depurades del sector per a reg o si es prevera realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
4. Pel que fa al proveïment d'aigua potable, amb l'execució de les obres definides en el Pla director, el subministrament d'aigua potable al PAI el Bovalar serà viable, per la qual cosa hauran d'estar executades aquestes obres de forma prèvia al desenvolupament del sector.  
5. En l'informe emés pel director general de Patrimoni Cultural Valencià, s'adverteix que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta informada, haurà de sotmetre's aquesta de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Si durant l'execució del projecte es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports de manera immediata, adoptant les mesures preventives pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
6. S'han de retirar els residus detectats en la zona d'actuació i traslladar-los a un abocador autoritzat.  
7. El material necessari per a realitzar l'esplanada del sector haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, i ha de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. Havent de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
8. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
9. Cal destacar la presència en el terç central del sector, en les entrades d'algunes de les vil·les o al costat de les mateixes edificacions, d'exemplars d'arbratge adult, tant natural com ornamental, de dimensions i port singular, superant en molts casos els 30 cm de diàmetre i els 15 m d'alçària, i que tenen per tant elevat valor ornamental i ambiental. Es tracta principalment de pins blancs (Pinus halepensis), juntament amb altres espècies menys comunes com a casuarines, pins canaris, pins pinyoners, cedres, etc. Molts d'aquests peus se situen en l'àrea on està prevista la zona verda SJL-2 i alguns en la franja perimetral confrontant amb el terme municipal de Godella. Aquests peus hauran de ser conservats in situ en condicions adequades, sense que siguen danyats durant la fase de construcció.  
S'haurà d'estudiar la possibilitat de replantejar el traçat del vial situat entre SJL-2 I UFH M-8 de manera que no s'afecte l'arbratge existent en aqueixa zona. Pel que fa a l'arbratge que se situa en les zones previstes per a habitatges unifamiliars aïllats (UFA M-7 i M-2) o en filera (UFH M-8 i M-3), se'n procurarà la integració en les zones enjardinades de les esmentades parcel·les sempre que siga possible, mitjançant l'adequat disseny detallat de les edificacions i jardins. Quan això no siga possible, es plantejarà trasplantar a zones pròximes adequades aquells peus que puguen tenir viabilitat.  
10. Hi ha una sèrie de séquies que discorren per l'àmbit del sector de les quals se serveixen parcel·les confrontants en què ha de mantenir-se el sistema de reg ja que continuen amb el mateix ús. Per tant haurà d'assegurar-se el manteniment del sistema de reg per a les esmentades parcel·les en les condicions actuals o s'establirà un sistema alternatiu.  
11. Per a l'enjardinament de les zones verdes i la restauració de terrenys afectats per l'actuació, s'hauran d'emprar espècies vegetals autòctones típiques del paisatge mediterrani. Per a l'elecció d'espècies s'hauran d'emprar els criteris establits respecte d'això en l'estudi d'impacte ambiental. Entre altres s'hauran d'emprar les següents espècies, depenent de la ubicació:  
Pinus halepensis pi blanc  
Ceratonia siliqua garrofera  
Quercus rotundifolia carrasca  
Olea europaea olivera  
Populus alba àlber blanc  
Populus nigra xop  
Celtis australis lledoner  
Tamarix sp. tamariu  
Crataegus monogyna arç blanc  
Púnica granatum magraner  
Viburnum tinus llorer bord  
Chamaerops humilis margalló  
Myrtus communis murta  
Erica multiflora bruc  
Rosmarinus officinalis romaní  
Thymus vulgaris timó  
12. S'hauran d'incloure en el programa de vigilància ambiental les labors d'abalisament de la zona d'obres i l'assenyalament dels exemplars arboris que s'hagen de tallar o trasplantar, la vigilància de les obres per a assegurar que no resulte danyat l'arbratge existent, com també, si és el cas, el control i seguiment de les labors de trasplantament que s'hi puguen proposar.   
13. Els aspectes concernents a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en aquest condicionat, les establides en l'estudi d'impacte ambiental i les labors de vigilància que s'han d'incloure en el programa de vigilància ambiental, s'hauran d'incorporar al preceptiu projecte d'urbanització i s'hauran de valorar i proveiran pressupostàriament les despeses derivades del compliment d'aquestes.  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 56/04-AIA  
Títol: Modificació número 6 del Pla general d'ordenació urbana de Castelló de la Plana  
Promotor: Ajuntament de Castelló de la Plana  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge  
Objecte: Reclassificació de sòl no urbanitzable a urbanitzable residencial principalment  
Localització: Castelló de la Plana  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
La modificació que s'ha plantejat sobre l'ordenació actualment vigent consisteix en la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable, en els sectors proposats denominats 24-SU-R i 27-SU-R, els quals es destinarien a ús residencial (habitatges protegits), generant un nou desenvolupament al voltant de 6.000 habitatges, així com de sòl no urbanitzable comú a no urbanitzable dotacional. En conjunt, la modificació afecta una superfície aproximada de 129 ha.   
Vol indicar-se que, a efectes territorials, l'actuació pot ser descrita com un conjunt inconnex de bosses, més o menys marginals, de sòl no urbanitzable comú. Això afavoreix, s'entén, la seua reclassificació en tant s'insereixen en un entramat urbanístic major com és l'àrea urbana de Castelló de la Plana.  
L'àmbit de la modificació es materialitza, principalment, en els espais següents:  
. Sector proposat 24-SU-R: Els seus límits són l'antic traçat ferroviari, la ronda nord, el llit del riu Sec i la prolongació del carrer Rosa M. Molas, tots ells elements de la xarxa primària.  
. Sector proposat 27-SU-R: els seus límits són la ronda de circumval·lació, la Quadra Segona, el camí de Collet i el camí de la Penyeta Roja.  
. Zones que s'han d'incloure en la xarxa primària:   
Zona dotacional ID-CM/824: 40.052 m²  
Zona dotacional ID-CM/825: 44.857 m²  
Zona dotacional RD-DE/568: 113.064 m²  
Vials adjacents als anteriors  
Zona de xarxa viària estructural (ronda de circumval·lació): 126.928 m²  
Tramitació administrativa  
En data 9 de desembre de 2003 va tenir entrada en aquesta Conselleria, procedent de l'Ajuntament de Castelló de la Plana, documentació tècnica i estudi d'impacte ambiental corresponents a la modificació número 6 del Pla general d'ordenació urbana de Castelló de la Plana.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de la modificació número 6 del Pla general d'ordenació urbana de Castelló de la Plana, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província núm. 150, d'11 de desembre de 2003, en el Diari Oficial de la Generalitat núm. 4654 de data 19 de desembre de 2003, com també en un diari no oficial, havent-se presentat al·legacions sense que aquestes tingueren caràcter ambiental a l'efecte d'aquesta dia.   
Afeccions legals  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que hi ha afecció a les següents servituds legals:  
. D'acord amb la Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, s'afecta domini públic hidràulic.  
. D'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, existirà afecció a les senderes del Camí Caminàs i de la Pujada de Borriol.  
Consideracions ambientals  
Els valors més rellevants susceptibles d'afectar-se són el que s'enumeraran i descriuran, de manera breu, a continuació. Així mateix, caldrà ajustar-se als impactes de què aquests poden ser objecte a raó de la reclassificació dels terrenys, a més de comentar-se les mesures correctores més ressenyables d'entre les disposades per a la mitigació o anul·lació d'aquells.   
El fet que altres mesures correctores disposades per l'EIA no siguen comentades en aquest apartat, per ser habituals dels processos de reclassificació de sòls i actuacions consegüents, no les relega a un segon pla, sent igualment necessàries que aquelles a què ara es farà referència, i igualment exigible el seu trasllat als documents de gestió dels sectors i superfícies generats a partir de la modificació núm. 6 ara avaluada.  
L'ús del sòl, en tant de valor ambiental, es veurà fortament afectat, ja que els terrenys afectes per l'actuació patiran un canvi en aquest, passant de l'ús agrícola actual, si bé s'assenyala en l'EIA que aquesta activitat té reduïda vigència actualment, a l'ús residencial de manera predominant. En tot cas, no pot oblidar-se que el sòl afectat per la modificació ha sigut descrit per l'EIA com conformat per entisoles i inceptisoles. Atenent la cartografia temàtica de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, la capacitat d'ús del sòl, des del punt de vista agrícola, és molt elevada en la part aquest del nucli urbà de Castelló, on queden inclosos els sectors 24-SU-R, així com sòls dotacionals corresponents a la ronda viària i a l'espai comercial. No obstant això, també els sòls més occidentals mereixen la catalogació d'alta capacitat d'ús, sent ací on s'ubiquen les zones de major superfície, com són el sector 27-SU-R i resta d'àrees de caràcter dotacional.  
Amb tot, l'actuació suposarà la pèrdua irreversible dels valors anteriors. Aquesta pèrdua s'ha entés, per part de l'EIA, com un impacte d'intensitat alta, entre altres atributs. És per això pel que s'ha establit que es recupere la terra vegetal a fi que es destine a les zones verdes que es crearan a l'abric del procés urbanitzador que es desencadenarà després de la modificació objecte d'avaluació. Es vol assenyalar que pot entendre's que la vocació dels terrenys implicats en l'actuació proposada és clarament la residencial, entre altres usos propis de l'entorn urbà, atés que, com ja s'ha comentat anteriorment, es tracta de bosses de sòl en el perímetre de la ciutat de Castelló, per la qual cosa són aquests, i no altres, els llocs naturals de creixement de l'esmentada ciutat.  
Respecte a la hidrologia superficial, és aquest un dels factors ambientals que mereixen major atenció en el cas present. En l'àmbit que és objecte de modificació destaca, d'una banda, la presència de dos barrancs els quals presenten risc d'inundació. A fi de realitzar una caracterització ajustada a la situació real, l'EIA ha incorporat un estudi d'inundabilitat el qual es recolza en un estudi hidrològic dels barrancs del Sol i de Canters, també inclòs entre la documentació aportada. Les zones a què s'ha referit l'anàlisi practicada per l'estudi comentat han sigut les corresponents al sector denominat 27-SU-R, el qual queda en l'àrea d'influència del barranc del Sol, i la zona de xarxa viària estructural (ronda de circumval·lació).  
D'altra banda, el sector 24-SU-R i la zona dotacional destinada a espai comercial pateixen d'un risc d'inundació 2 i 6 respectivament, d'acord amb el PATRICOVA, derivat de la presència del riu Sec. No obstant això, es recull en l'EIA el fet que ja estan començades les obres de la canalització de l'esmentat riu, amb les quals es pretén minimitzar el risc comentat.  
Respecte als dos barrancs mencionats, mereixen ser ressenyats en aquesta DIA en tant aquests són objecte de correcció parcial per part de la modificació. Ambdós barrancs, contributius del riu Sec, conflueixen actualment en un punt sota la carretera N-340, presentant risc d'inundació en els trams anteriors a aquesta confluència d'acord amb la documentació que s'ha aportat (pla 6.0 de l'estudi d'inundabilidad). A fi d'eliminar el risc comentat en els trams de barranc de què es parla, s'han disposat sengles desviacions. No obstant això, hi ha discrepàncies entre les desviacions proposades per l'EIA i l'estudi d'inundabilitat. Així, mentre en l'EIA es parla que la desviació del barranc del Sol consisteix a fer-lo discórrer superposat amb la Quadra Segona, en el cas de l'estudi d'inundabilitat es té que la correcció proposada mor al riu Sec des d'una canalització que transcorrerà per un vial paral·lel a la carretera comarcal 238.  
En tot cas, està plantejada la variació dels seus llits localment, sent, tant en la proposta de l'EIA com de l'estudi d'inundabilitat, d'escassa entitat. Amb tot, cal referir-se que ambdós barrancs, contributius del riu Sec, continuaran sent-ho posteriorment a les correccions comentades, encara quan en punts distints. Per això, des del punt de vista ambiental, s'entén que no hi ha una afecció rellevant a l'escorriment superficial de la zona. No obstant això, si bé l'entorn és eminentment urbà, les possibles desviacions proposades per als barrancs, especialment el del Sol, es presumeix que no suposaran una greu afecció a l'entorn ambiental, és necessari detenir-se en el fet que la pèrdua d'un tram del llit actual del barranc del Sol, el qual discorre inserit en una pastilla de sòl urbanitzable d'acord amb el planejament vigent, suposarà la desaparició de l'ecosistema present en aquest, la qual cosa contribueix a sostenir la necessitat que es realitze, per a la curta proposta per al barranc del Sol, un informe d'impacte ambiental, el qual haurà d'estimar, entre les seues consideracions ambientals, la magnitud de l'impacte que suposa la pèrdua del tram de barranc que passarà a quedar en desús, així com els recursos naturals que aquest pug albergar a fi de preservar-los de posteriors desenvolupaments urbanístics.   
Ara bé, al marge que siga ambientalment assumible l'afecció a les condicions de drenatge superficial de la zona, serà el Servei d'Ordenació del Territori el que, com a competent en la matèria, haurà de pronunciar-se pel que fa a la idoneïtat de l'actuació proposada sobre els barrancs, en tant que aquesta pretén la reducció o anul·lació del risc d'inundació que es dóna en algunes de les zones implicades per la modificació puntual. Així mateix, serà la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la que, finalment, podrà autoritzar l'esmentada actuació.  
És destacable, finalment i en referència a tots els llits de què s'ha parlat, que, reconeguts els riscs d'inundació existents i establides les mesures pertinents per a la seua minimització, l'EIA ha assenyalat que, no obstant això, no es podran concedir llicències d'obertura o cèl·lules d'habitabilitat abans que es troben finalitzades les obres de canalització d'aquests llits.   
Respecte al proveïment d'aigua potable per a les noves zones que s'han de desenvolupar, aquest ha quedat certificat per la Sociedad de Fomento Agrícola Castellonense (FACSA), concessionària de l'esmentat servei de proveïment d'aigua potable de Castelló de la Plana.  
La gestió dels residus sòlids urbans que es generaran ha sigut certificada per l'empresa adjudicatària de tal servei, açò és Fomento de Construcciones y Contratas, SA.  
Així mateix, FACSA Aiguas Residuales garanteix, mitjançant certificat, la capacitat de tractament de l'EDAR de Castelló per als nous efluents que puguen generar-se. Ha d'assenyalar-se que la xarxa de sanejament serà separativa.  
Els camins ramaders els traçats dels quals es veuen parcialment inclosos en l'àmbit de la modificació puntual núm. 6, com són les senderes del Camí Caminàs i de la Pujada de Borriol, no veuran afectades les seues condicions, d'acord amb l'EIA el qual fonamenta aquesta consideració en la informació aportada pels Serveis Territorials de Castelló, de la Conselleria de Territori i Habitatge. En tot cas, es recorda que possibles afeccions futures en el marc de la modificació ara realitzada hauran d'observar la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.  
Finalment, per allò que respecta al patrimoni cultural present en les zones objecte de modificació urbanística, l'EIA ha adjuntat un estudi arqueològic i còpia de la sol·licitud d'estudi previ arqueològic a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. D'acord amb l'estudi esmentat, cabria una campanya arqueològica en la zona dotacional denominada espai comercial, açò és, la més oriental de les que componen la modificació puntual del planejament.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació número 6 del Pla general d'ordenació urbana de Castelló de la Plana, promogut per l'Ajuntament de Castelló de la Plana, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
. Prèviament a l'aprovació definitiva de la modificació núm. 6 del PGOU de Castelló, haurà d'obtenir-se informe del Servei d'Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge, el qual, en exercici de les seues competències, podrà delimitar l'abast del risc d'inundació d'acord amb la modificació proposada, així com la idoneïtat de les desviacions també proposades per als llits dels barrancs del Sol i Canters. Les conclusions de l'esmentat informe, en allò que tinga relació amb aspectes ambientals com ara l'escorriment o xarxa de drenatge superficial de les zones implicades, hauran de ser enteses com a condicionants propis de la part dispositiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Així mateix, en atenció a les consideracions realitzades en anterior apartat d'aquesta DIA, haurà de realitzar-se, dins del Programa de vigilància ambiental establit per l'EIA i de manera prèvia a l'aprovació definitiva de la modificació núm. 6, un informe de caràcter ambiental al voltant de les conseqüències ambientals que poden derivar-se per al tram del barranc del Sol que quedarà abandonat, fruit de la desviació del seu llit. Aquesta anàlisi haurà de centrar-se a concretar la pèrdua dels ecosistemes existents en l'esmentat tram, no obstant fortament antropitzat, així com de l'inventari de recursos naturals presents en aquest que pogueren veure's amenaçats per futurs desenvolupaments urbanístics, entre altres possibles criteris d'anàlisi. Es procedirà, finalment, a la consideració de les conclusions de l'informe de manera que aquestes, si són rellevants, puguen traslladar-se als documents urbanístics pertinents (fitxa de gestió, si fóra el cas, o altres), així com es remetrà a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
. En vista de l'afecció a camins ramaders que es donarà, a raó dels usos que, derivats de l'ordenació detallada, podran donar-se, a aquest respecte haurà de demanar-se informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló, a fi que aquesta puga pronunciar-se al voltant de si aquests usos són acords al que disposa la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.   
. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.  
València, 2 de juny de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 229/2004-AIA   
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial del sector la Serreta en el municipi de la Nucia.  
Promotor: Ajuntament de la Nucia  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Nucia i CTU   
Localització: A l'est del terme municipal, confrontant amb el terme municipal de l'Alfàs del Pi i limitant al nord amb la CV-760 (Altea . la Nucia), al sud amb un barranc, a l'est amb el camí de l'Ermita, sòl urbanitzable no programat . 1 El Captivador I cim de la Serreta i a l'oest amb la CV-70 (Benidorm . la Nucia)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és crear un nou sector de sòl urbanitzable d'ús residencial, amb una superfície que ascendeix a 2.770.466 m².  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El sector presenta ordenació detallada, incloent un camp de golf de caràcter públic i una previsió aproximada de 3.600 nous habitatges, dels quals 35 seran de protecció oficial, resultant compatibles els usos comercials, hotelers, terciaris i dotacionals. L'edificabilitat màxima per a l'ús característic ascendeix a 451.806 m²t (0'17 m²t/ m²s), I es redueix fins als 79.730 m²t (0'03 m²t/ m²s) per als usos compatibles. La densitat màxima és de 13 habitatges per hectàrea.  
L'àmbit d'afecció es correspon amb sòls no urbanitzables, alguns d'ells considerats com a sistemes generals i de protecció de llits pel vigent instrument de planejament, el Pla general d'ordenació urbana aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant en data 27 de juliol de 1988.  
La xarxa primària a càrrec del sector ascendeix a 1.228.403 m², dels quals 639.505 m² són de parc públic, 296.492 m² de jardins públics, 104.128 m² de xarxa viària, 97.060m² d'infraestructures i 387.708 m² d'equipament esportiu, inclosa la possibilitat de camp de golf.  
La proposta de desenvolupament es vertebra inicialment en la construcció d'un nou vial que unirà la carretera CV-760 Altea . la Nucia amb la CV-70 Benidorm . la Nucia, i que previsiblement alliberarà el nucli urbà de gran part del trànsit rodat que actualment suporta. Aquest vial té caràcter previ al del primer projecte presentat, afectant per tant a la valoració d'aquest en relació amb la situació inicial o alternativa zero.  
No obstant això, al llarg del procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'han requerit diverses modificacions que han motivat canvis substancials en el projecte inicialment presentat. Segons consta en els informes evacuats per aquesta Administració i després de diverses reunions conjuntes amb els redactors de l'estudi d'impacte ambiental, els responsables municipals i els Serveis Territorials d'Alacant, resulta necessària la protecció i conservació de la formació natural arborada de pineda de Pinus halepensis afectada pel sector, únic nucli de pineda adulta més o menys continu en el terme municipal de la Nucia, protector d'una manera insubstituïble de terrenys fàcilment erosionables, i únic refugi d'entitat de la fauna de la zona. A més, en el cas que ens ocupa, cal ressaltar la inviabilitat de transplantar o crear una formació de pineda adulta amb tota el seua confrontació de sotabosc en les proporcions afectades.  
És per això, que es modifica la proposta a fi de preservar la massa de pineda compacta existent sobre terrenys forestals, mitjançant la renúncia expressa a la construcció del golf en aquells sòls que afecten la massa arbòria en el seu conjunt i, al seu torn, necessàriament, es proposa un nou traçat de l'anterior eix viari estructural del sector, que no diseccione en dues meitats la pineda a protegir i conservar, i que no supose una major i definitiva fragmentació de la vegetació. El nou traçat, compleix la seua funció com a variant del nucli urbà i articula la unió entre la carretera CV-760 Altea . la Nucia amb la CV-70 Benidorm . la Nucia.  
Es pretén aprofitar la iniciativa de desenvolupament per a la integració de la pedrera La Serreta, que es qualifica com a equipament públic de la xarxa primària i es preveieu la implantació en ell d'un depòsit d'aigües residuals depurades per a destinar-les a reg. Al mateix temps, s'aposta per l'ampliació del poliesportiu i del cementeri municipal.  
Atés que el vigent instrument de planejament del municipi de la Nucia és el Pla general d'ordenació urbana de 1988, en 2003 es va presentar un projecte d'homologació global modificativa d'aquest amb el principal objectiu de renovar una xarxa d'infraestructures obsoleta. No obstant l'anterior, la Comissió Informativa d'Urbanisme va acordar la necessitat de tramitar novament l'instrument de rang municipal sota la figura del Pla general, i es va produir llavors una certa ralentització municipal davant de la deficient situació de l'oferta d'habitatges respecte a la demanda, la massificació de les vies de comunicació, la insuficiència de les xarxes d'infraestructures, etc. D'aquesta manera, l'Ajuntament de la Nucia va articular el projecte ara avaluat a fi d'escometre la reclassificació de sòl necessària per a sustentar l'augment de l'oferta de l'habitatge, l'obtenció pública d'aquelles xarxes de comunicacions i serveis l'execució de la qual resulten imprescindibles i la d'aquells elements de la xarxa primària de dotacions públiques d'urgent implantació, tot això en coordinació amb la revisió del Pla general d'ordenació urbana i en el marc del model territorial establit en el document d'homologació global modificativa.  
3. Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que el promotor va presentar diferents alternatives referents al disseny del projecte o actuació, basant-se en l'estudi de capacitat d'acollida elaborat. Respecte a les possibles alternatives d'ubicació s'afirma que no s'han presentat.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
L'Ajuntament de la Nucia va remetre en data 8 de juliol de 2004 l'estudi d'impacte ambiental i la documentació urbanística, i en data 23 de setembre de 2004 l'expedient administratiu referent a l'Homologació i pla parcial sector la Serreta, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
L'estudi d'impacte ambiental de l'Homologació i pla parcial sector la Serreta, juntament amb la resta de la documentació tècnica, es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic mitjançant anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat núm. 4724, de data 1 d'abril de 2004 i en el diari Las Provincias, de data 31 de març de 2004.  
A més, en data 26 d'abril de 2004 el senyor alcalde . president decreta prorrogar per vint dies addicionals el termini de presentació d'alternatives tècniques en el procediment de programació del sector la Serreta.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 72 al·legacions, algunes d'elles fora de termini, segons consta en el certificat emés per secretari de l'Ajuntament de la Nucia, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 18 de juny de 2004.  
Posteriorment, amb data 10 de juny de 2005, el Ple de l'Ajuntament de la Nucia, acorda aprovar les modificacions introduïdes en l'ordenació estructural i detallada del sector la Serreta, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de la Nucia.  
2. Resum de les al·legacions  
De les al·legacions presentades, només una incorpora aspectes relacionats amb l'impacte ambiental del projecte, concretament sobre determinats béns patrimonials i culturals, per al que haurà de tenir-se en compte el preceptiu informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.  
3. Peticions d'informes i documentació complementària  
S'han considerat els informes sol·licitats a la Direcció Territorial d'Alacant durant la tramitació de l'expedient d'Homologació global modificativa del PGOU de la Nucia que va ser iniciat en aquesta Direcció General amb l'expedient 409/02-AIA, i que el mateix Ajuntament va sol·licitar la seua paralització.  
Durant la tramitació de l'expedient s'ha requerit a l'Ajuntament de la Nucia a través de reunions mantingudes amb els tècnics la inclusió en l'expedient de l'estudi d'impacte ambiental específic del camp de golf elaborat a aquest efecte, a fi de disposar de la informació de l'actuació amb el major detall possible, sense que per això s'eximisca el camp de golf d'una avaluació d'impacte ambiental pròpia, conforme al que estableix el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental.  
Amb data 13 d'octubre de 2004 l'Ajuntament va presentar en aquesta Conselleria l'estudi d'impacte ambiental específic del camp de golf sol·licitat, tal com s'ha indicat anteriorment.   
Amb data 22 de novembre de 2004 a l'Ajuntament va remetre a aquesta Conselleria certificats emesos pel secretari del Consorci per a l'abastiment d'aigües i sanejaments de la Marina Baixa, on es troba inclòs el municipi de la Nucia, pel cap de la planta de transferència de residus sòlids urbans a Benidorm gestionada per la mercantil URBASER SA, i pel cap de servei d'Aqualia, SA, com a empresa concessionària del Servei municipal d'abastiment d'aigua potable i clavegueram de la Nucia, tot això a efectes de justificació de disponibilitat de recursos hídrics suficients, capacitat de gestió de residus i capacitat de tractament de les aigües residuals.  
Amb data 21 de desembre de 2004, s'efectua consulta a l'Àrea de Recursos Forestals de la Direcció Territorial d'Alacant, sobre l'afecció d'un àmbit de la proposta a terrenys forestals amb valor ecològic i protector, acompanyat de pla adjunt i, al seu torn, es comunica a l'Ajuntament de la Nucia la necessitat reconsiderar i ajustar l'ordenació proposada, amb data 23 de desembre de 2005.  
Amb data 7 de març de 2005, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, remet informe en relació amb les afeccions a terrenys forestals del Pla parcial sector Serreta i informe complementari agrupant els terrenys forestals en 4 categories bàsiques, que es tracen al seu torn en pla adjunt, i dels quals es trasllada, amb data 2 d'abril de 2005, a l'Ajuntament de la Nucia, a fi de les consideracions i modificacions oportunes en la documentació presentada.  
Amb data 10 de juny de 2005, i després de diverses reunions en aquesta Direcció General i amb tècnics De la Direcció Territorial d'Alacant, l'Ajuntament de la Nucia remet nova documentació urbanística, una vegada introduïdes les modificacions i rectificacions requerides.  
Finalment, amb data 17 de març de 2005, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, remitent informe relatiu a la nova proposta urbanística Pla parcial sector la Serreta, que afirma estar d'acord amb l'inventari ambiental i les conclusions de l'estudi de la capacitat d'acollida de l'estudi d'impacte ambiental i, al seu torn, amb les conclusions preliminars referents a la presència d'algeps i comunitats vegetals que s'han de preservar. Afig en referència als terrenys forestals no afectats per l'edificabilitat del sector, haver manifestat, en conversacions amb l'Ajuntament de la Nucia, la possibilitat d'establir mecanismes de gestió mitjançant els quals passarien a titularitat publica municipal els terrenys forestals delimitats com P/QL1, comprenent una superfície aproximada de 65 ha, amb la qualificació de sòl no urbanitzable, que posteriorment es podrien declarar d'utilitat pública atenent a les característiques que posseeixen. Finalment l'escrit conclou informant favorablement sobre les afeccions sobre els terrenys forestals exteriors a la delimitació P/QL1, havent-se de respectar aquells terrenys forestals no urbanitzables d'especial protecció i aquells inclosos en la Directiva 92/43/CEE d'hàbitats. I es condiciona tot això a l'establiment previ dels mecanismes de gestió oportuns mitjançant els quals els terrenys P/QL1 passen a ser de titularitat pública, amb l'objectiu futur de procedir a la seua declaració com a forest d'utilitat pública.  
Afeccions legals  
No hi ha llits naturals d'aigua amb cabal permanent en l'àmbit d'estudi i el seu entorn més pròxim, però sí que es detecten, producte de la morfologia del terreny, xarxes naturals d'evacuació d'aigües d'escorriment de caràcter prou heterogeni i amb estructura dendrítica excavada sobre materials detrítics quaternaris i margues amb algeps triàsics.  
Tangent a la superfície proposada s'identifica com a barranc principal el conegut com el Barranquet, amb direcció sud-oest . nord-est, arrancant en les voltants del cementeri municipal i recollint escorriments superficials d'una gran conca de recepció que inclou les llomes que conformen un ampli sector de la parcel·la d'estudi, caracteritzant-se a més per tenir uns marges ben diferenciats en determinades zones com a conseqüència de les característiques dels materials sobre els quals s'encaixa i per la presència de bancals cultivats en altres, la qual cosa permet disminuir la intensitat de l'energia de l'escorriment superficial. Puntualment, aquests cultius arriben a envair la secció natural d'aquest.  
Si bé queda molt allunyat de la zona d'estudi, en la documentació presentada es reconeix la importància del riu Guadalest en l'entorn comarcal, riu del qual, el barranc del Barranquet n'és tributari. La torrencialitat de les precipitacions que queda patent a partir de les dades i les conclusions presentades en l'apartat de descripció climàtica fa necessari elevar la importància de la conca de recepció d'aquest barranc pels aportaments fluvials i de sediments, resultant extremadament rellevant de cara a minimitzar possibles efectes naturals adversos, especialment aigües avall, la conservació en les capçaleres de formacions vegetals ben estructurades, circumstància aquesta que no s'aconsegueix sinó amb l'adequada integració o preservació de zones de llits i àrees vegetals importants en els marges i riberes.  
Consultades altres possibles afeccions legals del projecte no s'ha observat relació directa d'aquest sobre llocs d'interés comunitari, microreserves, cavitats, camins ramaders, forests d'utilitat pública i jaciments arqueològics.  
No obstant l'anterior, consta en la documentació consultada petició d'informe de l'Ajuntament de la Nucia a l'òrgan competent en matèria de protecció de béns patrimonials que en primera instància presentara la necessitat d'esmenar una sèrie de deficiències per part de l'interessat i que, segons l'expedient remés, resta informe definitiu alhora que l'Ajuntament de la Nucia va remetre nova documentació a fi d'omplir l'esmentat requeriment d'esmena de deficiències.  
Consideracions ambientals  
1. Com ja s'ha comentat, l'estructura tectònica i el conseqüent reflex d'aquesta en la morfologia de la zona és prou complexa si s'atén a la presència de plegaments, fallaments i basculaments.  
Açò afavoreix la presència de materials diversos en superfície, representatius de la major part de què conformen la columna estratigràfica regional de la zona i destacant les argiles i margues del triàsic, les margues miocèniques i els depòsits detrítics quaternaris.  
Les primeres ofereixen grossàries variables i discontinuïtat com a conseqüència de factors tectònics, apareixent principalment en l'extrem nord i en l'extrem nord-est, concretament en l'aflorament que s'estén cap al nord del municipi i cap a l'Alfàs del Pi. Les segones, pròpies de les formacions TAP, presenten potències destacables i es localitzen en el centre i en el sud del sector, estenent-se fins a l'activitat extractiva existent. Els últims conformen les estructures típiques de peu de muntanya, així com els materials detrítics d'arrossegament producte de l'erosió de la xarxa fluvial, apareixent en la resta del sector.  
2. Geomorfològicament cal considerar la zona d'estudi com a terrenys moderadament cavallonats (amb pendents màximes del 15%, puntualment sobrepassades en alguns talussos) on els materials més erosionables o menys consolidats han contribuït al fet que l'efecte d'arrossegament dels escorriments superficials provoque embarrancaments com els ja descrits en aquest document, si bé pel caràcter predominantment tectònic els processos erosius no fan sinó retocar lleument les diverses morfoestructures.  
3. Per la seua banda, tant la documentació consultada com el treball de camp constata l'absència de punts d'interés geològic o restes paleontològiques que puguen suposar un interés didàctic, científic, patrimonial, museístic, etc.  
4. Les principals conseqüències derivades de les característiques geològiques són:  
. Els riscs d'erosió, que irrompen amb importància en les àrees de talussos i zones de materials poc consolidats.  
. La vulnerabilitat dels aqüífers, que en aquest cas no presenta factors limitants per al desenvolupament dels usos prevists conegudes les propietats impermeables dels materials en superfície.  
. La distribució erràtica dels materials, amb formacions heterogènies quant a grossàries i característiques fisicoquímiques, que poden comprometre la seua capacitat portant produint seients diferencials que afecten el comportament de les estructures encara que de manera poc significativa de cara al risc d'afonament.  
. El col·lapse del terreny allí on predominen les formacions de margues amb algeps del keuper, que sí que pot arribar a produir seriosos problemes de fonamentació i estabilitat de les estructures.  
. Presència de clorurs i/o sulfats, que requereixen d'un tractament previ perquè les fonamentacions no vegen minvada la seua capacitat portant.  
Inestabilitat de terrenys, afectant també les àrees ocupades pel keuper, al nord de la parcel·la d'estudi, a les àrees d'alternança de nivells durs i blans amb forts pendents per descalçament del peu del talús, a l'est, i a la zona de l'activitat extractiva, no sols pels moviments de terra realitzats sinó per la confluència d'altres factors que pogueren alterar l'estabilitat del terreny.  
5. Si bé el risc d'inundació podria no dependre exclusivament de les característiques morfològiques, atenent a l'extens estudi presentat que aborda a xicoteta escala la identificació d'aquest factor s'han identificat diverses àrees susceptibles d'albergar inundacions de caràcter puntual tant en el temps com en superfície, i altres de singular interés per a l'evacuació de les aigües d'escorriment, totes elles dependents de la configuració del terreny en compte de les propietats hidrològiques de la zona d'estudi. Conseqüentment, en l'estudi d'impacte ambiental se suggereixen i cartografien determinades àrees en què haurien d'extremar-se les precaucions en aqueix sentit, evitant per un costat l'ocupació per determinats usos al mateix temps que s'adopten mesures d'estabilitat de talussos i correcció hidrologica-forestal, alhora que el PATRICOVA no reconeix risc d'inundabilitat algun atenent a l'escala de treball del mateix.  
6. S'ha elaborat, finalment, una cartografia de riscs que ve a orientar, i en altres casos a limitar, les possibilitats d'ordenació del sector de cara a evitar futurs compromisos establits entre els usos prevists i els riscs ambientals que caracteritzen la situació actual o bé que pogueren venir produïts com a conseqüència de les sinergies del desenvolupament urbanístic previst. Tot açò es plasma finalment en l'apartat de mesures correctores específiques.  
7. La valoració de la flora s'ha realitzat sobre les categories UICN, PV, LIS, PN, CE i AR, definint en una primera fase una sèrie d'unitats de paisatge en l'àrea d'estudi i identificant les formacions fitosociològiques més representatives.  
Com resultat, es reconeix la representació dels quatre estadis de l'evolució de la vegetació climàcica (màquia litoral, espartar, timoneda calcícola / gipsícola i lastonar), però amb un estat de conservació i desenvolupament molt diferent depenent de les diverses àrees.  
Les unitats de paisatge identificades són novament quatre, representades segons els tipus de vegetació, usos del sòl i accidents geogràfics per la massa forestal, el matoll/timoneda, els cultius abandonats.erms i els cultius en explotació.  
Resulta necessari indicar que és el matoll/timoneda la formació que representa l'etapa dominant de la vegetació en el territori, i que dins d'aquesta es destaca la presència de l'espècie gipsícola Teucrium lepicephalum, endemisme exclusiu de la província d'Alacant i declarada d'interés comunitari per la Directiva hàbitat 92/43 pel seu caràcter d'endemisme restringit i per conformar part de l'hàbitat d'interés comunitari emmarcat dins de la vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia) a més de ser l'espècie que caracteritza a l'associació endèmica de la Marina Baixa Helianthemo racemosi . Teucrietum lepicephali. Aquesta formació s'ha identificat en les vessants del barranc del Barranquet sobre margues i algeps triàsics i en part del Tossal del Captivador, podent trobar-se, encara que de manera poc probable, en altres àrees si s'atén a l'època de l'any en què es van realitzar els treballs de camp, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental.  
Les zones de cultiu actiu, per la seua banda, presenten règims tant de secà com de regadiu, apareixent produccions de cítrics, olivera, nispro, garrofera i ametler. El valor que pot atorgar-se a aquestes àrees no ve associat a les característiques del sòl, que presenta més prompte una escassa capacitat agrària amb problemes puntuals d'erosió i desequilibris físics, ni a la importància de les formacions fitosociològiques, sinó pel paper o potencial agrobiològic que exerceixen.  
8. Així, es presenta una valoració de les diverses unitats de paisatge vegetal on resulta important destacar la que fa referència a una part de la massa forestal (subàrees 1, 2 i 3), que presenta un hàbitat en un estat de conservació bo que fa rellevant la seua integració o manteniment de les condicions actuals, reforçant-se aquesta postura per la presència de Teucrium lepicephalum i al matoll/timoneda gipsícola, la protecció o de la qual integració també s'ha de tenir en compte.  
9. L'estudi d'impacte ambiental afirma que en general, no s'aprecia en la documentació remesa un interés general per a la conservació del conjunt de la vegetació si s'atén al grau de fragmentació amb diverses qualitats ecològiques i estats de conservació, però sí almenys ha d'apostar-se per la integració o conservació parcial o total d'aquelles unitats de paisatge vegetal el valor ecològic de la qual siga significatiu, tal com ja s'ha comentat. D'altra banda, les aportacions realitzades a partir del Pla forestal de la Comunitat Valenciana no vénen sinó a constatar l'enfocament de l'estudi d'impacte ambiental, reconeixent-se la vocació forestal de la zona i la seua importància de cara a la contenció dels fenòmens erosius i al control del règim de vessaments, principalment.  
10. En relació amb la fauna, l'estudi d'impacte ambiental justifica la descripció concreta d'espècies paraigua en compte de recórrer a extensos llistats del món animal màximament quan la zona d'estudi es correspon amb un ambient agroforestal que presenta una gran potencialitat per a albergar una elevada biodiversitat. L'anàlisi tira una diferència substancial respecte a altres àrees més pròximes o amb una relació topològica distinta en l'entorn comarcal, concloent que els desenvolupaments proposats no vindrien a alterar la qualitat faunística que ve condicionada per la relativa proximitat d'un lloc d'interés comunitari com és el de les serres d'Aitana, Serrella i Puig Campana.  
11. S'informa en l'estudi d'impacte ambiental que la zona afectada per la reclassificació no ha sigut afectada per incendis forestals.  
12. S'ha aportat una valoració paisatgística del projecte, que dividiria la zona d'actuació en tres unitats ben diferenciades (cultius i zones antropitzades, barranc del Barranquet i zona d'influència, i llomes del sud-est). Estudiada la potencialitat visual del sector s'identifiquen diversos punts més o menys pròxims de l'entorn (fins a 3 km.) en els que resultaria necessari considerar el seu impacte a l'hora del disseny i ordenació del sector.  
13. Igual que s'ha dividit l'àmbit de l'actuació en distintes subzones atenent a diversos criteris ambientals en l'estudi d'impacte ambiental s'identifiquen una sèrie (3) de microunitats ambientals (atesa l'extensió de la proposta)  
14. Dins d'aqueixes unitats o microunitats ambientals s'identifiquen a més diverses categories, entre les quals cal destacar les àrees d'alt interés ambiental. Les esmentades àrees serien mereixedores en si mateixes d'una especial protecció, però considerant les preexistències i els condicionants previs derivats de les actuacions antròpiques tant en l'interior del sector com en el seu entorn més immediat l'estudi d'impacte ambiental justifica la minimització de l'esmentada pretensió permetent dinamitzar el procés regeneratiu, protector i d'optimització respecte al desenvolupament sostenible del municipi. D'aquesta manera s'aborda la integració i viabilitat del projecte, adaptant-se a les condicions inicials, en relació amb els riscs d'estabilitat del sòl, la presència de vegetació gipsícola i l'elevat interés que per a la conservació presenten determinades masses forestals, però sense oblidar les edificacions preexistents i la construcció d'un nou vial vertebrador que travessarà l'àrea diagonalment en direcció est . nord. L'opció triada per a la conservació . integració de les esmentades àrees passa per la restricció de l'aprofitament residencial dedicant-les a zones d'esplai públic com ara parcs, àrees de recreació, zones esportives, passejos, etc.  
El projecte suposa un increment substancial de la demanda hídrica per a consum humà respecte de la situació actual si s'atén que la capacitat d'ocupació del sector és fins i tot major que el cens actual d'habitants en el municipi de la Nucia. En la documentació presentada s'ha aportat certificat expedit per òrgan amb competències en la matèria de distribució de recursos hídrics informant favorablement la suficiència d'abastiment d'aigua potable per als desenvolupaments urbanístics prevists, sense que s'hagen aportat valors quantitatius sobre el recurs disponible i necessari per a satisfer la noves demandes hídriques.  
Respecte de la depuració de les aigües residuals, es desprén finalment la intenció de connectar amb l'EDAR de Benidorm, informant-se favorablement per part del Consorci per a abastiment d'aigües i sanejaments de la Marina Baixa. No obstant això, la capacitat de l'EDAR no ha sigut adequadament justificada en el document avaluat.  
Respecte a la gestió dels residus sòlids urbans l'empresa concessionària URBASER SA, de la planta de transferència de RSU a Benidorm, ha emés un certificat on afirma disposar de capacitat suficient per a gestionar els residus sòlids urbans que es generen en el Pla parcial La Serreta. No obstant això, no s'ha acreditat adequadament la gestió dels residus sòlids inerts que es generaran durant les labors d'urbanització i d'edificació.  
15. No s'ha incorporat en la documentació cap referència tècnica que permeta avaluar la consideració del projecte respecte de la inclusió d'un camp de golf, tot això des d'un punt de vista ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
1. S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Homologació modificativa i Pla parcial del sector La Serena en el municipi de la Nucia (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental duent-se a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el seu Programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establits en l'apartat segon de la present resolució  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals i/o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport obtenint l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a proveir la població i els usos complementaris sense cap perjudici per als usos actuals. De la mateixa manera s'acreditarà la capacitat de depuració de l'EDAR a la qual es pretén connectar els col·lectors d'aigües residuals i si no n'hi ha, la reserva corresponent per a la seua ampliació d'acord amb les expectatives del projecte presentat, segons informe i condicions de l'òrgan competent en la matèria.  
. Considerar el camp de golf previst en la urbanització únicament com un ús previst en la normativa urbanística del sector, no existint cap compromís sobre la tramitació posterior de tal projecte en el que es refereix tant a la seua viabilitat com a la seua distribució i requerint, per a l'aprovació definitiva d'aquest, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, així com pel seu desplegament reglamentari.  
. L'eix viari estructural que travessa el sector d'est a nord haurà, en els trams coincidents amb l'edificació residencial, d'incorporar les mesures correctores adequades, com puguen ser pantalles acústiques vegetals, artificials o altres, que garantisquen que els nivells de soroll que s'aconsegueixen en els habitatges es troben dins dels valors admissibles establits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus s'establisca per la Generalitat Valenciana.  
. En particular per als residus de construcció i demolició de les obres d'urbanització es requerirà un acord previ amb un gestor autoritzat per a aquest tipus de residus amb caràcter previ a l'autorització de les obres. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
. S'obtindrà, prèviament al desenvolupament del sector, l'autorització d'abocament per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de les aigües pluvials que es preveuen abocar sobre els barrancs.  
. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
. Les terres que s'utilitzen per al terraplenament del sector procediran de préstecs autoritzats. Si fóra necessari l'obertura de nous préstecs, hauran de ser tramitats adequadament i obtinguda l'autorització pertinent, així com, la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
. Serà necessària la reposició de tots els serveis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris per part de l'urbanitzador, mitjançant l'adequada integració de la Séquia Mare i la seua senda amb cada àrea del sector. Amb aquest fi, haurà d'obtenir-se autorització prèvia dels titulars de la séquia, que establiran els condicionants tècnics per a les possibles obres de millora del traçat i de les condicions de canalització, havent de discórrer preferentment per terrenys de caràcter no natural, i d'acord amb el seu valor patrimonial, compatibilitzant les actuacions amb les obres d'urbanització.  
. Serà necessari el soterrament de les línies elèctriques d'alta tensió que travessen el sector, aprofitant en la massa de pineda, l'aclarida produïda pel traçat d'una les línies, sota un vial de vianants d'accés a recorreguts preexistents, i de servei i manteniment del parc públic del sector.  
. Amb caràcter previ la concessió de llicència d'obres a l'agent urbanitzador, es procedirà a un reconeixement de camp, i informe corresponent per part de tècnics de la Direcció Territorial de Medi Ambient, en aquelles zones d'algeps on potencialment pogueren localitzar-se espècies de la comunitat gipsícola. En cas de detectar-se presència d'aquestes espècies vegetals durant el mostratge, o una vegada iniciades les obres d'execució, es procedirà a la traslocació d'aquestes a aquelles altres àrees del sector protegides a fi de conservar aquestes comunitats vegetals.  
. S'aplicaran totes i cada una de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental que no entren en contradicció amb les proposades en els epígrafs anteriors d'aquesta declaració, havent d'incorporar aquestes en les normes urbanístiques i en els plans d'ordenació.  
. El promotor, com a responsable del Programa de vigilància ambiental (PVA), tant en la seua execució com en les seues despeses, disposarà una direcció ambiental d'obra, i si no n'hi ha la direcció d'obra, la qual es responsabilitzarà de l'adopció de les mesures correctores, de l'execució de l'esmentat programa i de l'emissió dels informes tècnics periòdics sobre el compliment de les mencionades mesures correctores, de les disposicions d'aquesta declaració i del tractament de quants nous impactes ambientals, no identificats i de caràcter no previsible, pogueren succeir.   
. És un requeriment d'aquesta direcció general que la proposta presentada integre les àrees a preservar, delimitades en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, com a zones verdes de caràcter natural. La Comissió Territorial d'Urbanisme, a proposta de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, és l'òrgan competent per a emetre dictamen resolutori sobre l'aprovació definitiva del sòl del planejament de millora proposat, d'acord amb la legislació vigent, i per tant, determinar la classificació definitiva dels sòls ordenats.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de juny de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 233/04 AIA  
Títol: Pla general d'ordenació urbana de Genovés  
Promotor: Ajuntament de Genovés  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València   
Localització: Terme municipal de Genovés, València  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
El projecte es denomina Pla general d'ordenació urbana de Genovés (València).  
L'objecte del projecte és el canvi de l'instrument de planejament, de les normes subsidiàries de 1988 vigents fins ara en el municipi, al Pla general plantejat.  
L'objecte del Pla general és augmentar la superfície de sòl urbà i sòl urbanitzable tant residencial com industrial, a causa de les necessitats de creixement experimentades en el municipi de Genovés, les quals han provocat l'esgotament de les vigents normes subsidiàries i la necessitat d'abordar el plantejament d'un nou model territorial.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Aquest municipi disposa fins a l'aprovació del Pla general, objecte actualment d'elaboració, de normes subsidiàries que van resultar aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió celebrada en data 31 de maig de 1988.  
El Pla general preveu un augment de 74,53 ha de sòl urbà i en aproximadament 2 ha de sòl no urbanitzable, i disminueix en 76 ha el sòl urbanitzable.  
Quadres comparatius de superfícies. (Normes subsidiàries de 1988 i Pla general plantejat)  
CLASSIFICACIÓ SÒL NN SS HA   
SÒL URBÀ 29.95   
SÒL URBANITZABLE 95.60   
 Residencial 86.90   
 Industrial 8.7   
SÒL NO URBANITZABLE 1394.45   
 Equipament 2.55   
 Protecció especial 805   
 Equipament privat 1.15   
 Ús agropecuari 38.40   
 Comú 547.35   
TOTAL TERME MUNICIPAL 1520   
CLASSIFICACIÓ SÒL PLA GENERAL   
SÒL URBÀ 104.48   
 Residencial 93   
 Industrial 11.48   
SÒL URBANITZABLE 19.17   
 Residencial 12.99   
 Industrial 6.18   
SÒL NO URBANITZABLE 1396.3   
 Forestal 574.58   
 Conservació natura 46.14   
 Hidràulic 63.77   
 Catàleg 3.75   
 Genèric i afecció legislació sectorial 699.3   
 Parc públic 8.76   
TOTAL TERME MUNICIPAL 1520   
De les 1.520 ha de superfície total del terme municipal de Genovés, seguint els criteris que estableix la LRAU en l'article 17, aquest Pla general estableix les següents classes de sòl:  
. Sòl urbà: 104,48 ha  
. Sòl urbanitzable: 19,17 ha  
. Sòl no urbanitzable: 1.396,3 ha  
Sòl urbà  
El Pla general estableix la classificació del sòl urbà des de la perspectiva del grau d'urbanització i del grau de consolidació per l'edificació, i això s'identifica amb els grans nuclis homogenis on es compleixen en termes amplis les esmentades condicions de consolidació per edificació i urbanització, i deixant al marge supòsits de caràcter aïllat.  
Els nuclis que constitueixen el sòl urbà d'aquest Pla estan formats pel nucli urbà residencial de Genovés i el seu polígon industrial, el casc d'Alboi i el seu voltant, Pino Grande, Pi Chico i la zona de Los Arcos confrontant a sòl urbà del terme municipal de Xàtiva.  
Sòl urbanitzable  
El Pla ho defineix com aquell que, no tenint la consideració d'urbà o de no urbanitzable, puga ser objecte de transformació en els termes establits en la legislació urbanística i en el planejament. Aquest Pla classifica com a sòl urbanitzable el sòl que s'ajusta, en principi, a les previsions de creixement existents, tant residencials com industrials.  
S'estableixen sis unitats d'execució en el sòl urbanitzable immediat, dos residencials d'extensió del nucli de Genovés, dos industrials d'extensió del polígon i dos per a completar els nuclis residencials de Pino Grande i Pino Chico.  
Sòl no urbanitzable  
La classificació com a sòl no urbanitzable, conforme a l'estratègia territorial adoptada i el que estableix la legislació aplicable, pretén preservar aquest tipus de sòl de l'acció urbanitzadora distingint els diversos tipus de sòl:  
. Sòl no urbanitzable de protecció afecció legislació sectorial (SNU-PA): inclou els sòls que serveixen de suport a la xarxa de comunicacions bàsica com són carreteres, xarxa de camins existents, camins ramaders, xarxa bàsica de serveis i ferrocarril.  
. Sòl no urbanitzable de protecció catàleg (SNU-PC): comprén l'entorn dels jaciments arqueològics i qualsevol altre que poguera aparéixer amb independència del tipus de sòl en què es trobe.  
. Sòl no urbanitzable de protecció conservació natura (SNU-PN): Àmbits o paratges que en funció del singular valor ambiental d'aquest, de la naturalesa existent i paisatgístic, han de ser preservats de qualsevol actuació que supose una modificació del bé que es protegeix.  
. Sòl no urbanitzable de protecció forestal (SNU-PF): En aquest sòl s'inclouen els terrenys que per la seua importància mediambiental han de preservar-se de tota acció transformadora, sent el seu fi essencial el fet de ser suport d'activitats forestals o cinegètiques, queden prohibits tots els usos que no estiguen directament vinculats al bé que s'ha de protegir.  
. Sòl no urbanitzable de protecció hidràulica (SNU-PH): Aquest sòl inclou terrenys i àrees afectades per restriccions en l'ús com a conseqüència de La seua proximitat a llits naturals o artificials, i en general, totes aquelles sobre les quals siga aplicable el que disposa el Reglament de Policia de Llits i del Domini Públic Hidràulic.  
. Sòl no urbanitzable de protecció genèrica (SNU-PG): Té com a missió preservar les característiques naturals del territori si bé, tenint en compte el seu menor valor mediambiental, i atesa la seua estructura socioeconòmica municipal, ha de ser capaç d'albergar, amb un tractament selectiu, les edificacions a què es refereixen els articles 7 i 8 de la Llei 4/92.  
Les zones d'ordenació tenen caràcter estructural i queden relacionades de la manera següent:  
a) En sòl urbà i urbanitzable:  
a.1 Ús dominant residencial (R)  
. Zona de nucli històric (NUH)  
. Zona d'ampliació del nucli (ACA)  
. Zona d'eixample (ENS)  
. Zona de habitatges adossats (ADO)  
. Zona de habitatges aïllats (AIS)  
. AIS-0, AIS-1, AIS-2, AIS-3.  
a.2 Ús dominant industrial (IND)  
. Zona industrial en illa (INM)  
b) En Sòl No Urbanitzable:  
. Protecció afecció legislació sectorial (SNU-PA)  
. Protecció catàleg  
. Protecció conservació natura  
. Protecció forestal  
. Protecció hidràulica  
. Protecció genèrica  
3. Alternatives  
Aquest aspecte no s'ha inclòs en l'estudi d'impacte ambiental.  
Tramitació administrativa  
En data 29 d'abril de 2004 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, l'estudi d'impacte ambiental junt amb la documentació tècnica, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informe de la secretària de data 6 de setembre de 2002, de l'Ajuntament en què s'acorda: sotmetre a informació pública el PGOU junt amb el seu EIA. Sol·licitar els preceptius informes a la Conselleria de Sanitat, Conselleria d'Educació i Ciència, així com als departaments i òrgans de les administracions públiques competents. Sol·licitar als municipis confrontants de Xátiva, Lloc Nou d'En Fenollet, Barxeta i Benigánim, l'evacuació del corresponent dictamen donant-los termini d'un mes per a pronunciar-se.  
En data 13 de setembre de 2002, l'Ajuntament remet la notificació de l'acord del Ple de data 6 de setembre de 2002 dirigida a:  
. Ajuntament de Xàtiva  
. Ajuntament de Barxeta  
. Ajuntament de Benigànim  
. Ajuntament de Lloc Nou d'en Fenollet  
. Conselleria de Cultura, Educació i Ciència  
. Conselleria de Sanitat   
. COPUT  
. Diputació de València.  
. Conselleria de Medi Ambient  
. CHJ  
. RENFE  
L'Ajuntament, en data 13 de febrer de 2004, acorda l'aprovació provisional del PGOU i l'estudi d'impacte ambiental d'aquest, amb les rectificacions derivades de l'estimació parcial o total de les al·legacions presentades.   
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana de Genovés es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el en el DOGV núm. 4338, de 18 de setembre de 2002 i en el periòdic Las Provincias de 23 de setembre de 2002.  
Durant el període d'informació pública es van presentar de 62 al·legacions segons consta en certificat emés per l'Ajuntament de Genovés el 2004.  
L'Ajuntament en ple de data 27 de juny del 2003, acorda aprovar el document d'informe d'al·legacions presentades al PGOU.   
2. Resum de les al·legacions  
De les seixanta-dues al·legacions presentades en resposta a la informació pública cap d'elles es considera de caràcter ambiental. Quatre d'elles van ser estimades totalment, trenta-dos parcialment i les vint-i-cinc restants van ser desestimades.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 6 de maig de 2005, l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Direcció General de Gestió del Medi Natural remet escrit a l'Ajuntament de Genovés, informant que després de revisar la documentació aportada s'han d'ampliar o justificar diversos aspectes de l'estudi d'impacte ambiental:  
. Pel que fa als tràmits d'informació pública, s'ha de presentar còpia de les al·legacions presentades, tal com es recull en l'article 21 del Reial decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat.  
. S'haurà de realitzar una previsió del volum d'aigua potable necessari i s'ha de presentar certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sobre la disponibilitat d'aigua en qualitat i quantitat suficient, per a garantir el proveïment de la totalitat de l'aigua demandada arran del desenvolupament del Pla general.  
. Es presentarà certificat de l'entitat gestora sobre la capacitat o la previsió de les infraestructures necessàries per a garantir la depuració de la totalitat de les aigües residuals generades en el municipi amb el desenvolupament del Pla General.  
. Quant als residus sòlids urbans s'indicarà el volum futur i característiques d'aquests en desenvolupar-se les actuacions previstes en el Pla general. A més s'haurà d'obtenir el certificat de l'entitat gestora dels residus sobre la capacitat de gestió d'aquests.  
. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
. Aclariment del tracte que s'ha de donar al camí ramader assagador d'Alacant afectat per l'actuació.   
En data 25 de maig de 2005, com a contestació a l'escrit realitzat per la Direcció General de Gestió del Medi Natural en data 6 de maig de 2005, l'Ajuntament remet:  
. Certificat de l'empresa gestora de l'aigua potable, afirmant la capacitat per a assumir l'augment del cabal consumit arran del desenvolupament del Pla general.  
. Certificat de l'empresa Fomento, assumint la capacitat per a recollir l'augment del volum dels RSU generats.  
. Certificat de GIRSA on comunica que els RSU generats seran tractats en la planta de Guadassuar.  
Com a ampliació a la documentació remesa en data 25 de maig de 2005, l'Ajuntament envia en data 10 de juny de 2005, a la Direcció General del Medi Natural, còpia de les al·legacions presentades, certificat de l'entitat de gestora de les aigües residuals i informe aclaridor sobre el tracte que s'ha de donar al camí ramader assagador d'Alacant.  
Informes sectorials  
. Informe de Fomento Construcciones y Contratas de data 11 de maig de 2005, en què es fa una estimació del volum generat per habitant i dia, i en el qual afirma la capacitat per a realitzar les ampliacions necessàries per a la recollida dels residus, generats com a conseqüència del desenvolupament del Pla general.  
. Informe d'EGEVASA (companyia subministradora d'aigua potable del municipi) de data 10 de març de 2005, que afirma posseir cabals necessaris i capacitat de les xarxes de subministrament, per a poder proveir d'aigua potable la població prevista com a conseqüència del desenvolupament del Pla General.  
. Informe de GIRSA (gestió integral de residus sòlids) de data 24 de maig de 2005, en el qual es comunica que tots els residus generats en el municipi de Genovés, seran tractats en la planta de Guadassuar.  
. Informe de l'entitat de sanejament d'aigües de data 6 de juny de 2005, concloent afirmativament sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR de Genovés de les aigües residuals generades pel desenvolupament del PGOU, havent de complir una sèrie de condicionants:  
. En el seu dia, el promotor del desenvolupament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
. En tot cas, l'abocament generat pels desenvolupaments urbanístics a què done lloc el PGOU haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquests efectes els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments de la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una mitjalluna que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, en la connexió de la zona industrial a més de disposar de l'esmentada arqueta de registre, s'haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.  
. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació de la planta necessàries a fi d'adequar-la per al tractament del nou cabal generat.  
. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'entitat de sanejament la quantitat resultant de 530.305 euros, als efectes del qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'entitat de sanejament i l'Ajuntament de Genovés.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, part de l'àrea corresponent al LIC Curs mitjà del riu Albaida, afecta una xicoteta superfície localitzada en l'extrem sud-oest del terme municipal, aquesta zona es troba qualificada en el Pla general com a sòl no urbanitzable de protecció de natura.  
2. No existeixen ni ZEPA ni microreserves de flora en l'àmbit d'estudi.  
3. En el municipi segons l'Inventari de jaciments arqueològics de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, estan inventariats un total de 2 jaciments arqueològics: Església Mare de Déu dels Dolors i Solana de Penya-roja. El voltant dels terrenys corresponent als jaciments es troba qualificat com de protecció de catàleg (SNU-PC)  
4. En referència a la presència de camins ramaders, en el municipi hi ha tres camins ramaders: assagador d'Alacant de 37,5 m d'amplària i 6.600 m de longitud, assagador del Camí Vell de Benigánim de 10 m d'amplària i 3300 m de longitud i assagador de Barxeta de 10 m d'amplària i 2.500 m de longitud.  
L'assagador d'Alacant queda afectat per sòls industrials en l'oest del nucli urbà i per terra residencials de Pino Grande, encara que en la documentació remesa per l'Ajuntament, garanteixen la no-modificació del traçat, facilitant-se el trànsit ramader, l'ús públic, a més de respectar l'ample legal i la continuïtat d'aquesta, segons la Llei 3/95, de camins ramaders.  
Els camins ramaders queden inclosos dins del sòl no urbanitzable de protecció afecció legislació sectorial (SNU-PA).  
5. En el municipi de Genovés hi ha dues forests d'utilitat pública: forest d'utilitat pública catalogada amb el número V-86, de propietat municipal i denominat Ombria de la Font de Millares i forest d'utilitat pública de la Generalitat Valenciana, catalogada amb el número V-153 denominat Port de Benigánim.   
Aquestes dues forests es troben qualificades com de protecció forestal.  
6. Es troben registrats entre l'any 1993 al 2003 un total de 7 incendis en el terme municipal, aspecte que no ha sigut considerat en l'estudi d'impacte ambiental. Cap de les zones afectades per aquests 7 incendis és objecte de reclassificació pel Pla general.  
7. Hi ha una pedrera al terme municipal denominada Lloma de Genovés amb número d'inscripció 1.207 i que disposa en l'actualitat d'autorització per a l'extracció d'argiles.  
Consideracions ambientals  
1. La zona del curs del riu Albaida presenta un risc d'inundació alt ben sovint mitjà, que correspon a zones que pateixen inundacions amb un període de retorn entre 25 i 100 anys. Aquest risc converteix la zona en desaconsellable per a l'edificació, i és qualificada com d'especial protecció.  
2. El risc de lliscament i despreniment és baix o nul en les zones qualificades com a urbanes o urbanitzable pel Pla general.  
3. La vulnerabilitat de les aigües subterrànies presenta un nivell baix en la zona que s'estén des de la ciutat cap al riu Albaida i un nivell mitjà en la zona nord-occidental del terme.  
4. El risc d'erosió, tant actual com potencial, es descriu com baix o molt baix en tot el terme municipal.   
5. El terme municipal de Genovés es troba segons el mapa geocientífic de València, en una zona catalogada com de risc sísmic alt.  
6. Explotació dels recursos naturals.  
Aigua potable  
El proveïment municipal d'aigua potable està gestionat per l'empresa EGEVASA, com a empresa concessionària del servei.  
La infraestructura amb què compta aquest servei està composta principalment per dos pous que presten el servei de proveïment al nucli urbà de Genovés i Alboy: Pou del barranc de la Creu i pou de la Moteta; i un pou per a l'abastiment de Pino Grande i Pino Chico: Pou de la beata Inés. Actualment la població abastida és d'aproximadament de 2.322 habitants, i és el volum consumit estimat de 524.043 m³/any.  
L'Ajuntament presenta certificat de l'empresa EGEVASA, assegurant la capacitat de cabals d'aigua potable i xarxes suficients per a assumir l'increment de necessitats generades pel desenvolupament del Pla general.  
7. Sanejament i depuració d'aigües residuals   
Tant en el nucli urbà de Genovés, com en el d'Alboy compten amb una xarxa de clavegueram per al posterior tractament d'aquestes, mentre que en les àrees residencials d'edificacions aïllades no es disposa de l'esmentada xarxa, per la qual cosa es recorre a la utilització de fosses sèptiques o depuradores individuals. Es fa una estimació del volum generat actualment i futur, i segons certificat de l'entitat de sanejament d'aigües, hi ha viabilitat de tractament de les aigües residuals generades pel desenvolupament del Pla general.   
8. Gestió de residus  
Per al tractament dels residus sòlids urbans es disposa de servei de recollida de fems i envasos lleugers, sent l'encarregada d'aquest servei l'empresa Fomento de Construcciones i Contratas SA. L'empresa encarregada de la gestió de cartó i paper és GIRSA i la del vidre és ECOVIDRIO.  
Es fa un càlcul dels volums de RSU, paper, cartró i vidre de l'any 2001. Dels volums de residus que es generaran, únicament es fa menció a què hauran de ser gestionats per l'Ajuntament, i estan els productors obligats al compliment de l'ordenança municipal respecte d'això.  
S'aporta certificat de l'empresa Fomento de Construcciones i Contratas SA, assumint la capacitat per a les ampliacions necessàries de recollida de residus, així com de GIRSA assumint la seua gestió en la planta de Guadassuar.  
9. La vegetació que existeix en l'actualitat està formada per coscollars amb llentiscle i matolls, en els relleus muntanyosos no transformats per a l'agricultura. Pel que fa a les zones agrícoles els cultius que predominen són els fruiters de regadiu i els herbacis de regadiu.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule el següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Pla general d'ordenació urbana de Genovés (València) promogut per l'Ajuntament de Genovés, sempre que el mateix es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. S'haurà de presentar informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la Normativa de Protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 21 de juny de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 248/04-AIA  
Promotor: Ajuntament de Riola   
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Objecte del projecte: Pla general d'ordenació urbana  
Localització: Terme municipal de Riola   
Descripció del projecte  
L'ordenació projectada, d'acord amb el document aprovat provisionalment, proposa:   
1) Com a sòl urbà la superfície que el planejament vigent classificada com a sòl urbà i sòl urbanitzable, diferenciant dues zones de qualificació:  
. Nucli antic (NA)   
. Zona d'eixample (ENS)   
2) Com a sòl urbanitzable es projecten:  
. Amb ordenació detallada (SUB/P)  
. Dues unitats d'execució d'ús residencial situats al sud del nucli urbà que comprenen en la seua totalitat la superfície de sòl urbanitzable no desenvolupat per a la ubicació de magatzems (segons planejament vigent) i el sòl no urbanitzable fins a la ronda sud de connexió de la VV-1101 amb la V-1105. Representen una superfície 69.399,25 m².  
. Un sector d'ús industrial magatzems, situats a uns 450 metres a l'oest del nucli urbà, que suposen la reclassificació de sòl urbanitzable, amb una superfície de 103.455,00 m².  
. Sense ordenació detallada . (SUB/NP)  
Es projecten quatre sectors d'ús residencial situats a l'oest i nord de l'actual nucli urbà amb una superfície total de 194.669,75 m².  
S'estima que el Pla general té capacitat per a 420 nous habitatges el que representa un increment potencial de població de 1.064 habitants (la població del cens de 2001 és de 1.672 habitants)   
3) Com a sòl no urbanitzable es classifica la resta del terme municipal, i es qualifica al seu torn en :  
. Sòl no urbanitzable de Règim Comú general (RC) Es correspon amb les àrees cultivades de cítrics situades del sòl urbanitzable, limitat per vials de la xarxa primària.   
. Sòl no urbanitzable de protecció agrícola (PA) la resta d'àrees de cultiu de cítrics   
. Sòl no urbanitzable de protecció ecològica i mediambiental (PM). Es correspon amb la part del terme municipal que forma part de la zona humida Marjal i Estany de la Ribera sud del riu Xúquer.  
. Sòl no urbanitzable de protecció d'Infraestructures i de domini públic. Inclou els camins ramaders, el domini públic hidràulic del riu Xúquer i vies de comunicació de la xarxa primària .  
En aquesta categoria s'incorpora a la xarxa primària, a més del traçat aprovat en el projecte Ronda sud de Riola i condicionament del tram Polinyà de Xúquer-.Riola (VV-1101), una ronda nord   
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat amb la remissió des de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, el 21 de setembre de 2004, de la documentació tècnica aprovada provisionalment pel Ple de l'Ajuntament, adjuntat fotocòpia del certificat d'aprovació provisional, que es va produir en sessió extraordinària del Ple de l'Ajuntament de 22 de desembre de 2003 (no s'especifica en l'esmentat certificat ni la publicació de l'anunci ni el període d'informació pública)   
El dia 14 d'abril de 2004 es va rebre nova documentació de l'Ajuntament de Riola, composta per:  
. Informe referent a la capacitat de suficiència de la xarxa d'abastiment d'aigua   
. Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Riola. Polinyà-Fortaleny-Benicull per a admetre cabals d'aigües residuals generats pel projecte del Pla general de Riola   
. Fotocòpia de les al·legacions formulades en el període d'informació pública.   
El 15 d'abril de 2005 es va rebre, de l'Àrea de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, informe sobre estudi d'inundabilitat.  
Al·legacions  
Segons certificat d'aprovació provisional es van presentar 10 al·legacions de particulars.   
D'aquestes es mencionen les de Rafael Collado i Herminia Fos Muñoz, que sol·liciten, entre altres aspectes, la reubicació cap a l'est del polígon industrial per a minimitzar l'impacte sobre els habitatges aïllats existents en l'entorn, al·legacions estimades i incorporades a l'aprovació provisional.  
També hi ha altres al·legacions que fan al·lusió al risc d'inundació del polígon industrial, i al valor del paisatge agrari, proposant la seua reubicació.   
Informes sectorials  
. Informe sobre estudi d'inundabilitat., de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
L'informe és favorable en considerar prou complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i en no existir inconvenient per part de l'organisme de conca, destacant de l'informe el punt següent:   
Vist que l'estudi d'inundabilitat, concreta el risc establit a escala regional pel PATRICOVA a una escala major (1:10.000) i que a més l'ordenació proposada és coherent en situar el sòl urbanitzable industrial i els sectors residencials en terrenys amb un nivell de risc baix (risc 6) mentre que en les zones amb nivell de risc alt (nivells 1 i 2) el PGOU classifica aquests terrenys com a sòl no urbanitzable de protecció d'infraestructures (zones de domini públic), protecció agrícola (arrossars) o de protecció mediambiental (aiguamolls).   
. Informe sobre recursos hídrics, de l'empresa HIDRA Gestió Integral de l'Aigua, SA,  
S'indica que el proveïment prové de la compra en alta a l'Ajuntament de Sueca, des del pou Aliño que està situat a Corbera, sent prou la font de subministrament sempre que la demanda a Sueca no augmente desaforadament .  
Quant a la xarxa de subministrament es considera insuficient per a atendre l'ampliació prevista en el Pla general d'ordenació urbana, apuntant les modificacions que l'Ajuntament haurà d'escometre, tant en configuració com en dimensions per a garantir l'adequat subministrament a l'actual nucli urbà i a la futura ampliació   
. Informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües, de maig de 2004.  
Assenyala clarament que l'EDAR de Riola.Fortaleny-Polinyà-Benicull tracta cabals pròxims o fins i tot superiors al cabal de disseny (1400 m³/dia) segons els valors mitjans registrats l'any 2002 i 2003 (van ser de 1431 i 1347 m³/ dia respectivament) i que no es tenen previstes ampliacions de les instal·lacions. Per això els urbanitzadors hauran de resoldre el tractament de les aigües residuals, mitjançant la creació de les seues pròpies infraestructures públiques o costejant el suplement de les infraestructures existents, indicant en aquest últim cas, els condicionants que l'urbanitzador ha de complir a fi de no minvar ni desequilibrar els nivells de servei existents o desitjables.  
Afeccions legals   
. Espais naturals protegits. El terç nord del terme municipal s'engloba en l'àmbit del Pla d'ordenació de recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera, aprovat mitjançant Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern Valencià.  
. Camins ramaders. Existeixen en l'àmbit del terme municipal dos camins ramaders classificatss,:   
. Assagador del camí dels Castelles de 4,5 m d'amplària legal   
. Assagador de les Barraques de 20,00 m d'amplària legal.   
. Domini públic hidràulic. El terme municipal es troba limitat al nord i nord-est pel riu Xúquer .  
. Patrimoni cultural. En l'inventari de patrimoni de la Conselleria de Cultura únicament consten tres elements de l'inventari immoble d'etnologia, que no han sigut inclosos en el catàleg d'edificis del Pla general. Aquests elements són :  
. Ajuntament  
. Cementeri   
. Cercle Riolenc   
. Zones humides. La meitat sud del terme municipal pertany a la zona humida denominada Marjal i Estany de la Ribera sud del riu Xúquer, segons Catàleg de zones humides aprovat per acord del Govern Valencià de 10 de setembre de 2002.  
. PATRICOVA. El terme de Riola es troba entre els que presenten un elevat risc d'inundació, d'acord amb la disposició addicional primera del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, aprovat definitivament mitjançant un Acord, de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals   
Els camins ramaders, per ser béns de domini públic no municipal han de ser respectats en tota l'amplària legal classificada d'aquests, per tant ha d'estar reflectit en la normativa amb eficàcia normativa, tant gràfica com escrita, la traça i amplària legal, a fi de garantir el respecte de les servituds legals en l'execució dels sòls urbanitzables que confronten o són travessats per ells. En aquest cas els sòls urbanitzables que afecten trams de camins ramaders classificats són: el sòl urbanitzable amb ordenació detallada SUB/P.UE2 i el sòl urbanitzable sense ordenació detallada SUB/NP1-Res. situats al sud i nord respectivament de l'actual nucli urbà  
L'impacte més greu, que pot derivar-se del desenvolupament del Pla general projectat, és la impossibilitat de tractament de l'increment de volum d'aigües residuals en les instal·lacions existents, ja que la situació descrita en l'informe de l'entitat de sanejament de maig de 2004 (que tenien en compte les dades de funcionament de 2002 i 2003) ha empitjorat amb les dades de funcionament de 2004 en els quals se supera en més de 260 m³/dia el cabal de projecte. El punt d'abocament dels efluents depurats es realitza a la séquia del Mal Pas que travessa la zona humida Marjal i Estany de la Ribera sud del riu Xúquer.  
A això se suma la incertesa sobre l'existència de recursos hídrics suficients que garantisquen una adequada atenció a la demanda generada pel desenvolupament dels sòls urbanitzable tant residencials com industrials.  
Per això es considera necessari incorporar a les fitxes de planejament tots aquells condicionants que garantisca tant l'adequat tractament de les aigües residuals així com els recursos hídrics suficients.  
Quant a la normativa hi ha alguns aspectes que es considera necessari matisar a fi d'evitar impactes notables:  
. Sobre els usos permesos en sòl de protecció agrícola.   
. Sobre la normativa aplicable al control de la contaminació acústica  
. Sobre la inclusió de normes per a l'abocament a la xarxa municipal de clavegueram.  
. Sobre el tipus d'indústria admissibles en el polígon industrial projectat, tenint en compte les distància als nuclis urbans de Riola i Polinyà de Xúquer.   
S'ha pogut constatar que en l'inventari de béns immobles etnològics de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports s'inclouen en el municipi de Riola tres edificis que no han sigut recollits en el Catàleg d'edificis protegits del Pla general .   
L'actual ubicació de l'ecoparc, en sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica i mediambiental, no es considera compatible amb l'esmentada qualificació per la qual cosa és necessari aplicar la corresponent mesura correctora consistent en la reubicació de les instal·lacions a sòl no urbanitzable de règim comú. No obstant l'anterior cal assenyalar que l'única zona adequada per a l'esmentada reubicació és l'entorn del cementeri, que presenta una vulnerabilitat de contaminació de les aigües subterrànies mitjana. La resta de sòl no urbanitzable comú presenten una vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies alta.  
Entre els elements de la xarxa Primària el Pla general inclou una ronda nord la necessitat i justificació de la qual no s'ha trobat en la documentació presentada. En principi per a solucionar la desviació del trànsit del nucli urbà, hi ha un projecte aprovat de ronda sud i condicionament del tram Polinyà de Xúquer.Riola, promogut per la Diputació Provincial de València, que va obtenir declaració d'impacte ambiental favorable per Resolució del director general per al desenvolupament sostenible, de 26 de setembre de 1997, (exp. 376/96-AIA).   
Consideracions jurídiques   
. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte de Pla general d'ordenació urbana el terme de Riola (la Ribera Baixa), sempre que s'ajuste a la documentació presentada i es complisquen els condicionants establits en el punt segon d'aquesta resolució.   
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:   
En la documentació amb eficàcia normativa, tant gràfica com escrita (fitxes de planejament i plans d'ordenació) del sòl urbanitzable amb ordenació detallada SUB/P-P-UE.2 i del sòl urbanitzable sense ordenació detallada SUB/NP-1-Resid, s'especificarà l'existència dels camins ramaders afectats, incloent entre els condicionants previs a la programació, l'obligatorietat de respectar l'amplària legal del camí ramader afectat, segons el que preveu la Llei 3/95, de 23 de març de camins ramaders, per ser béns de domini públic no municipal,.   
El desenvolupament dels sòls urbanitzable amb ordenació o sense detallada quedarà supeditat a :   
2.1) La disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda de cada un dels sectors, degudament acreditada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, com a òrgan de conca competent.  
2.2) La possibilitat real de tractament de l'increment del volum d'aigües residuals generat pels nous adoptant qualsevol de les alternatives següents:  
. Construcció i manteniment d'instal·lacions de tractament d'aigües residuals especifiques per a cada un dels sectors que s'ha de desenvolupar.   
Si s'opta per aquesta solució, es remetrà a aquesta Direcció General abans de la programació el sector, el projecte d'instal·lacions, adequat a la naturalesa i volum de les aigües residuals que s'han de tractar en cada cas i incloent els col·lectors i punt d'abocament, així com sistema de gestió d'aquestes   
. Connexió a l'EDAR mancomunada existent, i en aquest cas l'agent urbanitzador haurà de sol·licitar la connexió efectiva a l'Entitat pública de sanejament d'aigües residuals (EPSAR) d'acord amb els condicionants establits en l'informe emés per aquest organisme.  
Aquests condicionants s'inclouran en les corresponents fitxes de planejament com a mesures prèvies obligatòries per a la programació de cada un dels sectors  
Quant a la normativa urbanística hi ha alguns aspectes que han de ser matisats a fi d'evitar impactes notables:  
En el sòl no urbanitzable de protecció agrícola:  
. Els usos dotacionals establits com a permesos (article 4.8) s'admetran únicament i exclusivament si es justifica adequadament la impossibilitat d'ubicació en el sòl no urbanitzable de règim comú.  
. L'habitatge unifamiliar aïllat només estarà permés si està lligat a cultiu i constitueix el primer habitatge del titular de l'explotació agrícola.  
La normativa aplicable per al control de la contaminació acústica (article 5.100) és la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
Els articles relatius a l'evacuació d'aigües residuals (articles 5.114 I 5.116) hauran d'incloure les ordenances municipals vigents i subsidiàriament el model d'ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram elaborat per l'entitat de sanejament, com a norma que regule l'abocament a la xarxa municipal de clavegueram.  
En la normativa especifica del sòl urbanitzable detallat unitat d'execució 3, la qualificació de l'ús industrial de magatzem haurà de ser limitada en funció de la distància als nuclis urbans de Riola I Polinyà de Xúquer, basant-se en els criteris sobre compatibilitat amb l'ús residencial i limitacions establits en la legislació vigent d'activitats qualificades.   
S'incorporarà al Catàleg d'edificis protegits, el patrimoni immoble inventariat per la Conselleria de Cultura que inclou tres edificis:  
. L'Ajuntament   
. El cementeri  
. El Cercle Riolenc  
Les instal·lacions de recollida selectiva de residus (Ecoparc), que se situen en sòl no urbanitzable d'especial protecció ecològica i mediambiental es reubicaran, en el termini el més breu possible, en sòl no urbanitzable de règim comú que tinga una qualificació de vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, igual o inferior a l'actual ubicació (zona del cementeri).  
No es considera, a efectes d'avaluació d'impacte, la ronda nord grafiada com a element de la xarxa Primària, per la qual cosa la seua execució haurà d'anar precedida, en tot cas, de la tramitació d'una declaració d'impacte ambiental en què s'incloga la justificació de l'obra així com les seues alternatives de traçat, estimant, en principi, com a alternativa més adequada el traçat perimetral al sòl urbanitzable projectat.   
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de juny de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 250/04-AIA  
Objecte del projecte: Homologació i pla parcial sector Bobalar, alternativa segona  
Promotor: Ajuntament de Moncofa  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló i Ajuntament de Moncofa  
Localització: Situat al sud del riu Belcaire en el terme municipal de Moncofa (Castelló)  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és una homologació modificativa de 271.638,15 m² que es reclassifiquen a sòl urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació projectada se situa al sud del riu Belcaire afrontant a l'est amb el sector Belcaire Sud i amb el sòl urbà i a l'oest amb el camí de Viniesma I sòl no urbanitzable i al sud amb el camí de la carrerada de les Monges i sòl no urbanitzable.  
Els usos existents en la zona són, principalment, l'agrícola de regadiu (cítrics i horta),   
El planejament preveu una edificabilitat per al sector de 0'9 m²t/ m²s, amb un nombre màxim d'habitatges de 2.037 i un nombre d'habitants estimat en 7.333, sent la distribució de superfícies la següent:  
Zones verdes:36.789 m²  
Xarxa viària: 81.496 m².  
Equipaments: 50.544,14 m²  
Aparcaments: 11.770,50 m².  
Sòl dotacional públic (SD) és de 168.829,97 m².  
El model de desenvolupament respon a l'edificació intensiva amb grans espais lliures existint com a tipologia edificatòria la de bloc adossat en menor proporció i la de bloc exempt, i es pot aconseguir en aquest últim cas una alçària màxima total de fins a 46 m.   
Per al proveïment d'aigua potable, el municipi de Moncofa no disposa actualment de cabals per a proveir el sector. Segons certificat emés per l'empresa FACSA (Fomento Agrícola Castellonense, SA) en què s'indica que els recursos hídrics necessaris per al desenvolupament del sector suposa una dotació punta diària estimada en 2.153 m³. Indica que: les solucions adoptades per a la dotació prevista vénen detallades en el projecte de proveïment d'aigua potable a les noves zones urbanitzables del terme municipal de Moncofa, que garantirà la suficiència de recursos hídrics.  
Del que es desprén que resulta necessària l'execució d'una nova planta potabilitzadora d'aigua per osmosi inversa, que s'abastirà dels cabals d'aigua de reg corresponents a la superfície del sector, així com augment de la concessió de cabals que s'han d'extraure, amb l'autorització prèvia per la Confederació Hidrogràfica tant per al canvi d'ús com per a l'increment de la concessió si és el cas. No obstant això, en l'informe emés per FACSA el 24 de novembre de 2004, s'indica que tot i que el volum d'aigua extret dels pous actuals de reg no es coneix amb exactitud, les estimacions realitzades permeten avaluar que es tracta d'una quantitat semblant a les necessitats que s'han cobrir pel desenvolupament dels nous sectors a urbanitzar (Belcaire Nord, Belcaire Sud i Bobalar), sense necessitat d'augment de les extraccions.  
Respecte a les aigües residuals generades pel sector, ja que els actuals serveis municipals no resulten suficients, es preveu l'execució d'una nova EDAR a càrrec dels sectors urbanitzables, amb capacitat de tractament per a 108.330 habitants-equivalents, amb un volum de tractament en temporada alta de 20.000 m³/dia i tractament terciari per a 5.800 m³/dia amb destinació a aigua de reg.  
Pel que fa a la gestió dels residus sòlids, l'estudi d'impacte ambiental indica que els residus sòlids urbans seran posats a disposició de l'Ajuntament, per la qual cosa hauran de complir-se les ordenances de recollida i subsidiàriament el que estableix el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana i pla zonal de la zona que el desenvolupa.  
L'Ajuntament emet un certificat en què indica que ha firmat un conveni de col·laboració amb diversos ajuntaments per a finançar les despeses d'emmagatzemament en l'abocador de Garrut, vigilància, transport i tractament fins a la planta autoritzada de residus sòlids generats en el municipi, que estarà en vigor fins a la posada en funcionament de les instal·lacions previstes en el pla zonal.  
En l'estudi d'inundabilitat relatiu a la desembocadura del riu Belcaire s'indica la necessitat construcció d'un passeig marítim sobreelevat que evite l'entrada d'aigua de mar en cas de temporal en la franja costanera situada al sud del riu Belcaire i que podria afectar el sector Bobalar.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
Per l'Ajuntament de Moncofa es remet memòria de programa i alternativa tècnica segona (homologació del sector, pla parcial del sector, estudi d'impacte ambiental i avantprojecte d'urbanització)  
Amb data 5 de novembre de 2004 l'Ajuntament de Moncofa va enviar el resultat de la informació pública (DOGV 23-06-2004) amb informe d'al·legacions en què es detallen aquestes, així com l'aprovació de l'alternativa tècnica segona.   
Les al·legacions presentades no tenen caràcter ambiental.   
2. Peticions d'informes i documentació complementària  
2.1. L'Ajuntament de Moncofa remet la següent documentació relacionada amb l'expedient:  
. En data 3 de novembre de 2004 aporta el document de modificació del concert previ i còpia de l'informe complementari favorable, de data 27 de setembre, de 2004 del concert previ del director general de Planificació i ordenació territorial d'aquesta Conselleria, en el qual s'inclou el sector Bobalar.  
El referit informe és favorable amb les observacions assenyalades en aquest.  
Segons s'indica, el nou Pla general haurà d'ajustar-se en la seua totalitat al que estableix la Llei 4/2004, de juny, d'ordenació del territori i de protecció del paisatge.  
El Pla general que s'elabore haurà de tenir en compte el que estableix l'article 85 de la Llei 6/1989, de 7 de juliol, d'ordenació del territori de la Comunitat Valenciana.  
Es considera que és possible continuar amb la tramitació de les actuacions sense esperar a l'aprovació definitiva del Pla general, sempre que s'acredite la seua compatibilitat amb el nou model territorial a establir per aquest últim. No obstant això, es fa també necessari que es complete la documentació mitjançant un document conjunt en què s'establisca l'ordenació estructural de cada actuació en relació amb l'ordenació estructural dels altres sectors, així com la suficiència dels accessos als nous sectors des de les principals vies de comunicació i que es garantisca, conjuntament per a tots ells, la suficiència de subministrament d'aigua potable i tractament de les residuals.  
S'indica també que l'ordenació del sòl urbanitzable del nou Pla general haurà de complir al que estableix l'article 62.1 de la LRAU que assenyala que disposa que tot el sòl urbanitzable ha de tenir un aprofitament tipus semblant o un valor urbanístic semblant. Per això és necessari que es justifique que els sectors de sòl urbanitzable que s'estan tramitant i que es recullen també en el document de concert previ del nou Pla general compleixen amb aquest precepte legal, la qual cosa és particularment necessària si es té en compte que dos d'aquests sectors tenen prevista una edificabilitat de 0,6 m²t/m²s mentres que els altres dos tenen una edificabilitat de 0,9 m²t/m²s. Aquesta justificació es va a fer també necessària per a poder aprovar les homologacions sectorials actualment en tramitació.  
. El 5 de novembre de 2004 remet documentació relativa al tractament de residus sòlids, aportant certificat respecte a la gestió dels residus sòlids i acompanyant l'estimació d'impacte ambiental del projecte de centre de valoració de residus no perillosos (residus de construcció i demolició i voluminosos).  
. El 9 de novembre de 2004 remet documentació relativa al subministrament d'aigua potable amb el projecte de proveïment d'aigua potable a les noves àrees urbanitzable del terme municipal de Moncofa, com també avanç de l'avantprojecte de nova estació depuradora d'aigües residuals i projecte de línia elèctrica subterrània des de l'estació transformadora fins al sector objecte del projecte.  
. El 18 de novembre de 2004 es remet escrit de FACSA (Fomento Agrícola Castellonense, SA) indicant que té en concessió el Servei d'Aigües Potables de Moncofa i certificant la suficiència de recursos hídrics per al sector basat en l'execució del projecte de proveïment anteriorment citat, indicant que la dotació punta diària estimada és de 2.153 m³/dia en l'actuació denominada Bobalar.  
2.2. El 23 de novembre de 2004 es va sol·licitar ampliació de documentació a l'Ajuntament en relació amb l'obtenció d'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i patrimoni cultural valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià. Així com que acompanyaren informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la viabilitat tècnica d'obtenir les concessions d'aigua necessàries per a cobrir les necessitats hídriques que generaran els nous sectors urbanitzable (Belcaire Nord, Belcaire Sud i Bobalar).  
2.3. El 23 de novembre de 2004 es remet per l'Ajuntament sol·licitud d'aprovació de traçat de camí ramader a la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria per part dels redactors del pla parcial.  
2.4. El 24 de novembre de 2004 FACSA remet nova documentació complementària amb descripció dels pous utilitzats actualment pertanyents a l'aqüífer de la Plana de Castelló, indicant que encara que el volum d'aigua extret dels pous precitats no es coneix amb exactitud, les estimacions realitzades permeten avaluar que es tracta d'una quantitat semblant a les necessitats que s'han de cobrir pel desenvolupament dels nous sectors que s'han d'urbanitzar (Belcaire Nord, Belcaire Sud i Bobalar).  
2.5. La Direcció Territorial de Castelló informa amb data 30 de novembre de 2004, respecte al camí ramader el següent: Segons s'aprecia en aquests plans, el traçat longitudinal del camí ramader no es modificaria en transcórrer al llarg del que citen, camí de la carrerada de les Monges, denominació que consta en els plans cadastrals de rústica (SIG oleícola MAPA) com a finca o descompte núm. 9042 en el polígon 10, denominació i característiques de l'amplària entre 6 i 8 m que indiquen en el seu escrit els interessats, que difereixen de la que consta en la classificació dels camins ramaders del terme municipal de Moncofa, aprovada per OM de data 10/02/1970, publicada en el BOE de data 5/3/1970 i en el BOP de data 28/2/1970, en la qual figura classificat únicament el camí ramader assagador del camí Cabra, amb 10 m d'amplària, i que procedent del terme municipal de la Vall d'Uixó penetra a Moncofa en el que al llarg de 3.500 m l transcorre unida al camí de Cabres, portant com a eix el centre d'aquest en tota la seua longitud, fins al mar...  
Pel que basant-se en el que exposa anteriorment, en tractar-se d'una actuació urbanística, el promotor del Pla parcial i PDAI, s'atindrà al que disposen les normes urbanístiques vigents i en concret a l'article 17.1.F de la LRAU, aplicant-se de manera sectorial, com bé de domini públic de la Comunitat Valenciana, pel que fa a la integració del camí ramader en el PADI, la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, i abans de l'aprovació de la seua execució, hauria de sotmetre's a informe, per l'òrgan competent de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2.6. L'Ajuntament va remetre amb data 24 de gener de 2005 informe de la Unitat tècnica d'arqueologia de la Conselleria de Cultura en què s'indicava el següent:: com a conseqüència de la prospecció arqueològica i etnològica realitzada s'ha inclòs l'obligació d'aplicar el títol III de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, en les parcel·les adjacents al camí de Cabres pel que no s'aprecien impediments per a aprovar l'homologació.  
S'adjunta document en què s'indica que es proposen les següents mesures correctores després d'haver-se dut a terme la prospecció arqueològica autoritzada per la Conselleria de Cultura: 1) vigilància arqueològica de les obres en les zones que dictamine la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura i 2) aquesta vigilància ha d'existir i ser particularment meticulosa en la zona al voltant del camí de Cabres en les parcel·les assenyalades en el pla adjunt.   
2.7. Amb data 10 de febrer de 2005 l'Àrea de planificació i ordenació del territori d'aquesta Conselleria remet informe del Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta Conselleria relatiu a l'estudi d'inundabilitat del sector Bobalar de Moncofa:   
Vist l'informe de data 8 de febrer de 2005, emés per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sobre l'estudi d'inundabilitat corresponent al sector Bobalar de Moncofa, en el qual s'indica el següent:  
. L'àmbit de l'estudi es troba en la zona d'inundació VC01, marjal de Canet o de les Valls, classificada de risc 3 pel PATRICOVA.  
. L'estudi ha sigut realitzat d'acord amb les directrius establides en el PATRICOVA, i conté amb la documentació exigida per aquest i concreta el risc d'inundació amb major detall que altres estudis precedents.  
. L'estudi conclou amb la no-inundabilitat de l'àmbit i proposa unes mesures correctores per a millorar el drenatge en la zona (séquies de reconducció d'escorriments aigües amunt del sector, disposició de dues comportes en la séquia de l'Illa i recàlcul d'aquesta per al seu funcionament bidireccional).  
. En el moment que l'actuació urbanística afecte el domini públic hidràulic i/o zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen).  
2. Vist que l'estudi d'inundabilitat està subscrit per un tècnic competent, tal com avala el corresponent visat del col·legi professional (article 16.2 normativa del PATRICOVA), per la qual cosa cal suposar que els resultats de la modelització i les conclusions a què s'arriba són correctes.  
3. Vist que l'estudi d'inundabilitat concreta el risc d'inundació previst en el PATRICOVA a escala major (1:5.000) i conclou que la zona d'estudi en la situació actual no té risc d'inundació, per la qual cosa no hi ha obstacle per a aprovar el desenvolupament urbanístic atesa la no-inundabilitat global de l'àmbit.  
4. Vist que l'estudi d'inundabilitat proposa les següents mesures correctores per a la millora general del drenatge de la zona:  
. Garantir l'adequada reconducció dels escorriments de l'àmbit situat aigües amunt del sector a la marjal per a restablir el flux natural modificat per la canalització del riu Belcaire i l'eliminació de la connexió entre la séquia de Ràfol i la séquia de Sanejament.  
. Disposar dues comportes en la séquia de l'Illa, així com el seu recàlcul per al funcionament bidireccional d'aquesta.  
5. Vist que en l'estudi d'inundabilidad conclou establint la no-inundabilitat del sector Bobalar i que recomana, com s'ha indicat, l'execució de les conduccions de canalització dels escorriments cap a la marjal d'Almenara, tant de la séquia de Ràfol fins a la séquia de Sanejament com en la séquia de l'Illa.  
Procedeix informar favorablement l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat del sector Bobalar de Moncofa, en considerar-se prou complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i no existir inconvenient per part de l'organisme de conca. Aprovació de l'estudi que es considerarà subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (pla parcial).  
Havent de constar en l'acord aprovatori l'obligatorietat d'executar a càrrec de l'actuació les mesures correctores previstes en l'estudi d'inundabilitat (séquies de reconducció d'escorriments aigües amunt del sector, disposició de dues comportes en la séquia de l'Illa i recàlcul d'aquesta per al seu funcionament bidireccional). També haurà d'incorporar la següent condició establida en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer:  
Quant a l'actuació urbanística afecte el domini públic hidràulic o zona de policia, haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen).  
D'acord al procediment previst en la legislació d'impacte ambiental, es va efectuar consulta als organismes següents:  
. Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat. Direcció General de Gestió del Medi Natural. Conselleria de Territori i Habitatge.  
. Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi. Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial. Conselleria de Territori i Habitatge.  
. Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
. Àrea Residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Informes sectorials  
Informes del Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat:  
L'informe emés en data 16 de novembre de 2004 pel Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat, indica que com a espècie de fauna catalogada (Decret 32/2004) només cal mencionar la possible presència de tortuga europea en la zona de l'Estanyol, emparada per la seua inclusió en el Catàleg de zones humides. Com a espècie de flora d'especial rellevància per a la conservació, ha de citar-se Silene cambessedessii, espècie que apareix únicament a les illes Pitiuses i en aquest tram de la costa de Castelló. Per a la seua protecció ja es va declarar una microreserva en el litoral del terme de Moncofa, ja prevista en el planejament. La presència d'aquesta espècie en altres zones del litoral ha de ser investigada, per al que ja s'han donat les oportunes instruccions als tècnics de conservació de flora a Castelló.  
Posteriorment des d'aqueix mateix Servei el 26 de novembre de 2004 es remet l'informe sobre el planejament urbanístic de Moncofa en relació amb els hàbitats representats en les àrees litorals pròximes a la desembocadura del Belcaire, fent referència a àrees situades fora del sector Bobalar en el front litoral per davant del sector Belcaire Sud.  
Planteja la idoneïtat de conservar la zona 4, com a ampliació de la zona 3 que, per la seua condició de DPMT, no serà transformada. Indicant que la decisió de conservar la zona ha de ser valorada en funció de les actuacions previstes en l'entorn circumdant. No tindrà sentit intentar conservar aquestes comunitats vegetals en un entorn completament transformat.  
Informe de l'Àrea de residus de la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
El dia 3 de desembre de 2004, es rep informe de l'Àrea de residus el contingut del qual és el següent:  
El citat pla zonal, aprovat per Ordre del conseller de Medi Ambient de 18-01-2002 estableix que, per a l'àrea de gestió 2, a la qual pertany el municipi de Moncofa, una població de prop de 210.000 hab, per al que es dimensiona la capacitat de les instal·lacions de valoració i eliminació de residus urbans en 120.000 Tn/any.  
Les bases tècniques del concurs de projectes de gestió aprovats pel Consorci de l'Àrea de gestió 2 en data 16/07/2004 preveuen una capacitat de tractament de residus urbans de 120.000 t/any, incrementada en un 25% més (açò és, fins a 150.000 t/any) en règim continu, conseqüència d'increments poblacionals de les taxes de generació de residus.  
Per tant, atés que el previsible increment de població de Moncofa és de 45.000 hab, quelcom inferior al 25% del total de l'àrea de gestió 2 (52.500 hab), no hi hauria inconvenient a admetre els residus urbans derivats d'aquest creixement urbanístic de Moncofa, encara que ha de deixar-se constància que les instal·lacions se situarien pràcticament al 100% de la seua capacitat màxima.  
Informe de l'Àrea de planificació i ordenació del territori  
S'indica que no es fa cap consideració respecte d'això ja que entenen que els efectes ambientals que puguen derivar-se de les mencionades modificacions hauran d'avaluar-se dins del corresponent estudi d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que el mateix produirà i que s'indiquen a continuació:  
. Zones humides: Acord de 10 de setembre de 2002, del Govern Valencià, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. El sector Belcaire Sud es troba inclòs en la conca d'afecció de la marjal i estanys d'Almenara, com a zona 4.A.  
. Els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.  
. El nivell de soroll admissible estarà conforme amb el model d'ordenança municipal sobre la prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions) elaborat a aquest efecte conjuntament per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
. El camí ramader assagador del camí de Cabra que formaria part de la xarxa primària de reserva de sòl de dotació pública.  
Consideracions ambientals  
Els principals impactes ambientals que es deriven de l'execució i funcionament del sector es deriven de:  
Afeccions a fauna i flora: Tenint en compte els informes emesos pel Servei de Gestió i Conservació de la Biodiversitat anteriorment exposats, es considera necessari estudiar amb detall en les èpoques idònies la possible presència de determinades espècies de fauna d'interés per a la conservació.   
A la vista dels resultats, s'hauran d'adoptar totes aquelles mesures i modificacions que resulten necessàries si és el cas.  
En relació amb la flora d'acord amb l'estudi l'actuació urbanística afecta exclusivament cultius de cítrics i horta i vegetació nitròfila i arvense associada a ells. Respecte a la vegetació de primera línia de costa l'actuació no l'afectaria directament, encara que el desenvolupament urbanístic podria repercutir indirectament i en aquest sentit respecte a aquesta caldrà ajustar-se al que s'establisca pel Servei de Gestió i Conservació de la Biodiversitat segons el que estableix la declaració d'impacte ambiental del sector Belcaire Sud.  
En el mateix sentit prèviament a la construcció del passeig marítim s'haurien d'efectuar estudis de detall en la franja costanera per a determinar si són necessàries mesures preventives i correctores o modificacions d'allò projectat.  
Risc d'inundació: Segons el PATRICOVA, el sector objecte del projecte es troba afectat per un risc d'inundació de nivell 3. L'estudi d'impacte ambiental estableix una sèrie de recomanacions per a disminuir el risc d'inundació del sector sud del sector a falta d'estudis de major detall. En l'informe del Servei d'Ordenació Territorial s'informa que l'estudi d'inundabilitat realitzat sobre el sector conclou que la zona d'estudi no té risc d'inundació i estableix una sèrie de mesures correctores respecte a la millora general del drenatge de la zona.  
Gestió de residus sòlids: la generació de residus pot ocasionar, si la gestió no és adequada, impactes paisatgístics, sobre el sòl, aqüífers, etc i fins i tot sent-ho requereixen d'infraestructures que generen un impacte territorial allí on s'implanten. Es produirà com a conseqüència del desenvolupament del sector un increment considerable en la producció de residus sòlids urbans, inerts, etc. Havent-se indicat per part de l'Ajuntament que es fa càrrec de la seua gestió fins que s'implanten les instal·lacions previstes en el pla zonal de residus.  
Subministrament d'aigua potable: el desenvolupament urbanístic projectat suposa un consum del recurs aigua de 2.153 m³/dia de què actualment no disposa l'Ajuntament de Moncofa, per la qual cosa resulta necessària l'execució d'una nova planta potabilitzadora d'aigua per osmosi inversa, que s'abastirà dels cabals d'aigua de reg corresponent a la superfície del sector, així com augment de la concessió de cabals que s'han d'extraure, amb l'autorització prèvia per la Confederació Hidrogràfica tant per al canvi d'ús com per a l'increment de la concessió. No obstant això, en l'informe de FACSA del dia 24 de novembre de 2004, s'indica que s'estima que amb els cabals actuals es disposarà de cabal suficient per al subministrament dels sectors de Belcaire Sud, Belcaire Nord i Bobalar.  
Cal indicar, així mateix, que l'execució del projecte de la planta potabilitzadora es troba vinculat a la viabilitat de l'abocament de la salmorra generada en el procés a través de la connexió a un salmueroducte que preveu l'execució d'un emissari submarí enfront de la desembocadura del riu Belcaire. La principal problemàtica que presenta l'execució d'aquest és que el front litoral de Moncofa està inclòs en la LIC d'Alguers de Burriana-Nules-Moncofa, que s'estén aproximadament fins a 3.000 m mar endins de la línia de costa. El projecte d'emissari es troba actualment en fase d'avaluació d'impacte ambiental i tramitació d'autorització d'abocament.  
La repercussió ambiental del desenvolupament urbanístic té com a conseqüència l'augment del consum dels recursos hídrics i la seua repercussió en l'aqüífer afectat, a més de les incidències ambientals derivades de l'execució de les infraestructures precitades. La planta potabilitzadora s'instal·larà sobre sòls agrícoles.  
Per això es considera necessària en l'avaluació de la planta potabilitzadora l'acreditació mitjançant les autoritzacions dels òrgans competents (Confederació Hidrogràfica del Xúquer, etc) la disponibilitat del recurs, igual que l'acreditació de no afectar negativament l'aqüífer de la Plana.  
Aigües residuals: Actualment les instal·lacions de depuració existents en el municipi de Moncofa no són capaces d'assumir el tractament de l'increment de població previst per l'execució del sector. Per això es preveu l'execució d'una nova EDAR a càrrec dels sectors urbanitzables, amb capacitat de tractament per a 108.330 habitants-equivalents, amb un volum de tractament en temporada alta de 20.000 m³/dia i tractament terciari per a 5.800 m³/dia amb destinació a aigua de reg (indica amb destinació a camp de golf i zones verdes).  
L'abocament de l'aigua residual depurada es té previst realitzar-lo al riu Belcaire a la cota de 13 m s n m, a 300 m de la desembocadura.  
Les instal·lacions previstes hauran de ser avaluades en el seu corresponent procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Les aigües residuals que es generen per l'execució del sector poden tenir efectes ambientals adversos en cas de no gestionar-se adequadament, estimant-se que han d'adoptar-se mesures preventives i correctores addicionals a les ja previstes amb aquest fi. Atés que l'Ajuntament de Moncofa no disposa actualment d'ordenances d'abocament al clavegueram ajustades al model d'ordenança d'abocament al clavegueram municipal elaborat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies, s'haurà d'incorporar a la normativa del sector les exigències derivades d'aquesta.  
Excavació i terraplenaments: Comprén les operacions d'extracció, abassegament, terraplenament i moviment de terres en el mateix estudi d'impacte ambiental s'indica que aquesta acció afectarà el total de la superfície del sector i que el volum de terra que s'ha de moure serà molt important atés el condicionant d'inundabilitat en la zona, la qual cosa obliga a elevar tota la superfície afectada (a excepció de la zona de servitud de costes i del Belcaire) fins a la cota de la nova mota de canalització (4 metres). No obstant això, no s'efectua una estimació del volum de terra que resultarà necessari aportar i els llocs de préstec d'on es preveu l'extracció d'aquesta.  
Les repercussions ambientals d'aquestes accions són de caràcter territorial ja que suposa el consum de terres externes al sector, ja siga del mateix municipi o fora d'ell, a més de la generació de pols, sorolls, alteració del paisatge, etc.   
Canvi d'ús del sòl: L'actuació projectada transformarà una àrea dedicada pràcticament en la seua totalitat al cultiu de regadiu (cítrics i horta), provocant una pèrdua de sòl amb una capacitat agrològica elevada. En conseqüència, el sòl com a recurs es veurà seriosament afectat en una superfície aproximada de 27'1 hectàrees.  
En aquest sentit s'ha sol·licitat informe la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, entre altres aspectes, per si la zona agrícola inclosa en el sector haguera sigut objecte d'alguna subvenció i si és el cas els condicionaments que d'això es derivaren.  
Accions derivades del procés urbanitzador: Les incidències ambientals del model d'edificació intensiva es deriven de l'increment del nombre d'habitatges i per tant repercuteixen en una major pressió de població en el sòl referit, amb les conseqüències derivades d'augment de consum de recursos, augment en la generació de residus tant líquids com sòlids, augment de trànsit rodat, major consum d'energia, etc.  
L'augment d'edificabilitat que es projecta per a aquest sector (0'9 m²t/m²s) amb relació a altres sectors amb edificabilitat de 0'6 m² t/m²s, repercuteix per tant a més en un increment en alçària de les edificacions i alteració del paisatge en una conca visual àmplia.  
Es considera necessari en conseqüència justificar el compliment de l'article 62.1 de la LRAU en el qual s'indica que tot sòl urbanitzable tindrà un aprofitament tipus semblant o un valor urbanístic semblant als altres sectors, per les repercussions ambientals anteriorment citades que suposa l'augment en l'edificabilitat en aquest sector.  
Zona humida: El sector Bobalar quedarà a una distància aproximada de 140 m de la zona humida i LIC marjal i estanys d'Almenara existint en aqueixa franja ja algunes edificacions. Part del sector quedarà dins de la conca d'afecció de la referida zona humida. En l'estudi s'indica respecte a la repercussió sobre aquesta que l'existència del llindar del camí de les Monges i el recreixement d'aquest vial i el pendent de la urbanització prevista cap a la séquia de l'Illa fa poc probable que l'escorriment superficial d'aquest sector abaste la zona humida situada al sud i que introduïsca contaminants.  
En l'estudi d'inundabilitat reflectit en l'informe del Servei d'Ordenació Territorial es reflecteixen mesures correctores per a la millora general del drenatge de la zona.  
Respecte a la proximitat al límit de la zona humida es considera necessari establir una zona d'amortització d'impactes per a les actuacions que es proposen actualment, de manera que es reduïsca la pressió que s'exerciria sobre aquesta.  
L'estudi preveu mesures correctores per a minimitzar l'impacte sobre la zona humida pròxima.  
S'estima necessari que s'adopten mesures preventives respecte a les aigües pluvials que pogueren anar a la zona humida procedents del sector.  
Respecte a la possibilitat que en el sector se situen estacions de servei o instal·lacions que emmagatzemen substàncies o residus perillosos no s'estima convenient.  
L'estudi d'impacte ambiental preveu mesures preventives i correctores i programa de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte d'homologació modificativa i pla parcial del sector Bobalar alternativa segona de les normes urbanístiques del terme municipal de Moncofa (Castelló), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental duent-se a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el seu programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establits en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Com a condicionants addicionals que s'han de complir per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat, s'hi estableixen els següents:  
1. Respecte a la preservació dels valors naturals de fauna d'interés per a la conservació, hauran de realitzar-se estudis de detall per personal qualificat amb la supervisió i aprovació del Servei de Gestió i Conservació de la Biodiversitat a fi de determinar els punts següents:  
1.1. La presència de tortuga europea (Emys orbicularis) en les actuacions sobre les séquies del sector.  
1.2. Establiment, si és el cas, de mesures i modificacions resultat dels estudis, havent l'execució d'aquestes de disposar d'informe favorable del Servei de Gestió i Conservació de la Biodiversitat.  
Respecte a la construcció del passeig marítim s'efectuaran prèviament estudis detallats respecte a la vegetació i flora de la franja costanera, presència de Silene cambessedessii i diferents espècies de Limonium que aproximarien les comunitats vegetals a les estepes salines mediterrànies, amb les mateixes condicions respecte a la fauna, i a més s'obtindrà informe favorable de la Direcció General de Costes per a l'execució del passeig conforme al que estableixen els articles 112 i 117 de la Llei 22/88, de costes.  
2. Compliment de les condicions i observacions indicades en l'informe del Servei d'Ordenació Territorial d'aquesta Conselleria reflectits en aquesta declaració.  
3. Es crearà una zona d'amortització d'impactes en el límit sud de l'actuació pròxim al límit de la zona humida marjal i estanys d'Almenara, concentrant les zones verdes en aqueixa zona, com també les zones lliures d'edificació. La zona d'amortització, tenint en compte aquestes condicions comprendrà la major superfície possible de la conca d'afecció de la zona humida.  
S'haurà d'evitar efectuar qualsevol procés de contaminació que afecte especialment la zona humida marjal i estanys d'Almenara i a la seua conca d'afecció. En aquest sentit les aigües pluvials i de drenatge procedents del sector si es dirigeixen cap a la referida zona humida hauran de rebre un tractament que evite la introducció de contaminants en aquesta.  
En la conca d'afecció de la referida zona humida no se situaran estacions de servei ni instal·lacions d'emmagatzemament de substàncies o residus perillosos.  
4. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la seua gestió complint el pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador i la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana.  
5. Respecte al subministrament d'aigua potable, abans de l'inici de les obres d'urbanització, s'haurà d'obtenir de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la concessió del volum d'aigua necessari, autorització del canvi d'ús de l'aigua que actualment es destina al reg per al proveïment de la població prevista en el sòl residencial proposat en el projecte, com també qualsevol increment de la concessió si és el cas. Així mateix s'haurà d'informar sobre els cabals que s'han d'extraure dels pous, la legalitat d'aquests i traçat de les conduccions per a la portada d'aigües en el cas de ser-ne necessària la construcció.  
Igualment, el projecte de la planta potabilitzadora per osmosi inversa haurà de disposar de les autoritzacions preceptives de l'organisme de conca d'acord amb el Reial decret 28 de juliol 1995, pel qual es regulen les instal·lacions de dessalatge d'aigua marina o salobre. I està vinculada l'execució del projecte a la correcta eliminació de la salmorra prevista en el projecte d'emissari submarí, mitjançant les autoritzacions corresponents d'autorització d'abocament i prèvia declaració d'impacte ambiental favorable d'aquest.  
6. Paral·lelament a l'execució del sector s'efectuaran les infraestructures previstes en matèria de depuració de les aigües residuals corresponents a aquest sector, de manera que es garantisca el ple funcionament de les instal·lacions en el moment de l'inici de l'ocupació d'aquest. Les infraestructures es realitzaran a càrrec del sector segons el que estableix la modificació del concert previ. La gestió de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals previstes per als nous sectors urbanitzables es realitzarà per una entitat gestora que garantisca el funcionament correcte i manteniment de les instal·lacions.  
Per al funcionament correcte del sistema de sanejament es construirà, per a donar servei als usos prevists, una xarxa separativa de pluvials i residuals.  
S'haurà d'obtenir autorització d'abocament de les aigües residuals i pluvials per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
7. S'ajustaran les condicions d'abocament al clavegueram al model d'ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram municipal elaborat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
8- El material necessari per al terraplenament del sector per a l'augment de la cota d'urbanització haurà de provenir de pedrera o zona de préstec autoritzada, havent de disposar de certificat en què s'hi especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. I ha de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha a altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
9. Respecte a les possibles afeccions als elements integrants del patrimoni historicoartístic, s'haurà de complir a l'informe emés per la Conselleria de Cultura anteriorment exposat. En tot cas es complirà al que estableixen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
10. Respecte a l'afecció al camí ramader assagador del Camí de Cabra es complirà el que estableix la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, com també que s'ha indicat en l'informe de camins ramaders de la Direcció Territorial de Castelló d'aquesta Conselleria i reflectit en aquesta declaració.   
11. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental l'Ajuntament realitzarà un informe, que es remetrà l'últim mes de l'any, a aquesta Direcció General i que preveja els aspectes següents:  
A) Volum i destinació final dels residus sòlids generats en el municipi al llarg de l'any.  
B) Volum i procedència dels recursos hídrics consumits pel municipi al llarg de l'any.  
C) Capacitat de depuració de l'EDAR en relació amb l'augment de la població, volum tractat, i qualitat i destinació final de l'efluent.  
12. Tots aquells projectes vinculats al desenvolupament del sector que es troben inclosos en els supòsits prevists en la legislació d'impacte ambiental hauran de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de març de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5359, del 03-10-2006 (2006/11065)

Resolución de 19 de septiembre de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5359

Fecha DOGV
:   03-10-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/11065

CVE


Fecha del documento
:   19-09-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 19 de septiembre de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/11065]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 022/04-AIA Puçol, 038/04-AIA Rocafort, 056/04-AIA Castellón, 229/04-AIA La Nucia, 233/04-AIA Genoves, 248/04-AIA Riola, y 250/04-AIA Moncofa, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 19 de septiembre de 2006.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del Expediente  
Expediente: 022/2004-AIA  
Título: Plan Parcial de Mejora del Sector 6 del PGOU de Puçol (Valencia)   
Promotor: Ayuntamiento de Puçol, empresa municipal Gespul SA.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo.  
Localización: Término Municipal de Puçol, Valencia.  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
Los terrenos incluidos en el Plan Parcial de mejora del Sector 6 de Puçol se encuentran actualmente clasificados en el PGOU vigente de Puçol como Urbanizable No Programado Uso Residencial vivienda-protegida (superficie total 30.503,00 m²) y el resto como viales de la Red Primaria y Suelo No Urbanizable (7.936,23 m²). El objeto del Plan Parcial es la modificación de esta clasificación, creando un nuevo sector de 38.439,23 m² de Suelo Urbanizable Uso Residencial, donde se incluyen los viales de la Red Primaria.  
Así la modificación del PGOU propuesta por el Plan Parcial consiste en la redelimitación del Sector y la modificación de la red viaria primaria. La justificación de esta redelimitación es la siguiente:  
. Queda una franja de terreno sin definición y una parte de la Ronda prevista por el PGOU, que de no incluirla en una redelimitación del Sector 6, siempre será un sobrante de difícil ejecución. Por lo tanto se propone que todo este terreno pase a ser del Sector 6 con el objeto de mejorar la Ordenación establecida en el PGOU.  
. La modificación de la red primaria viaria consiste en la inclusión de la avenida de Catalunya entre la Ronda y la calle Muntanya Negra, justificándose con la conexión de dicho tramo con la calle Muntanya Negra y el Vial B3 (Ronda de circunvalación oeste) que son Red Primaria, formando de esta manera un triángulo en cuyo interior se encuentra el equipamiento municipal.  
. Por último la utilización de los 20 m de anchura necesaria de la vía pecuaria .Cordel de Sagunto., como vial de la Red Primaria Sin Aprovechamiento, siguiendo con la función que desarrolla actualmente, sin alterar ni condicionar la utilización de la vereda para su fin.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
La actuación propuesta se localiza en la parte norte del núcleo urbano de Puçol. Los límites más destacados de la actuación comprenden los siguientes puntos:  
. Al norte: Eje de la Ronda Norte separadora del suelo urbanizable con suelo no urbanizable. Se trata de una zona sin urbanizar, ocupada por campos de cultivo de cítricos y el paraje conocido como camí dels Molins.  
. Al sur: Línea sensiblemente paralela a 16 metros de la alineación existente en av. Cataluña.  
. Al oeste: Borde exterior de la Ronda Oeste, que linda con suelo no urbanizable con protección (Huerta).  
. Al este: Linde con terrenos del Sector 7 terciario.  
Planeamiento vigente y propuesto  
El planeamiento urbanístico vigente en el municipio de Puçol es el Plan General de Ordenación Urbana que fue aprobado definitivamente el 28 de junio de 1995.   
Según se desprende del Estudio de Impacto Ambiental, el Plan Parcial reclasifica una pequeña parte de su ámbito de actuación (aproximadamente 2.000 m²) de Suelo No Urbanizable sin ninguna protección especial (Común), que no estaba incluida en el Sector 6 del vigente PGOU (superficie total 30.503,00 m²) ni en la Ronda general por la parte oeste del casco urbano y otros viales previstos por dicho PGOU (resto de superficie, aproximadamente 5.936,23 m²).  
Zonificación del Sector y usos  
En la superficie total del Sector, de acuerdo al Plan Parcial, se realizará la siguiente asignación de usos:  
. Red Primaria: 9.431, 93 m²  
. Zona Residencial: 14.062,50 m²  
. Zonas Verdes: 3.045,77 m²  
. Equipamientos: 4.061,02 m²  
. Red Viaria: 14.944,80 m²  
El uso global o preferente del Sector es residencial, de densidad media. Los usos y condiciones de la edificación en el Sector vendrán regulados por el artículo 8.2 CASCO NUEVO de las Normas Urbanísticas del PGOU con las siguientes excepciones:  
. Será obligado disponer de una plaza de aparcamiento por vivienda.  
. La edificabilidad es la prevista en el Plan Parcial: 1,44 m²/m².  
. Se permite la edificación aislada en parcela tanto unifamiliar como plurifamiliar. En este caso, no será de aplicación la profundidad máxima edificable y las distancias mínimas a lindes de la edificación serán de 3 m e todos los casos, no permitiéndose edificaciones adosadas a medianera con excepción de las rampas de acceso a garajes.  
Para subsanar las deficiencias que se habían puesto de manifiesto por esta Dirección General al tratamiento de la vía pecuaria denominada .Cordel de Sagunto., el Promotor redacta un Anexo al Plan Parcial del Sector, que es aprobado por acuerdo plenario de fecha 31 de enero de 2005. Entre otras modificaciones, se revisa la asignación de superficies y la edificabilidad del Sector:  
. Red Primaria Sin Aprovechamiento (Vía Pecuaria) 2.084,98 m²  
. Zona Residencial: 14.611,77 m²  
. Zonas Verdes: 3.817,20 m²  
. Equipamientos: 5.089,60 m²  
. Red Viaria: 12.835.69 m²  
La edificabilidad prevista pasa a ser de: 1,74 m²/m², para mantener el número de viviendas previsto inicialmente en el Sector: 181 viviendas.  
En el Plan Parcial también se justifica la desafección de la reserva para viviendas de protección previstas, debido al número de viviendas de promoción pública realizados en Puçol por la empresa municipal Gespul SA. y debido al decrecimiento de la vivienda protegida en la Comunidad Valenciana. Este aspecto no aparece en el Anexo al Plan mencionado.  
Suministro de agua potable  
En cuanto al abastecimiento de agua potable, éste se realizará a través de una red mallada con tubería de polietileno de diferentes diámetros:  
. La conexión se realizará en Ronda existente al sur del polígono y en la av. Cataluña una con (160 y la otra (110 respectivamente.  
. Calle 1 y 2: Tubería (110 a ambos lados de la calzada (100 m .100 m) con entronque a tubería (110 de av. Cataluña (260 m) y tubería (160 de Ronda Norte (360 m).  
. Calle 3: Tubería (110 a ambos lados de la calzada (100 m .100 m) con entronque de idéntica manera que la calle 1 y 2.  
. Calle 4: Tubería (110 por el lado oeste de la calzada (100m) con entronque de igual forma que las calles 1 y2.  
. ATZUCAT 1,2,3 y 4: Circuito a ambos lados del vial (110 (88 m) con entronque Atzucal 1 y 3 a av. Cataluña y los Atzucal 2 y 4 a Ronda Norte.  
. Ronda oeste: Tubería (160 (200 m) con entronque a conexión con tubería existente y continuación por Ronda Norte.  
. Hidrantes: Se dispondrán 2 hidrantes contra incendios, uno en la Ronda Norte y otro en la calle .Muntanya Negra., separados aproximadamente 250 m. Estos hidrantes irán provistos de protección mecánica y antivandálica. De esta forma cualquier construcción proyectada dentro de la U.E. dispondrá del correspondiente servicio contra incendio.  
La velocidad máxima admisible del agua en las conducciones será de 1,50 m/seg admitiéndose velocidades superiores en los tramos cortos y secundarios.  
Los pasos de tubería bajo calzada se protegerán con tubo de hormigón vibrado y posterior relleno de hormigón en masa H-175.  
Red de saneamiento  
En la actualidad en la zona a urbanizar no existe ningún tipo de red de saneamiento, a excepción de las acequias de riego que confieren un sistema especial de transporte de agua en la comarca y con tubería (30 que circula sensiblemente por el eje de la av. Cataluña.  
La red de saneamiento a ejecutar es separativa, es decir, recoge las aguas de lluvia y las aguas residuales en conducciones independientes y las conduce hasta otros dos colectores, donde dictamine el Ayuntamiento. El diámetro mínimo de tubería a emplear será de 250 mm para las acometidas de sumideros y acometidas a parcelas.  
En el informe aclaratorio del Ayuntamiento de Puçol de fecha 21 de julio de 2004 se afirma que la red de alcantarillado no discurre por la parte del Sector a reclasificar.  
Alternativas  
Únicamente se analiza como alternativa en el Estudio de Impacto Ambiental el mantenimiento como Suelo No Urbanizable de la parcela de aproximadamente 2.000 m² que se propone reclasificar. Destacar que se asegura que .la zona intersticial que se pretende reclasificar se encuentra totalmente delimitada por suelo urbanizable., argumentando en base a esta situación la necesidad de reclasificación de los terrenos a urbanizables, a fin de evitar la degradación del suelo actualmente agrícola por el crecimiento urbanístico previsible.  
Tramitación administrativa  
Según Certificado del Ayuntamiento de Puçol, en sesión extraordinaria de su Pleno de fecha 21 de julio de 2003, se aprueba provisionalmente la documentación de subsanación de deficiencias del Plan Parcial de Mejora del Sector 6, presentada en fecha 6 de marzo de 2003 por la empresa municipal GESPUL, SA., consistente en los anexos I, II, III, Normas Urbanísticas y Planos numerados del 1 al 9, que sustituyen a los del mismo nombre que fueron aprobados en fecha 26 de abril de 2002.  
En fecha de 7 de agosto de 2003, el Ayuntamiento de Puçol remite al Servicio de Programación y Evaluación de Impacto Ambiental, el Estudio de Impacto Ambiental del Plan Parcial de mejora del Sector 6 del Plan General de Puçol, una vez subsanadas las deficiencias apreciadas por la Comisión Territorial de Urbanismo de fecha 30 de julio de 2002.  
En fecha de 27 de febrero de 2004, el Ayuntamiento de Puçol remite al Servicio de Programación y Evaluación de Impacto Ambiental, el Plan Parcial de mejora del Sector 6 del Plan General Ordenación Urbana de Puçol una vez subsanadas las deficiencias apreciadas por la Comisión Territorial de Urbanismo de fecha 30 de julio de 2002.  
En fecha de 8 de marzo de 2004 se recibe en la Conselleria de Territorio y Vivienda, dirigido al director general de Gestión del Medio Natural, el Estudio de Impacto Ambiental y el Plan Parcial de Mejora del Sector 6 del municipio de Puçol remitido por la Dirección General de Vivienda y Proyectos Urbanos, incoándose el correspondiente expediente para su tramitación.  
Para subsanar las deficiencias que se habían puesto de manifiesto por esta Dirección General al tratamiento de la vía pecuaria denominada .Cordel de Sagunto., el Promotor redacta un Anexo al Plan Parcial del Sector, que es aprobado por acuerdo plenario de fecha 31 de enero de 2005.  
Información pública  
Según certificado de fecha 26 de mayo de 2003 del Secretario del Ayuntamiento de Puçol, la nueva documentación complementaria del Plan Parcial del Sector 6 del Plan General de Puçol y el Estudio de Impacto Ambiental correspondiente al área redelimitada de dicho sector han sido sometidos a información pública mediante Resolución de la Alcaldía nº 584/2003 de fecha de 7 de marzo de 2003, junto con el expediente que se instruye al efecto, durante el plazo de 20 días hábiles contados desde el 3 al 28 de abril ambos inclusive, habiéndose insertado el correspondiente anuncio en el DOGV nº 4.469 de 28 de marzo de 2003, así como en el tablón de anuncios del Ayuntamiento y en el diario Levante de fecha 2 de abril de 2003, habiéndose cursado aviso a los titulares catastrales de derechos afectados por la actuación propuesta.  
Resumen de alegaciones  
Durante el plazo de información pública se presentó una alegación por D. Francisco José Rueda Pajarón. Esta alegación propone la ampliación del ámbito del Sector, ya que solicita la redelimitación del mismo incorporando una parcela de su propiedad destinada a vial. Esta alegación no tiene carácter ambiental.  
Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 8 de junio de 2004, la Dirección General de Gestión del Medio Natural solicita al Ayuntamiento de Puçol que subsane la documentación entregada teniendo en cuenta la vía pecuaria existente en el sector, además de describir el sistema de alcantarillado, el mecanismo de gestión de los residuos, las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental.   
En fecha 30 de septiembre de 2004, la Dirección General de Gestión del Medio Natural informa al Ayuntamiento de Puçol sobre los siguientes aspectos que deberán ser ampliados y/o justificados antes de la emisión de la Declaración de Impacto Ambiental:  
. Plano original del PGOU de 1995 en el que figuran los límites del área clasificada en su día como urbanizable. Determinación del uso al que se destinaba.  
. Plano de clasificación del suelo en el ámbito objeto de modificación.  
. Sistemas de protección al objeto de evitar la contaminación del medio hídrico.  
. Documento que justifique que la información pública se anunció mediante edicto publicado en un diario de información general editado en la Comunidad Valenciana.  
. Respecto a la vía Pecuaria denominada Cordel de Sagunto o del Vall de Jesús, el Plan Parcial deberá darle un tratamiento adecuado en relación con la ordenación propuesta del sector, debiendo solucionar la integración de la misma en virtud de la Ley 3/95 de 23 de marzo de Vías Pecuarias.  
. Certificación de la Entidad de Saneamiento que acredite la capacidad suficiente para tratar las aguas residuales.  
. Mecanismos de gestión de los distintos tipos de residuos de la fase de obras y de los resultantes del desarrollo de la actividad del sector. Viabilidad de la gestión y recogida selectiva de los residuos de acuerdo con el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
. Establecimiento en el Programa de Vigilancia Ambiental de métodos de control, frecuencia y umbrales a aplicar en el seguimiento de las medidas protectoras y correctoras durante las fases de construcción y funcionamiento.  
En fecha 17 de enero de 2005, la Dirección General de Gestión del Medio Natural requiere al Ayuntamiento de Puçol la alegación presentada por D. Francisco José Rueda Pajarón durante el periodo de información pública, así como el informe de contestación a la misma realizado por el Ayuntamiento.  
Estos oficios son contestados por el Ayuntamiento de Puçol en las siguientes fechas:  
. En fecha 21 de julio de 2004 el Ayuntamiento de Puçol remite informe aclaratorio de contestación al oficio de fecha 8 de junio de 2004. En este informe se indica que:  
. el Estudio de Impacto Ambiental se refiere únicamente a la zona del sector que se ha ampliado (aproximadamente 2.000 m² clasificados actualmente como No Urbanizable), que se encuentra entre el Sector 6 y la Ronda Oeste, y que se destinará a equipamiento Educativo-Cultural.  
. por dicha zona no discurre ninguna vía pecuaria, aunque sí dentro del Sector y que su trazado está previsto en el Plan General vigente.  
. no se describe la red de alcantarillado, puesto que no discurre por el ámbito descrito de estudio, no obstante se indica que en el Anteproyecto de urbanización del sector, apartado C.1.3.2, se describe la misma.  
. en cuanto a la gestión de los residuos, las medidas protectoras y correctoras previstas y el Programa de Vigilancia Ambiental, no se añade ninguna información respecto a la ya incluida en el Estudio de Impacto  
. En fecha 5 de enero de 2005 el Ayuntamiento de Puçol remite la siguiente documentación:  
. Plano Original de clasificación del suelo del Plan General de 1995, correspondiente al ámbito objeto de modificación, en el que figuran los límites del área clasificada como urbanizable del Sector 6. En este plano se observa que dicho ámbito corresponde a Suelo No Urbanizable, aunque no se aprecia claramente si está calificado como Común o Protección Huerta.  
. Certificado que acredita la información pública.  
. Certificado de la entidad de saneamiento EPSAR.  
. En fecha 7 de febrero de 2005 el Ayuntamiento de Puçol remite la alegación presentada por D. Francisco José Rueda Pajarón, así como el informe de contestación a la misma realizado por el Ayuntamiento. Dicha alegación no tiene carácter ambiental.  
. En fecha 25 de febrero de 2005 el Ayuntamiento de Puçol remite la siguiente documentación en contestación al oficio de fecha 7 de octubre de 2004:  
. Informe aclaratorio de la técnico redactora del Estudio de Impacto Ambiental relativo a los apartados 3º, 7º y 8º del oficio. En este informe se insiste en que el Estudio de Impacto Ambiental se limita únicamente a la zona reclasificada de 2.000 m² de superficie, debido a que el resto del ámbito del Sector (36.418 m²) ya se encontraba diseñado en el vigente Plan General y ya contaba con Declaración de Impacto Ambiental. En cuanto a los mecanismos de protección para evitar la contaminación del medio hídrico, se describe la red de alcantarillado como una red separativa, dimensionada teniendo en cuenta el número máximo de viviendas estimado, y se reitera que en el apartado C.1.3.2 del Anteproyecto de urbanización del Sector se describe la misma. En lo referente a los mecanismos de gestión de los distintos tipos de residuos, se reitera la información incluida en el Estudio de Impacto, considerando que la zona reclasificada se integrará en un ámbito mayor de gestión, el Sector 6 ya evaluado ambientalmente. También se indica que todos los residuos generados deberán gestionarse, según su naturaleza y características, de acuerdo con la legislación vigente, es decir en el caso de residuos urbanos o asimilables a urbanos, se utilizarán los mismos canales de gestión implantados actualmente en la población. Por su parte, los residuos generados en obra se gestionarán conforme las obligaciones que establece la legislación vigente (posiblemente mediante su eliminación en vertedero controlado). En cuanto al establecimiento del Programa de Vigilancia Ambiental, tan sólo se remite de nuevo al Estudio de Impacto, y se concreta que durante la fase de desarrollo del Plan, los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales y de la legislación sectorial de aplicación vigente se incorporarán al preceptivo Proyecto de urbanización y se valorarán y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.   
. Anexo de modificación al Plan Parcial del Sector, aprobado por acuerdo plenario de fecha 31 de enero de 2005, para subsanar las deficiencias referidas al tratamiento de la vía pecuaria denominada .Cordel de Sagunto.. En este anexo se realizan cambios a la memoria inicial del Plan Parcial y al escrito de modificaciones presentado por Gespul, SA., el 6 de marzo de 2003, que se fundamentan en la consideración de la anchura necesaria de 20 m de la Vía Pecuaria como Red Primaria Sin Aprovechamiento, justificando que no altera ni condiciona en absoluto la utilización de la vereda para su fin, en virtud de la Ley 3/95 de 23 de marzo de Vías Pecuarias. Esta consideración modifica la superficie computable (ahora 36.354,25 m²), ya que a la superficie total (38.439,20 m²) hay que descontarle la referida Vía Pecuaria (2.084,98 m²), por lo que no será necesario diferenciar las redes viarias entre primarias y secundarias. También se modifica por tanto la edificabilidad prevista en el Plan Parcial, que pasa a ser de 1,74 m²/m², pero manteniéndose el número de viviendas inicial.  
Informes sectoriales  
Informe de Vías Pecuarias  
El expediente incluye informe favorable con condicionado, de fecha 3 de junio de 2005, de la Unidad de Vías Pecuarias del Servicio de Medio Ambiente de la Dirección Territorial de Valencia, respecto del Plan Parcial del Sector 6 del municipio de Puçol junto a la documentación adicional presentada por el propio Ayuntamiento, en relación al tratamiento de la vía pecuaria .Cordel de Sagunto al Puig. o .Les Valls de Jesús. afectada por el procedimiento urbanístico del Sector 6. En dicho informe se expone que la promoción de un Plan Parcial que afecte al .dominio público. de una vía pecuaria es de aplicación lo dispuesto en el artículo duodécimo de la vigente Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias; para lo cual, y a los efectos del documento de planeamiento debería tener idénticos efectos a los de su deslinde, pudiéndose desafectar los sobrantes enajenables si así lo dispone su Clasificación, acorde con lo preceptuado por la Ley 4/2003, de 10 de abril, de Patrimonio de la Generalitat Valenciana.  
No obstante, y en aplicación de lo dispuesto al efecto en el artículo 17, apartado f), de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, Reguladora de la Actividad Urbanística, la vía pecuaria afectada puede ser perfectamente asimilada a los Espacios Libres de la Red Primaria Estructural, con independencia de los terrenos dedicados a los usos dotacionales públicos a los que obliga la normativa urbanística, y dejando al margen otras afecciones viarias existentes como caminos agrícolas o carreteras.  
Por todo ello, y considerando que el .Cordel de Sagunto al Puig. o .Les Valls de Jesús. fue legalmente clasificado según C.A.P.A., de fecha 27 de abril de 1988, con una anchura legal de 37,50 m (necesarios 20,00 m) . debiendo haberse tenido en cuenta en el citado acto administrativo todos sus antecedentes históricos . y sin que exista constancia de la presentación en su día de alegación alguna en la forma prevista en la legislación vigente en aquel momento.  
Vista la propuesta presentada por la mercantil GESPUL, SA: se constata el adecuado tratamiento de la vía pecuaria clasificada ..Cordel de Sagunto al Puig. o .Les Valls de Jesús.. junto a la compensación patrimonial del sobrante enajenable de la misma que a posteriori debería explicitarse .mediante documento público. la necesaria subrogación del Ayuntamiento para su mantenimiento .mediante acuerdo del Pleno, por ejemplo. con la señalización preceptiva de vías pecuarias que se indica a continuación:  
. Según Resolución de 26 de abril de 1988 de la Dirección General de Producción Agraria, por la cuál se establecen las normas para la señalización de las vías pecuarias (señales de primer orden, tipo carteles), de la siguiente forma:  
1. Material: cualquiera que garantice su adecuada conservación y rigidez.  
2. Dimensiones: 350 X 500 mm, con un margen del 10% en cada dimensión.  
3. Altura desde tierra: entre 1,50 y 2,50 m.  
4. Colores: letras negras sobre fondo blanco, barrado de prohibición en rojo.  
5. Letras: 6 centímetros de altura y 1 centímetro de grosor, recomendándose el tipo letra Helvética Light Condensed.  
. Según la Ley 3/95 de Vías Pecuarias .Artículo nº 16.1. Las comunicaciones rurales y, en particular, el desplazamiento de vehículos y maquinaria agrícola deberán respetar la prioridad del paso de los ganaderos, evitando el desvío de éstos o la interrupción prolongada de su marcha. Con carácter excepcional y para uso específico y concreto, las Comunidades Autónomas podrán autorizar la circulación de vehículos motorizados que no sean de carácter agrícola, quedando excluidas las vías pecuarias en el momento de transitar el ganado y aquellas otras que revistan interés ecológico y cultural.  
En este caso se podrá emplear la Señal de PROHIBICIÓN (R-100), con la inscripción .EXCEPTO VEHÍCULOS AGRÍCOLAS Y AUTORIZADOS. (según el art. 16.1 de la Ley 3/95)  
. Según la Reglamento General de Circulación .Artículo nº 66.2. Las cañadas o pasos de ganado de carácter general se señalarán por medio de paneles complementarios con la inscripción .CAÑADA., que se colocará debajo de la señal .PASO DE ANIMALES DOMÉSTICOS. (P-23), recogida en el artículo nº 149 de este Reglamento, con su plano correspondiente perpendicular a la dirección de la circulación y al lado derecho de ésta de forma fácilmente visible para los conductores de los vehículos afectados.  
Dicha señalización deberá ser complementada con las correspondientes señales de limitación de velocidad.  
Informe de la Entidad de Saneamiento  
La entidad de saneamiento EPSAR. acredita la capacidad suficiente para tratar aguas residuales. En este informe se afirma que la EDAR de L'Horta Nord de Pobla de Farnals, que da servicio a dicho municipio, está diseñada para tratar 18.000 m³/día, pero que la media del año en curso es de 27.345 m³/día. También se indica que existe un Proyecto de construcción de una nueva depuradora, por el que se incrementa la capacidad de tratamiento hasta 30.000 m³/día. Según los datos aportados por el Solicitante, el caudal generado previsto es de 115,8 m³/día. Finalmente se concluye que en caso de que el Urbanizador decida solicitar en un futuro la conexión a un sistema público, la Entidad de Saneamiento informa la viabilidad del tratamiento en dicha EDAR de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Sector 6 Residencial de Puçol si se cumplen una serie de condicionantes, entre los que destaca que el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento. A tales efectos el Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de La Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
Afecciones legales  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de interés comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco aparecen Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de interés y Paisaje protegido), Zonas Húmedas catalogadas, Microrreservas vegetales, Montes de Utilidad Pública o gestionados por la administración.  
Únicamente cabe reseñar la presencia en el término de Puçol de parte del Paraje Natural de La Marjal dels Moros, el cual es a su vez LIC, ZEPA y Zona Húmeda catalogada. Este espacio se encuentra a una distancia aproximada de 1,7 km del área de actuación, pero la existencia de acequias cercanas al área de actuación que se dirigen hacia dicha marjal determina que deban tenerse en cuenta ciertas precauciones.   
Tampoco existen ramblas ni cauces de agua, regulados por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
Hay que destacar que por la zona central del ámbito del Sector 6, aunque no en la parcela que se estudia su reclasificación, discurre la Vía Pecuaria denominada. .Cordel de Sagunto al Puig. o .Les Valls de Jesús..   
Las vías pecuarias quedan reguladas, en todo el estado español, por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias (BOE nº 71, 24/03/1995). Con anterioridad la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana ya protegía genéricamente todas las vías pecuarias presentes en el territorio.  
En las vías pecuarias se deberá asegurar el mantenimiento de la integridad superficial de estas vías, la idoneidad de los itinerarios y de los trazados, junto con la continuidad del tránsito ganadero y el resto de usos complementarios y compatibles con éste.  
Como se ha expuesto anteriormente, dicha vía pecuaria ha sido considerada en el planeamiento propuesto, mediante un Anexo modificativo al Plan Parcial aprobado por acuerdo plenario de fecha 31 de enero de 2005, como vial siguiendo con la función que desarrolla actualmente, incluyendo la anchura necesaria de 20 m de la Vía Pecuaria como Red Primaria Sin Aprovechamiento. En el expediente se incluye informe favorable con condicionado, de fecha 3 de junio de 2005, de la Unidad de Vías Pecuarias del Servicio de Medio Ambiente de la Dirección Territorial de Valencia, donde se constata el adecuado tratamiento de la vía pecuaria clasificada, si se llevan a cabo una serie de condicionantes ya mencionados.  
Consideraciones ambientales  
La actuación propuesta se localiza en la parte norte del núcleo urbano de Puçol, colindante con el Casco Urbano. El ámbito de la actuación corresponde en su mayor parte a Suelo Urbanizable No Programado Uso Residencial, correspondiente al Sector 6 del vigente PGOU del municipio de Puçol, y a viales ya previstos en dicho Plan General, el cuál cuenta con la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.  
El Plan Parcial propuesto reclasifica aproximadamente 2.000 m² de Suelo No Urbanizable, que no estaba incluida en el Sector 6, y que quedan rodeados por la Ronda general de la parte oeste del casco urbano y otros viales previstos en el PGOU.  
El ámbito del Plan Parcial, incluyendo el área a reclasificar, está constituida por cultivos de naranjos, algunos de ellos abandonados, de escaso valor ambiental, no existiendo en la zona valores de vegetación o fauna relevantes.  
Realizadas las consultas a la información temática de la COPUT y del MAGNA del Instituto Geológico y Minero de España (IGME), se constata que la litología presente en la zona está conformada por cantos, gravas, arenas y limos. Se trata de depósitos cuaternarios, concretamente mantos de arroyada, de arcillas rojas con niveles de cantos.  
Tras el análisis de la cartografía temática de la COPUT se deduce que los aspectos ambientales más significativos son:  
. Se trata de terrenos agrícolas con capacidad agronómica Muy Elevada.  
. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos presenta grado Medio. La adecuación urbanística de esta categoría de terrenos es compatible con los usos residenciales intensivos y extensivos, presentando limitaciones para los usos industriales. Cualquier actividad o uso en estas zonas debe tener resuelto el tratamiento controlado de sus residuos.  
. Los terrenos incluidos en el Sector no tienen riesgo de deslizamiento o desprendimiento. Tampoco existe ningún tipo de riesgo de inundación. En cuanto al riesgo de erosión actual todo el ámbito corresponde a riesgo Muy Bajo, y el de erosión potencial a riesgo Bajo.  
En cuanto al paisaje afectado, los cultivos de naranjos se distribuyen de manera uniforme en una superficie muy extensa, por lo que se considera que su eliminación en la zona a reclasificar del Sector, colindante al casco urbano y rodeada de viales, no supone una afección importante y evita el riesgo de que se convierta en un área degradada, ya que el difícil aprovechamiento en su nueva situación puede provocar su abandono.  
En lo referente a la explotación de los recursos naturales (abastecimiento de agua potable, depuración de aguas residuales y gestión de residuos) no se prevé un incremento apreciable debido a la ubicación del uso dotacional en la parcela de 2.000 m² que se pretende recalificar en el ámbito del Sector, por lo que se deberán solucionar en la forma prevista en el PGOU del municipio y en el Plan Parcial y Anteproyecto del Sector. En este sentido hay que destacar que según el informe de la Entidad de Saneamiento EPSAR, es viable el tratamiento en dicha EDAR de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Sector 6 Residencial de Puçol (caudal generado esperado de 115,8 m³/día) si se ejecuta el Proyecto previsto de construcción de una nueva depuradora para incrementar la capacidad de tratamiento hasta 30.000 m³/día, y si se cumplen los condicionantes de vertido mencionados en el Certificado de la Entidad de Saneamiento.  
En cuanto a los Yacimientos Arqueológicos o Etnográficos, no se tiene constancia de la existencia de ninguno en el ámbito de actuación, tras consultar el PGOU del municipio de Puçol, la Declaración de Impacto Ambiental del mismo (donde se especifican los yacimientos y bienes inventariados en el término municipal según informes de las Unidades de Arqueología y Etnología) y tras la consulta a la Cartografía Temática de la COPUT.  
Tras el estudio del ámbito afectado por la actividad propuesta se concluye que no se afecta a espacios protegidos, ni a hábitats o especies de flora o fauna de especial interés, u otros valores ambientales relevantes.   
Por tanto, como conclusión se desprende que la reclasificación de los terrenos que constituyen un área residual de cultivos rodeada por viales y colindante con el Sector 6 Residencial y el Casco Urbano, no supondrá un perjuicio importante para los valores ambientales del medio.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
Según el artículo 5º del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
Según el artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Parcial de mejora del Sector 6 de Puçol, cuyo promotor es el Ayuntamiento de Puçol, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se garantice la construcción de una nueva depuradora o a que sea ampliada la existente, de forma que se incremente la capacidad de tratamiento, ya que según el certificado de la Entidad de Saneamiento EPSAR, la EDAR de L'Horta Nord de Pobla de Farnals que da servicio a dicho municipio, no estaba diseñada para tratar los caudales medios que se trataron durante el año 2004.  
Para poder conectar con el sistema de saneamiento y depuración público, el vertido generado por el Sector 6 deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
En cualquier caso, los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
2. Se deberán cumplir las observaciones incluidas en el Informe de la Unidad de Vías Pecuarias del Servicio de Medio Ambiente de la Dirección Territorial de Valencia para el adecuado tratamiento de la vía pecuaria clasificada .Cordel de Sagunto al Puig. o .Les Valls de Jesús., es decir realizar la compensación patrimonial del sobrante enajenable de la misma que a posteriori deberá explicitarse .mediante documento público. y la necesaria subrogación del Ayuntamiento para su mantenimiento .mediante acuerdo del Pleno . con la señalización preceptiva de vías pecuarias ya descrita, que se indica en la figura adjunta.  
3. Respecto a la gestión de los residuos sólidos, el Ayuntamiento deberá hacerse cargo de su gestión cumpliendo el Plan Zonal de Residuos, la Ley 10/1998 de 21 de abril de Residuos de la Comunidad Valenciana, el Real Decreto 1481/2001 de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero y la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
4. Se deberá evitar efectuar cualquier proceso de contaminación a las acequias presentes en la zona de actuación, que pudiera afectar a La Marjal dels Moros.  
El Programa de Vigilancia Ambiental deberá incluir una campaña de análisis del agua de las acequias que atraviesan o se encuentren colindantes al Sector 6, tomándose para ello muestras aguas arriba y abajo del mismo. Estos análisis se efectuarán de forma mensual durante la ejecución de las obras de construcción del Sector y sus resultados servirán para establecer medidas correctoras encaminadas a la no contaminación de las aguas que finalmente vierten a la Marjal.  
5. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
6. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
7. Si durante la ejecución del proyecto se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes de manera inmediata, adoptando las medidas preventivas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia 28 de junio de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del Expediente  
Expediente: 038/2004-AIA  
Título: Plan Parcial y Homologación Modificativa del Sector Bovalar de Rocafort (Valencia).   
Promotor: Ayuntamiento de Rocafort, Urbanizador Urbanite SL.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territori i Habitatge.  
Localización: Término Municipal de Rocafort, Valencia, comarca de L'Horta Nord. Paraje .El Bovalar.. Límites:  
Norte: c/ Gregorio Ordoñez.  
Sur: Prolongación de la Calle Convento.  
Este: c/ Dolores Ferrada; Nicolas Alonso; Constitución y Ernest Lluch.  
Oeste: Límite del Término Municipal de Godella.  
Descripción del proyecto  
Objeto del Proyecto  
El objetivo de la homologación es la incorporación al proceso urbanizador residencial de unos terrenos situados al oeste del término municipal de Rocafort, en el paraje denominado .El Bovalar., clasificados como Suelo No Urbanizable en el vigente Plan General de Ordenación Urbana (PGOU), con una superficie del área de reparto de 144.910 m², que se propone calificar como Suelo Urbanizable Residencial. También se pretende la obtención del suelo no urbanizable de los terrenos que se ubican junto a la av. Mossen Sorribes, que tienen la calificación de Sistemas Generales de Espacios Libres GEL (antigua terminología) o Red Primaria de Espacios Libres, con una superficie de 17.585.00 m². Por tanto el total de la superficie incluida en el ámbito del Sector de 162.495 m².  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La programación urbanística comprende la creación de diversos ámbitos de desarrollo. En primer lugar, se trata de construir dos diferentes tipologías de viviendas: una de alta calidad representada por la vivienda unifamiliar y otra de calidad media dispuesta en edificación cerrada con el fin de dotar a Rocafort de una amplia oferta. Los datos generales figuran a continuación:  
Superficie del área de reparto 162.495,00   
Superficie total del Sector 144.910,00   
Superficie computable del Sector 144.910,00   
IEB 0,4990   
IER 0,4990   
Edificabilidad Total 72.313,86   
Números total de viviendas 557,00   
Densidad (Viv/ha) 39,00   
Número de habitantes 1.671,00   
Habitantes/vivienda 3,00   
Red primaria zonas verdes no computable .-   
Red secundaria viaria computable 45.896,83   
Red primaria equipamientos adscrita .-   
Está previsto la construcción de diversas zonas verdes y ajardinadas, dedicadas al ocio, disfrute, ejercicio deportivo y esparcimiento de la población. En concreto se estima una superficie de 15.210,59 m², distribuidas de la siguiente manera:  
SJL 14.130,05 m²  
SAL 1.144,62 m²  
TOTAL 15.274,67 m²   
El PAI está constituido por una retícula de calles perpendiculares a las calles Dolores Ferrada y Nicolás Alonso y otras que prolongando la trama viaria de a UA-13, marcan todo el sector. Cerrando el borde Oeste del sector, y a modo de cornisa urbana, se diseña una alameda con zona verde de paseo y calzada de doble sentido de circulación.  
Las amplias zonas verdes se sitúan, una en el entramado viario norte y otra coincidiendo con la entrada oeste de Rocafort y tras la rotonda de distribución del tráfico.  
Las calles interiores son de 10 metros y las perimetrales:  
Prolongación c/ Nicolás Alonso: 12 metros  
Alameda perimetral: 24 metros  
Este entramado da origen a 11 manzanas residenciales y 2 manzanas dotacionales.  
Las manzanas residenciales se dividen en 3 para edificación cerrada, y 8 para viviendas unifamiliares de baja densidad.  
Dada la proximidad del Sector con las zonas residenciales limítrofes, se posibilita la conexión de los servicios a implantar con los ya existentes.  
En el contexto de dotaciones de infraestructuras de equipamientos, se ha proyectado una zona destinada al desarrollo del equipamiento deportivo.  
Planeamiento vigente y propuesto  
El planeamiento urbanístico vigente en el municipio de Rocafort es el Plan General de Ordenación Urbana que fue aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo el 3 de mayo de 1990.  
El ámbito de actuación esta compuesto por dos zonas:  
. Al Norte, un sector de SNU que prolongaría la denominada Unidad de Ejecución nº 13 del PGOU de Rocafort hasta el linde del T.M. de Godella.  
. A partir del anterior y hacia el sur, un sector de Snu con dos franjas diferenciadas. De una parte la franja de SNU que el PGOU de Rocafort clasifica como de Protección de Borde, y que se encuentra adosada al casco urbano de Rocafort. De otra y completando la zona hasta el actual T.M. de Godella, una franja de SNU de protección agrícola.  
La clasificación de ambas tiene su consecuencia en el antes y después de la culminación del expediente de redelimitación de términos entre Rocafort y Godella. Respecto a la primera franja, ésta viene considerada y determinada en el PGOU de Rocafort. El borde urbano occidental queda considerado como No Urbano, dada su reducida superficie, su quebrado trazado y su escasa entidad, dándose la circunstancia que el mismo Plan prevé la posibilidad, cuando culmine el expediente de redelimitación de términos con Godella, el adoptar las soluciones encaminadas a un tratamiento de borde adecuado a la percepción de cornisa urbana.  
La clasificación de la otra franja de terreno es consecuencia de la aprobación de la redelimitación de términos de Rocafort y Godella. Con fecha 29 de diciembre se aprueba mediante Decreto 363/1995 del Consell, la segregación y agregación recíproca de porciones de los términos de Rocafort y Godella. En éste, Rocafort adquiere las porciones de suelo que ahora se incluyen como parte del Ámbito de Actuación con la misma clasificación que Godella mantenía en su PGOU: Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola.  
En cuanto a la zona propuesta como PJL, según el plano del Planeamiento vigente incluido en la Homologación, está calificada como SNU para Espacios Libres (parques, jardines, zonas verdes).  
El ámbito objeto de la Homologación limita al:  
Norte: Suelo Urbano correspondiente a la U.E. nº13 de Rocafort  
Sur: Límite del Término Municipal de Godella  
Este: Suelo Urbano correspondiente al T.M. de Rocafort, casco consolidado  
Oeste: Término Municipal de Godella  
. Zonificación y usos del Sector  
El uso global que se establece para el sector: uso residencial. Los usos incompatibles que se establecen para el sector son uso industrial y uso almacén.  
En la actuación prevista se localizan usos residenciales, terciarios, deportivos y dotacionales, asociados a las siguientes zonas de ordenación urbanística:  
. Zona RB Residencial .El Bovalar. de uso dominante Residencial. Se califican así los terrenos destinados a la construcción de edificaciones residenciales con tipologías de edificación cerrada (EDC) y unifamiliar (aislada UFA y en hilera UFH), así como los espacios libres privados asociados a aquellas.  
. Zona SAD de Equipamiento administrativo-institucional: Se califican así los terrenos destinados a albergar equipamientos institucionales y dependencias administrativas pertenecientes a la red secundaria de equipamientos públicos.  
. Zona SRD de Equipamientos deportivo recreativo: Se califican así los terrenos destinados a albergar equipamientos deportivo recreativo pertenecientes a la red secundaria de equipamientos públicos.  
. Zona PQL, SAL y SJL jardines: jardines pertenecientes a la red primaria y secundaria de zonas verdes públicas.  
. Zona PRV/SRV redes viarias primaria y secundaria: constituida por calzadas, aceras, carril bici, áreas de aparcamiento y demás elementos funcionales de la red viaria de nueva planta.  
CUADRO DE SUPERFICIES   
SAD 5.745,87 m²sb   
SRD 5.187,40 m²sb   
SAD-2 64,00 m²sb   
TOTAL EQUIPAMIENTOS 10.997,27 m²sb   
SJL-1 2.958,02 m²sb   
SJL-2 5.364,71 m²sb   
SAL-1 1.144,62 m²sb   
SJL-3 1.992,18 m²sb   
SAL-2 1.239,61 m²sb   
SJL-4 2.511,45 m²sb   
TOTAL DE SJL 15.210,59 m²sb   
MANZANA 1-UFA 8.250,12 m²sb   
MANZANA 2-UFA 11.779,04 m²sb   
MANZANA 3-UFA 5.127,79 m²sb   
MANZANA 4-UFH 8.666,42 m²sb   
MANZANA 5-UFH 7.577,26 m²sb   
MANZANA 6-UFH 9.297,49 m²sb   
MANZANA 7-UFA 7.144,59 m²sb   
MANZANA 8-UFH 4.823,68 m²sb   
MANZANA 9-EDC 1.164,51 m²sb   
MANZANA 9-EDCp 756,88 m²sb   
MANZANA 9-EDC 2.861,55 m²sb   
MANZANA 9-EDCp 1.291,48 m²sb   
MANZANA 9-EDC 3.036,72 m²sb   
MANZANA 9-EDCp 1.027,78 m²sb   
TOTAL PARCELAS 72.805,31 m²sb   
RED VIARIA SJL-1 7.512,46 m²sb   
RED VIARIA SJL-2 2.495,31 m²sb   
RED VIARIA 35.889,06 m²sb   
TOTAL RED VIARIA 45.896,83 m²sb   
SUPERFICIE SECTOR 144.910,00 m²sb   
RP ZONA VERDE 17.585,00 m²sb   
AREA DE REPARTO 162.495,00 m²sb   
A modo resumen, la propuesta de urbanización abarcaría 162.495 m², de suelo bruto de área de reparto, donde la superficie de espacios libres representa un quinto de la superficie total, lo que según se afirma en el EIA, da idea del esponjamiento visual y alta calidad de vida que se producirá en el futuro núcleo de población.  
Total superficie edificable residencial 72.243,00m² techo  
Índices de edificabilidad: En el ámbito del área de reparto, nos encontramos con la superficie que comprende el sector y con la superficie que está incluida en el área de reparto y excluida del sector.  
IEB: 0,498538 m²t/m²s  
IER: 0,498538 m²t/m²s  
Las reservas de suelo para dotaciones públicas, tanto Primarias como Secundarias, vienen establecidas detalladamente en el Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana.  
. Red Primaria de Parques Públicos:  
En la actuación está prevista una superficie de 17.585,00 m² para la Red Primaria de Parque.  
. Red Secundaria de Suelo Dotacional:  
En la actuación se reservan 15.274,67 m² zonas verdes.  
En la actuación se reservan 10.997,27 m² de equipamientos.  
En la actuación se reservan entre viarios de circulación rodada y peatonal, así como los aparcamientos anejos una superficie de 45.896,83 m² suelo.  
Total suelo dotacional de la Red secundaria: 45% / 144.910 m²s = 61.586,75 m²  
En cuanto a las previsiones de tráfico no se prevén usos lucrativos que generen un tráfico intenso. No obstante, para dar servicio a todos esos usos, se ha diseñado una red viaria holgada y dotada de aparcamientos públicos en cantidad suficiente.  
. Otras condiciones:  
Como medidas complementarias adicionales, la actuación asumirá la obtención de suelo de la Red Primaria de Parques que ascienden a 17.585,00 m².  
En cualquier caso, según se indica en el EsIA, estas son las obligaciones complementarias que esta propuesta de actuación asume como parte del proceso de participación pública en las plusvalías generadas por la misma, añadiendo el 10% del aprovechamiento tipo, tal como prescribe la LRAU.  
Suministro de agua potable  
El abastecimiento de Agua, durante la fase de explotación para usos urbanos procederá de la conexión con Aguas de Valencia.  
Según el EsIA, el Consumo Urbano, considerando una dotación media de 350 l/hab /dia, 3 habitantes por vivienda y 557 viviendas, será de 584 m³/día, que más 10 m³/día de la Zona SRD y 40 m³/día de la Zona SAD, hacen un total de 634 m³/día, es decir 231.410 m³/año.  
El consumo de Zonas Verdes, se estima en 5.000 m³/ha/año, que considerando la superficie de 1,527 ha de estas zonas, supone un consumo de 7.637 m³/año, es decir de 21 m³/día.  
Por tanto se prevé un consumo anual total de recursos hídricos de 239.047 m³/año, es decir, 655 m³/día.  
Saneamiento de aguas  
Según el EsIA, se ha definido y diseñado una red colectora separativa, de desagüe de aguas pluviales por efecto de condiciones meteorológicas en situación de gota fría, propia y frecuente en otoño. Esta red preservará a la zona en cuestión de posibles riesgos de inundación. Así las aguas pluviales se recogerán y canalizarán al Barranc dels Frares. La estimación de aguas pluviales recogidas en el Sector es de 12.541 m³/año.   
Está prevista la conexión de la red de saneamiento con la EDAR Carraixet L'Horta Nord.  
Por otro lado, según el informe del Arquitecto Técnico Municipal, de fecha 18 de julio, donde se relacionan las determinaciones del PGOU de Rocafort que se deberán tener en cuenta para redactar el proyecto de urbanización, en el apartado de saneamiento, se indica que la red será separativa, pero que de modo transitorio, dado que la red existente en Rocafort es unitaria, los tramos de nueva planta que se realicen con sistema separativo dispondrán en el punto más bajo de la red de pluviales de un sistema de pozos filtrantes.  
Alternativas  
En el Estudio de Impacto Ambiental se incluyen 4 alternativas entre las contempladas en el Anteproyecto de Urbanización:  
. Alternativa Nº1. Se contemplan dos soluciones, ubicar la depuradora en el ámbito del Sector o utilizar la EDAR del Carraixet donde se vierten las aguas de Rocafort. Esta última solución evitaría el despendio económico y los olores que causarían grave impacto ya que el Sector .El Bovalar. está próximo al centro de Rocafort.  
. Alternativa Nº2. En el Anteproyecto se ha definido una red colectora y de desagúe de aguas pluviales intensas como efecto de condiciones meteorológicas en situación de gota fría para minimizar el posible riesgo de inundación. Con estas aguas recogidas y canalizadas, se establecen 3 subalternativas:  
a) Derivar el conjunto de aguas pluviales mediante red de canalización subterránea a la canalización existente de la cuenca de desagüe de aguas pluviales que desemboca en el Barranc dels Frares.  
b) Derivar directamente a la EDAR con el objetivo de ser tratadas y re-utilizadas para el riego (Red unitaria).  
c) Como el conjunto de aguas residuales urbanas y las aguas pluviales son excedentarias para el riego del Sector, se puede pensar en utilizar estas aguas tratadas en la EDAR para la recarga del acuífero mediante inyección.  
. Alternativa Nº3. En todas las zonas dedicadas a la revegetación, ajardinamiento, zonas verdes, etc., se utilizará planta autóctona mediterránea. Esto implica menores necesidades hídricas con el consiguiente ahorro de agua de riego.  
. Alternativa Nº4. La metodología utilizada en estos diseños .verdes. será del tipo jardín mediterráneo y a un nivel, estableciendo plantas autóctonas mediterráneas. Así se eliminará el riesgo de introducción de plagas o enfermedades exóticas. También se potenciará el equilibrio entre las plagas e insectos beneficiosos, con el consiguiente ahorro económico en tratamientos fitosanitarios así como una mejora ecológica.  
En el EsIA se proponen las alternativas Nº2-a), Nº3, Nº4. En cuanto a la Nº1 se adopta la solución de verter las aguas fecales a la red municipal para depurarlas en la EDAR del Carraixet.  
Tramitación administrativa  
Según Certificado del Ayuntamiento de Rocafort de fecha 12 de enero de 2004, en sesión extraordinaria del Ayuntamiento Pleno de fecha 25 de julio de 2003, se acuerda seleccionar la segunda Alternativa Técnica y la Ordenación contenida en el Plan Parcial presentados por la mercantil URBANITE SL. (mayo 2003), con sujeción al cumplimiento de determinadas condiciones, y se aprueba provisionalmente el Programa para el Desarrollo de la Actuación Integrada Sector Bovalar, Homologación Modificativa, Plan Parcial y Estudio de Impacto Ambiental y adjudicar la ejecución del mismo a la mercantil URBANITE SL. También se requiere al Urbanizador para que en el plazo de 15 días entregue al Ayuntamiento la documentación completa corregida y con las condiciones incluidas en el Acuerdo.  
En fecha de 20 de febrero de 2004 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de la Dirección General del Medio Natural, el Estudio de Impacto Ambiental relativo a la Homologación y Plan Parcial del Sector .Bovalar. del municipio de Rocafort, remitido por la Sección de Planeamiento de los servicios territoriales de Valencia, a efectos que se emita la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.  
1. Información pública  
Según certificado de fecha 12 de enero de 2004 de la Secretaria del Ayuntamiento de Rocafort, la alternativa técnica del Programa de Actuación Integrada del Sector Residencial .El Bovalar. fue sometida a información pública en la notaría de D. Alfredo Granell Dasí, mediante el correspondiente anuncio en el DOGV nº 4473, de 3 de abril de 2003. La documentación incluye memoria del PAI, estudio de impacto ambiental, homologación modificativa, plan parcial y anteproyecto de urbanización. En este anuncio se incluye la relación de las parcelas con propietario, o domicilio fiscal, desconocido.  
Según el mismo Certificado, se publicó el anuncio de la información pública el 1 de abril de 2003 en el diario .El Mundo..  
En fecha 16 de abril de 2003, la mercantil PROMOCIONES CAGISA, SL., solicita la prórroga del periodo de información pública por veinte días adicionales, de conformidad con el Art. 46.4 de la LRAU, a fin de presentar una Alternativa Técnica sustancialmente distinta.  
También en fecha 16 de abril de 2003, la mercantil GESTIÓN Y PROMOCIÓN ESPAI VERD, SL., solicita la prórroga del periodo de información pública por veinte días adicionales, de conformidad con el Art. 46 de la LRAU, a fin de presentar una Alternativa Técnica sustancialmente distinta.  
A raíz de estas solicitudes y según Certificado del Ayuntamiento de Rocafort de fecha 12 de enero de 2004, el Alcalde-Presidente resolvió, en fecha 16 de abril de 2003, prorrogar por un periodo de veinte días hábiles adicionales el periodo de información pública de la Alternativa Técnica del Programa de Actuación Integrada .El Bovalar. del PGOU de Rocafort, condicionada al pago de una caución. Esta prórroga se anunció en el Tablón de Anuncios del Ayuntamiento tras dicho pago.  
2. Resumen de alegaciones  
Durante el plazo de información pública, según consta en el expediente, se formularon 7 alegaciones. Dichas alegaciones en general no tiene carácter ambiental.  
En fecha 13 de junio de 2003, la mercantil PROMOCIONES CAGISA, SL., en calidad de proponente de Alternativa Técnica y proposición jurídico-económica, en el plazo de los 10 días siguientes a la apertura de plicas formula, entre otras, alegaciones respecto a:  
. Se afirma también que proponen una red de saneamiento con tuberias corrugadas de PVC con recubrimiento de hormigón, de más calidad que las de tubo de hormigón sobre cama de arena. Además dicha red de saneamiento es separativa, con acometidas separadas de pluviales y fecales. Se afirma que la alternativa de Urbanite SL. no presenta ningún tipo de cálculo para el predimensionamiento de la red de saneamiento ni la de pluviales.  
. La alternativa de Promociones Cagisa SL. sí aplica el PATRICOVA a la zona a urbanizar.  
En fecha 22 de junio se presenta informe del Arquitecto Técnico Municipal favorable al anteproyecto presentado por Urbanite, SL., por mayor definición de los servicios urbanísticos, por presentar menor desarrollo del tráfico rodado a favor del peatonal y menor plazo de ejecución.  
En fecha 18 de julio se presenta informe del Arquitecto Técnico Municipal, donde se relacionan las determinaciones del PGOU de Rocafort que se deberán tener en cuenta para redactar el proyecto de urbanización. Cabe destacar que en el apartado de saneamiento se indica que la red será separativa, pero que de modo transitorio, dado que la red existente en Rocafort es unitara, los tramos de nueva planta que se realicen con sistema separativo dispondrán en el punto más bajo de la red de pluviales de un sistema de pozos filtrantes. También que están prohibidas las líneas eléctricas aéreas de cualquier tensión sobre suelo urbano y de cualquier otro servicio de distribución.  
En fecha 22 de julio se presenta informe del Asesor Jurídico Municipal, que como conclusión propone la aprobación provisional de la Alternativa Técnica presentada por URBANITE por asignar menor edificabilidad al sector, con las modificaciones que se proponen.  
En fecha 22 de julio se presenta informe del Arquitecto Técnico Municipal, que propone la aprobación provisional de la Alternativa Técnica de Urbanite s.l., con las condiciones que se proponen en el informe y en el Informe Jurídico.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
. En fecha 22 de noviembre de 2004, el director general de Gestión del Medio Natural solicita al Ayuntamiento de Rocafort que complete los siguientes aspectos del Estudio de Impacto Ambiental y de la documentación urbanística entregada:  
. El Sector Bovalar se desarrolla sobre un suelo afectado parcialmente por riesgo de inundación. De conformidad con el PATRICOVA se deberá elaborar un estudio de inundabilidad de mayor detalle que el propio PATRICOVA, debiéndose obtener el informe favorable del Servicio de Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda. Se justificará que el vertido de aguas pluviales del Sector al Barranco dels Frares no incrementará significativamente el riesgo de inundación en los términos municipales de Rocafort y Godella, conforme al artículo 21.3 de la N.U. del Patricova.  
. La Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano remitió a esta Conselleria en fecha 27 de julio de 2004 un informe vinculante desfavorable al Estudio de Impacto Ambiental. Se deberá recabar el informe favorable en cumplimiento del art. 11 de la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano.  
. Se adjuntarán los certificados que justifiquen la disponibilidad de recursos hídricos, la gestión de residuos sólidos urbanos e inertes, así como la capacidad de depuración de aguas residuales.  
El Ayuntamiento de Rocafort remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en fecha 13 de abril de 2005, la documentación que se indica a continuación:  
1. Documento de la mercantil MANUEL GARCÍA FERRER, SL., como gestor de residuos sólidos urbanos e inertes, en conocimiento del desarrollo urbanístico del Sector Residencial .El Bovalar., certificando capacidad y suficiencia de la gestión de residuos sólidos urbanos e inertes.  
2. Informe de .Sanejament d'Aigües. sobre la capacidad del Sistema de Saneamiento y Depuración de Carraixet L'Horta Nord, para admitir los caudales de aguas residuales generados por el desarrollo urbano del Sector .El Bovalar. de Rocafort. En dicho informe, a partir de la información disponible remitida por el solicitante y del estudio del diseño y funcionamiento de la actual depuradora, esta Entidad comunica lo siguiente:  
. La E.D.A.R. de Carraixet L'Horta Nord da servicio a dicho municipio y está diseñada para tratar 25.056 m³/día. Actualmente acceden caudales superiores diariamente.  
. Se están ejecutando las obras de ampliación de la planta depurada, por las que se incrementa la capacidad de tratamiento de la planta existente hasta 40.000 m³/día.  
. Según los datos aportados por el solicitante, el caudal generado previsto es de 500,4 m³/día.  
Como conclusión, y para el caso en que el Urbanizador responsable de ejecutar la Actuación decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales que genere y vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público, esta Entidad de Saneamiento informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Carraixet L'Horta Nord de las aguas residuales generadas por el desarrollo urbano del PAI .El Bovalar. de Rocafort, siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:   
. En su día, el Urbanizador responsable de ejecutar la actuación deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
. En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecido en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
. Para que se pueda realizar la conexión efectiva, deberán estar ejecutadas las actuaciones de ampliación de la planta actualmente en ejecución.  
3. Informe del GRUPO AGUAS DE VALENCIA, SA. sobre capacidad y suficiencia de abastecimiento de agua. En este informe, con relación al suministro de agua potable al PAI El Bovalar de Rocafort, se indica lo siguiente:  
. Aguas de Valencia, SA., como empresa distribuidora de agua potable en el municipio de Rocafort, es conocedora de desarrollos urbanísticos, o ha recibido solicitudes relativas la .Capacidad y suficiencia del suministro. necesarias para la tramitación de dichos desarrollos urbanísticos.  
. El progresivo incremento de las demandas en el término municipal y ante las dificultades para el suministro con la infraestructura existente, al objeto de poder ser atendidas tanto las actuales como las de futuro, Aguas de Valencia, SA ha redactado un Plan director del abastecimiento de agua potable para la zona.  
. En el Plan director del subsistema hidráulico que ha redactado Aguas de Valencia, SA. está incluido el PAI El Bovalar de Rocafort.  
. Con la ejecución de las obras definidas en el Plan director, el suministro de agua potable al PAI El Bovalar seria perfectamente VIABLE, con la particularidad de que en los puntos más altos, los proyectos de edificación deberán incluir grupos propios de impulsión.  
. Con anterioridad a la ejecución de las obras del Plan director, se tendrá que haber satisfecho la aportación económica por parte del Promotor de PAI correspondiente, de acuerdo con el esquema de financiación que establezca el Ayuntamiento de Rocafort.  
En fecha 22 de junio de 2005, la empresa URBANITE SL., remite una copia del Texto Refundido del Estudio de Impacto Ambiental del PAI del Sector residencial .El Bovalar. en Rocafort (Valencia), en el que se contiene .entre otros. Informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano con el fin de completar el expediente de Impacto Ambiental.  
Informes sectoriales  
Informes sobre el Patrimonio Cultural Valenciano  
. En fecha 27 de julio de 2004, el director general de Patrimonio Cultural Valenciano emite informe desfavorable al hacerse necesaria una prospección arqueológica.  
. En fecha 15 de junio de 2005, el director general de Patrimonio Cultural Valenciano comunica al interesado lo siguiente:  
Mediante escrito de este Centro Directivo de fecha 13 de julio de 2004 se informa desfavorablemente a los efectos patrimoniales la documentación aportada al estimarse imprescindible la prospección arqueológica del ámbito de la actuación para calibrar la posible incidencia de la misma sobre el patrimonio de esta naturaleza, no atendiéndose al tiempo las exigencias de la protección de los elementos etnológicos que en el mismo expresamente se referenciaban.  
En fecha posterior se realiza la prospección arqueológica del área de actuación y en fecha 26.10.2004 se aporta Memoria de la misma a esta Dirección General en orden a su preceptiva evaluación patrimonial.  
Mediante escrito de D. Juan Bautista Gabriel Botella de fecha 11 de mayo de 2005 se aporta a este centro Directivo dos copias del texto refundido del Estudio de Impacto Ambiental del PAI Sector residencial El Bovalar en Rocafort a los efectos de la emisión del informe contemplado en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Visto lo que dispone el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano y en el ejercicio de las competencias que atribuye a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte la referida ley sectorial y dentro de la misma las que el Reglamento Orgánico y funcional de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, y tras haber recabado el oportuno informe de los Servicios Técnicos, se sustancia el informe VINCULANTE legalmente previsto en los siguientes términos:  
La prospección arqueológica realizada no ha localizado restos de cultura material antigua ni de yacimiento arqueológico en el área de explotación. Desde la consideración del patrimonio etnológico la incidencia también se revela como nula ya que el único edificio de cierta relevancia Villa Carmen será conservado en una de las zonas verdes.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los Servicios Técnicos SE INFORMA FAVORABLEMENTE a los efectos patrimoniales el Estudio de Impacto ambiental del PAI Sector Residencial El Bovalar en Rocafort.  
El presente informe se contrae al presente Estudio de Impacto Ambiental en los términos en que se ha descrito la actuación literal y gráficamente con el sello de autorización en todas y cada una de las páginas del documento, en prueba de conformidad, con la expresa advertencia de que si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe vinculante establecido en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En orden a garantizar el cumplimiento de las medidas preventivas o correctoras estrictamente patrimoniales establecidas en el presente informe deberá remitirse a esta administración tutelar copia de la Declaración de Impacto de la actuación tan pronto como se pronuncie.  
Informe sobre el Estudio de Inundabilidad  
En fecha 15 de junio de 2005 se recibe Informe del Servicio de Ordenación Territorial referente al Estudio de Inundabilidad de los terrenos comprendidos en el sector residencial .El Bovalar. en el término municipal de Rocafort, con el siguiente contenido:  
1. Visto el informe de fecha 05 de mayo de 2005 emitido por al Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar del sector .El Bovalar. de Rocafort en el que se indica lo siguiente:  
. la zona de estudio, se encuentra en la zona VC 16: Barranco de Rocafort (o dels Frares), clasificada de riesgo 1 y 6 por el PATRICOVA. Los riesgos de inundación se han concretado y modificado respecto a los del PATRICOVA con un estudio detallado de la zona, presentándose una nueva clasificación de riesgos recogida en el plano nº 3.  
. La solución propuesta para eliminar el riesgo y proteger el sector, consiste en el desvío y encauzamiento del barranco del Bovalar por el límite del término municipal, proponiendo una solución mixta de modo que se recoge en un cauce convencional los caudales inferiores al periodo de retorno de 100 años, disponiendo un jardín en talud suave hacia el cauce para recoger las inundaciones extraordinarias, para periodos de retorno de 500 años. Solución que, inicialmente, parece adecuada.  
. No obstante lo anterior, hay que significar al respecto:  
a) Que no se encuentra en ejecución ni en proyecto la conducción de 50m³/s del barranco dels Frares al Palmaret.  
b) En las conclusiones se afirma que el incremento de caudal debido a la urbanización es irrelevante dado el tamaño de la misma respecto al total de la cuenca. El encauzamiento propuesto naturalmente cambia, aunque sea ligeramente, la magnitud total y el punto de vertido en una zona que actualmente ya se considera de riesgo 1.  
c) El nuevo trazado del cauce que se plantea para el barranco del Bovalar y el correspondiente traslado de sus zonas de protección (zonas de servidumbre y policía: art. 6 y siguientes del Texto Refundido de la Ley de Aguas), implica que propietarios de parcelas que actualmente no se encuentran afectados por dichas zonas, pasan a estarlo, lo que supone una limitación a sus bienes y derechos. Situación que deberá comunicar a la Comisaría de Aguas de Confederación Hidrográfica del Júcar.  
. En cuanto la actuación afecte al dominio Público Hidráulico y/o su zona de policía, deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente. (Texto Refundido de la Ley de Aguas y disposiciones que la desarrollen). Igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como, en su caso, si se prevé realizar captaciones de agua superficial subterránea.  
1. Visto que el estudio de inundabilidad está suscrito por un técnico competente, tal y como lo avala el correspondiente visado del colegio profesional (artículo 16.2 Normativa del PATRICOVA), por lo que hay que suponer que los resultados de la modelización y las conclusiones a las que se llega son correctas.  
2. Visto que el estudio de inundabilidad concreta a una escala mayor el riesgo establecido por el PATRICOVA lo que permite verificar con mayor precisión su incidencia con el planeamiento.  
3. Vistas las medidas estructurales propuestas en el estudio de inundabilidad que garantizan la no inundabilidad futura del sector consistentes en lo siguiente:  
. Ejecución de un encauzamiento por el límite de término municipal para un caudal de 38,2 m³ correspondiente a un periodo de retorno de 500 años. Se propone una solución mixta de modo que se recoja en un cauce convencional los caudales inferiores al periodo de retorno de 100 años (24,4 m³/s), disponiendo un jardín en talud suave hacia el cauce para acomodar las inundaciones extraordinarias.  
. El canal principal se ha adoptado con el ancho y profundidad del actual provisional, pero con sección rectangular en hormigón de 6 x 1,5 m. y pendiente del 0,002. Se completa el encauzamiento aguas arriba, entre el sector El Bolavar y la carretera de Bétera, en previsión de futuras urbanizaciones, mediante una sección rectangular de 6 m. pero adoptando una pendiente de 0,0167 que es la del terreno y un disipador de energía de resalto hidráulico.  
4. Visto que el PATRICOVA establece que el planeamiento, en ningún caso, podrá dar lugar a un incremento significativo del riesgo en el término municipal ni en los municipios colindantes, circunstancias que no queda debidamente acreditada en el presente estudio. Tan sólo se indica que la actuación no altera las condiciones de inundabilidad aguas abajo ya que el régimen hidráulico es lento y que el incremento de caudal debido a la urbanización propuesta es irrelevante, pero no se justifica que no se produce un incremento significativo del riesgo en términos establecidos en el art. 13 de la normativa del PATRICOVA.  
Este informe concluye:  
Se emite informe condicionado a la aprobación del estudio de inundabilidad del sector .El Bovalar. de Rocafort, al considerar parcialmente cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA). Aprobación del estudio que se considerará subsumida en su momento, en la del instrumento de planeamiento que habilita la actuación (Homologación y Plan Parcial). Debiendo constar en el acuerdo aprobatorio las siguientes condiciones, cuyo cumplimiento deberá verificar el Ayuntamiento:  
. Dado que el nuevo trazado de cauce que se plantea para el barranco del Bovalar implica trasladar las zonas de servidumbre y policía al término municipal vecino de Godella, deberá solicitar la conformidad con el mismo y comunicar dicha circunstancia a la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
. En cuanto esta actuación afecte al dominio público hidráulico y/o zona de policía, deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente. (Texto Refundido de la Ley de Aguas y disposiciones que la desarrollen). Igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como, en su caso, si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
Asimismo, deberá justificar ante el Servicio de Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda que el desarrollo propuesto no supone un incremento significativo del riesgo de inundación en los términos establecidos en el art. 13 de la normativa del PATRICOVA.  
Otros Informes  
Los otros informes sectoriales de la Entidad de Abastecimiento, Saneamiento y de la empresa Gestora de Residuos ya han sido recogidos en apartados anteriores.  
Afecciones legales  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de Lugares de Interés Comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco aparecen Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de interés y Paisaje protegido), Zonas Húmedas catalogadas, Microrreservas vegetales, Montes de Utilidad Pública o gestionados por la administración.  
Sí que se pueden encontrar afectados por la actuación cauces de agua o ramblas perteneciente al Dominio Público Hidráulico, el cual está regulado por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas.  
Como se indica en el Informe sobre el Estudio de Inundabilidad de fecha 15 de junio de 2005 del Servicio de Ordenación Territorial, y en el informe de fecha 05 de mayo de 2005 emitido por al Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar el Sector .El Bovalar. de Rocafort, se encuentra en la zona VC 16: Barranco de Rocafort (o dels Frares), clasificada de riesgo 1 y 6 por el PATRICOVA.   
La solución propuesta para eliminar este riesgo y proteger el Sector, consiste en el desvío y encauzamiento del barranco del Bovalar por el límite del término municipal.  
El nuevo trazado del cauce que se plantea para el barranco del Bovalar y el correspondiente traslado de sus zonas de protección (zonas de servidumbre y policía: art. 6 y siguientes del Texto Refundido de la Ley de Aguas), implica que propietarios de parcelas que actualmente no se encuentran afectados por dichas zonas, pasan a estarlo, lo que supone una limitación a sus bienes y derechos. Situación que deberá ser aceptada por el término municipal vecino y comunicado a la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Por tanto, y debido a que la actuación propuesta afecta al Dominio Público Hidráulico y/o su zona de policía, deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente. (Texto Refundido de la Ley de Aguas y disposiciones que la desarrollen). Así se deberá obtener autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar para el Proyecto propuesto.  
Igualmente se deberá obtener autorización previa de la CHJ para el vertido de las aguas pluviales, la reutilización de las aguas depuradas del Sector para el riego de zonas verdes, así como, si en su caso se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.   
En el Informe sobre el Estudio de Inundabilidad del Servicio de Ordenación Territorial recuerda que el PATRICOVA establece que el planeamiento, en ningún caso podrá dar lugar a un incremento significativo del riesgo de inundación en el término municipal ni en los municipios colindantes, circunstancias que no quedan debidamente acreditadas en el Estudio de Inundabilidad presentado. Tan sólo se indica que la actuación no altera las condiciones de inundabilidad aguas abajo ya que el régimen hidráulico es lento y que el incremento de caudal debido a la urbanización propuesta es irrelevante, pero no se justifica que no se produce un incremento significativo del riesgo en términos establecidos en el art. 13 de la normativa del PATRICOVA.  
En cuanto al Patrimonio arqueológico, etnológico, histórico y cultural la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, exige en su artículo 11 taxativamente: .... Los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, públicos o privados, que puedan afectar a bienes inmuebles de valor cultural deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural Dicho informe vinculará al órgano que deba realizar la declaración de impacto ambiental..  
En el expediente se incluye dicho Informe favorable al Estudio de Impacto Ambiental emitido por el director general de Patrimonio Cultural Valenciano, donde se indica que tras la realización de la prospección arqueológica no se localizó ningún resto de cultura material antigua ni de yacimiento arqueológico en el área de estudio, y que la incidencia sobre el patrimonio etnológico es nula, ya que el único edificio de cierta relevancia, Villa Carmen, será conservado en una de las Zonas Verdes.  
Consideraciones ambientales  
La actuación propuesta se localiza en la parte occidental del núcleo urbano de Rocafot, colindante con el Casco Urbano y con el Término Municipal de Godella.   
La morfología del área a ocupar es de forma alargada, adaptando su silueta irregular en sus lindes norte y este a la trama de casco urbano y en el sur y oeste a la línea de final de término.  
El ámbito del Plan Parcial, está constituido por una llanura de terrenos agrícolas colindante con el casco urbano, con una serie de villas dispersas y con una topografía en suave pendiente descendiente de norte a sur.   
En el tercio meridional, los cultivos están abandonados, por lo que los terrenos están cubiertos de vegetación nitrófila y ruderal, principalmente gramíneas (Hordeum sp., Avena sp., Orizopsis sp., Poa sp., etc), hinojo (Foenicum vulgare), y otras plantas ruderales como Brassica nigra, Ditrichia viscosa, Conyza sp, etc. En algunas zonas, próximas a pequeños cauces o terrenos con higromorfía temporal, aparecen zarzas (Rubus sp.), algunos pies pequeños de almez (Celtis australis), higuera (Ficus carica), ricino (Ricinus communis). En esta zona hay que destacar la presencia actualmente de una zona de instalaciones auxiliares y de acopio de materiales, debido a la construcción de unas viviendas vecinas al ámbito del Plan Parcial. También es reseñable la existencia de un encauzamiento artificial, con lecho de terreno natural, coincidente aproximadamente con el límite occidental del Sector y el límite con el término municipal de Godella, que recoge el desagüe de pluviales de la entrada de la carretera de Bétera y que desemboca en el Barranc dels Frares, algo más arriba que el límite sur del Sector. El trazado de este encauzamiento se representa en el Plano nº 4 del Plan Parcial y en el Plano nº 03 del Estudio de Impacto Ambiental. A partir de este encauzamiento provisional se ejecutará el definitivo, con el ancho y profundidad del actual pero con sección rectangular en hormigón de 6 x 1,5 m. y pendiente del 0,002.  
En esta zona existen algunos puntos de vertido incontrolado de basuras y residuos inertes que deberán ser retirados y transportados a vertedero autorizado.  
Colindante a la carretera que atraviesa el Sector existe un vertedero clausurado que constituye un área bastante degradada, por la escasa cobertura vegetal junto a un erial en mejor estado. Esta zona coincide con parte de la rotonda de entrada desde la carretera de Bétera y suelo clasificado como SLJ-3.  
El tercio central del Sector predominan los cultivos de naranjos en buen estado, junto con las edificaciones dispersas de las villas. En esta zona aparecen ejemplares de arbolado adulto .obviados en el EsIA-, tanto natural como ornamental, sobre todo pinos carrascos (Pinus halepensis), junto con casuarinas, pinos canarios y piñoneros, cedros, palmeras, etc. Muchos de estos pies presentan dimensiones y porte singular, superando los 30 cm de diámetro y los 15 m de altura, y tienen por tanto elevado valor ornamental y ambiental. La mayor parte de ellos se ubican en el área donde está prevista la zona verde SJL-2, y por lo que deberán ser conservados en ellas, sin que sean dañados durante la fase de construcción. En cuanto a los que se ubican en las zonas previstas como viviendas unifamiliares aisladas (UFA M-7 y M-2) o en hilera (UFH M-8 y M-3), se debe procurar su integración en las zonas ajardinadas de dichas parcelas siempre que esto sea posible, incluso trasplantar aquellos pies que tengan viabilidad. Existe un rodal de arbolado que sería totalmente afectado por un vial, al suroeste de la manzana UFA M-2, por lo que debería contemplarse la posibilidad de replantear dicho vial ligeramente hacia el norte.  
En el tercio septentrional predominan los terrenos agrícolas abandonados, con pies dispersos de almendros, almeces y olivos, la mayoría de escaso tamaño y en mal estado. También existen cultivos de naranjos en explotación y un pequeño rodal de arbolado próximo a unas viviendas.  
La ubicación de las edificaciones y de la mayor parte del arbolado referido se refleja en el Plano nº 06 .Edificaciones. del EsIA.  
Existen dos líneas eléctricas aéreas que se entierran tras atravesar el Sector, una en el entorno del vertedero clausurado y otra en el tercio septentrional. Estas líneas deberán ser subterráneas cuando discurran por suelo urbano, conforme a lo establecido en el PGOU de Rocafort.  
Los terrenos que se ubican junto a la av. Mossen Sorribes, que tienen la calificación de Sistemas Generales de Espacios Libres, GEL, corresponden a huertas, algunas con casetas y chamizos, y a eriales, existiendo una zona extensa degrada en la parte más próxima al casco urbano.  
Realizadas las consultas a la información temática de la COPUT y del MAGNA del Instituto Geológico y Minero de España (IGME), se constata que la litología presente en la zona está conformada principalmente por limos. Se trata de depósitos cuaternarios, coluviones, de arcillas rojas con cantos. Una pequeña porción al noroeste corresponde a calizas y margas, presentando una mayor permeabilidad.  
Tras el análisis de la cartografía temática de la COPUT se deduce que los aspectos ambientales más significativos son:  
. Se trata de terrenos que en su mayor parte presentan capacidad agronómica Elevada.  
. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es Media, si bien en el extremo noroeste la vulnerabilidad es de grado Alto. Así, la totalidad del Sector puede albergar usos residenciales desde el punto de vista de la contaminación de las aguas subterráneas, existiendo limitaciones para los usos industriales. Cualquier actividad o uso en estas zonas debe tener resuelto el tratamiento controlado de sus residuos y vertidos. En la zona con grado Alto no es recomendable el uso residencial intensivo, estando previstas en esa área viviendas unifamiliares aisladas. Por tanto la ordenación propuesta es adecuada en este sentido, si se garantiza el tratamiento adecuado de los vertidos generados.  
. La mayor parte del Sector no presenta riesgo de inundación excepto, como ya se ha indicado anteriormente, en el tercio sur donde se presenta riesgo bajo de inundación y una pequeña superficie en el extremo septentrional con riesgo 1, donde la frecuencia de inundación es elevada presentándose ésta con calados altos, superiores a 80 cm, lo que puede conllevar daños importantes. Por estos motivos se debe aprobar el Estudio de Inundabilidad de forma previa a la aprobación del Proyecto, conforme a lo que establece el PATRICOVA.  
. En relación a la accesibilidad potencial a los recursos hídricos, en todo el ámbito de estudio es de grado Medio. Las variables empleadas para la determinación de la accesibilidad a los recursos hídricos son: la Disponibilidad de recursos hídricos, la Calidad de los recursos, el Rendimiento de las captaciones, la Altura de elevación y la Accesibilidad territorial. De éstas se considera reseñable la baja disponibilidad de recursos hídricos que determina la existencia de cauces estacionales, o acuíferos colgados muy reducidos (< 1km²).  
. Los terrenos incluidos en el Sector no tienen riesgo de deslizamiento o desprendimiento.  
. En cuanto al riesgo de erosión actual todo el ámbito se corresponde con riesgo Muy Bajo o Bajo, y el de erosión potencial a riesgo Bajo y Moderado.  
En cuanto al paisaje afectado, los cultivos de naranjos y los eriales se distribuyen de manera uniforme en una superficie extensa en toda la zona, por lo que se considera que su eliminación en el Sector, colindante al casco urbano, no supone una afección importante y evita el riesgo de que aparezcan áreas degradadas por abandono de cultivos o vertidos incontrolados de residuos, como ya ocurre en algunos lugares. Cabe destacar la presencia puntual, asociada a las villas existentes, de arbolado adulto de gran tamaño que, en la medida de lo posible, debiera preservarse, ya que constituyen un elemento valioso del paisaje de la zona.  
En lo referente a la explotación de los recursos naturales (abastecimiento de agua potable, depuración de aguas residuales y gestión de residuos) se prevé un incremento apreciable debido al desarrollo y funcionamiento del nuevo Sector, por lo que se deberán solucionar en la forma indicada en los Informes Sectoriales correspondientes, y en la forma prevista en el PGOU del municipio. En este sentido hay que destacar que según el informe de la Entidad de Saneamiento, es viable el tratamiento en la EDAR de Carraixet L'Horta Nord de las aguas residuales generadas por el desarrollo urbano del PAI .El Bovalar. de Rocafort (caudal generado esperado de 500,4 m³/día) cuando estén finalizadas las actuaciones de ampliación de la planta actualmente en ejecución, con una capacidad de tratamiento hasta 40.000 m³/día, y si se cumplen los condicionantes de vertido mencionados en el Certificado de la Entidad de Saneamiento.  
Además, en el Anteproyecto se ha definido una red colectora y de desagüe de aguas pluviales intensas como efecto de condiciones meteorológicas en situación de gota fría para minimizar el posible riesgo de inundación. Estas aguas pluviales, se derivarán mediante una red de canalización subterránea a la canalización existente de la cuenca de desagüe de aguas pluviales que desemboca en el Barranc dels Frares. Esta solución debe ser autorizada por la Confederación Hidrográfica del Júcar, se debe documentar que no supone un incremento del riesgo de Inundación en la Zona de Riesgo 1 del PATRICOVA situada aguas abajo del Sector, como se establece en el Informe del Servicio de Ordenación Territorial. Por otro lado según el Informe del Arquitecto Municipal, debería colocarse un sistema de pozos filtrantes en el punto más bajo de la red de pluviales.  
En lo referente a la gestión de residuos, según documento de la mercantil MANUEL GARCÍA FERRER, SL., gestora municipal de residuos, se certifica la capacidad y suficiencia de dicha empresa para la gestión de residuos sólidos urbanos e inertes.  
También se debe considerar que existen una serie de acequias que discurren por el ámbito del Sector, tal y como se refleja en el plano nº 05 del EsIA. En dicho plano se indican las parcelas colindantes al Sector, en las que debe mantenerse el sistema de riego.  
Tras el estudio del ámbito afectado por la actividad propuesta se concluye que no se afecta a espacios protegidos, ni a hábitats o especies de flora o fauna de especial interés, u otros valores ambientales relevantes.   
Por tanto, como conclusión se desprende que la reclasificación de los terrenos que constituyen en su mayor parte un área de cultivos y eriales, colindante al Casco Urbano, no supondrá un perjuicio importante para los valores ambientales del medio, si se adoptan las medidas y precauciones oportunas.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según el artículo 5º del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. Según el artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación Modificativa y el Plan Parcial del Sector Residencial .El Bovalar. de Rocafort (Valencia), cuyo promotor es el Ayuntamiento de Rocafort, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, y se cumpla con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Condicionantes previos al desarrollo del proyecto:  
1. Se deberán subsanar y tener en cuenta todas las consideraciones incluidas en el Informe del Estudio de Inundabilidad del Sector .El Bovalar. de Rocafort emitido por el Servicio de Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda el 15 de junio de 2005. Tal y como queda condicionada la aprobación del Estudio de Inundabilidad, deben constar en el acuerdo aprobatorio las siguientes condiciones, cuyo cumplimiento deberá verificar el Ayuntamiento:  
. Dado que el nuevo trazado de cauce que se plantea para el barranco del Bovalar implica trasladar las zonas de servidumbre y policía al término municipal vecino de Godella, deberá solicitar la conformidad con el mismo y comunicar dicha circunstancia a la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
. En cuanto esta actuación afecte al dominio público hidráulico y/o zona de policía, deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente. (Texto Refundido de la Ley de Aguas y disposiciones que la desarrollen). Igualmente se deberá obtener autorización previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para el vertido de las aguas pluviales, así como, en su caso, si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
. Asimismo, deberá justificar ante el Servicio de Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda que el desarrollo propuesto no supone un incremento significativo del riesgo de inundación en los términos establecidos en el art. 13 de la normativa del PATRICOVA.  
2. El desarrollo del Sector Residencial .El Bovalar. de Rocafort queda condicionado a que estén ejecutadas y finalizadas las actuaciones de ampliación de la EDAR de Carraixet L'Horta Nord que da servicio a dicho municipio, de forma que se incremente su capacidad de tratamiento, ya que según el certificado de la Entidad .Sanejament d'Aigües., dicha EDAR no estaba diseñada para tratar los caudales que está tratando.  
Para poder conectar con el sistema de saneamiento y depuración público, en su día, el Urbanizador responsable de ejecutar la actuación deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo. Además el vertido generado por el Sector Residencial .El Bovalar. deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
3. Según el Informe del Arquitecto Municipal .donde se relacionan las determinaciones del PGOU de Rocafort que se deberán tener en cuenta para redactar el proyecto de urbanización. en el apartado de saneamiento se indica que la red será separativa, pero que de modo transitorio, dado que la red existente en Rocafort es unitara, los tramos de nueva planta que se realicen con sistema separativo dispondrán de un sistema de pozos filtrantes en el punto más bajo de la red de pluviales. Este aspecto deberá ser incluido en el proyecto de urbanización, ya que no se tiene constancia de si estos pozos han sido incluidos en el diseño de la red de pluviales.  
Se considera necesario que finalmente la Confederación Hidrográfica del Júcar autorice el Proyecto de Urbanización, debido a que afecta al Dominio Público Hidráulico y/o su zona de policía. También este Organismo deberá autorizar el vertido de las aguas pluviales al Barranc dels Frares o de Bovalar, así como, en su caso, la reutilización de las aguas depuradas del Sector para riego o si se previera realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
4. En cuanto al abastecimiento de agua potable, con la ejecución de las obras definidas en el Plan director, el suministro de agua potable al PAI El Bovalar será viable, por lo que deberán estar ejecutadas dichas obras de forma previa al desarrollo del Sector.  
5. En el Informe emitido por el director general de Patrimonio Cultural Valenciano, se advierte de que si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe vinculante establecido en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Si durante la ejecución del proyecto se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes de manera inmediata, adoptando las medidas preventivas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
6. Se deben retirar los residuos detectados en la zona de actuación y trasladarlos a vertedero autorizado.  
7. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
8. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
9. Cabe destacar la presencia en el tercio central del Sector, en las entradas de algunas de las villas o junto a las propias edificaciones, de ejemplares de arbolado adulto, tanto natural como ornamental, de dimensiones y porte singular, superando en muchos casos los 30 cm de diámetro y los 15 m de altura, y que tienen por tanto elevado valor ornamental y ambiental. Se trata principalmente de pinos carrascos (Pinus halepensis), junto con otras especies menos comunes como casuarinas, pinos canarios, pinos piñoneros, cedros, etc. Muchos de estos pies se ubican en el área donde esta prevista la zona verde SJL-2 y algunos en la franja perimetral colindante con el T.M. de Godella. Estos pies deberán ser conservados in situ en condiciones adecuadas, sin que sean dañados durante la fase de construcción.  
Se estudiará la posibilidad de replantear el trazado del vial situado entre SJL-2 y UFH M-8 de modo que no se afecte el arbolado existente en esa zona. En cuanto al arbolado que se ubica en las zonas previstas para viviendas unifamiliares aisladas (UFA M-7 y M-2) o en hilera (UFH M-8 y M-3), se procurará su integración en las zonas ajardinadas de dichas parcelas siempre que sea posible, mediante el adecuado diseño pormenorizado de las edificaciones y jardines. Cuando ello no sea posible, se planteará trasplantar a zonas próximas adecuadas aquellos pies que puedan tener viabilidad.  
10. Existen una serie de acequias que discurren por el ámbito del Sector de las que se sirven parcelas colindantes en las que debe mantenerse el sistema de riego ya que continúan con el mismo uso. Por tanto deberá asegurarse el mantenimiento del sistema de riego para dichas parcelas en las condiciones actuales o se establecerá un sistema alternativo.  
11. Para el ajardinamiento de las zonas verdes y la restauración de terrenos afectados por la actuación, se emplearán especies vegetales autóctonas típicas del paisaje mediterráneo. Para la elección de especies se emplearán los criterios establecidos al respecto en el Estudio de Impacto Ambiental. Entre otras se emplearán las siguientes especies, dependiendo de la ubicación:  
Pinus halepensis Pino carrasco  
Ceratonia siliqua Algarrobo  
Quercus rotundifolia Carrasca  
Olea europaea Olivo  
Populus alba Álamo blanco  
Populus nigra Álamo negro  
Celtis australis Almez  
Tamarix sp. Taray  
Crataegus monogyna Majuelo  
Punica granatum Granado  
Viburnum tinus Durillo  
Chamaerops humilis Margalló, palmito  
Myrtus communis Murta, mirto  
Erica multiflora Brezo  
Rosmarinus officinalis Romero  
Thymus vulgaris Tomillo  
12. Se incluirán en el Programa de Vigilancia Ambiental las labores de balizado de la zona de obras y el señalamiento de los ejemplares arbóreos que se deban cortar o trasplantar, la vigilancia de las obras para asegurar que no resulte dañado el arbolado existente, así como, en su caso, el control y seguimiento de las labores de trasplante que se pudieran proponer.   
13. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el Estudio de Impacto Ambiental y las labores de vigilancia a incluir en el Programa de Vigilancia Ambiental, se incorporarán al preceptivo Proyecto de urbanización y se valorarán y proveerán presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia 28 de septiembre de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 56/04-AIA  
Título: Modificación número 6 del Plan General de Ordenación Urbana de Castellón de la Plana.  
Promotor: Ayuntamiento de Castelló de la Plana.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territori i Habitatge.  
Objeto: Reclasificación de suelo No Urbanizable a urbanizable residencial principalmente.  
Localización: Castelló de la Plana.  
Descripción del Proyecto  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
La modificación que se ha planteado sobre la ordenación actualmente vigente consiste en la reclasificación de suelo no urbanizable común a suelo urbanizable, en los sectores propuestos denominados 24-SU-R y 27-SU-R, los cuales se destinarían a uso residencial (viviendas protegidas), generando un nuevo desarrollo de en torno a 6000 viviendas, así como de suelo no urbanizable común a no urbanizable dotacional. En conjunto, la modificación afecta a una superficie aproximada de 129 Has.   
Quiere indicarse que, a efectos territoriales, la actuación puede ser descrita como un conjunto inconexo de bolsas, más o menos marginales, de suelo no urbanizable común. Ello favorece, se entiende, su reclasificación en tanto se insertan en un entramado urbanístico mayor como es el área urbana de Castellón de la Plana.  
El ámbito de la modificación se materializa, principalmente, en los espacios siguientes:  
. Sector propuesto 24-SU-R: Sus límites son el antiguo trazado ferroviario, la ronda norte, el cauce del río Sec y la prolongación de la calle Rosa Mª Molas, todos ellos elementos de la red primaria.  
. Sector propuesto 27-SU-R: sus límites son la ronda de circunvalación, la Cuadra Segunda, el camí de Collet y el camí de la Penyeta Roja.  
. Zonas a incluir en la red primaria:   
Zona dotacional ID-CM/824: 40.052 m²  
Zona dotacional ID-CM/825: 44.857 m²  
Zona dotacional RD-DE/568: 113.064 m²  
Viales adyacentes a los anteriores  
Zona de red viaria estructural (ronda de circunvalación): 126.928 m²  
Tramitación administrativa  
En fecha 09 de diciembre de 2003 tuvo entrada en esta Conselleria, procedente del Ayuntamiento de Castellón de la Plana, documentación técnica y Estudio de Impacto Ambiental correspondientes a la .Modificación número 6 del Plan General de Ordenación Urbana de Castellón de la Plana..  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la .Modificación número 6 del Plan General de Ordenación Urbana de Castellón de la Plana ., ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia nº150, de 11 de diciembre de 2003, en el Diari Oficial de la Generalitat nº4654 de fecha 19 de diciembre de 2003, así como en un diario no oficial, habiéndose presentado alegaciones sin que las mismas tuviesen carácter ambiental a efectos de la presente día.   
Afecciones legales  
De acuerdo con el contenido del Estudio de Impacto Ambiental, cabe señalar que existe afección a las siguientes servidumbres legales:  
. De acuerdo ley de aguas 29/1985, modificada por la ley 46/99, se afecta a dominio público hidráulico.  
. De acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias, existirá afección a las veredas del Camino Caminás y de la Pujada de Borriol.  
Consideraciones ambientales  
Los valores más relevantes susceptibles de afectarse son lo que se enumerarán y describirán, de forma breve, a continuación. Asimismo, se atenderá a los impactos de los que éstos pueden ser objeto a razón de la reclasificación de los terrenos, además de comentarse las medidas correctoras más reseñables de entre las dispuestas para la mitigación o anulación de aquéllos.   
El hecho de que otras medidas correctoras dispuestas por el EsIA no sean comentadas en el presente apartado, por ser habituales de los procesos de reclasificación de suelos y actuaciones consiguientes, no las relega a un segundo plano, siendo igualmente necesarias que aquéllas a las que ahora se hará referencia, e igualmente exigible su traslado a los documentos de gestión de los sectores y superficies generados a partir de la modificación nº6 ahora evaluada.  
El uso del suelo, en tanto valor medioambiental, se verá fuertemente afectado, pues los terrenos afectos por la actuación sufrirán un cambio en el mismo, pasando del uso agrícola actual, si bien se señala en el EsIA que tal actividad tiene reducida vigencia actualmente, al uso residencial de forma predominante. En cualquier caso, no puede olvidarse que el suelo afectado por la modificación ha sido descrito por el EsIA como conformado por Entisoles e Inceptisoles. Atendiendo a la cartografía temática de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, la capacidad de uso del suelo, desde el punto de vista agrícola, es muy elevada en la parte este del núcleo urbano de Castellón, en donde quedan incluidos los sectores 24-SU-R, así como suelos dotacionales correspondientes a la ronda viaria y al espacio comercial. No obstante, también los suelos más occidentales merecen la catalogación de alta capacidad de uso, siendo aquí donde se ubican las zonas de mayor superficie, como son el sector 27-SU-R y resto de áreas de carácter dotacional.  
Con todo, la actuación supondrá la pérdida irreversible de los valores anteriores. Tal pérdida se ha entendido, por parte del EsIA, como un impacto de intensidad alta, entre otros atributos. Es por ello por lo que se ha establecido que se recupere la tierra vegetal a fin de que se destine a las zonas verdes que se crearán al abrigo del proceso urbanizador que se desencadenará tras la modificación objeto de evaluación. Se quiere señalar que puede entenderse que la vocación de los terrenos implicados en la actuación propuesta es claramente la residencial, entre otros usos propios del entorno urbano, dado que, como ya se ha comentado anteriormente, se trata de bolsas de suelo en el perímetro de la ciudad de Castellón, por lo que son éstos, y no otros, los lugares naturales de crecimiento de la citada ciudad.  
Respecto a la hidrología superficial, es este uno de los factores ambientales que merecen mayor atención en el caso presente. En el ámbito que es objeto de modificación destaca, por una parte, la presencia de dos barrancos los cuales presentan riesgo de inundación. A fin de realizar una caracterización ajustada a la situación real, el EsIA ha incorporado un estudio de inundabilidad el cual se apoya en un estudio hidrológico de los barrancos de .El Sol. y .de Canters., también incluido entre la documentación aportada. Las zonas a las que se ha referido el análisis practicado por el estudio comentado han sido las correspondientes al sector denominado 27-SU-R, el cual queda en el área de influencia del barranco de El Sol, y la zona de red viaria estructural (ronda de circunvalación).  
Por otra parte, el sector 24-SU-R y la zona dotacional destinada a espacio comercial adolecen de un riesgo de inundación 2 y 6 respectivamente, de acuerdo con el PATRICOVA, derivado de la presencia del río Sec. No obstante, se recoge en el EsIA el hecho de que ya están comenzadas las obras del encauzamiento del citado río, con las cuales se pretende minimizar el riesgo comentado.  
Respecto a los dos barrancos mencionados, merecen ser reseñados en la presente DIA en tanto los mismos son objeto de corrección parcial por parte de la modificación. Ambos barrancos, contributivos del río Sec, confluyen actualmente en un punto bajo la carretera N-340, presentando riesgo de inundación en los tramos anteriores a tal confluencia de acuerdo con la documentación que se ha aportado (plano 6.0 del estudio de inundabilidad). A fin de eliminar el riesgo comentado en los tramos de barranco de los que se habla, se han dispuesto sendos desvíos. Sin embargo, existen discrepancias entre los desvíos propuestos por el EsIA y el estudio de inundabilidad. Así, mientras en el EsIA se habla de que el desvío del barranco de El Sol consiste en hacerlo discurrir superpuesto con la Cuadra Segunda, en el caso del estudio de inundabilidad se tiene que la corrección propuesta muere al río Sec desde una canalización que transcurrirá por un vial paralelo a la carretera comarcal 238.  
En cualquier caso, está planteada la variación de sus cauces localmente, siendo, tanto en la propuesta del EsIA como del estudio de inundabilidad, de escasa entidad. Con todo, cabe referirse a que ambos barrancos, contributivos del río Sec, continuarán siéndolo posteriormente a las correcciones comentadas, aún cuando en puntos distintos. Por ello, desde el punto de vista ambiental, se entiende que no existe una afección relevante a la escorrentía superficial de la zona. No obstante, si bien el entorno es eminentemente urbano#, y los posibles desvíos propuestos para los barrancos, especialmente el de El Sol, se presume que no supondrán una grave afección al entorno medioambiental, es necesario detenerse en que la pérdida de un tramo del cauce actual del barranco de El Sol, el cual discurre inserto en una pastilla de suelo urbanizable de acuerdo con el planeamiento vigente, supondrá la desaparición del ecosistema# presente en el mismo, lo que contribuye a sostener la necesidad de que se realice, para la corta propuesta para el barranco de El Sol, un informe de impacto ambiental, el cual deberá estimar, entre sus consideraciones ambientales, la magnitud del impacto que supone la pérdida del tramo de barranco que pasará a quedar en desuso, así como los recursos naturales que el mismo pudiera albergar a fin de preservarlos de posteriores desarrollos urbanísticos.   
Ahora bien, al margen de que sea ambientalmente asumible la afección a las condiciones de drenaje superficial de la zona, será el Servicio de Ordenación del Territorio el que, como competente en la materia, deberá pronunciarse en cuanto a la idoneidad de la actuación propuesta sobre los barrancos, en tanto que la misma pretende la reducción o anulación del riesgo de inundación que se da en algunas de las zonas implicadas por la modificación puntual. Asimismo, será la Confederación Hidrográfica del Xùquer la que, finalmente, podrá autorizar la citada actuación.  
Es destacable, finalmente y en referencia a todos los cauces de los que se ha venido hablando, que, reconocidos los riesgos de inundación existentes y establecidas las medidas pertinentes para su minimización, el EsIA ha señalado que, no obstante, no se podrán conceder licencias de apertura o células de habitabilidad antes de que se encuentren finalizadas las obras de encauzamiento de estos cauces.   
Respecto al abastecimiento de agua potable para las nuevas zonas a desarrollar, el mismo ha quedado certificado por la Sociedad de Fomento Agrícola Castellonense (FACSA), concesionaria del mencionado servicio de abastecimiento de agua potable de Castellón de la Plana.  
La gestión de los residuos sólidos urbanos que se generarán ha sido certificada por la empresa adjudicataria de tal servicio, esto es Fomento de Construcciones y Contratas,SA.  
Asimismo, FACSA Aguas Residuales garantiza, mediante certificado, la capacidad de tratamiento de la EDAR de Castellón para los nuevos efluentes que puedan generarse. Ha de señalarse que la red de saneamiento será separativa.  
Las vías pecuarias cuyos trazados se ven parcialmente incluidos en el ámbito de la modificación puntual nº6, como son las veredas del Camino Caminás y de la Pujada de Borriol, no van a ver afectadas sus condiciones, de acuerdo con el EsIA el cual fundamenta tal consideración en la información aportada por los servicios territoriales de Castellón, de la Conselleria de Territorio y Vivienda. En cualquier caso, se recuerda que posibles afecciones futuras en el marco de la modificación ahora realizada deberán observar la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.  
Por último, en lo que se refiere al patrimonio cultural presente en las zonas objeto de modificación urbanística, el EsIA ha adjuntado un estudio arqueológico y copia de la solicitud de estudio previo arqueológico a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. De acuerdo con el estudio citado, cabría una campaña arqueológica en la zona dotacional denominada Espai Comercial, esto es, la más oriental de las que componen la modificación puntual del planeamiento.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental para la ejecución de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación número 6 del Plan General de Ordenación Urbana de Castellón de la Plana, promovido por el Ayuntamiento de Castellón de la Plana, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
. Previamente a la aprobación definitiva de la modificación nº6 del PGOU de Castellón, deberá obtenerse informe del Servicio de Ordenación del Territorio de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el cual, en ejercicio de sus competencias, podrá delimitar el alcance del riesgo de inundación en consonancia con la modificación propuesta, así como la idoneidad de los desvíos también propuestos para los cauces de los barrancos de El Sol y Canters. Las conclusiones del citado informe, en aquello que tenga relación con aspectos ambientales tales como la escorrentía o red de drenaje superficial de las zonas implicadas, habrán de ser entendidas como condicionantes propios de la parte dispositiva de la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Asimismo, en atención a las consideraciones realizadas en anterior apartado de la presente DIA, deberá realizarse, dentro del Programa de Vigilancia Ambiental establecido por el EsIA y de forma previa a la aprobación definitiva de la modificación nº6, un informe de carácter ambiental en torno a las consecuencias ambientales que pueden derivarse para el tramo del barranco de El Sol que quedará abandonado, fruto del desvío de su cauce. Dicho análisis deberá centrarse en concretar la pérdida de los ecosistemas existentes en el citado tramo, no obstante fuertemente antropizado, así como del inventario de recursos naturales presentes en el mismo que pudieran verse amenazados por futuros desarrollos urbanísticos, entre otros posibles criterios de análisis. Se procederá, finalmente, a la consideración de las conclusiones del informe de forma que las mismas, de ser relevantes, puedan trasladarse a los documentos urbanísticos pertinentes (ficha de gestión, si fuera el caso, u otros), así como se remitirá a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
. En vista de la afección a vías pecuarias que se dará, a razón de los usos que, derivados de la ordenación pormenorizada, podrán darse, a este respecto deberá recabarse informe de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón, a fin de que ésta pueda pronunciarse en torno a si tales usos son acordes a lo dispuesto en la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.   
. Previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
València, 2 de junio de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 229/2004-AIA   
Título: Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector .La Serreta. en el municipio de La Nucia.  
Promotor: Ayuntamiento de La Nucia  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de La Nucia y CTU   
Localización: Al este del término municipal, colindante con el término municipal de L'Alfaz del Pi y limitando al norte con la CV-760 (Altea . La Nucia), al sur con un barranco, al este con el camino de la Ermita, suelo urbanizable no programado . 1 .El Cautivador. y cumbre de la Serreta y al oeste con la CV-70 (Benidorm . La Nucia)  
Descripción del Proyecto  
1. Objeto del Proyecto  
El objeto del proyecto es crear un nuevo sector de suelo urbanizable de uso residencial, con una superficie que asciende a 2.770.466 m².  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El sector presenta ordenación pormenorizada, incluyendo un campo de golf de carácter público y una previsión aproximada de 3.600 nuevas viviendas, de las cuales 35 serán de protección oficial, resultando compatibles los usos comerciales, hoteleros, terciarios y dotacionales. La edificabilidad máxima para el uso característico asciende a 451.806 m²t (0'17 m²t/ m²s), reduciéndose hasta los 79.730 m²t (0'03 m²t/ m²s) para los usos compatibles. La densidad máxima es de 13 viviendas por hectárea.  
El ámbito de afección se corresponde con suelos no urbanizables, algunos de ellos considerados como Sistemas Generales y de protección de cauces por el vigente instrumento de planeamiento, el Plan General de Ordenación Urbana aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante en fecha 27 de julio de 1988.  
La red primaria a cargo del sector asciende a 1.228.403 m², de los cuales 639.505 m² son de Parque Público, 296.492 m² de jardines públicos, 104.128 m² de red viaria, 97.060m² de infraestructuras y 387.708 m² de equipamiento deportivo, incluida la posibilidad de campo de golf.  
La propuesta de desarrollo se vertebra inicialmente en la construcción de un nuevo vial que unirá la carretera CV-760 Altea . La Nucia con la CV-70 Benidorm . La Nucia, y que previsiblemente liberará al casco urbano de gran parte del tráfico rodado que actualmente soporta. Dicho vial tiene carácter previo al del primer proyecto presentado, afectando por tanto a la valoración del mismo en relación con la situación inicial o alternativa cero.  
No obstante, a lo largo del procedimiento de evaluación de impacto ambiental se han requerido distintas modificaciones que han motivado cambios sustanciales en el proyecto inicialmente presentado. Según consta en los informes evacuados por esta Administración y tras varias reuniones conjuntas con los redactores del estudio de impacto ambiental, los responsables municipales y los servicios territoriales de Alicante, resulta necesaria la protección y conservación de la formación natural arbolada de pinar de Pinus Halepensis afectada por el sector, único núcleo de pinar adulto más o menos continuo en el TM de La Nucia, protector de una forma insustituible de terrenos fácilmente erosionables, y único refugio de entidad de la fauna de la zona. Además, en el caso que nos ocupa, hay que resaltar la inviabilidad de transplantar o crear una formación de pinar adulto con todo su cotejo de sotobosque en las proporciones afectadas.  
Es por ello, que se modifica la propuesta al objeto de preservar la masa de pinar compacta existente sobre terrenos forestales, mediante la renuncia expresa a la construcción del golf en aquellos suelos que afecten a la masa arbórea en su conjunto y, a su vez, necesariamente, se propone un nuevo trazado del anterior eje viario estructural del sector, que no diseccione en dos mitades el pinar a proteger y conservar, y que no suponga una mayor y definitiva fragmentación de la vegetación. El nuevo trazado, cumple su función como variante del núcleo urbano y articula la unión entre la carretera CV-760 Altea . La Nucia con la CV-70 Benidorm . La Nucia.  
Se pretende aprovechar la iniciativa de desarrollo para la integración de la cantera .La Serreta., que se califica como equipamiento público de la red primaria previéndose la implantación en él de un depósito de aguas residuales depuradas para destinarlas a riego. Al mismo tiempo, se apuesta por la ampliación del polideportivo y del cementerio municipal.  
Dado que el vigente instrumento de planeamiento del municipio de La Nucia es el Plan General de Ordenación Urbana de 1988, en 2003 se presentó un proyecto de Homologación Global Modificativa del mismo con el principal objetivo de renovar una red de infraestructuras obsoleta. No obstante lo anterior, la Comisión Informativa de Urbanismo acordó la necesidad de tramitar de nuevo el instrumento de rango municipal bajo la figura del Plan General, produciéndose entonces una cierta ralentización municipal ante la deficiente situación de la oferta de viviendas respecto a la demanda, la masificación de las vías de comunicación, la insuficiencia de las redes de infraestructuras, etc. De este modo, el Ayuntamiento de La Nucia articuló el proyecto ahora evaluado a fin de acometer la reclasificación de suelo necesaria para sustentar el aumento de la oferta de la vivienda, la obtención pública de aquellas redes de comunicaciones y servicios cuya ejecución resultan imprescindibles y la de aquellos elementos de la red primaria de dotaciones públicas de urgente implantación, todo ello en coordinación con la revisión del Plan General de Ordenación Urbana y en el marco del modelo territorial establecido en el documento de Homologación Global Modificativa.  
3. Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental se afirma que el promotor presentó diferentes alternativas referentes al diseño del proyecto o actuación, basándose en el estudio de capacidad de acogida elaborado. Respecto a las posibles alternativas de ubicación se afirma que no se han presentado.  
Tramitación Administrativa  
1.Información Pública  
El Ayuntamiento de La Nucia remitió en fecha 8 de julio de 2004 el Estudio de Impacto Ambiental y la documentación urbanística, y en fecha 23 de septiembre de 2004 el expediente administrativo referente a la Homologación y Plan Parcial Sector .La Serreta., incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.   
El Estudio de Impacto Ambiental de la Homologación y Plan Parcial Sector .La Serreta., junto al resto de la documentación técnica, se sometieron al correspondiente trámite de información al público mediante anuncios publicados en el Diari Oficial de la Generalitat nº4.724, de fecha 1 de abril de 2004 y en el Diario Las Provincias, de fecha 31 de marzo de 2004.  
Además, en fecha 26 de abril de 2004 el Señor Alcalde . Presidente decreta prorrogar por veinte días adicionales el plazo de presentación de alternativas técnicas en el procedimiento de programación del sector .La Serreta..  
Durante el periodo de información pública se presentaron 72 alegaciones, algunas de ellas fuera de plazo, según consta en el certificado emitido por Secretario del Ayuntamiento de La Nucia, acompañado en el expediente administrativo municipal por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 18 de junio de 2004.  
Posteriormente, con fecha 10 de junio de 2005, el Pleno del Ayuntamiento de La Nucia, acuerda aprobar las modificaciones introducidas en la ordenación estructural y pormenorizada del Sector .La Serreta., según consta en el certificado emitido por el Secretario del Ayuntamiento de La Nucia.  
2.Resumen de las alegaciones  
De las alegaciones presentadas, sólo una incorpora aspectos relacionados con el impacto ambiental del proyecto, concretamente sobre determinados bienes patrimoniales y culturales, para lo que deberá tenerse en cuenta el preceptivo informe de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.  
3.Peticiones de informes y documentación complementaria  
Se han considerado los informes solicitados a la Dirección Territorial de Alicante durante la tramitación del expediente de Homologación Global Modificativa del PGOU de La Nucia que fue iniciado en esta Dirección General con el expediente 409/02-AIA, y que el propio Ayuntamiento solicitó su paralización.  
Durante la tramitación del expediente se ha requerido al Ayuntamiento de La Nucia a través de reuniones mantenidas con los técnicos la inclusión en el expediente del estudio de impacto ambiental específico del campo de golf elaborado al efecto, con el fin de disponer de la información de la actuación con el mayor detalle posible, sin que por ello se exima al campo de golf de una evaluación de impacto ambiental propia, conforme a lo establecido en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental.  
Con fecha 13 de octubre de 2004 el Ayuntamiento presentó en esta Conselleria el estudio de impacto ambiental específico del campo de golf solicitado, tal y como se ha indicado anteriormente.  
Con fecha 22 de noviembre de 2004 al Ayuntamiento remitió a esta Conselleria certificados emitidos por el Secretario del Consorcio para el Abastecimiento de Aguas y Saneamientos de la Marina Baja, donde se encuentra incluido el municipio de La Nucia, por el Jefe de la Planta de Transferencia de Residuos Sólidos Urbanos en Benidorm gestionada por la mercantil URBASER,SA., y por el Jefe de Servicio de Aqualia, SA., como empresa concesionaria del Servicio Municipal de Abastecimiento de agua potable y Alcantarillado de La Nucia, todo ello a efectos de justificación de disponibilidad de recursos hídricos suficientes, capacidad de gestión de residuos y capacidad de tratamiento de las aguas residuales.  
Con fecha 21 de diciembre de 2004, se efectúa consulta al Área de Recursos Forestales de la Dirección Territorial de Alicante, acerca de la afección de un ámbito de la propuesta a terrenos forestales con valor ecológico y protector, acompañado de plano adjunto y, a su vez, se comunica al Ayuntamiento de La Nucia la necesidad de reconsiderar y ajustar la ordenación propuesta, con fecha 23 de diciembre de 2005.  
Con fecha 7 de marzo de 2005, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, remite Informe en relación con las afecciones a terrenos forestales del Plan Parcial Sector .Serreta. e Informe complementario agrupando los terrenos forestales en 4 categorías básicas, que se trazan a su vez en plano adjunto, y de los que se da traslado, con fecha 2 de abril de 2005, al Ayuntamiento de La Nucia, al objeto de las consideraciones y modificaciones oportunas en la documentación presentada.  
Con fecha 10 de junio de 2005, y tras varias reuniones en esta Dirección General y con técnicos de la Dirección Territorial de Alicante, el Ayuntamiento de La Nucia remite nueva documentación urbanística, una vez introducidas las modificaciones y rectificaciones requeridas.  
Finalmente, con fecha 17 de marzo de 2005, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, remite informe relativo a la nueva propuesta urbanística Plan Parcial Sector .La Serreta., que afirma estar de acuerdo con el inventario ambiental y las conclusiones del estudio de la capacidad de acogida del EsIA y, a su vez, con las conclusiones preliminares referentes a la presencia de yesos y comunidades vegetales a preservar. Añade en referencia a los terrenos forestales no afectados por la edificabilidad del sector, haber manifestado, en conversaciones con el Ayuntamiento de La Nucia, la posibilidad de establecer mecanismos de gestión mediante los cuales pasarían a titularidad publica municipal los terrenos forestales delimitados como P/QL1, abarcando una superficie aproximada de 65 ha, con la calificación de Suelo No Urbanizable, que posteriormente se podrían declarar de Utilidad Pública atendiendo a las características que poseen. Finalmente el escrito concluye informando favorablemente acerca de las afecciones sobre los terrenos forestales exteriores a la delimitación P/QL1, habiéndose de respetar aquellos terrenos forestales No Urbanizables de Especial Protección y aquellos incluidos en la Directiva 92/43/CEE de Habitats. Y se condiciona todo ello al establecimiento previo de los mecanismos de gestión oportunos mediante los cuales los terrenos P/QL1 pasen a ser de titularidad pública, con el objetivo futuro de proceder a su declaración como monte de Utilidad Pública.  
Afecciones legales  
No existen cauces naturales de agua con caudal permanente en el ámbito de estudio y su entorno más cercano, pero sí se detecta, producto de la morfología del terreno, redes naturales de evacuación de aguas de escorrentía de carácter bastante heterogéneo y con estructura dendrítica excavada sobre materiales detríticos cuaternarios y margas con yesos triásicos.  
Tangente a la superficie propuesta se identifica como barranco principal el conocido como el Barranquet, con dirección sudoeste . noreste, arrancando en las inmediaciones del cementerio municipal y recogiendo escorrentías superficiales de una gran cuenca de recepción que incluye las lomas que conforman un amplio sector de la parcela de estudio, caracterizándose además por tener unos márgenes bien diferenciados en determinadas zonas como consecuencia de las características de los materiales sobre los que se encaja y por la presencia de bancales cultivados en otras, lo que permite disminuir la intensidad de la energía de la escorrentía superficial. Puntualmente, estos cultivos llegan a invadir la sección natural del mismo.  
Si bien queda muy alejado de la zona de estudio, en la documentación presentada se reconoce la importancia del río Guadalest en el entorno comarcal, río del que el barranco del Barranquet es tributario. La torrencialidad de las precipitaciones que queda patente a partir de los datos y las conclusiones presentadas en el apartado de descripción climática hace necesario elevar la importancia de la cuenca de recepción de dicho barranco por los aportes fluviales y de sedimentos, resultando extremadamente relevante de cara a minimizar posibles efectos naturales adversos, especialmente aguas abajo, la conservación en las cabeceras de formaciones vegetales bien estructuradas, circunstancia ésta que no se consigue sino con la adecuada integración o preservación de zonas de cauces y áreas vegetales importantes en las márgenes y riberas.  
Consultadas otras posibles afecciones legales del proyecto no se ha observado relación directa del mismo sobre lugares de interés comunitario, microrreservas, cavidades, vías pecuarias, montes de utilidad pública y yacimientos arqueológicos.  
No obstante lo anterior, consta en la documentación consultada petición de informe del Ayuntamiento de La Nucia al órgano competente en materia de protección de bienes patrimoniales que en primera instancia arrojara la necesidad de subsanar una serie de deficiencias por parte del interesado y que, según el expediente remitido, resta informe definitivo toda vez que el Ayuntamiento de La Nucia remitió nueva documentación al objeto de cumplimentar el citado requerimiento de subsanación de deficiencias.  
Consideraciones ambientales  
1. Como ya se ha comentado, la estructura tectónica y su consecuente reflejo en la morfología de la zona es bastante compleja si se atiende a la presencia de plegamientos, fallamientos y basculamientos.  
Esto favorece la presencia de materiales diversos en superficie, representativos de la mayor parte de los que conforman la columna estratigráfica regional de la zona y destacando las arcillas y margas del triásico, las margas miocénicas y los depósitos detríticos cuaternarios.  
Las primeras ofrecen espesores variables y discontinuidad como consecuencia de factores tectónicos, apareciendo principalmente en el extremo norte y en el extremo noreste, concretamente en el afloramiento que se extiende hacia el norte del municipio y hacia L'Alfàs del Pí. Las segundas, propias de las formaciones TAP, presentan potencias destacables y se localizan en el centro y en el sur del sector, extendiéndose hasta la actividad extractiva existente. Los últimos conforman las estructuras típicas de pie de monte, así como los materiales detríticos de arrastre producto de la erosión de la red fluvial, apareciendo en el resto del sector.  
2. Geomorfológicamente hay que considerar la zona de estudio como terrenos moderadamente alomados (con pendientes máximas del 15%, puntualmente sobrepasadas en algunos taludes) donde los materiales más erosionables o menos consolidados han contribuido a que el efecto de arrastre de las escorrentías superficiales provoque abarrancamientos como los ya descritos en el presente documento, si bien por el carácter predominantemente tectónico los procesos erosivos no hacen sino retocar levemente las diferentes morfoestructuras.  
3. Por su parte, tanto la documentación consultada como el trabajo de campo constata la ausencia de puntos de interés geológico o restos paleontológicos que puedan suponer un interés didáctico, científico, patrimonial, museístico, etc.  
4. Las principales consecuencias derivadas de las características geológicas son:  
. Los riesgos de erosión, que irrumpen con importancia en las áreas de taludes y zonas de materiales poco consolidados.  
. La vulnerabilidad de los acuíferos, que en este caso no presenta factores limitantes para el desarrollo de los usos previstos conocidas las propiedades impermeables de los materiales en superficie.  
. La distribución errática de los materiales, con formaciones heterogéneas en cuanto a espesores y características físicoquímicas, que pueden comprometer su capacidad portante produciendo asientos diferenciales que afecten al comportamiento de las estructuras aunque de manera poco significativa de cara al riesgo de desplome.  
. El colapso del terreno allí donde predominan las formaciones de margas con yesos del Keuper, que sí puede llegar a producir serios problemas de cimentación y estabilidad de las estructuras.  
. Presencia de cloruros y/o sulfatos, que requieren de un tratamiento previo para que las cimentaciones no vean mermada su capacidad portante.  
. Inestabilidad de terrenos, afectando también a las áreas ocupadas por el Keuper, al norte de la parcela de estudio, a las áreas de alternancia de niveles duros y blandos con fuertes pendientes por descalce del pie del talud, al este, y a la zona de la actividad extractiva, no sólo por los movimientos de tierra realizados sino por la confluencia de otros factores que pudieran alterar la estabilidad del terreno.  
5. Si bien el riesgo de inundación podría no depender exclusivamente de las características morfológicas, atendiendo al extenso estudio presentado que aborda a pequeña escala la identificación de este factor se han identificado distintas áreas susceptibles de albergar inundaciones de carácter puntual tanto en el tiempo como en superficie, y otras de singular interés para la evacuación de las aguas de escorrentía, todas ellas dependientes de la configuración del terreno en lugar de las propiedades hidrológicas de la zona de estudio. Consecuentemente, en el estudio de impacto ambiental se sugieren y cartografían determinadas áreas en las que deberían extremarse las precauciones en ese sentido, evitando por un lado la ocupación por determinados usos a la vez que se adoptan medidas de estabilidad de taludes y corrección hidrológico . forestal, toda vez que el PATRICOVA no reconoce riesgo de inundabilidad alguno atendiendo a la escala de trabajo del mismo.  
6. Se ha elaborado, finalmente, una cartografía de riesgos que viene a orientar, y en otros casos a limitar, las posibilidades de ordenación del sector de cara a evitar futuros compromisos establecidos entre los usos previstos y los riesgos ambientales que caracterizan la situación actual o bien que pudieran venir producidos como consecuencia de las sinergias del desarrollo urbanístico previsto. Todo esto se plasma finalmente en el apartado de medidas correctoras específicas.  
7. La valoración de la flora se ha realizado sobre las categorías UICN, PV, LIS, PN, CE y AR, definiendo en una primera fase una serie de unidades de paisaje en el área de estudio e identificando las formaciones fitosociológicas más representativas.  
Como resultado, se reconoce la representación de los cuatro estadios de la evolución de la vegetación climácica (maquia litoral, espartal, tomillar calcícola / gipsícola y lastonar), pero con un estado de conservación y desarrollo muy diferente dependiendo de las distintas áreas.  
Las unidades de paisaje identificadas son nuevamente cuatro, representadas según los tipos de vegetación, usos del suelo y accidentes geográficos por la masa forestal, el matorral/tomillar, los cultivos abandonados.eriales y los cultivos en explotación.  
Resulta necesario indicar que es el matorral/tomillar la formación que representa la etapa dominante de la vegetación en el territorio, y que dentro de ésta se destaca la presencia de la especie gipsícola Teucrium lepicephalum, endemismo exclusivo de la provincia de Alicante y declarada de interés comunitario por la Directiva Hábitat 92/43 por su carácter de endemismo restringido y por conformar parte del hábitat de interés comunitario enmarcado dentro de la vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia) además de ser la especie que caracteriza a la asociación endémica de la Marina Baja Helianthemo racemosi . Teucrietum lepicephali. Esta formación se ha identificado en las laderas del barranco del Barranquet sobre margas y yesos triásicos y en parte del Tossal del Captivador, pudiendo encontrarse, aunque de manera poco probable, en otras áreas si se atiende a la época del año en la que se realizaron los trabajos de campo, según se indica en el estudio de impacto ambiental.  
Las zonas de cultivo activo, por su parte, presentan regímenes tanto de secano como de regadío, apareciendo producciones de cítricos, olivo, níspero, algarrobo y almendro. El valor que puede otorgarse a estas áreas no viene asociado a las características del suelo, que presenta más bien una escasa capacidad agraria con problemas puntuales de erosión y desequilibrios físicos, ni a la importancia de las formaciones fitosociológicas, sino por el papel o potencial agrobiológico que desempeñan.  
8. Así pues, se presenta una valoración de las distintas unidades de paisaje vegetal en donde resulta importante destacar la que hace referencia a una parte de la masa forestal (subáreas 1, 2 y 3), que presenta un hábitat en un estado de conservación bueno que hace relevante su integración o mantenimiento de las condiciones actuales, reforzándose esta postura por la presencia de Teucrium lepicephalum y al matorral/tomillar gipsícola, cuya protección o integración también se ha de tener en cuenta.  
9. El estudio de impacto ambiental afirma que en general, no se aprecia en la documentación remitida un interés general para la conservación del conjunto de la vegetación si se atiende al grado de fragmentación con distintas calidades ecológicas y estados de conservación, pero sí al menos debe apostarse por la integración o conservación parcial o total de aquellas unidades de paisaje vegetal cuyo valor ecológico sea significativo, tal y como ya se ha comentado. Por otro lado, las aportaciones realizadas a partir del Plan Forestal de la Comunidad Valenciana no vienen sino a constatar el enfoque del estudio de impacto ambiental, reconociéndose la vocación forestal de la zona y su importancia de cara a la contención de los fenómenos erosivos y al control del régimen de escorrentías, principalmente.  
10. En relación con la fauna, el estudio de impacto ambiental justifica la descripción concreta de especies paraguas en lugar de recurrir a extensos listados del mundo animal máxime cuando la zona de estudio se corresponde con un ambiente agroforestal que presenta una gran potencialidad para albergar una elevada biodiversidad. El análisis arroja una diferencia sustancial respecto a otras áreas más próximas o con una relación topológica distinta en el entorno comarcal, concluyendo que los desarrollos propuestos no vendrían a alterar la calidad faunística que viene condicionada por la relativa cercanía de un lugar de interés comunitario como es el de las Sierras de Aitana, Serrella y Puig Campana.  
11. Se informa en el estudio de impacto ambiental que la zona afectada por la reclasificación no ha sido afectada por incendios forestales.  
12. Se ha aportado una valoración paisajística del proyecto, que dividiría la zona de actuación en tres unidades bien diferenciadas (cultivos y zonas antropizadas, barranco del Barranquet y zona de influencia, y lomas del sureste). Estudiada la potencialidad visual del sector se identifican varios puntos más o menos próximos del entorno (hasta 3 km.) en los que resultaría necesario considerar su impacto a la hora del diseño y ordenación del sector.  
13. Al igual que se ha dividido el ámbito de la actuación en distintas subzonas atendiendo a diversos criterios ambientales en el estudio de impacto ambiental se identifican una serie (3) de microunidades ambientales (dada la extensión de la propuesta)  
14. Dentro de esas unidades o microunidades ambientales se identifican además distintas categorías, entre las que cabe destacar las áreas de alto interés ambiental. Dichas áreas serían merecedoras en sí mismas de una especial protección, pero considerando las preexistencias y los condicionantes previos derivados de las actuaciones antrópicas tanto en el interior del sector como en su entorno más inmediato el estudio de impacto ambiental justifica la minimización de dicha pretensión permitiendo dinamizar el proceso regenerativo, protector y de optimización respecto al desarrollo sostenible del municipio. De este modo se aborda la integración y viabilidad del proyecto, adaptándose a las condiciones iniciales, en relación con los riesgos de estabilidad del suelo, la presencia de vegetación gipsícola y el elevado interés que para la conservación presentan determinadas masas forestales, pero sin olvidar las edificaciones preexistentes y la construcción de un nuevo vial vertebrador que atravesará el área diagonalmente en dirección este . norte. La opción elegida para la conservación . integración de dichas áreas pasa por la restricción del aprovechamiento residencial dedicándolas a zonas de esparcimiento público tales como parques, áreas de recreo, zonas deportivas, paseos, etc.  
El proyecto supone un incremento sustancial de la demanda hídrica para consumo humano respecto de la situación actual si se atiende a que la capacidad de ocupación del sector es incluso mayor que el censo actual de habitantes en el municipio de La Nucia. En la documentación presentada se ha aportado certificado expedido por órgano con competencias en la materia de distribución de recursos hídricos informando favorablemente la suficiencia de abastecimiento de agua potable para los desarrollos urbanísticos previstos, sin que se hayan aportado valores cuantitativos acerca del recurso disponible y necesario para satisfacer la nuevas demandas hídricas.  
Respecto de la depuración de las aguas residuales, se desprende finalmente la intención de conectar con la E.D.A.R. de Benidorm, informándose favorablemente por parte del Consorcio para Abastecimiento de Aguas y Saneamientos de la Marina Baja. Sin embargo, la capacidad de la E.D.A.R. no ha sido debidamente justificada en el documento evaluado.  
Respecto a la gestión de los residuos sólidos urbanos la empresa concesionaria URBASER SA., de la Planta de Transferencia de RSU en Benidorm, ha emitido certificado afirmando disponer de capacidad suficiente para gestionar los residuos sólidos urbanos que se generen en el Plan Parcial .La Serreta.. No obstante, no se ha acreditado adecuadamente la gestión de los residuos sólidos inertes que se generarán durante las labores de urbanización y de edificación.  
15. No se ha incorporado en la documentación referencia técnica alguna que permita evaluar la consideración del proyecto respecto de la inclusión de un campo de golf, todo ello desde un punto de vista ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
1. Se estima aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector .La Serena. en el municipio de La Nucia (Alicante), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental llevándose a cabo las medidas correctoras contenidas en éste y en su Programa de Vigilancia Ambiental, todo ello siempre y cuando no entren en contradicción con los condicionantes de obligado cumplimiento establecidos en el apartado segundo de la presente resolución  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la no afección del proyecto a bienes culturales y/o patrimoniales de acuerdo con la información que posee la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte obteniendo el informe favorable en relación con el cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, mediante Informe favorable del organismo de cuenca competente, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para abastecer a la población y los usos complementarios sin perjuicio alguno para los usos actuales. De la misma manera se acreditará la capacidad de depuración de la EDAR a la que se pretende conectar los colectores de aguas residuales y en su defecto la reserva correspondiente para su ampliación de acuerdo con las expectativas del proyecto presentado, según informe y condiciones del órgano competente en la materia.  
. Considerar el campo de golf previsto en la urbanización únicamente como un uso contemplado en la normativa urbanística del sector, no existiendo compromiso alguno sobre la tramitación posterior de dicho proyecto en lo que se refiere tanto a su viabilidad como a su distribución y requiriendo, para su aprobación definitiva, el procedimiento de evaluación de impacto ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, así como por su desarrollo reglamentario.  
. El eje viario estructural que atraviesa el Sector de Este a Norte deberá, en los tramos coincidentes con la edificación residencial, incorporar las medidas correctoras adecuadas, como puedan ser pantallas acústicas vegetales, artificiales u otras, que garanticen que los niveles de ruido que se alcancen en las viviendas se encuentren dentro de los valores admisibles establecidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
. Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a su legislación sectorial y en su caso a la planificación que en desarrollo del Plan Integral de Residuos se establezca por la Generalitat Valenciana.  
. En particular para los residuos de construcción y demolición de las obras de urbanización se requerirá un acuerdo previo con gestor autorizado para este tipo de residuos con carácter previo a la autorización de las obras. El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunidad Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
. Se obtendrá, previamente al desarrollo del Sector, la autorización de vertido por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de las aguas pluviales que se prevén verter sobre los barrancos.  
. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
. Las tierras que se utilicen para el terraplenado del Sector procederán de préstamos autorizados. Si fuese necesario la apertura de nuevos préstamos, deberán ser tramitados adecuadamente y obtenida la autorización pertinente, así como, la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.  
. Será necesaria la reposición de todos los servicios e infraestructuras de riego afectados y funcionalmente necesarios por parte del Urbanizador, mediante la adecuada integración de la Sequia Mare y su senda con cada área del Sector. Para ello, deberá obtenerse autorización previa de los titulares de la acequia, que establecerán los condicionantes técnicos para las posibles obras de mejora del trazado y de las condiciones de canalización, debiendo discurrir preferentemente por terrenos de carácter no natural, y de acuerdo a su valor patrimonial, compatibilizando las actuaciones con las obras de urbanización.  
. Será necesario el soterramiento de las líneas eléctricas de alta tensión que atraviesan el sector, aprovechando en la masa de pinar, el clareo producido por el trazado de una las líneas, bajo un vial peatonal de acceso a recorridos preexistentes, y de servicio y mantenimiento del parque público del sector.  
. Con carácter previo la concesión de licencia de obras al Agente Urbanizador, se procederá a un reconocimiento de campo, e informe correspondiente por parte de técnicos de la Dirección Territorial de Medio Ambiente, en aquellas zonas de yesos donde potencialmente pudieran localizarse especies de la comunidad gipsícola. En caso de detectarse presencia de estas especies vegetales durante el muestreo, o una vez iniciadas las obras de ejecución, se procederá a su traslocación a aquellas otras áreas del sector protegidas al objeto de conservar estas comunidades vegetales.  
. Serán de aplicación todas y cada una de las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental que no entren en contradicción con las propuestas en los epígrafes anteriores de la presente Declaración, debiéndose incorporar las mismas en las Normas Urbanísticas y en los planos de ordenación.  
. El promotor, como responsable del Programa de Vigilancia Ambiental (PVA), tanto en su ejecución como en sus costes, dispondrá una Dirección Ambiental de Obra, y en su defecto la Dirección de Obra, la cual se responsabilizará de la adopción de las medidas correctoras, de la ejecución del citado Programa y de la emisión de los informes técnicos periódicos sobre el cumplimiento de las mencionadas medidas correctoras, de las disposiciones de la presente Declaración y del tratamiento de cuantos nuevos impactos ambientales, no identificados y de carácter no previsible, pudiesen acontecer.   
. Es un requerimiento de esta dirección general que la propuesta presentada integre las áreas a preservar, delimitadas en el procedimiento de evaluación de impacto ambiental, como zonas verdes de carácter natural. La Comisión Territorial de Urbanismo, a propuesta de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, es el órgano competente para emitir dictamen resolutorio sobre la aprobación definitiva del suelo del planeamiento de mejora propuesto, de acuerdo con la legislación vigente, y por tanto, determinar la clasificación definitiva de los suelos ordenados.  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de junio de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 233/04 AIA  
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Genovés  
Promotor: Ayuntamiento de Genovés  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia   
Localización: T.M. de Genovés, Valencia  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El proyecto se denomina .Plan General de Ordenación Urbana de Genovés (Valencia)..  
El objeto del proyecto es el cambio del instrumento de planeamiento, de las Normas Subsidiarias de 1988 vigentes hasta ahora en el municipio, al Plan General planteado.  
El objeto del Plan General es aumentar la superficie de suelo urbano y suelo urbanizable tanto residencial como industrial, debido al necesidades de crecimiento experimentadas en el municipio de Genovés, las cuales han provocado el agotamiento de las vigentes NNSS y la necesidad de abordar el planteamiento de un nuevo Modelo Territorial.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Este municipio dispone hasta la aprobación del Plan General, objeto actualmente de elaboración, de Normas Subsidiarias que resultaron aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo en sesión celebrada en fecha 31 de mayo de 1988.  
El Plan General contempla un aumento de 74,53 Has de Suelo Urbano y en aproximadamente 2 Has de Suelo No Urbanizable, disminuyendo en 76 Has el Suelo urbanizable.  
Cuadros comparativos de superficies (NN.SS. de 1988 y Plan General planteado)  
CLASIFICACIÓN SUELO NN SS HAS.   
 SUELO URBANO 29.95   
SUELO URBANIZABLE 95.60   
Residencial 86.90   
Industrial 8.7   
SUELO NO URBANIZABLE 1394.45   
Equipamiento 2.55   
Protección especial 805   
Equipamiento privado 1.15   
Uso agropecuario 38.40   
Común 547.35   
TOTAL TÉRMINO MUNICIPAL 1520   
CLASIFICACIÓN SUELO PLAN GENERAL   
 SUELO URBANO 104.48   
Residencial 93   
Industrial 11.48   
SUELO URBANIZABLE 19.17   
Residencial 12.99   
Industrial 6.18   
SUELO NO URBANIZABLE 1396.3   
 Forestal 574.58   
 Conservación Naturaleza 46.14   
 Hidráulico 63.77   
 Catálogo 3.75   
Genérico y Afección Legislación Sectorial 699.3   
 Parque Público 8.76   
TOTAL TÉRMINO MUNICIPAL 1520   
De las 1.520 Has de superficie total del T.M. de Genovés, siguiendo los criterios que establece la L.R.A.U. en su art. 17, este Plan General establece las siguientes clases de suelo:  
. Suelo Urbano: 104,48 Has  
. Suelo Urbanizable: 19,17 Has  
. Suelo No Urbanizable: 1.396,3 Has  
Suelo Urbano  
El Plan General establece la clasificación del suelo urbano desde la perspectiva del grado de urbanización y del grado de consolidación por la edificación, y ello se identifica con los grandes núcleos homogéneos donde se cumplen en términos amplios dichas condiciones de consolidación por edificación y urbanización, y dejando al margen supuestos de carácter aislados.  
Los núcleos que constituyen el suelo urbano de este Plan están formados por el casco urbano residencial de Genovés y su polígono industrial, el casco de Alboy y su entorno, Pino Grande, Pino Chico y la zona de Los Arcos colindante a suelo urbano del término municipal de Játiva.  
Suelo Urbanizable  
El Plan lo define como aquel que, no teniendo la consideración de urbano o de no urbanizable, pueda ser objeto de transformación en los términos establecidos en la legislación urbanística y en el planeamiento. Este Plan clasifica como suelo urbanizable el suelo que se ajusta, en principio, a las previsiones de crecimiento existentes, tanto residenciales como industriales.  
Se establecen seis unidades de ejecución en el suelo urbanizable inmediato, dos residenciales de extensión del casco de Genovés, dos industriales de extensión del polígono y dos para completar los núcleos residenciales de Pino Grande y Pino Chico.  
Suelo No Urbanizable  
La clasificación como suelo no urbanizable, conforme a la estrategia territorial adoptada y lo establecido en la legislación aplicable, pretende preservar este tipo de suelo de la acción urbanizadora distinguiendo los distintos tipos de suelo:  
. Suelo No Urbanizable de Protección Afección Legislación Sectorial (SNU-PA): incluye los suelos que sirven de soporte a la red de comunicaciones básica como son Carreteras, Red de caminos existentes, Vías Pecuarias, Red básica de servicios y Ferrocarril.  
. Suelo No Urbanizable de Protección Catálogo (SNU-PC): comprende el entorno de los yacimientos arqueológicos y a cualquier otro que pudiera aparecer con independencia del tipo de suelo en que se encuentre.  
. Suelo No Urbanizable de Protección Conservación Naturaleza (SNU-PN): Ámbitos o parajes que en función de su singular valor ambiental, de la naturaleza existente y paisajístico, deben ser preservados de cualquier actuación que suponga una modificación del bien que se protege.  
. Suelo No Urbanizable de Protección Forestal (SNU-PF): En este suelo se incluyen los terrenos que por su importancia medioambiental deben preservarse de toda acción transformadora, siendo su fin esencial el ser soporte de actividades forestales o cinegéticas, quedando prohibidos todos los usos que no estén directamente vinculados al bien a proteger.  
. Suelo No Urbanizable de Protección Hidráulica (SNU-PH): Este suelo incluye terrenos y áreas afectadas por restricciones en el uso como consecuencia de su proximidad a cauces naturales o artificiales, y en general, todas aquellas sobre las que sea aplicable lo dispuesto en el Reglamento de Policía de Cauces y del Dominio Público Hidráulico.  
. Suelo No Urbanizable de Protección Genérica (SNU-PG): Tiene como misión preservar las características naturales del territorio si bien, habida cuenta de su menor valor medioambiental, y dada su estructura socioeconómica municipal, debe ser capaz de albergar, con un tratamiento selectivo, las edificaciones a las que se refieren los arts. 7 y 8 de la Ley 4/92.  
Las zonas de ordenación tienen carácter estructural y quedan relacionadas de la siguiente manera:  
a) En suelo urbano y urbanizable:  
a.1. Uso dominante residencial (R)  
. Zona de Núcleo Histórico (NUH)  
. Zona de Ampliación del Casco (ACA)  
. Zona de Ensanche (ENS)  
. Zona de Viviendas Adosadas (ADO)  
. Zona de Viviendas Aisladas (AIS)  
. AIS-0, AIS-1, AIS-2, AIS-3.  
a.2. Uso dominante industrial (IND)  
. Zona industrial en manzana (INM)  
b) En Suelo No Urbanizable:  
. Protección Afección Legislación Sectorial (SNU-PA)  
. Protección Catálogo  
. Protección Conservación Naturaleza  
. Protección Forestal  
. Protección Hidráulica  
. Protección Genérica  
3. Alternativas  
Este aspecto no se ha incluido en el E.I.A.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 29 de abril de 2004 el Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remite a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, el Estudio de Impacto Ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Informe de la secretaria de fecha 6 de septiembre de 2002, del Ayuntamiento en el que se acuerda: Someter a información pública el PGOU junto con su EIA. Solicitar los preceptivos informes a la Conselleria de Sanidad, Conselleria de Educación y Ciencia, así como a los departamentos y órganos de las Administraciones Públicas competentes. Solicitar a los municipios colindantes de Xátiva, Llocnou d'En Fenollet, Barxeta y Beniganim, la evacuación del correspondiente dictamen dándoles plazo de un mes para pronunciarse.  
En fecha 13 de septiembre de 2002, el Ayuntamiento remite la notificación del acuerdo del Pleno de fecha 6 de septiembre de 2002 dirigida a:  
. Ayuntamiento de Xátiva  
. Ayuntamiento de Barxeta  
. Ayuntamiento de Beniganim  
. Ayuntamiento de Llocnou d'En Fenollet  
. Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia  
. Conselleria de Sanidad   
. COPUT.  
. Diputación de Valencia.  
. Conselleria de Medio Ambiente  
. CHJ  
. RENFE  
El Ayuntamiento, en fecha 13 de febrero de 2004, acuerda la aprobación provisional el PGOU y su EIA, con las rectificaciones derivadas de la estimación parcial o total de las alegaciones presentadas.   
1. Información pública  
El Estudio de Impacto Ambiental del Plan General de Ordenación Urbana de Genovés se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el en el DOGV nº 4338 de 18 de septiembre de 2002 y en el periódico .Las Provincias. de 23 de septiembre de 2002.  
Durante el periodo de información pública se presentaron de 62 alegaciones según consta en certificado emitido por el Ayuntamiento de Genovés en fecha 15 de marzo de 2004.  
El Ayuntamiento en pleno de fecha 27 de junio de 2003, acuerda aprobar el documento de informe de alegaciones presentadas al PGOU.   
2. Resumen de las alegaciones  
De las sesenta y dos alegaciones presentadas en respuesta a la información pública ninguna de ellas se considera de carácter ambiental. Cuatro de ellas fueron estimadas totalmente, treinta y dos parcialmente y las veinticinco restantes fueron desestimadas.  
Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 6 de mayo de 2005, el Área de Evaluación Ambiental de la Dirección General de Gestión del Medio Natural remite escrito al Ayuntamiento de Genovés, informando que tras revisar la documentación aportada se deben ampliar y/o justificar diferentes aspectos del EIA:  
. En cuanto a los trámites de información pública, se debe presentar copia de las alegaciones presentadas, tal y como se recoge en el artículo 21 del Real Decreto 162/1990 del 15 de octubre del Consell de la Generalitat.  
. Se deberá realizar una previsión del volumen de agua potable necesario y se debe presentar certificado de la Confederación Hidrográfica del Júcar, sobre la disponibilidad de agua en calidad y cantidad suficiente, para garantizar el abastecimiento de la totalidad del agua demandada a raíz del desarrollo del Plan General.  
. Se presentará certificado de la entidad gestora sobre la capacidad o la previsión de las infraestructuras necesarias para garantizar la depuración de la totalidad de las aguas residuales generadas en el municipio con el desarrollo del Plan General.  
. En cuanto a los residuos Sólidos Urbanos se indicará el volumen futuro y características de los mismos al desarrollarse las actuaciones previstas en el Plan General. Además se deberá obtener el certificado de la entidad gestora de los residuos sobre la capacidad de gestión de los mismos.  
. Se deberá presentar informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
. Aclaración del trato a dar a la vía pecuaria .Cordel de Alicante. afectado por la actuación.   
En fecha 25 de mayo de 2005, como contestación al escrito realizado por la Dirección General de Gestión del Medio Natural en fecha 6 de mayo de 2005, el Ayuntamiento remite:  
. Certificado de la empresa gestora del agua potable, afirmando la capacidad para asumir el aumento del caudal consumido a raíz del desarrollo del Plan General.  
. Certificado de la empresa Fomento, asumiendo la capacidad para recoger el aumento del volumen de los R.S.U. generados.  
. Certificado de GIRSA comunicando que los RSU generados serán tratados en la Planta de Guadassuar.  
Como ampliación a la documentación remitida en fecha 25 de mayo de 2005, el Ayuntamiento envía en fecha 10 de junio de 2005, a la Dirección General del Medio Natural, copia de las alegaciones presentadas, certificado de la entidad de gestora de las aguas residuales e informe aclaratorio sobre el trato a dar a la vía pecuaria .Cordel de Alicante..  
Informes sectoriales  
. Informe de Fomento Construcciones y Contratas de fecha 11 de mayo de 2005, en el que se hace una estimación del volumen generado por habitante y día, y en el que afirma la capacidad para realizar las ampliaciones necesarias para la recogida de los residuos, generados como consecuencia del desarrollo del Plan General.  
. Informe de EGEVASA (compañía suministradora de agua potable del municipio) de fecha 10 de marzo de 2005, en que afirma poseer caudales necesarios y capacidad de las redes de suministro, para poder abastecer de agua potable a la población prevista como consecuencia del desarrollo del Plan General.  
. Informe de GIRSA (Gestión Integral de Residuos Sólidos) de fecha 24 de mayo de 2005, en el que se comunica que todos los residuos generados en el municipio de Genovés, serán tratados en la Planta de Guadassuar.  
. Informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas de fecha 6 de junio de 2005, concluyendo afirmativamente sobre la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Genovés de las aguas residuales generadas por el desarrollo del PGOU, teniendo que cumplir una serie de condicionantes:  
. En su día, el promotor del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
. En cualquier caso, el vertido generado por los desarrollos urbanísticos a que de lugar el PGOU deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos los urbanizadores deberán prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Asimismo, en la conexión de la zona industrial además de disponer de la mencionada arqueta de registro, se deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrada con llave.  
. Para que se pueda realizar la conexión efectiva, y dado el funcionamiento actual de la EDAR, deberán ejecutarse las actuaciones de ampliación de la planta necesarias con el fin de adecuarla para el tratamiento del nuevo caudal generado.  
. Con anterioridad a la ejecución de la conexión, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento la cantidad resultante de 530.305 Euros, a cuyos efectos deberá establecerse, en su caso, el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento y el Ayuntamiento de Genovés.  
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, parte del área correspondiente al LIC .Curs Mitjà del Riu Albaida. afecta una pequeña superficie localizada en el extremo suroeste del término municipal, esta zona se encuentra calificada en el Plan General como Suelo No Urbanizable de Protección de Naturaleza.  
2. No existen ni ZEPAS ni Microreservas de flora en el ámbito de estudio.  
3. En el municipio según el Inventario de Yacimientos Arqueológicos de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, están inventariados un total de 2 yacimientos arqueológicos: .Esglèsia Mare de Déu dels Dolors. y .Solana de Penya Roja.. El entorno de los terrenos correspondiente a los yacimientos se encuentra calificado como de .Protección de Catálogo. (SNU-PC)  
4. En referencia a la presencia de Vías Pecuarias, en el municipio existen tres vías pecuarias: Cordel de Alicante de 37,5 m de anchura y 6600 m de longitud, Colada del Camino Viejo de Benigánim de 10 m de anchura y 3300 m de longitud y Colada de Barcheta de 10 m de anchura y 2500 m de longitud.  
El Cordel de Alicante queda afectado por suelos industriales en el oeste del casco urbano y por los suelos residenciales de Pino Grande, aunque en la documentación remitida por el Ayuntamiento, garantizan la no modificación del trazado, facilitándose el tránsito ganadero, el uso público, además de respetar el ancho legal y la continuidad de la misma, según la Ley 3/95 de Vías Pecuarias.  
Las vías pecuarias quedan incluidas dentro del Suelo No Urbanizable de Protección Afección Legislación Sectorial (SNU-PA).  
5. En el municipio de Genovés existen dos Montes de Utilidad Pública: Monte de Utilidad Pública catalogado con el número V-86, de propiedad municipal y denominado Umbría de la Fuente de Millares y Monte de Utilidad Pública de la Generalitat Valenciana, catalogado con el número V-153 denominado Puerto de Benigánim.   
Estos dos montes se encuentran calificados como de Protección Forestal.  
1. Se encuentran registrados entre el año 1993 al 2003 un total de 7 incendios en el término municipal, aspecto que no ha sido considerado en el Estudio de Impacto Ambiental. Ninguna de las zonas afectadas por estos 7 incendios es objeto de reclasificación por el Plan General.  
2. Existe una cantera en el término Municipal denominada .Loma de Genovés. con número de inscripción 1207 y que dispone en la actualidad de autorización para la extracción de arcillas.  
Consideraciones ambientales  
1. La zona del curso del río Albaida presenta un riesgo de inundación alto con frecuencia media, que corresponde a zonas que sufren inundaciones con un periodo de retorno entre 25 y 100 años. Este riesgo convierte a la zona en desaconsejable para la edificación, siendo calificada con de Especial Protección.  
2. El riesgo de Deslizamiento y Desprendimiento es bajo o nulo en las zonas calificadas como urbanas o urbanizables por el Plan General.  
3. La vulnerabilidad de las aguas subterráneas presenta un nivel bajo en la zona que se extiende desde la ciudad hacia el río Albaida y un nivel medio en la zona noroccidental del término.  
4. El Riesgo de erosión, tanto actual como potencial, se describe como bajo o muy bajo en todo el término municipal.   
5. El término municipal de Genovés se encuentra según el Mapa Geocientífico de Valencia, en una zona catalogada como de riesgo sísmico alto.  
6. Explotación de los recursos naturales.  
Agua potable  
El abastecimiento municipal de agua potable está gestionado por la empresa EGEVASA, como empresa concesionaria del servicio.  
La infraestructura con la que cuenta este servicio está compuesta principalmente por dos pozos que prestan el servicio de abastecimiento al casco urbano de Genovés y Alboy: Pozo del Barranco de la Cruz y Pozo de la Moteta; y un pozo para el abastecimiento de Pino Grande y Pino Chico: Pozo de la Beata Inés. Actualmente la población abastecida es de aproximadamente de 2322 habitantes, siendo el volumen consumido estimado de 524.043 m³/año.  
El Ayuntamiento presenta certificado de la empresa EGEVASA, asegurando la capacidad de caudales de agua potable y redes suficientes para asumir el incremento de necesidades generadas por el desarrollo del Plan General.  
Saneamiento y depuración de aguas residuales   
Tanto en el casco urbano de Genovés, como en el de Alboy cuentan con una red de alcantarillado para su posterior tratamiento, mientras que en las áreas residenciales de edificaciones aisladas no se dispone de dicha red, por lo que se recurre a la utilización de fosas sépticas o depuradoras individuales. Se hace una estimación del volumen generado actualmente y futuro, y según certificado de la Entidad de Saneamiento de Aguas, existe viabilidad de tratamiento de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Plan General.   
Gestión de residuos  
Para el tratamiento de los Residuos Sólidos Urbanos se dispone de servicio de recogida de basuras y envases ligeros, siendo la encargada de dicho servicio la empresa Fomento de Construcciones y Contratas SA. La empresa encargada de la gestión de cartón y papel es GIRSA y la del vidrio es ECOVIDRIO.  
Se hace un cálculo de los volúmenes de R.S.U., papel, cartón y vidrio del año 2001. De los volúmenes de Residuos que se generarán, únicamente se hace mención a que deberán ser gestionados por el Ayuntamiento, estando los productores obligados al cumplimiento de la ordenanza municipal al respecto.  
Se aporta certificado de la empresa .Fomento de Construcciones y Contratas SA.., asumiendo la capacidad para las ampliaciones necesarias de recogida de residuos, así como de GIRSA asumiendo su gestión en la planta de Guadassuar.  
La vegetación que existe en la actualidad está formada por coscojares con lentisco y matorrales, en los relieves montañosos no transformados para la agricultura. En cuanto a las zonas agrícolas los cultivos que predominan son los frutales de regadío y los herbáceos de regadío.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero.   
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto .Plan General de Ordenación Urbana de Genovés (Valencia). promovido por el Ayuntamiento de Genovés, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se deberá presentar informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto   
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 21 de junio de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 248/04-AIA  
Promotor: Ayuntamiento de Riola   
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.  
Objeto del proyecto: Plan General de Ordenación Urbana  
Localización: Término municipal de Riola   
Descripción del proyecto  
La ordenación proyectada, de acuerdo con el documento aprobado provisionalmente, propone:   
1) Como Suelo Urbano la superficie que el planeamiento vigente clasificada como suelo urbano y suelo urbanizable, diferenciando dos zonas de calificación:  
. Casco antiguo (CAN)   
. Zona de Ensanche (ENS)   
2) Como Suelo Urbanizable se proyectan:  
. Con ordenación pormenorizada (SUB/P)  
. Dos unidades de ejecución de uso residencial situados al sur del casco urbano que abarcan en su totalidad la superficie de suelo urbanizable no desarrollado para la ubicación de almacenes(según planeamiento vigente) y el suelo no urbanizable hasta la ronda sur de conexión de la VV-1101 con la V-1105 . Representan una superficie 69.399,25 m².  
. Un sector de uso industrial almacenes, situados a unos 450 metros al oeste del casco urbano, que suponen la reclasificación de suelo urbanizable, con una superficie de 103.455,00 m².  
. Sin ordenación pormenorizada . (SUB/NP)  
Se proyectan cuatro sectores de uso residencial situados al oeste y norte del actual casco urbano con una superficie total de 194.669,75 m².  
Se estima que el Plan General tiene capacidad para 420 nuevas viviendas lo que representa un incremento potencial de población de 1.064 habitantes (la población del censo de 2001 es de 1.672 habitantes)   
1) Como Suelo No Urbanizable se clasifica el resto del término municipal, calificándose a su vez en :  
. Suelo No Urbanizable de Régimen Común General (RC) Se corresponde con las areas cultivadas de cítricos situadas del suelo urbanizable, limitado por viales de la red primaria.   
. Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola (PA) el resto de áreas de cultivo de cítricos   
. Suelo No Urbanizable de Protección Ecológica y Medioambiental (PM). Se corresponde con la parte del término municipal que forma parte de la Zona Húmeda . Marjal y Estany de la Ribera Sur del Riu Xuquer.  
. Suelo No Urbanizable de Protección de Infraestructuras y de Dominio Público. Incluye las vías pecuarias, el dominio público hidráulico del Riu Xúquer y vías de comunicación de la red primaria   
En esta categoría se incorpora a la red primaria, además del trazado aprobado en el proyecto .Ronda Sur de Riola y Acondicionamiento del Tramo Polinyá del Xúquer-.Riola (VV-1101)., una Ronda Norte   
Tramitación Administrativa  
El expediente fue incoado con la remisión desde la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, el día 21 de septiembre de 2004, de la documentación técnica aprobada provisionalmente por el Pleno del Ayuntamiento, adjuntado fotocopia del certificado de aprobación provisional, que se produjo en sesión extraordinaria del Pleno del Ayuntamiento de 22 de diciembre de 2003 (No se especifica en el citado certificado ni la publicación del anuncio ni el periodo de información pública)   
El día 14 de abril de 2004 se recibió nueva documentación del Ayuntamiento de Riola, compuesta por:  
. Informe referente a la capacidad de suficiencia de la red de abastecimiento de agua   
. Informe sobre la capacidad del sistema de sanemaiento y depuración de Riola. Polinya-Fortaleny-Benicull para admitir caudales de aguas residuales generados por el Proyecto del Plan General de Riola   
. Fotocopia de las alegaciones formuladas en el periodo de información pública.   
El 15 de abril de 2005 se recibió, del Area de Planificación y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, informe sobre estudio de inundabilidad.  
Alegaciones  
Según certificado de aprobación provisional se presentaron 10 alegaciones de particulares   
De las mismas se mencionan las de Rafael Collado y Herminia Fos Muñoz. que solicitan, entre otros aspectos, la reubicación hacia el este del polígono industrial para minimizar el impacto sobre las viviendas aisladas existentes en el entorno, alegaciones estimadas e incorporadas a la aprobación provisional.  
También hay otras alegaciones que hacen alusión al riesgo de inundación del polígono industrial, y al valor del paisaje agrario, proponiendo su reubicación.   
Informes sectoriales  
. Informe sobre estudio de inundabilidad., del Area de Planificación y Ordenación del territorio de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
El informe es favorable al considerar suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA) y al no existir inconveniente por parte del Organismo de cuenca, destacando del informe el siguiente punto:   
.Visto que el estudio de inundabilidad, concreta el riesgo establecido a escala regional por el PATRICOVA a una escala mayor (1:10.000) y que además la ordenación propuesta es coherente al situar el suelo urbanizable industrial y los sectores residenciales en terrenos con un nivel de riesgo bajo (riesgo 6) mientras que en las zonas con nivel de riesgo alto (niveles 1 y 2) el PGOU clasifica estos terrenos como Suelo No urbanizable de Protección de Infraestructuras (zonas de dominio público), protección agrícola (arrozales) o de protección medioambiental (humedales) .   
. Informe sobre recursos hídricos, de la empresa HIDRA Gestión Integral del Agua, SA.,  
Se indica que el abastecimiento proviene de la compra en alta al Ayuntamiento de Sueca, desde el pozo Aliño que está ubicado en Corbera, siendo suficiente la fuente de suministro siempre y cuando la demanda en Sueca no aumente desaforadamente .  
En cuanto a la red de suministro se considera insuficiente para atender a la ampliación prevista en el Plan General de Ordenación Urbana, apuntando las las modificaciones que el Ayuntamiento deberá acometer, tanto en configuración como en dimensiones para garantizar el adecuado suministro al actual casco urbano y a la futura ampliación   
. Informe de la Entitat de Sanejament d'Aigües, de mayo de 2004.  
Señala claramente que la EDAR de Riola.Fortaleny-Polinya-Benicull trata caudales próximos o incluso superiores al caudal de diseño (1400 m³/día) según los valores medios registrados en el año 2002 y 2003 (fueron de 1431 y 1347 m³/ día respectivamente) y que no se tienen previstas ampliaciones de las instalaciones. Por ello los urbanizadores deberán resolver el tratamiento de las aguas residuales, mediante la creación de sus propias infraestructuras públicas o costeando el suplemento de las infraestructuras existentes, indicando en este último caso, los condicionantes que el urbanizador debe cumplir con el fin de no menguar ni desequilibrar los niveles de servicio existentes o deseables.  
Afecciones legales   
. Espacios Naturales Protegidos. El tercio norte del término municipal se engloba en el ámbito del Plan de Ordenación de Recursos Naturales de la Cuenca Hidrográfica de L'Albufera, aprobado mediante Decreto 96/1995, de 16 de mayo del Gobierno Valenciano.  
. Vías Pecuarias. Existen en el ámbito del termino municipal dos vías pecuarias clasificadas,:   
. Colada del azagador del Camí dels Castelles de 4,5 m de anchura legal   
. Vereda de les Barraques de 20,00 m de anchura legal.   
. Dominio Público Hidraúlico. el término municipal se encuentra limitado al norte y noreste por el Rio Xùquer .  
. Patrimonio cultural. En el inventario de patrimonio de la Conselleria de Cultura únicamente constan tres elementos del inventario inmueble de etnología, que no han sido incluidos en el Catálogo de Edificios del Plan General. Dichos elementos son :  
. Ayuntamiento  
. Cementerio   
. Círculo Riolense   
. Zonas Húmedas. La mitad sur del término municipal pertenece a la zona húmeda denominada .Marjal y Estany de la Ribera Sur del Riu Xuquer., según Catálogo de Zonas Húmedas aprobado por Acuerdo del Gobierno Valenciano de 10 de septiembre de 2002.  
. PATRICOVA. El término de Riola se encuentra entre los que presentan un elevado riesgo de inundación, de acuerdo con la disposición adicional primera del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana, aprobado definitivamente mediante Acuerdo, de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales   
Las vías pecuarias, por ser bienes de dominio publico no municipal deben ser respetadas en toda su anchura legal clasificada, por tanto debe estar reflejado en la normativa con eficacia normativa, tanto gráfica como escrita, la traza y anchura legal, con el fin de garantizar el respeto de las servidumbres legales en la ejecución de los suelos Urbanizables que colindan o son atravesados por ellas. En este caso los suelos Urbanizables que afectan a tramos de vías pecuarias clasificadas son: el Suelo Urbanizable con Ordenación Pormenorizada SUB/P.UE2 y el Suelo Urbanizable sin ordenación pormenorizada SUB/NP1-Res. Situados al sur y norte respectivamente del actual casco urbano   
El impacto más grave, que puede derivarse del desarrollo del Plan General proyectado, es la imposibilidad de tratamiento del incremento de volumen de aguas residuales en las instalaciones existentes, ya que la situación descrita en el Informe de la Entitat de Sanejament de mayo de 2004 (que tenían en cuanta los datos de funcionamiento de 2002 y 2003) ha empeorado con los datos de funcionamiento de 2004 en los que se supera en más de 260 m³/día el caudal de proyecto. El punto de vertido de los efluentes depurados se realiza a la Acequia del Mal Pas que atraviesa la zona húmeda .Marjal y Estany de la Ribera sur del Tiu Xùquer..  
A ello se suma la incertidumbre sobre la existencia de recursos hídricos suficientes que garanticen una adecuada atención a la demanda generada por el desarrollo de los suelos urbanizables tanto residenciales como industriales.  
Por ello se considera necesario incorporar a las fichas de planeamiento todos aquellos condicionantes que garantice tanto el adecuado tratamiento de las aguas residuales así como los recursos hídricos suficientes.  
En cuanto a la normativa existen algunos aspectos que se considera necesario matizar con el fin de evitar impactos notables:  
. Sobre los usos permitidos en suelo de protección agrícola.   
. Sobre la normativa aplicable al control de la contaminación acústica  
. Sobre la inclusión de normas para el vertido a la red municipal de alcantarillado.  
. Sobre el tipo de industria admisibles en el polígono industrial proyectado, teniendo en cuenta las distancia a los cascos urbanos de Riola y Polinyá del Xùquer.   
Se ha podido constatar que en el inventario de bienes inmuebles etnológicos de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes se incluyen en e l municipio de Riola tres edificios que no han sido recogidos en el Catálogo de edificios protegidos del Plan General .   
La actual ubicación del ecoparque, en Suelo No Urbanizable de Especial Protección Ecológica y Medioambiental, no se considera compatible con dicha calificación por lo es necesario aplicar la correspondiente medida correctora consistente en la reubicación de las instalaciones a Suelo No Urbanizable de Régimen Común. No obstante lo anterior hay que señalar que la única zona adecuada para dicha reubicación es el entorno del cementerio, que presenta una vulnerabilidad de contaminación e las aguas subterráneas media. El resto de Suelo No Urbanizable Común presentan una vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas alta.  
Entre los elementos de la red Primaria el Plan General incluye una Ronda Norte cuya necesidad y justificación no se ha encontrado en la documentación presentada. En principio para solucionar el desvío del tráfico del casco urbano, existe un proyecto aprobado de .Ronda Sur y acondicionamiento del tramo Polinyá del Xùquer .Riola., promovido por la Diputación Provincial de Valencia, que obtuvo Declaración de Impacto Ambiental favorable por Resolución del director general para el Desarrollo Sostenible, de 26 de septiembre de 1997, (Exp. 376/96-AIA).   
Consideraciones jurídicas   
. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8g del decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.   
. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Declaracion de Impacto Ambiental   
Primero   
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental, el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana el término de Riola (LA Ribera Baixa), siempre que se ajuste a la documentación presentada y se cumplan los condicionantes establecidos en el punto segundo de la presente resolución.   
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
En la documentación con eficacia normativa, tanto gráfica como escrita (fichas de planeamiento y planos de ordenación) del Suelo urbanizable con Ordenación Pormenorizada SUB/P-UE.2 y del Suelo Urbanizable sin ordenación pormenorizada SUB/NP-1-Resid, se especificará la existencia de las vías pecuarias afectadas, incluyendo entre los condicionantes previos a la programación, la obligatoriedad de respetar la anchura legal de la vía pecuaria afectada, según lo previsto en la Ley 3/95, de 23 de marzo de Vías pecuarias, por ser bienes de dominio público no municipal,.   
2) El desarrollo de los suelos urbanizables con o sin ordenación pormenorizada quedará supeditado a :   
2.1) La disponibilidad de recursos hídricos para atender la demanda de cada uno de los sectores, debidamente acreditada por la Confederación Hidrográfica del Xùquer, como Organo de Cuenca competente.  
2.2) La posibilidad real de tratamiento del incremento del volumen de aguas residuales generado por los nuevos adoptando cualquiera de las siguientes alternativas:  
. Construcción y mantenimiento de instalaciones de tratamiento de aguas residuales especificas para cada uno de los sectores a desarrollar.   
Si se opta por esta solución, se remitirá a esta Dirección General antes de la programación el sector, el proyecto de instalaciones, adecuado a la naturaleza y volumen de las aguas residuales a tratar en cada caso e incluyendo los colectores y punto de vertido, así como sistema de gestión de las mismas   
. Conexión a la EDAR mancomunada existente, en cuyo caso el agente urbanizador deberá solicitar la conexión efectiva a la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales (EPSAR) de acuerdo con los condicionantes establecidos en el informe emitido por dicho Organismo.  
Dichos condicionantes se incluirán en las correspondientes fichas de planeamiento como medidas previas obligatorias para la programación de cada uno de los sectores  
En cuanto a la normativa urbanística existen algunos aspectos que deben ser matizados con el fin de evitar impactos notables:  
En el Suelo No Urbanizable de Protección Agrícola:  
Los usos dotacionales establecidos como permitidos (artículo 4.8) se admitirán única y exclusivamente si se justifica adecuadamente la imposibilidad de ubicación en el suelo no urbanizable de régimen común.  
La vivienda unifamiliar aislada solo estará permitida si está ligada a cultivo y constituye la primera vivienda del titular de la explotación agrícola.  
La normativa aplicable para el control de la contaminación acústica (artículo 5.100) es la ley 7/2002 de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
Los artículos relativos a la evacuación de aguas residuales (artículos 5.114 y 5.116) deberán incluir las ordenanzas municiaples vigentes y subsidiarimente el Modelo de Ordenanza de Vertido a la red de alcantarillado elaborado por la Entitat de Sanejament, como norma que regule el vertido a la red municipal de alcantarillado.  
En la normativa especifica del Suelo Urbanizable pormenorizado Unidad de Ejecución 3, la calificación del uso industrial de almacén deberá ser limitada en función de la distancia a los cascos urbanos de Riola y Polinya del Xùquer, en base a los criterios sobre compatibilidad con el uso residencial y limitaciones establecidos en la legislación vigente de Actividades Calificadas.   
Se incorporará al Catálogo de edificios protegido, el patrimonio inmueble inventariado por la Conselleria de Cultura que incluye tres edificios:  
. El Ayuntamiento   
. El Cementerio  
. El Círculo Riolense  
Las instalaciones de recogida selectiva de residuos (Ecoparque), que se sitúan en Suelo No Urbanizable de Especial Protección Ecológica y Medioambiental se reubicarán, en el plazo lo más breve posible, en Suelo No Urbanizable de Régimen Común que tenga una calificación de .vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas. igual o inferior a la actual ubicación (zona del cementerio).  
No se considera, a efectos de evaluación de impacto, la Ronda Norte grafiada como elemento de la Red Primaria, por lo que su ejecución deberá ir precedida, en todo caso, de la tramitación de una Declaración de impacto ambiental en el que se incluya la justificación de la obra así como sus alternativas de trazado, estimando, en principio, como alternativa más adecuada el trazado perimetral al suelo Urbanizable proyectado.   
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 30 de junio de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Alvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 250/04-AIA  
Objeto del Proyecto: Homologación y Plan Parcial sector Bobalar, alternativa segunda.  
Promotor: Ayuntamiento de Moncofa  
Autoridad Sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón y Ayuntamiento de Moncofa.  
Localización: Situado al sur del río Belcaire en el término municipal de Moncofa (Castellón).  
Descripción del Proyecto  
1. Objeto del Proyecto  
El objeto del proyecto es una homologación modificativa de 271.638,15 m² que se reclasifican a suelo urbanizable.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La actuación proyectada se sitúa al sur del río Belcaire lindando al este con el sector Belcaire Sur y con el suelo urbano y al oeste con el camino de Viniesma y suelo no urbanizable y al sur con el camino del azagador de las monjas y suelo no urbanizable.  
Los usos existentes en la zona son, principalmente, el agrícola de regadío (cítricos y huerta),   
El planeamiento prevé una edificabilidad para el sector de 0'9 m²t/ m²s, con un número máximo de viviendas de 2.037 y un número de habitantes estimado en 7.333, siendo la distribución de superficies la siguiente:  
Zonas verdes:36.789 m²  
Red viaria: 81.496 m².  
Equipamientos: 50.544,14 m²  
Aparcamientos: 11.770,50 m².  
Suelo dotacional público (SD) es de 168.829,97 m².  
El modelo de desarrollo responde a la edificación intensiva con grandes espacios libres existiendo como tipología edificatoria la de bloque adosado en menor proporción y la de bloque exento, pudiendo alcanzar en este último caso una altura máxima total de hasta 46 m.   
Para el abastecimiento de agua potable, el municipio de Moncofa no dispone actualmente de caudales para abastecer al sector. Según certificado emitido por la empresa FACSA (Fomento Agrícola Castellonense, SA.) en el que se indica que los recursos hídricos necesarios para el desarrollo del sector supone una dotación punta diaria estimada en 2.153 m³. Indica que . las soluciones adoptadas para la dotación prevista vienen detalladas en el .Proyecto de abastecimiento de agua potable a las nuevas zonas urbanizables del término municipal de Moncofa., que garantizará la suficiencia de recursos hídricos..  
De lo que se desprende que resulta necesaria la ejecución de una nueva planta potabilizadora de agua por ósmosis inversa, que se abastecerá de los caudales de agua de riego correspondientes a la superficie del sector, así como aumento de la concesión de caudales a extraer, previa autorización por la Confederación Hidrográfica tanto para el cambio de uso como para el incremento de la concesión en su caso. No obstante en el informe emitido por FACSA el 24 de noviembre de 2004, se indica que aunque el volumen de agua extraído de los pozos actuales de riego no se conoce con exactitud, las estimaciones realizadas permiten evaluar que se trata de una cantidad similar a las necesidades a cubrir por el desarrollo de los nuevos sectores a urbanizar (Belcaire Norte, Belcaire Sur y Bobalar), sin necesidad de aumento de las extracciones.  
Respecto a las aguas residuales generadas por el sector, siendo que los actuales servicios municipales no resultan suficientes, se prevé la ejecución de una nueva EDAR a cargo de los sectores urbanizables, con capacidad de tratamiento para 108.330 habitantes-equivalentes, con un volumen de tratamiento en temporada alta de 20.000 m³/dia y tratamiento terciario para 5.800 m³/dia con destino a agua de riego.  
En cuanto a la gestión de los residuos sólidos, el estudio de impacto ambiental indica que los residuos sólidos urbanos serán puestos a disposición del Ayuntamiento, por lo que deberán cumplirse las ordenanzas de recogida y subsidiariamente lo establecido en el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana y Plan Zonal de la zona que lo desarrolla.  
El Ayuntamiento emite certificado en el que indica que ha firmado un convenio de colaboración con diversos Ayuntamientos para financiar los gastos de almacenamiento en el vertedero de Garrut, vigilancia, transporte y tratamiento hasta la planta autorizada de residuos sólidos generados en el municipio, que estará en vigor hasta la puesta en funcionamiento de las instalaciones previstas en el Plan Zonal.  
En el estudio de inundabilidad relativo a la desembocadura del río Belcaire se indica la necesidad de construcción de un paseo marítimo sobreelevado que evite la entrada de agua de mar en caso de temporal en la franja costera situada al sur del río Belcaire y que podría afectar al sector Bobalar.  
Tramitación Administrativa  
1.Información Pública  
Por el Ayuntamiento de Moncofa se remite memoria de programa y alternativa técnica segunda (homologación del sector, Plan Parcial del sector, Estudio de Impacto Ambiental y anteproyecto de urbanización)  
Con fecha 5 de noviembre de 2004 el Ayuntamiento de Moncofa envió el resultado de la información pública (DOGV 23-06-2004) con informe de alegaciones en el que se detallan las mismas, así como la aprobación de la alternativa técnica segunda.   
Las alegaciones presentadas no tienen carácter ambiental.   
2.Peticiones de informes y documentación complementaria  
2.1. El Ayuntamiento de Moncofa remite la siguiente documentación relacionada con el expediente:  
. En fecha 3 de noviembre de 2004 aporta el documento de modificación del concierto previo y copia del informe complementario favorable, de fecha 27 de septiembre, de 2004 del concierto previo del director general de Planificación y Ordenación Territorial de esta Conselleria, en el que se incluye el sector Bobalar.  
El referido informe es favorable con las observaciones señaladas en el mismo.  
Según se indica, el nuevo Plan General deberá ajustarse en su totalidad a lo establecido en la Ley 4/2004, de junio, de Ordenación del Territorio y de Protección del Paisaje.  
El Plan General que se elabore deberá tener en cuenta lo establecido en el artículo 85 de la Ley 6/1989 de 7 de julio, de Ordenación del Territorio de la Comunidad Valenciana.  
Se considera que es posible continuar con la tramitación de las actuaciones sin esperar a la aprobación definitiva del Plan General, siempre que se acredite su compatibilidad con el nuevo modelo territorial a establecer por este último. Sin embargo, se hace también necesario que se complete la documentación mediante un documento conjunto en el que se establezca la ordenación estructural de cada actuación en relación con la ordenación estructural de los otros sectores, así como la suficiencia de los accesos a los nuevos sectores desde las principales vías de comunicación y que se garantice, conjuntamente para todos ellos, la suficiencia de suministro de agua potable y tratamiento de las residuales.  
Se indica también que la ordenación del suelo urbanizable del nuevo Plan General deberá dar cumplimiento a lo establecido en el artículo 62.1 de la LRAU que señala que dispone que todo el suelo urbanizable ha detener un aprovechamiento tipo similar o un valor urbanístico semejante. Por ello es necesario que se justifique que los sectores de suelo urbanizable que se están tramitando y que se recogen también en el documento de concierto previo del nuevo Plan General cumplen con este precepto legal, lo que es particularmente necesario si se tiene en cuenta que dos de estos sectores tienen prevista una edificabilidad de 0,6 m²t/m²s mientras que los otros dos tienen una edificabilidad de 0,9 m²t/m²s. Esta justificación se va a hacer también necesaria para poder aprobar las homologaciones sectoriales actualmente en tramitación.  
. El 5 de noviembre de 2004 remite documentación relativa al tratamiento de residuos sólidos, aportando certificado respecto a la gestión de los residuos sólidos y acompañando la Estimación de Impacto Ambiental del Proyecto de Centro de Valorización de residuos no peligrosos (Residuos de Construcción y Demolición y voluminosos).  
. El 9 de noviembre de 2004 remite documentación relativa al suministro de agua potable con el .Proyecto de abastecimiento de agua potable a las nuevas áreas urbanizables del término municipal de Moncófar., así como avance del anteproyecto de nueva estación depuradora de aguas residuales y proyecto de línea eléctrica subterránea desde la estación transformadora hasta el sector objeto del proyecto.  
. El 18 de noviembre de 2004 se remite escrito de FACSA (Fomento Agrícola Castellonense, SA) indicando que tiene en concesión el Servicio de Aguas Potables de Moncofa y certificando la suficiencia de recursos hídricos para el sector basado en la ejecución del proyecto de abastecimiento anteriormente citado, indicando que la dotación punta diaria estimada es de 2.153 m³/dia en la actuación denominada Bobalar.  
2.2. El 23 de noviembre de 2004 se solicitó ampliación de documentación al Ayuntamiento en relación con la obtención de informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio de Patrimonio Cultural Valenciano. Así como que acompañaran informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar acerca de la viabilidad técnica de obtener las concesiones de agua necesarias para cubrir las necesidades hídricas que generarán los nuevos sectores urbanizables (Belcaire Norte, Belcaire Sur y Bobalar).  
2.3. El 23 de noviembre de 2004 se remite por el ayuntamiento solicitud de aprobación de trazado de vía pecuaria a la Dirección Territorial de Castellón de esta Conselleria por parte de los redactores del Plan Parcial.  
2.4. El 24 de noviembre de 2004 FACSA remite nueva documentación complementaria con descripción de los pozos utilizados actualmente pertenecientes al acuífero de la Plana de Castellón, indicando que aunque el volumen de agua extraído de los pozos precitados no se conoce con exactitud, las estimaciones realizadas permiten evaluar que se trata de una cantidad similar a las necesidades a cubrir por el desarrollo de los nuevos sectores a urbanizar (Belcaire Norte, Belcaire Sur y Bobalar).  
2.5. La Dirección Territorial de Castellón informa con fecha 30 de noviembre de 2004, respecto a la vía pecuaria lo siguiente: .Según se aprecia en dichos planos, el trazado longitudinal de la vía pecuaria no se modificaría al transcurrir a lo largo del que citan, camino del azagador de las Monjas, denominación que consta en los planos catastrales de rústica (SIG oleícola MAPA) como finca o descuento nº 9042 en el polígono 10, denominación y características de la anchura entre 6 y 8 m. que indican en su escrito los interesados, que difieren de la que consta en la clasificación de las vías pecuarias del t.m. de Moncofa, aprobada por O.M. de fecha 10/02/1970, publicada en el BOE de fecha 5/3/1970 y en el BOP de fecha 28/2/1970, en la que figura clasificada únicamente la vía pecuaria Colada del Camino Cabra, con 10 m. de anchura, y que procedente del t.m. de La Vall d'Uixó penetra en Moncofa en el que a lo largo de 3.500 m.l. transcurre unida al .Camino de Cabras., llevando como eje el centro del mismo en toda su longitud, hasta el mar......  
Por lo que en base a lo expuesto anteriormente, al tratarse de una actuación urbanística, el promotor del Plan parcial y PDAI, se atendrá lo dispuesto en las normas urbanísticas vigentes y en concreto al art. 17.1.F de la LRAU, siendo de aplicación sectorial, como bien de dominio público de la comunidad Valenciana, en cuanto a la integración de la vía pecuaria en el PADI, la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias, y antes de la aprobación de su ejecución, debería someterse a informe, por el órgano competente de la Conselleria de Territorio y Vivienda..  
2.6. El Ayuntamiento remitió con fecha 24 de enero de 2005 informe de la Unidad Técnica de Arqueología de la Conselleria de cultura en el que se indicaba lo siguiente: .como consecuencia de la prospección arqueológica y etnológica realizada se ha incluido la obligación de aplicar el título III de la Ley 4/1998 del Patrimonio cultural Valenciano en las parcelas adyacentes al camí de Cabres por lo que no se aprecian impedimentos para aprobar la homologación..  
Se adjunta documento en el que se indica que se proponen las siguientes medidas correctoras después de haberse llevado a cabo la prospección arqueológica autorizada por la Conselleria de Cultura: 1) vigilancia arqueológica de las obras en las zonas que dictamine la dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura y 2) esta vigilancia debe existir y ser particularmente meticulosa en la zona del entorno del Camí de Cabres en las parcelas señaladas en el plano adjunto.   
2.7. Con fecha 10 de febrero de 2005 el Área de Planificación y Ordenación del Territorio de esta Conselleria remite informe del servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria relativo al estudio de inundabilidad del sector Bobalar de Moncofa:   
.Visto el informe de fecha 8 de febrero de 2005, emitido por la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, sobre el estudio de inundabilidad correspondiente al sector Bobalar de Moncofa, en el que se indica lo siguiente:  
. El ámbito del estudio se encuentra en la zona de inundación VC01, Marjal de Canet o de Los valles, clasificada de riesgo 3 por el PATRICOVA.  
. El estudio ha sido realizado de acuerdo con las directrices establecidas en el PATRICOVA, y contiene con la documentación exigida por éste y concreta el riesgo de inundación con mayor detalle que otros estudios precedentes.  
. El estudio concluye con la no inundabilidad del ámbito y propone unas medidas correctoras para mejorar el drenaje en la zona (acequias de reconducción de escorrentías aguas arriba del sector, disposición de dos compuertas en la acequia de L'Illa y recálculo de la misma para su funcionamiento bidireccional).  
. En cuanto la actuación urbanística afecte al dominio público hidráulico y/o zona de policía, deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente (Texto Refundido de la Ley de Aguas y disposiciones que la desarrollan).  
2. Visto que el estudio de inundabilidad está suscrito por técnico competente, tal y como avala el correspondiente visado del colegio profesional (artículo 16.2 Normativa del PATRICOVA), por lo que hay que suponer que los resultados de la modelización y las conclusiones a las que se llega son correctas.  
3. Visto que el estudio de inundabilidad concreta el riesgo de inundación previsto en el PATRICOVA a escala mayor (1:5.000) y concluye que la zona de estudio en la situación actual no tiene riesgo de inundación, por lo que no hay obstáculo para aprobar el desarrollo urbanístico dada la no inundabilidad global del ámbito.  
4. Visto que el estudio de inundabilidad propone las siguientes medidas correctoras para la mejora general del drenaje de la zona:  
. Garantizar la adecuada reconducción de las escorrentías del ámbito situado aguas arriba del sector a la marjal para restablecer el flujo natural modificado por el encauzamiento del río Belcaire y la eliminación de la conexión entre la acequia de Rafol y la acequia de Saneamiento.  
. Disponer dos compuertas en la acequia de L'Illa, así como su recálculo para su funcionamiento bidireccional.  
5. Visto que en el estudio de inundabilidad concluye estableciendo la no inundabilidad del sector Bobalar y que recomienda, como se ha indicado, la ejecución de las conducciones de canalización de las escorrentías hacia la marjal de Almenara, tanto de la acequia de Rafol hasta la acequia de Saneamiento como en la acequia de L'Illa.  
Procede informar favorablemente la aprobación el estudio de inundabilidad del sector Bobalar de Moncofa, al considerarse suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de acción Territorial sobre Prevención del riesgo de Inundación en la comunidad Valenciana (PATRICOVA) y no existir inconveniente por parte del organismo de cuenca. Aprobación del estudio que se considerará subsumida en la del instrumento de planeamiento que habilita la actuación (Plan Parcial).  
Debiendo constar en el acuerdo aprobatorio la obligatoriedad de ejecutar con cargo a la actuación las medidas correctoras previstas en el estudio de inundabilidad (acequias de reconducción de escorrentías aguas arriba del sector, disposición de dos compuertas en la acequia de L'Illa y recálculo de la misma para su funcionamiento bidireccional). También deberá incorporar la siguiente condición establecida en el informe de la confederación hidrográfica del Júcar:  
En cuanto a la actuación urbanística afecte al dominio público hidráulico y/o zona de policía, deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente (Texto refundido de la Ley de aguas y disposiciones que la desarrollen)..  
De acuerdo al procedimiento previsto en la legislación de impacto ambiental, se efectuó consulta a los siguientes organismos:  
. Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad. Dirección General de Gestión del Medio Natural. Conselleria de Territorio y Vivienda.  
. Servicio de Planificación y Ordenación Sostenible del Medio. Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial. Conselleria de Territorio y Vivienda.  
. Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
. Área Residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Informes sectoriales  
Informes del Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad:  
El informe emitido en fecha 16 de noviembre de 2004 por el Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad, indica que como especie de fauna catalogada (Decreto 32/2004) sólo cabe mencionar la posible presencia de galápago europeo en la zona del Estanyol, amparada por su inclusión en el Catálogo de Zonas Húmedas. Como especie de flora de especial relevancia para la conservación, debe citarse Silene cambessedessii, especie que aparece únicamente en las islas Pitiusas y en este tramo de la costa de Castellón. Para su protección ya se declaró una microrreserva en el litoral del término de Moncófar, ya contemplada en el planeamiento. La presencia de esta especie en otras zonas del litoral debe ser investigada, para lo que ya se han dado las oportunas instrucciones a los técnicos de conservación de flora en Castellón.  
Posteriormente desde ese mismo Servicio el 26 de noviembre de 2004 se remite el .Informe sobre el Planeamiento Urbanístico de Moncofa en relación con los hábitats representados en las áreas litorales próximas a la desembocadura del Belcaire., haciendo referencia a áreas situadas fuera del sector Bobalar en el frente litoral por delante del sector Belcaire sur.  
Plantea la idoneidad de conservar la zona 4, como ampliación de la zona 3 que, por su condición de DPMT, no será transformada. Indicando que la decisión de conservar la zona debe ser valorada en función de las actuaciones previstas en el entorno circundante. No tendrá sentido intentar conservar estas comunidades vegetales en un entorno completamente transformado.  
Informe del área de Residuos de la Dirección General de Calidad Ambiental.  
El día 3 de diciembre de 2004, se recibe informe del Área de Residuos cuyo contenido es el siguiente:  
1. .El citado Plan Zonal, aprobado por Orden del conseller de Medi Ambient de 18-01-2002 establece que, para el área de Gestión 2, a la que pertenece el municipio de Moncofa, una población equivalente de cerca de 210.000 hab, para lo que se dimensiona la capacidad de las instalaciones de valorización y eliminación de residuos urbanos en 120.000 Tn/año.  
2. Las bases técnicas del concurso de proyectos de gestión aprobados por el Consorcio del Área de Gestión 2 en fecha 16/07/2004 contemplan una capacidad de tratamiento de residuos urbanos de 120.000 Tn/año, incrementada en un 25% más (esto es, hasta 150.000 Tn/año) en régimen continuo, consecuencia de incrementos poblacionales de las tasas de generación de residuos.  
3. Por tanto, dado que el previsible incremento de población de Moncofa es de 45.000 hab, algo inferior al 25% del total del área de gestión 2 (52.500 hab), no habría inconveniente en admitir los residuos urbanos derivados de este crecimiento urbanístico de Moncofa, aunque debe dejarse constancia de que las instalaciones se situarían prácticamente al 100% de su capacidad máxima..  
Informe del Área de Planificación y Ordenación del Territorio  
Se indica que no se hace ninguna consideración al respecto ya que entienden que los efectos ambientales que puedan derivarse de las mencionadas modificaciones deberán evaluarse dentro del correspondiente estudio de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
El proyecto tramitado deberá cumplir las legislaciones sectoriales por las que se regulan las afecciones que el mismo producirá y que se indican a continuación:  
. Zonas Húmedas: Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Gobierno Valenciano, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana. El Sector Belcaire Sur se encuentra incluido en la Cuenca de Afección de la Marjal y Estanys de Almenara, como Zona 4.A.  
. Los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
. El nivel de ruido admisible estará conforme con el modelo de Ordenanza Municipal sobre la Prevención de la Contaminación Acústica (Protección contra Ruidos y Vibraciones) elaborado al efecto conjuntamente por la Conselleria de Medio Ambiente y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
. La vía pecuaria Colada del Camino de Cabra que formaría parte de la red primaria de reserva de suelo de dotación pública.  
Consideraciones ambientales  
Los principales impactos ambientales que se derivan de la ejecución y funcionamiento del sector se derivan de:  
Afecciones a fauna y flora: Teniendo en cuenta los informes emitidos por el Servicio de Gestión y Conservación de la Biodiversidad anteriormente expuestos, se considera necesario estudiar con detalle en las épocas idóneas la posible presencia de determinadas especies de fauna de interés para la conservación.   
A la vista de los resultados, se deberán adoptar todas aquéllas medidas y modificaciones que resulten necesarias en su caso.  
En relación con la flora de acuerdo con el estudio la actuación urbanística afecta exclusivamente a cultivos de cítricos y huerta y vegetación nitrófila y arvense asociada a ellos. Respecto a la vegetación de primera línea de costa la actuación no la afectaría directamente, aunque el desarrollo urbanístico podría repercutir indirectamente y en este sentido respecto a la misma se estará a lo que se establezca por el Servicio de Gestión y Conservación de la Biodiversidad según lo establecido en la Declaración de Impacto Ambiental del sector Belcaire sur.  
En el mismo sentido previamente a la construcción del paseo marítimo se deberían efectuar estudios de detalle en la franja costera para determinar si son necesarias medidas preventivas y correctoras o modificaciones de lo proyectado.  
Riesgo de inundación: Según el PATRICOVA, el sector objeto del proyecto se encuentra afectado por un riesgo de inundación de nivel 3. El Estudio de impacto ambiental establece una serie de recomendaciones para disminuir el riesgo de inundación del sector sur del sector a falta de estudios de mayor detalle. En el informe del Servicio de Ordenación Territorial se informa que el estudio de inundabilidad realizado sobre el sector concluye que la zona de estudio no tiene riesgo de inundación y establece una serie de medidas correctoras respecto a la mejora general del drenaje de la zona.  
Gestión de residuos sólidos: la generación de residuos puede ocasionar, si la gestión no es adecuada, impactos paisajísticos, sobre el suelo, acuíferos, etc y aun siéndolo requieren de infraestructuras que generan un impacto territorial allí donde se implanten. Se producirá como consecuencia del desarrollo del sector un incremento considerable en la producción de residuos sólidos urbanos, inertes, etc.. Habiéndose indicado por parte del Ayuntamiento que se hace cargo de su gestión hasta que se implanten las instalaciones previstas en el Plan Zonal de Residuos.  
Suministro de agua potable: el desarrollo urbanístico proyectado supone un consumo del recurso agua de 2.153 m³/día del que actualmente no dispone el Ayuntamiento de Moncofa, por lo que resulta necesaria la ejecución de una nueva planta potabilizadora de agua por ósmosis inversa, que se abastecerá de los caudales de agua de riego correspondiente a la superficie del sector, así como aumento de la concesión de caudales a extraer, previa autorización por la Confederación Hidrográfica tanto para el cambio de uso como para el incremento de la concesión. No obstante, en el informe de FACSA del día 24 de noviembre de 2004, se indica que se estima que con los caudales actuales se dispondrá de caudal suficiente para el suministro de los sectores de Belcaire Sur, Belcaire Norte y Bobalar.  
Hay que indicar, asimismo, que la ejecución del proyecto de la planta potabilizadora se encuentra vinculado a la viabilidad del vertido de la salmuera generada en el proceso a través de la conexión a un salmueroducto que prevé la ejecución de un emisario submarino frente a la desembocadura del río Belcaire. La principal problemática que presenta la ejecución del mismo es que el frente litoral de Moncófar está incluido en la LIC de Algueros de Burriana-Nules-Moncófar, que se extiende aproximadamente hasta 3.000 m mar adentro. de la línea de costa. El proyecto de emisario se encuentra actualmente en fase de evaluación de impacto ambiental y tramitación de autorización de vertido.  
La repercusión ambiental del desarrollo urbanístico tiene como consecuencia el aumento del consumo de los recursos hídricos y su repercusión En el acuífero afectado, además de las incidencias ambientales derivadas de la ejecución de las infraestructuras precitadas. La planta potabilizadora se instalará sobre suelos agrícolas.  
Por ello se considera necesaria en la evaluación de la planta potabilizadora la acreditación mediante las autorizaciones de los órganos competentes (Confederación Hidrográfica del Júcar, etc) la disponibilidad del recurso, al igual que la acreditación de no afectar negativamente al acuífero de La Plana.  
Aguas residuales: Actualmente las instalaciones de depuración existentes en el municipio de Moncofa no son capaces de asumir el tratamiento del incremento de población previsto por la ejecución del sector. Por ello se prevé la ejecución de una nueva EDAR a cargo de los sectores urbanizables, con capacidad de tratamiento para 108.330 habitantes-equivalentes, con un volumen de tratamiento en temporada alta de 20.000 m³/dia y tratamiento terciario para 5.800 m³/dia con destino a agua de riego (indica con destino a campo de golf y zonas verdes).  
El vertido del agua residual depurada se tiene previsto realizarlo al río Belcaire a la cota de 13 m.s.n.m., a 300 m. de la desembocadura.  
Las instalaciones previstas tendrán que ser evaluadas en su correspondiente procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Las aguas residuales que se generen por la ejecución del sector pueden tener efectos ambientales adversos en caso de no gestionarse adecuadamente, estimándose que deben adoptarse medidas preventivas y correctoras adicionales a las ya previstas con este fin. Siendo que el Ayuntamiento de Moncofa no dispone actualmente de Ordenanzas de vertido al alcantarillado ajustadas al Modelo de Ordenanza de Vertido al Alcantarillado Municipal elaborado por la Entidad de Saneamiento y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias, se deberá incorporar a la normativa del sector las exigencias derivadas de la misma.  
Excavación y terraplenados: Comprende las operaciones de extracción, acopio, terraplenado y movimiento de tierras En el propio Estudio de Impacto Ambiental se indica que esta acción afectará al total de la superficie del sector y que el volumen de tierra a mover será muy importante dado el condicionante de inundabilidad en la zona, lo que obliga a elevar toda la superficie afectada (a excepción de la zona de servidumbre de costas y del Belcaire) hasta la cota de la nueva mota de encauzamiento (4 metros). Sin embargo no se efectúa una estimación del volumen de tierra que resultará necesario aportar y los lugares de préstamo de donde se prevé la extracción de la misma.  
Las repercusiones ambientales de estas acciones son de carácter territorial ya que supone el consumo de tierras externas al sector, ya sea del propio municipio o fuera de él, además de la generación de polvo, ruidos, alteración del paisaje, etc.   
Cambio de uso del suelo: La actuación proyectada transformará un área dedicada prácticamente en su totalidad al cultivo de regadío (cítricos y huerta), provocando una pérdida de suelo con una capacidad agrológica elevada. En consecuencia, el suelo como recurso se verá seriamente afectado en una superficie aproximada de 27'1 hectáreas.  
En este sentido se ha solicitado informe a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, entre otros aspectos, por si la zona agrícola incluida en el sector hubiera sido objeto de alguna subvención y en su caso los condicionamientos que de ello se derivaran.  
Acciones derivadas del proceso urbanizador: Las incidencias ambientales del modelo de edificación intensiva se derivan del incremento del número de viviendas y por lo tanto repercuten en una mayor presión de población en el suelo referido, con las consecuencias derivadas de aumento de consumo de recursos, aumento en la generación de residuos tanto líquidos como sólidos, aumento de tráfico rodado, mayor consumo de energía, etc.  
El aumento de edificabilidad que se proyecta para este sector (0'9 m²t/m²s) con relación a otros sectores con edificabilidad de 0'6 m² t/m²s, repercute por lo tanto además en un incremento en altura de las edificaciones y alteración del paisaje en una cuenca visual amplia.  
Se considera necesario en consecuencia justificar el cumplimiento del artículo 62.1 de la LRAU en el que se indica que todo suelo urbanizable tendrá un aprovechamiento tipo similar o un valor urbanístico semejante a los otros sectores, por las repercusiones ambientales anteriormente citadas que supone el aumento en la edificabilidad en este sector.  
Zona húmeda: El sector Bobalar quedará a una distancia aproximada de 140 m. de la zona húmeda y L.I.C. Marjal y Estanys de Almenara existiendo en esa franja ya algunas edificaciones. Parte del sector quedará dentro de la cuenca de afección de la referida zona húmeda. En el estudio se indica respecto a la repercusión sobre la misma que la existencia del umbral del camí de les Monges y el recrecimiento de este vial y la pendiente de la urbanización prevista hacia la acequia de la Hilla hace poco probable que la escorrentía superficial de este sector alcance la zona húmeda situada al sur y que introduzca contaminantes.  
En el estudio de inundabilidad reflejado en el informe del Servicio de Ordenación Territorial se reflejan medidas correctoras para la mejora general del drenaje de la zona.  
Respecto a la proximidad al límite de la zona húmeda se considera necesario establecer una zona de amortiguación de impactos para las actuaciones que se proponen actualmente, de manera que se reduzca la presión que se ejercería sobre la misma.  
El estudio prevé medidas correctoras para minimizar el impacto sobre la zona húmeda próxima.  
Se estima necesario que se adopten medidas preventivas respecto a las aguas pluviales que pudieran ir a la zona húmeda procedentes del sector.  
Respecto a la posibilidad de que en el sector se ubiquen estaciones de servicio o instalaciones que almacene sustancias o residuos peligrosos no se estima conveniente.  
El estudio de impacto ambiental contempla medidas preventivas y correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/90).  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de .Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector Bobalar. alternativa segunda de las Normas Urbanísticas del término municipal de Moncofa (Castellón), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental llevándose a cabo las medidas correctoras contenidas en éste y en su Programa de Vigilancia Ambiental, todo ello siempre y cuando no entren en contradicción con los condicionantes de obligado cumplimiento establecidos en el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Como condicionantes adicionales a cumplir para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad, se establecen los siguientes:  
1. Respecto a la preservación de los valores naturales de fauna de interés para la conservación, deberán realizarse estudios de detalle por personal cualificado con la supervisión y aprobación del Servicio de Gestión y Conservación de la Biodiversidad con el fin de determinar los siguientes puntos:  
1.1: La presencia de galápago europeo (Emys orbicularis) en las actuaciones sobre las acequias del sector.  
1.2. Establecimiento, en su caso, de medidas y modificaciones resultado de los estudios, debiendo la ejecución de las mismas disponer de informe favorable del Servicio de Gestión y Conservación de la Biodiversidad.  
Respecto a la construcción del paseo marítimo se efectuarán previamente estudios detallados respecto a la vegetación y flora de la franja costera, presencia de Silene cambessedessii y diferentes especies de Limonium que aproximarían las comunidades vegetales a las estepas salinas mediterráneas, con iguales condiciones respecto a la fauna, y además se obtendrá informe favorable de la Dirección General de Costas para la ejecución del paseo conforme a lo establecido en los artículos 112 y 117 de la Ley 22/88 de Costas.  
2. Cumplimiento de las condiciones y observaciones indicadas en el informe del Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria reflejados en la presente Declaración.  
3. Se creará una zona de amortiguación de impactos en el límite sur de la actuación próximo al límite de la zona húmeda .Marjal y Estanys de almenara., concentrando las zonas verdes en esa zona, así como las zonas libres de edificación. La zona de amortiguación, teniendo en cuenta estas condiciones abarcará la mayor superficie posible de la cuenca de afección de la zona húmeda.  
Se deberá evitar efectuar cualquier proceso de contaminación que afecte especialmente a la zona húmeda Marjal y Estanys de Almenara y a su cuenca de afección. En este sentido las aguas pluviales y de drenaje procedentes del sector si se dirigen hacia la referida zona húmeda deberán recibir un tratamiento que evite la introducción de contaminantes en la misma.  
En la cuenca de afección de la referida zona húmeda no se ubicarán estaciones de servicio ni instalaciones de almacenamiento de sustancias o residuos peligrosos.  
4. Respecto a la gestión de los residuos sólidos, el Ayuntamiento deberá hacerse cargo de su gestión cumpliendo el Plan Zonal de residuos, la ley 10/1998 de 21 de abril de residuos de la Comunidad Valenciana, el Real Decreto 1481/2001 de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero y la Ley 10/2000 de residuos de la Comunidad Valenciana.  
5. Respecto al suministro de agua potable, antes del inicio de las obras de urbanización, se deberá obtener de la Confederación Hidrográfica del Júcar la concesión del volumen de agua necesario, autorización del cambio de uso del agua que actualmente se destina al riego para el abastecimiento de la población prevista en el suelo residencial propuesto en el proyecto, así como cualquier incremento de la concesión en su caso. Asimismo se deberá informar sobre los caudales a extraer de los pozos, la legalidad de los mismos y trazado de las conducciones para la traída de aguas en el caso de ser necesaria su construcción.  
Igualmente, el proyecto de la planta potabilizadora por ósmosis inversa deberá disponer de las autorizaciones preceptivas del Organismo de Cuenca de acuerdo con el Real Decreto 28 de julio 1995 por el que se regula las instalaciones de desalación de agua marina o salobre. Estando vinculada la ejecución del proyecto a la correcta eliminación de la salmuera prevista en el proyecto de emisario submarino, mediante las autorizaciones correspondientes de autorización de vertido y previa Declaración de Impacto Ambiental favorable del mismo.  
6. Paralelamente a la ejecución del sector se efectuarán las infraestructuras previstas en materia de depuración de las aguas residuales correspondientes a dicho sector, de forma que se garantice el pleno funcionamiento de las instalaciones en el momento del inicio de la ocupación del mismo. Las infraestructuras se realizarán con cargo al sector según lo establecido en la Modificación del concierto previo. La gestión de las instalaciones de depuración de aguas residuales previstas para los nuevos sectores urbanizables se realizará por una entidad gestora que garantice el correcto funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.  
Para el correcto funcionamiento del sistema de saneamiento se construirá, para dar servicio a los usos previstos, una red separativa de pluviales y residuales.  
Se deberá obtener autorización de vertido de las aguas residuales y pluviales por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
7. Se ajustarán las condiciones de vertido al alcantarillado al Modelo de Ordenanza de vertido a la red de alcantarillado municipal elaborado por la Entidad de Saneamiento y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
8. El material necesario para el terraplenado del sector para el aumento de la cota de urbanización deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
9. Respecto a las posibles afecciones a los elementos integrantes del patrimonio histórico-artístico, se deberá dar cumplimiento al informe emitido por la Conselleria de Cultura anteriormente expuesto. En todo caso se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
10. Respecto a la afección a la vía pecuaria Colada del Camino de Cabra se cumplirá lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, así como lo indicado en el informe de vías pecuarias de la Dirección Territorial de Castellón de esta Conselleria y reflejado en esta Declaración.   
11. Con carácter anual, y como complemento al Programa de Vigilancia Ambiental, el Ayuntamiento realizará un informe, que se remitirá el último mes del año, a esta Dirección General y que contemple los siguientes aspectos:  
. A) Volumen y destino final de los residuos sólidos generados en el municipio a lo largo del año.  
B) Volumen y procedencia de los recursos hídricos consumidos por el municipio a lo largo del año.  
C) Capacidad de depuración de la E.D.A.R en relación con el aumento de la población, volumen tratado, y calidad y destino final del efluente.  
12. Todos aquéllos proyectos vinculados al desarrollo del sector que se encuentren incluidos en los supuestos contemplados en la legislación de impacto ambiental deberán someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental..  
Valencia, a 9 de marzo de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML