Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4922, del 12-01-2005 (2005/96)

ORDRE de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant d'aquesta Conselleria.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2005/01/03/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4922

Data del DOGV
:   12-01-2005

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2005/96

CVE


Data del document
:   03-01-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [procediment administratiu](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

ORDRE de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'han de tramitar davant d'aquesta Conselleria. [2005/96]
  
Els articles 6 a 13 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, estableixen totes aquelles determinacions que han d'incloure's en els estudis d'impacte ambiental, distribuïdes en set agrupacions que pretenen abraçar la totalitat del seu contingut.
  
No obstant això, l'experiència acumulada en la tramitació dels procediments d'avaluació d'impacte ambiental aconsella establir una descripció més precisa dels documents en què ha de plasmar-se la informació requerida pel Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.
  
Per això, l'objecte de la present ordre no és un altre que establir, de la manera més detallada possible, i respectant en tot cas el contingut mínim establit en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, una relació d'aquells documents que es consideren imprescindibles per a admetre a tràmit qualsevol estudi d'impacte ambiental, amb l'objectiu d'agilitzar la tramitació dels expedients sotmesos al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.
  
Per raó d'això, a proposta de la Subsecretaria de la Conselleria de Territori i Habitatge, i de conformitat amb el que estableix la Disposició final primera del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, després de seguir les vies procedimentals previstes en l'article 49.bis de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià, i en exercici de les facultats atribuïdes per l'article 35.c) del citat text legal,
  
ORDENE
  
Article 1
  
Els estudis d'impacte ambiental que es presenten en la conselleria competent en medi ambient, en els procediments administratius d'avaluació d'impacte ambiental relatius a les activitats que es relacionen en l'annex de la present ordre, han de contindre necessàriament, degudament relacionats, els documents que s'especifiquen en el citat annex, amb independència d'aquella altra documentació que, si és el cas, siga exigida per la legislació sectorial vigent.
  
En tot cas, han de presentar còpia en paper i en suport informàtic CD.
  
Article 2
  
Si per la conselleria competent en medi ambient es comprova que els estudis d'impacte ambiental presentats per a la seua avaluació no recullen la documentació assenyalada en l'article anterior, es requerirà l'autoritat amb competència substantiva a la qual es refereix l'article 2.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, a fi que s'esmenen en els termes i amb els efectes previstos en la legislació reguladora del procediment administratiu comú.
  
Article 3
  
El que disposa la present ordre serà d'aplicació als procediments d'avaluació d'impacte ambiental que s'inicien amb posterioritat a l'entrada en vigor.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
La present ordre entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 3 de gener de 2005
  
El conseller de Territori i Habitatge,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX
  
ÍNDEX DELS DOCUMENTS COMPRESOS EN L'ANNEX
  
A. CONTINGUT MÍNIM DELS ESTUDIS D'IMPACTE
  
A.1. Continguts mínims dels estudis d'impacte ambiental de les activitats extractives
  
A.2. Continguts mínims dels estudis d'impacte ambiental de les activitats ramaderes
  
A.3. Continguts mínims dels estudis d'impacte ambiental de projectes d'infraestructures lineals
  
A.4. Continguts mínims dels estudis d'impacte ambiental dels projectes de línies elèctriques
  
A.5. Contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental dels instruments d'ordenació del territori
  
B. REQUERIMENTS CARTOGRÀFICS EN ESTUDIS D'IMPACTE AMBIENTAL
  
A.1. CONTINGUTS MÍNIMS DELS ESTUDIS D'IMPACTE AMBIENTAL DE LES ACTIVITATS EXTRACTIVES
  
L'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure, degudament allistada, la documentació següent:
  
1. Descripció de l'actuació projectada i de les accions derivades.
  
2. Examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada.
  
3. Inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques ambientals claus
  
4. Identificació i valoració d'impactes, tant en la solució proposada com en les alternatives a aquesta, que haurà d'incorporar:
  
- l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.
  
- l'informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum de l'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'art. 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.
  
5. Establiment de mesures protectores i correctores.
  
6. Programa de vigilància ambiental, que inclourà el compromís de presentació de l'informe anual sobre el compliment d'aquest.
  
7. Document de síntesi.
  
8. Cartografia i documentació complementària.
  
Aquesta documentació s'haurà d'elaborar d'acord amb les següents directrius
  
1. Descripció de l'actuació projectada i les seues accions derivades
  
Haurà de constar de:
  
- Ubicació i accessos.
  
- Objecte concret de l'aprofitament miner.
  
- Característiques geològiques del jaciment.
  
- Mètode d'explotació.
  
- Previsió i justificació de la producció d'estèril.
  
- Accessos previstos.
  
- Serveis i instal·lacions complementàries al projecte, etc.
  
Ha de tindre's en compte que algunes de les actuacions complementàries (obertura de camins, conduccions per canonada, línies elèctriques, etc.) poden estar sotmeses, per si mateixes, a la Llei d'impacte ambiental, per la qual cosa resultarà més convenient i eficaç abordar-les conjuntament en un mateix estudi d'impacte ambiental, en compte d'haver de realitzar tramitacions distintes.
  
2. Examen d'alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada
  
Tenint en compte que, a més dels condicionants tècnics i econòmics, l'elecció haurà de considerar els valors naturals de la zona i haurà de tendir a minimitzar els possibles impactes ambientals, es preveu que les tasques de restauració de l'àrea han de permetre una adequada integració paisatgística posterior a aquesta en el seu entorn natural.
  
Les principals garanties per a justificar una bona elecció de l'emplaçament d'una pedrera o explotació minera són un correcte emplaçament de l'activitat (sobretot considerant les seues possibilitats de restauració fàcil i eficaç) i un adequat disseny de la restauració.
  
3. Inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques o ambientals claus
  
3.1. Descripció del medi natural
  
Referit a la zona d'afecció, a l'entorn de l'activitat minera i als seus elements secundaris (accessos, instal·lacions complementàries, etc.).
  
Identificació, cens, inventari, quantificació i, si és el cas, cartografia i interaccions ecològiques clau, de cada una de les variables i aspectes que permeten definir la configuració del medi natural: geologia, hidrologia superficial i subterrània, climatologia, sòls, coberta vegetal, flora i fauna, geomorfologia, paisatge, presència de coves i avencs, riscos naturals, etc.
  
Valoració ambiental de l'àrea i definició del grau d'interés per a la conservació.
  
Han d'evitar-se els estudis que aborden aquestes variables amb un tractament molt general o a una escala regional i que a penes concreten quines són les característiques pròpies i particulars de l'àrea afectada pel projecte o les refereixen d'una manera supèrflua.
  
3.2. Definició del medi socioeconòmic i cultural
  
Amb incidència sobre els elements que componen el patrimoni historicoartístic, etnològic i arqueològic, com també la relació i la distribució dels usos i aprofitaments existents a la zona, tant miners com d'una altra índole, propietat dels terrenys, qualificacions urbanístiques, plans o altres figures de protecció, infraestructures, instal·lacions, i, si és el cas, altres règims jurídics especials aplicables a la zona.
  
L'estudi de la possible afecció al patrimoni històric i cultural ha de ser redactat i acompanyat de l'informe que exigeix la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, la qual estableix en el seu article 11 taxativament: ?Els estudis d'impacte ambiental relatius a tota classe de projectes, públics o privats, que puguen afectar béns immobles de valor cultural han d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. Aquest informe vincularà l'òrgan que haja de realitzar la declaració d'impacte ambiental?.
  
Així mateix, ha d'observar-se que aquest patrimoni està constituït, entre altres, pels béns de valor històric, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic i científic que siguen especialment representatius de la història i la cultura valenciana (article 1 de la citada llei).
  
4. Identificació i valoració d'impactes, tant en la solució proposada com en les seues alternatives
  
S'inclourà la identificació i la valoració dels efectes previsibles de totes les actuacions projectades sobre els aspectes ambientals i antròpics indicats en l'apartat 3, han d'adoptar necessàriament:
  
- l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.
  
- l'informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum de l'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'art. 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.
  
La identificació dels impactes ambientals derivarà, necessàriament, de les interaccions entre les accions derivades de l'actuació (desmunts i eliminació de sòls i vegetació, extracció de materials, sorolls, pols, vibracions, recollides, abocaments, augment de trànsit, etc.) i les característiques específiques dels aspectes ambientals afectats en cada cas concret.
  
En tot cas regirà el que disposa l'article 10 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
5. Establiment de mesures protectores i correctores
  
5.1. Programes i projecte de sostenibilitat per a la restauració paisatgística
  
Es detallaran i justificaran les mesures previstes per a reduir, eliminar o compensar els efectes ambientals negatius, com també les possibles alternatives existents a les condicions inicialment previstes en l'actuació. Es procedirà a una descripció detallada dels treballs que s'han de desenvolupar sobre cadascun dels següents aspectes:
  
a) Mesures de protecció ambiental, que s'han d'executar abans o durant el període d'activitat de l'explotació, i que tendeixen a reduir o eliminar impactes produïts per pols, sorolls, vibracions, visibilitat, processos d'erosió i de sedimentació, etc.
  
b) Restauració geomorfològica de l'àrea afectada per l'actuació minera. Restitució d'una topografia naturalitzada que elimine en la mesura que es puga les formes excessivament geomètriques i conferisca als vessants un pendent i modelatge adequats per a recuperar un aspecte fisiogràfic concordant amb el del seu entorn natural.
  
c) Aportació de sòls i suport terrigen adequats per a albergar una coberta vegetal concordant amb la potencialitat natural i usos actuals de la zona. Adopció de mesures per a evitar l'erosió dels sòls.
  
d) Repoblació per mitjà de plançons d'espècies vegetals arbustives i arbòries conseqüents amb l'inventari botànic i la potencialitat de la zona. Sembra d'herbàcies en totes aquelles superfícies que s'estime convenient a fi de frenar els processos erosius, evitar la proliferació de pols i augmentar l'estabilitat dels sòls. Potenciació del desenvolupament dels exemplars implantats, aplicació dels regs necessaris i reposició de marres, fins que s'aconseguisca l'adaptació i l'adequat desenvolupament vegetatiu de totes les espècies introduïdes.
  
La densitat i la distribució de la coberta vegetal haurà d'adaptar-se a les característiques de l'entorn, llevat que aquest es trobe en una fase de degradació o recuperació postincendi. La proposta intencionada de deixar àrees nues, desproveïdes de sòls i vegetació, només pot justificar-se per la presència d'afloraments d'interés geològic o per la concordança amb altres rocams naturals presents a la zona, encara que en aquest cas serà necessària l'aplicació de tècniques especials de tractament de la roca (micromodelatges i envelliment artificial d'aquesta).
  
e) La descripció del programa d'explotació haurà de realitzar-se tenint en compte la possibilitat de restaurar per fases l'àrea afectada, de manera que es puguen compatibilitzar i simultaniejar tasques d'extracció i de restauració, a fi de reduir la magnitud espacial i temporal dels impactes. Ha de justificar-se la procedència dels sòls i suports edàfics, com també la relació de les espècies vegetals seleccionades per a la restauració, les seues densitats, el seu port i la seua distribució dins de l'àrea que s'ha de tractar.
  
f) Quan l'objecte de la restauració no siga el de restituir en l'àrea la vegetació potencial o els aprofitaments tradicionals preexistents, hauran de justificar-se degudament els criteris que conduen a aqueixa proposta.
  
En el cas que es tracte d'un projecte de sostenibilitat de restauració paisatgística, la proposta de mesures de restauració i integració paisatgística, que s'inclouen en aquest apartat, ha d'incloure's en un document, denominat Programa per a la sostenibilitat de restauració paisatgística, segons el que preveu l'article 27 de la LOTPP. Aquest programa juntament amb el projecte són documents independents i annexos a l'estudi d'impacte ambiental, que han d'especificar tots aquells aspectes que s'enumeren en l'annex de l'Ordre i que posteriorment el desenvolupament de la LOTPP contindrà detalladament. Per a la realització com cal de les mesures previstes en els esmentats projectes i programes, es pot exigir el corresponent aval bancari.
  
5.2. Calendari d'execució i pressupost de la restauració
  
Que haurà de comprendre:
  
a) Moviments de terres, anivellació de plaça de pedrera, obres de desdoblament i rectificació de bancs; conformació final de talusos.
  
b) Aportació i distribució de sòls aptes per a la revegetació.
  
c) Obres previstes de correcció contra l'erosió (murs o esculleres de contenció, drenatges perimetrals, gabions, dissipadors d'energia, trampes de sediments, etc.)
  
d) Demolició d'instal·lacions i retirada de runes i materials.
  
e) Adquisició i plantació d'espècies vegetals, com també l'aplicació de les cures i regs necessaris per al seu adequat desenvolupament.
  
f) Pressupostos general i desglossat, i cost per hectàrea restaurada.
  
g) Accions complementàries al Pla de restauració, com poden ser el tractament de runams, el trasllat d'aquests a l'interior del buit extractiu, l'eliminació d'elements o situacions que suposen riscos evidents per a persones o béns, etc. com també possibles basses de fangs o preses de residus miners.
  
6. Programa de vigilància ambiental
  
Té per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de totes les mesures protectores i correctores que, arribat el moment, puga determinar la declaració d'impacte ambiental, comprovant l'eficàcia d'aquestes i, si és el cas, introduint les oportunes modificacions, prèvia consulta i conformitat de l'òrgan substantiu. Inclourà el manteniment i el control de les mesures de restauració desenvolupades en l'àrea i el seu entorn, a fi de garantir la seua eficàcia en la recuperació del paisatge, fins i tot durant un període de temps posterior al cessament de l'activitat, el qual mai haurà de ser inferior a dos anys.
  
El Programa de vigilància ambiental ha d'incloure el compromís de l'explotador de presentar puntualment davant de l'administració una memòria o informe anual que done compte: del desenvolupament i l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que puga produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.
  
Aquests informes s'hauran de presentar en el termini de dos mesos comptador des de l'acabament de l'exercici a què es referisquen.
  
7. Document de síntesi
  
S'editarà en un volum independent que no excedisca de 20 pàgines i el seu contingut ha d'estar redactat en termes assequibles a la comprensió general. Inclourà, de forma sumària, les conclusions relatives a la viabilitat de les accions proposades, a l'examen i elecció de les distintes alternatives i a la proposta de mesures protectores i correctores, com també el Programa de vigilància ambiental, i haurà d'incorporar una còpia dels informes vinculants a què s'al·ludeix en el punt 4 del present annex.
  
De conformitat amb el que estableix l'article 15 del Decret 162/1990 del Consell de la Generalitat Valenciana, tots els estudis d'impacte ambiental han d'anar subscrits per l'autor o, si és el cas, pel coordinador de l'equip redactor, els membres del qual també hauran d'aparéixer relacionats.
  
8. Cartografia i documentació complementària
  
- Plànols d'ubicació i si és el cas croquis d'accés, i particularment, s'ha d'incloure la ubicació de l'explotació en un mapa topogràfic general (escala 1:50.000 o pròxima), el corresponent parcel·lari i un plànol topogràfic detallat (escala 1:10.000 o pròxima) que incloga la delimitació precisa de tot el contorn de l'explotació.
  
- Plànol de detall (escala 1: 1.000 o pròxima) de l'estat actual de l'explotació i el seu entorn immediat, amb corbes de nivell, indicació dels límits de les actuacions previstes, possibles àrees de servei o de tractament del mineral, abocadors i abassegadors temporals, com també qualsevol altre element de referència (edificacions, pous, fonts, conduccions, mollons, etc.)
  
- Plànol de la restauració, a la mateixa escala que l'anterior.
  
- Perfils representatius de la zona afectada realitzats a la mateixa escala i mantenint la mateixa proporcionalitat horitzontal-vertical. Han de mostrar la forma original del terreny, la de l'estat definitiu després de l'execució de les tasques de restauració i, si s'estima convenient, també la forma de l'estat intermedi corresponent al final de l'extracció. Aquestes formes poden estar representades en un mateix perfil, a fi de facilitar la comprensió de l'abast de les tasques que s'han de realitzar.
  
- Fotografies representatives de l'àrea i el seu entorn, amb reflex de la conca visual existent des del lloc de l'explotació i de l'aspecte que aquesta presenta des dels terrenys confrontants.
  
- Qualsevol altre detall gràfic o document annex referit a aspectes o obres complementàries que puguen resultar adequats per a una millor comprensió de les mesures protectores o correctores que s'han d'adoptar, com és el cas de pantalles o barreres de vegetació, estudis de vibracions ?quan es presumisquen possibles afeccions a béns pròxims- o altres annexos de possible interés.
  
S'hauran d'incloure en el plec de prescripcions tècniques:
  
- Citació expressa de la normativa ambiental d'obligat compliment.
  
- Condicions tècniques de la realització de les mesures correctores.
  
A.2. CONTINGUTS MÍNIMS DELS ESTUDIS D'IMPACTE AMBIENTAL DE LES ACTIVITATS RAMADERES
  
L'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure, degudament allistada, la documentació següent:
  
1. Descripció de l'actuació projectada i les accions derivades.
  
2. Examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada.
  
3. Inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques ambientals claus.
  
4. Identificació i valoració d'impactes, tant en la solució proposada com en les alternatives que incorporarà:
  
- l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.
  
- l'informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum de l'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'art. 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge
  
5. Establiment de mesures protectores i correctores.
  
6. Programa de vigilància ambiental, que inclourà el compromís de presentació de l'informe anual sobre el compliment d'aquest.
  
7. Document de síntesi.
  
8. Cartografia i documentació complementària.
  
Aquesta documentació s'elaborarà d'acord amb les directrius següents:
  
1. Descripció de l'actuació i les seues accions derivades
  
Haura de constar:
  
- Localització, amb plànol a escala 1:25.000 i 1:10.000 o semblant, que permeta la seua correcta localització tant en la província com respecte del municipi. A més s'informarà de la distància al nucli urbà, com també a explotacions de semblant naturalesa.
  
- Descripció de l'actuació, que serà el més esquemàtica possible, enfocada als aspectes més rellevants des del punt de vista ambiental. Aquests aspectes se centraran sobretot en la descripció del procés productiu, quantitat de residus generats, tractament, destinació final d'aquests. Destinació dels cadàvers.
  
- Relació de totes les accions inherents a l'actuació de què es tracte, susceptibles de produir un impacte sobre el medi ambient, per mitjà d'un examen detallat tant de la fase de la seua realització com del seu funcionament. S'aprofundirà sobretot en totes aquelles accions que puguen causar olors, contaminació d'aigües superficials o subterrànies, contaminació de sòls, contaminació atmosfèrica, impactes visuals negatius, sorolls, risc de transmissió de malalties, etc.
  
- Descripció, si és el cas, dels materials que s'han d'utilitzar, moviment de terra que s'ha de realitzar, sòl que s'ha d'ocupar i altres recursos naturals l'eliminació o afectació dels quals es considere necessària per a l'execució de l'actuació. Respecte dels materials es descriuran els utilitzats per a impermeabilitzar fosses de contenció de dejeccions, femer i fossa de cadàvers, com també les seues característiques constructives i dimensionat segons la capacitat de l'explotació.
  
- Descripció, si és el cas, dels tipus, quantitats i composició dels residus, abocaments, emissions o qualsevol altre element derivat de l'actuació, tant siguen de tipus temporal, durant la seua realització, o permanents, quan ja estiga realitzada, amb menció expressa als sistemes de recollida, tractament o eliminació o deposició d'aquests, com també dels possibles sorolls, vibracions, olors, emissions de partícules, etc. que puguen produir-se.
  
- En el cas de porcí, es presentarà mètode de tractament de purins, s'adjuntarà protocol i contracte d'admissió a planta de tractament legalment establida. Només en el cas que aquesta circumstància no puga incloure's, es considerarà el seu ús com a adob orgànic, i s'adjuntarà l'autorització firmada pels propietaris de les parcel·les on es deposite el purí una vegada tractat. En aquest cas, no s'acceptaran parcel·les que no s'exploten agrícolament, considerant que no s'escamparan en cap cas en les proximitats de barrancs, aqüífers, pous o semblants. A més el purí s'aplicarà considerant els nivells indicats en el Reial decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries; l'Ordre de 29 de març de 2000, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries; com també el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, o normativa vigent d'aplicació en la matèria..
  
2. Examen d'alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada
  
Justificació de la solució adoptada, tenint en compte que, a més dels condicionants tècnics i econòmics, l'elecció ha de considerar els valors naturals de la zona i ha de tendir a minimitzar els possibles impactes ambientals, es preveu una adequada integració paisatgística en el seu entorn natural.
  
3. Inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques i ambientals claus
  
3.1. Descripció del medi natural
  
Referit a la zona d'afecció i voltants de l'activitat ramadera i als elements secundaris (accessos, instal·lacions complementàries...).
  
Identificació, cens, inventari, quantificació i, si és el cas, cartografia de les interaccions ecològiques clau, i la justificació, de cadascuna de les variables i aspectes que permeten definir la configuració del medi natural: geologia, hidrologia superficial i subterrània, climatologia, sòls, coberta vegetal, flora i fauna, geomorfologia, paisatge, presència de coves i avencs, riscos naturals, etc.
  
Valoració ambiental de l'àrea i definició del grau d'interés per a la conservació.
  
Han d'evitar-se els estudis que aborden aquestes variables amb un tractament molt general o a una escala regional i que a penes concreten quines són les característiques pròpies i particulars de l'àrea afectada pel projecte o les refereixen d'una manera supèrflua.
  
3.2. Definició del medi socioeconòmic i cultural
  
Amb incidència sobre els elements que componen el patrimoni historicoartístic, etnològic i arqueològic, com també la llista i la distribució dels usos i aprofitaments existents en la zona, propietat dels terrenys, qualificacions urbanístiques, plans o altres figures de protecció, infraestructures, instal·lacions, i, si és el cas, altres règims jurídics especials aplicables a la zona.
  
L'estudi de la possible afecció al patrimoni històric i cultural ha de ser redactat i acompanyat de l'informe que exigeix la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, la qual estableix en l'article 11 taxativament:
  
...»Els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, públics o privats, que puguen afectar béns immobles de valor cultural hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. Aquest informe vincularà l'òrgan que haja de realitzar la declaració d'impacte ambiental».
  
Així mateix, ha d'observar-se que aquest patrimoni està constituït, entre altres, pels béns de valor històric, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic i científic que siguen especialment representatius de la història i la cultura valenciana (article 1 de l'esmentada llei).
  
4. Identificació i valoració d'impactes, tant en la solució proposada com en les alternatives
  
Identificació i valoració dels efectes previsibles de totes les actuacions projectades sobre el medi ambient com a conseqüència de l'activitat, tant en fase de construcció com en fase de funcionament.
  
La identificació dels impactes ambientals derivarà, necessàriament, de les interaccions entre les accions derivades de l'actuació i les característiques específiques dels aspectes ambientals afectats en cada cas concret. S'inclourà la identificació i valoració dels efectes previsibles de totes les actuacions projectades sobre els aspectes ambientals i antròpics indicats en l'apartat 3, i s'hauran d'aportar, necessàriament:
  
- l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.
  
- l'informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum de l'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'art. 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.
  
En tot cas, caldrà ajustar-se al que disposa l'article 10 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
5. Establiment de mesures protectores i correctores
  
L'estudi d'impacte ambiental contindrà una proposta de mesures correctores dirigides a minimitzar els possibles efectes negatius de les accions de l'activitat, les quals es descriuran detalladament.
  
A més, ha de completar-se aquest apartat incloent la valoració del cost de l'establiment d'aquestes mesures correctores de manera que s'especifiquen les partides pressupostàries que han d'adoptar-se per a l'execució d'aquestes, la qual cosa no sols inclou els treballs de revegetació i integració paisatgística sinó, a més, i si cal, les mesures de prospecció i fins i tot intervenció arqueològica, l'execució d'apantallaments acústics, l'execució de passos de fauna, etc.
  
També haurà de recollir els costos de les mesures protectores i correctores i del programa de vigilància ambiental, adoptant les partides pressupostàries necessàries d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.
  
6. Programa de vigilància ambiental
  
Tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de totes les mesures protectores i correctores: les contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i les que, arribat el moment, puga determinar la declaració d'impacte ambiental, comprovant l'eficàcia d'aquestes i, si és el cas, introduint les oportunes modificacions, prèvia consulta i conformitat de l'òrgan substantiu.
  
El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de presentar puntualment l'explotador davant de l'administració una memòria o informe anual donant compte del desenvolupament i l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.
  
Aquests informes es presentaran en el termini de dos mesos, comptadors des de la finalització de l'exercici a què es referisquen.
  
Respecte als purins de porc, si és el cas, se'n proposarà l'anàlisi per a verificar l'eficàcia del tractament a què s'han de sotmetre previ a la seua aplicació en camp, perquè, en cas de manifestar-se resultats poc satisfactoris, es modifique el tractament.
  
7. Document de síntesi
  
S'editarà en un volum independent que no excedisca de 20 pàgines i el seu contingut ha d'estar redactat en termes assequibles a la comprensió general. Inclourà, de forma sumària, les conclusions relatives a la viabilitat de les accions proposades, a l'examen i elecció de les distintes alternatives i a la proposta de mesures protectores i correctores, com també el Programa de vigilància ambiental i haurà d'incorporar una còpia dels informes vinculants a què al·ludeix el punt 4 d'aquest annex.
  
De conformitat amb el que estableix l'article 15 del Decret 162/1990, del Consell de la Generalitat Valenciana, tots els estudis d'impacte ambiental han d'anar subscrits per l'autor o, si és el cas, pel coordinador de l'equip redactor, els membres dels quals també han d'aparéixer allistats.
  
8. Cartografia i documentació complementària
  
- Plànols d'ubicació i, si és el cas, croquis d'accés, i particularment, s'haurà d'incloure la ubicació de l'explotació en un mapa topogràfic general (escala 1:50.000 o pròxima), el corresponent parcel·lari i un plànol topogràfic detallat.
  
(escala 1:10.000 o pròxima) que incloga la delimitació precisa de tot el contorn de l'explotació.
  
- Plànol de detall (escala 1:1.000 o pròxima) de l'estat actual de l'explotació i el seu entorn immediat, com també qualsevol altre element de referència (edificacions, pous, fonts, conduccions, mollons, etc.)
  
- Qualsevol altre detall gràfic o document annex referit a aspectes o obres complementària que puguen resultar adequats per a una millor comprensió de les mesures protectores o correctores a adoptar, quan es presumisquen possibles afeccions a béns pròxims, o altres annexos de possible interés.
  
S'hauran d'incloure en el plec de prescripcions tècniques:
  
- Citació expressa de la normativa ambiental d'obligat compliment.
  
- Condicions tècniques de la realització de les mesures correctores.
  
A.3. CONTINGUTS MÍNIMS DELS ESTUDIS D'IMPACTE AMBIENTAL DE PROJECTES D'INFRAESTRUCTURES LINEALS
  
L'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure, degudament allistada, la documentació següent:
  
1. Descripció de l'actuació projectada i de les accions derivades.
  
2. Examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada.
  
3. Inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques o ambientals claus.
  
4. Identificació i valoració d'impactes, tant en la solució proposada com en les alternatives, que incorporarà l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.
  
5. Establiment de mesures protectores i correctores.
  
6. Programa de vigilància ambiental, que inclourà el compromís de presentació de l'informe anual sobre el compliment d'aquest.
  
7. Document de síntesi.
  
8. Cartografia i documentació complementària.
  
Aquesta documentació s'elaborarà d'acord amb les següents directrius
  
1. Descripció de l'actuació i les seues accions derivades
  
Haurà de constar de:
  
- Justificació de la necessitat d'aquesta, que es completarà amb una adequada descripció de les obres projectades de manera independent a la informació que respecte d'això es conté en el document tècnic del projecte d'obra.
  
- Memòria justificativa i descriptiva i una documentació gràfica formada per:
  
- Plànol de situació (E=1:50.000),
  
- Plànol d'emplaçament (E=1:25.000 o 1:10.000) i
  
- Plànols de planta general (a escala de major detall i sobre base topogràfica que no es limite a la franja de la plataforma de la infraestructura que es projecta sinó que aporte informació suficient sobre la morfologia i les característiques de l'entorn afectat).
  
- Plànol d'instal·lacions (E=1:10.000) on s'inclouen les instal·lacions existents i previstes i la seua adequació als corredors d'infraestructures i criteris previstos en l'article 23 de la LOTPP, ha d'aparéixer en aquest mateix plànol les afeccions que es deriven de la implantació d'aquestes instal·lacions segons la legislació vigent.
  
- La resta d'informació (plànols de perfils longitudinal i transversals, plànols de seccions tipus, etc. i annexos a la memòria com l'annex d'hidrologia i drenatge, etc.), hauran d'aportar-se en l'estudi d'impacte ambiental només en el cas que aquests no formen part del projecte tècnic corresponent.
  
- En la descripció de les accions derivades del projecte ha de fer-se especial insistència en què aquesta no ha de contindre una relació d'afeccions que amb caràcter general es deriven de l'execució dels projectes que ens ocupen i que habitualment es recullen ja en les guies metodòlogiques elaborades respecte d'això. Al contrari ha de particularitzar-se la descripció per al cas concret de l'obra projectada, per exemple:
  
a) Qualsevol projecte de carretera suposa afeccions derivades del moviment de terres, el que cal especificar són les afeccions concretes del projecte analitzat: volum de material destinat a abocador, volum necessari que s'ha d'extraure a pedreres o préstecs, altura de desmunts i terraplens que s'han d'executar, etc.
  
b) Tot projecte de carreteres o ferrocarrils produeix afeccions per impactes acústics derivats no sols de la fase de construcció sinó de la d'explotació de la infraestructura, per això no hi ha prou amb assenyalar aquesta possible afecció sinó que ha d'analitzar-se i descriure's la situació de l'entorn, existència d'àrees residencials, existència d'activitats sensibles com centres sanitaris, centres docents, etc. o bé existència de zones naturals amb fauna sensible a l'impacte acústic, nidificació de rapaces, o altres espècies protegides, etc.
  
2. Examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada
  
Justificació de la solució adoptada, tenint en compte que, a més dels condicionants tècnics i econòmics, l'elecció haurà de considerar els valors naturals de la zona i haurà de tendir a minimitzar els possibles impactes ambientals, i prevenir una adequada integració paisatgística en l'entorn natural.
  
Qualsevol projecte d'infraestructura pot ser objecte de distintes alternatives d'actuació per a la consecució dels objectius que persegueix el projecte; millores de traçats existents, noves vies de comunicació, variants de vies existents, etc. Difícil serà el cas en què no càpien alternatives ja que podran analitzar-se almenys lleugeres modificacions de la traça a fi de minimitzar afeccions; disminució de moviments de terra, no afecció a zones d'especial rellevància mediambiental (vegetació, arqueologia, etc.) o en tot cas i almenys podrà analitzar-se l'opció «0» que és la de no-execució d'actuació alguna.
  
3. Inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques o ambientals claus
  
3.1. Descripció del medi natural
  
Han d'identificar-se, empadronar-se, inventariar-se, quantificar-se i si és el cas cartografiar-se, tots els aspectes ambientals definits en l'article 6 del Reglament d'impacte ambiental, a saber: fauna, flora, vegetació, gea, sòl, aigua, aire, clima, paisatge, estructura i funció dels ecosistemes presents en l'àrea previsiblement afectada. De la mateixa manera s'identificaran les incidències sobre el patrimoni històric, artístic i arqueològic, les relacions socials i condicions d'assossec públic, com també qualsevol altra incidència ambiental que puga derivar-se'n. En particular i per als projectes d'infraestructures han d'identificar-se a més:
  
- Els camins ramaders classificats existents, els punts en què aquests es veuen afectats i les característiques d'aquests (traçat, amplària, interés per a la seua recuperació com a corredor ecològic, etc.)
  
- Els riscos naturals que es presenten a l'àrea d'actuació: erosió, avinguda i inundació, incendi, risc sísmic, de subsidència, col·lapse, despreniment, lliscament, contaminació d'aqüífers, etc.
  
3.2. Definició del medi socieconòmic i cultural
  
Amb incidència sobre els elements que componen el patrimoni historicoartístic, etnològic i arqueològic, com també la llista i distribució dels usos i aprofitaments existents en la zona, propietat dels terrenys, qualificacions urbanístiques, plans o altres figures de protecció, infraestructures, instal·lacions, i, si és el cas, altres règims jurídics especials aplicables a la zona.
  
L'estudi de la possible afecció al patrimoni històric i cultural ha de ser redactat i acompanyat de l'informe que exigeix la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, la qual estableix en l'article 11 taxativament:
  
...«Els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, públics o privats, que puguen afectar béns immobles de valor cultural hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. Aquest informe vincularà a l'òrgan que haja de realitzar la declaració d'impacte ambiental.
  
Així mateix, ha d'observar-se que aquest patrimoni està constituït, entre altres, pels béns de valor històric, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic i científic que siguen especialment representatius de la història i la cultura valenciana (article 1 de l'esmentada llei).
  
Les determinacions del planejament urbanístic i territorial en l'àrea afectada per les obres projectades i la seua adequació als corredors per al pas de les dites instal·lacions atesa la vulnerabilitat del medi, integrant-les en l'estructura del territori, i resolent la compatibilitat amb els usos existents o previstos i amb els valors culturals i paisatgístics, de conformitat amb el que establix la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge i expressament en l'article 23.
  
4. Identificació i valoració d'impactes, tant en la solució proposada com en les seues alternatives
  
La identificació i la valoració d'impactes es realitzarà utilitzant la metodologia que s'estime adequada sempre incloent una descripció de la metodologia emprada i en tot cas procedint a una anàlisi explicativa de quines són les afeccions concretes que es produeixen sobre cadascun dels factors analitzats. S'han de particularitzar en tot moment aquestes afeccions. Així com exemple, no es considera adequat identificar que es produeixen afeccions sobre algun element del patrimoni historicoartístic o sobre algun camí ramader sense major indicació, i procedir posteriorment a efectuar una valoració quantitativa de la dita afecció, sinó que, al contrari, ha d'especificar-se quin element patrimonial o camí ramader es veu afectat, les característiques d'aquest element o l'esmentat camí i la forma en què es produeix l'afecció; destrucció completa o no del jaciment, ocupació o bé encreuament amb el camí ramader, etc.
  
En la valoració d'impactes s'inclourà l'anàlisi de les afeccions derivades tant de la necessitat d'obtenció de materials per a la construcció (pedreres o préstecs), identificant els possibles llocs de procedència, com les destinacions previstes per a l'abocament final de materials sobrants, tant la recerca de llocs apropiats per a la creació de runams com la relació d'abocadors d'inerts legalitzats existents en les proximitats.
  
De la mateixa manera han d'analitzar-se les afeccions derivades de la necessitat d'executar obres auxiliars o induïdes per l'actuació principal com és el cas de la possible necessitat d'obertura de camins d'accés als diversos talls d'obra, o per a la desviació del trànsit durant les labors de construcció, la necessitat de reposar diverses instal·lacions afectades com pot ser en el cas d'afecció de línies elèctriques o de telecomunicació, etc. sobretot tenint en compte que aquestes actuacions complementàries es troben en la major part dels casos sotmeses de la mateixa manera al procediment d'avaluació d'impacte ambiental i per tant haurien de recollir-se en l'estudi d'impacte ambiental analitzant les afeccions que es deriven d'aquestes i proposant les mesures correctores necessàries a fi de poder efectuar una correcta avaluació dels impactes derivats de l'actuació principal i agilitzar al mateix temps la tramitació necessària.
  
Finalment assenyalar que en cas d'afecció a algun espai natural protegit o zona sensible, ha d'especificar-se aquest fet, l'estudi d'impacte ambiental ha de recollir la normativa de protecció d'aquest espai natural analitzant si les obres projectades s'ajusten o no a la dita normativa.
  
S'incorporarà l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establert en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.
  
5. Establiment de mesures protectores i correctores
  
5.1. Programes i projecte de sostenibilitat per a la restauració paisatgística
  
Les mesures que s'establisquen per a la protecció mediambiental i per a la correcció d'impactes generats han de concretar-se i especificar-se al llarg del traçat de la infraestructura projectada. No és el mateix una restauració d'un desmunt en terrenys compactes o en terres, en terrenys de cultiu o travessant àrees forestals o d'especial valor ecològic, etc.
  
En tot cas i a fi d'evitar afeccions sobre elements patrimonials (jaciments arqueològics, paleontològics, elements etnològics o arquitectònics), s'inclourà en l'estudi d'impacte ambiental l'informe respecte d'això elaborat per la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic (ver el punt 3.2 de l'annex A.3).
  
La proposta de mesures de restauració i integració paisatgística ha de quedar plasmada en documentació cartogràfica i a escala adequada sobre els plànols de planta de les obres projectades.
  
En el cas que es tracte d'un projecte de sostenibilitat de restauració paisatgística, la proposta de mesures de restauració i integració paisatgística que es preveuen en aquest apartat s'haurà d'incloure en un document denominat Programa per a la sostenibilitat de la restauració paisatgística, segons el que preveu l'article 27 de la LOTPP. Aquest programa, juntament amb el projecte, són documents indemendent i annexos a l'estudi d'impacte ambiental, que hauran d'especificar tots aquells aspectes que s'enumeren en l'annex de l'Ordre i que posteriorment el desenvolupament de la LOTPP contindrà detalladament. Per a la realització de les mesures previstes en els projectes i programes esmentats, es podrà exigir el corresponent aval bancari.
  
5.2. Calendari d'execució i pressupost de restauració
  
A més ha de completar-se aquest apartat incloent la valoració del cost de l'establiment de dites mesures correctores de forma que s'especifiquen les partides pressupostàries que han d'adoptar-se per a l'execució d'aquestes, la qual cosa no sols inclou els treballs de revegetació i integració paisatgística sinó a més i si és necessari, les mesures de prospecció i fins i tot intervenció arqueològica, l'execució d'apantallaments acústics, l'execució de passos de fauna, etc.
  
També recollirà els costos de les mesures protectores i correctores del programa de vigilància ambiental, adoptant les partides pressupostàries necessàries d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.
  
6. Programa de vigilància ambiental
  
Tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de totes les mesures protectores i correctores: les contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i les que, arribat el moment, puga determinar la declaració d'impacte ambiental, comprovant l'eficàcia d'aquestes i, si és el cas, introduint les oportunes modificacions, prèvia consulta i conformitat de l'òrgan substantiu.
  
El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de presentar puntualment l'explotador davant de l'administració una memòria o informe anual donant compte: del desenvolupament i avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament d'aquesta.
  
Aquests informes es presentaran en el termini de dos mesos, comptadors des de l'acabament de l'exercici a què es referisquen.
  
Segons les característiques concretes en cada cas, s'adequarà el programa de vigilància. Han de concretar-se els objectius perseguits i els indicadors que s'han d'adoptar per al control dels impactes generats. Fet que ha de plasmar-se en uns informes tècnics mediambientals que s'han d'elaborar periòdicament (concretant la periodicitat d'aquests) i que han de remetre's a aquesta Direcció General.
  
La necessitat d'una vigilància més o menys contundent tant durant l'execució de les obres com durant el període de garantia d'aquestes i per al cas de les revegetacions, durant el període de manteniment de la infraestructura, ha d'analitzar-se en cada cas en l'estudi d'impacte ambiental, aquest ha de recollir la valoració de les partides pressupostàries necessàries per a portar a terme aquesta tasca de vigilància.
  
7. Document de síntesi
  
S'editarà en un volum independent que no excedisca de 20 pàgines i el contingut haurà d'estar redactat en termes assequibles a la comprensió general. Haurà d'ncloure, de forma sumària, les conclusions relatives a la viabilitat ambiental de les accions proposades, a l'examen i elecció de les distintes alternatives i a la proposta de mesures protectores i correctores, com també el programa de vigilància ambiental, i haurà d'incorporar una còpia dels informes vinculants a què al·ludeix el punt 4 d'aquest annex.
  
De conformitat amb el que estableix l'article 15 del Decret 162/1990, del Consell de la Generalitat Valenciana, tots els estudis d'impacte ambiental han d'anar subscrits per l'autor o, si és el cas, pel coordinador de l'equip redactor, els membres del qual també hauran d'aparéixer allistats.
  
8. Cartografia i documentació complementària
  
- Plànols d'ubicació i, si és el cas, croquis d'accés, i particularment, s'haurà d'incloure la ubicació en un mapa topogràfic general (escala 1:50.000 o pròxima), el corresponent parcel·lari i un plànol topogràfic detallat (escala 1:10.000 o pròxima) que incloga la delimitació precisa de tot el traçat.
  
- Qualsevol altre detall gràfic o document annex referit a aspectes o obres complementària que puguen resultar adequats per a una millor comprensió de les mesures protectores o correctores a adoptar, quan es presumisquen possibles afeccions a béns pròxims, o altres annexos de possible interés.
  
En el document Plànols s'hauran d'incorporar aquells en què es recullen les mesures correctores establides; labors de revegetació i restauració paisatgística, reposició de camins ramaders, etc.
  
S'inclouran en el plec de prescripcions tècniques:
  
- Citació expressa de la normativa ambiental d'obligat compliment.
  
- Condicions tècniques de la realització de les mesures correctores.
  
A.4. CONTINGUTS MÍNIMS DELS ESTUDIS D'IMPACTE AMBIENTAL DELS PROJECTES DE LÍNIES ELÈCTRIQUES
  
L'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure, degudament allistada, la documentació següent:
  
1. Descripció de l'actuació projectada i de les accions derivades.
  
2. Examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada.
  
3. Inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques ambientals claus, que incorporarà l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.
  
4. Identificació i valoració d'impactes, tant en la solució proposada com en les alternatives.
  
5. Establiment de mesures protectores i correctores.
  
6. Programa de vigilància ambiental, que inclourà el compromís de presentació de l'informe anual sobre el compliment d'aquest.
  
7. Document de síntesi.
  
8. Cartografia i documentació complementària.
  
Aquesta documentació s'elaborarà d'acord amb les següents directrius
  
1. Descripció de l'actuació i les seues accions derivades
  
Haurà de constar
  
- Memòria justificativa i descriptiva acompanyada de la documentació gràfica següent:
  
- Localització del traçat i activitats complementàries (accessos, recollida de material, etc.) en plànols escala 1:50.000 i escala 1:10.000.
  
- Plànol d'instal·lacions a escala 1:10.000 on s'incloguen les instal·lacions existents i previstes i la seua adequació als corredors d'infraestructures i criteris previstos en l'article 23 de la LOTPP, han d'aparéixer en aquest mateix plànol les afeccions que es deriven de la implantació d'aquestes instal·lacions segons la legislació vigent.
  
- La llista de les accions derivades no ha de contindre una relació d'afeccions que amb caràcter general siga aplicable a qualsevol tipus de projectes, sinó que ha de concretar la descripció de l'obra objecte del projecte, per exemple:
  
- Camins d'accés amb la documentació necessària (localització, moviment de terra, perfils longitudinals, transversals, etc.) que permeta la seua adequada avaluació.
  
- S'inclouran les característiques tècniques de la infraestructura (tensió de transport, altura dels suports, tipus d'aïlladors, característiques de les creuetes, distància entre conductors, i entre conductors i cable de terra i distància al terreny del conductor més baix en condicions més desfavorables).
  
2. Examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada
  
L'estudi d'alternatives haurà d'incloure diversos aspectes:
  
a) Anàlisi dels diferents traçats alternatius entre el punt de subministrament i el punt de presa.
  
b) Alternatives existents en els distints suports, creuetes, aïlladors, etc.
  
Justificació de la solució adoptada, tenint en compte que, a més dels condicionants tècnics i econòmics, l'elecció haurà de considerar els valors naturals de la zona i haurà de tendir a minimitzar els possibles impactes ambientals, i preveure una adequada integració paisatgística en l'entorn natural.
  
La determinació del traçat que origine el menor impacte sobre el territori on s'ha d'ubicar la línia és la mesura més eficaç per a evitar o minimitzar les possibles afeccions derivades d'aquest.
  
L'elecció del traçat com definitiu estarà degudament justificat com el de menor impacte. Per a determinar-ho es valorarà cadascun dels traçats alternatius previstos i l'adequació al planejament territorial i urbanístic i als corredors per al pas d'instal·lacions previstos en l'article 23.7 de la LOTPP.
  
3. Inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques o ambientals claus
  
3.1. Descripció del medi natural
  
Una completa descripció del medi serà fonamental per a l'elecció de la solució que resulte menys impactant des del punt de vista ambiental.
  
Han d'identificar-se, censar-se, inventariar-se, quantificar-se i si és el cas cartografiar-se, tots els aspectes ambientals definits en l'article 6 del Reglament d'impacte ambiental (Decret 162/1990), a saber: fauna, flora, vegetació, gea, sòl, aigua, aire, clima, paisatge, estructura i funció dels ecosistemes presents en l'àrea previsiblement afectada.
  
De la mateixa manera s'identificaran les incidències sobre el patrimoni històric, acompanyat de l'informe que exigeix la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, la qual estableix en el seu article 11 taxativament: ...»Els estudis d'impacte ambiental relatius a tota classe de projectes, públics o privats, que puguen afectar béns immobles de valor cultural han d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. Aquest informe vincularà l'òrgan que haja de realitzar la declaració d'impacte ambiental».
  
En particular s'analitzaran amb detall les característiques, enclavaments i hàbitats de comportament de les aus existents; inventari i característiques biològiques de les espècies vegetals presents; delimitació d'àrees singulars per la seua riquesa en elements del patrimoni, fites geogràfiques, enclavaments d'interés geològic, etc. que li conferisquen un valor digne de conservació i limitar les actuacions que alteren la seua qualitat.
  
Sobre vegetació:
  
El Reglament de línies elèctriques d'alta tensió de 28 de novembre de 1968 dictamina que en boscos i masses d'arbratge, per a evitar les interrupcions del servei provocades per les proteccions de la línia, en produir-se un contacte de les branques o els troncs dels arbres amb els conductors de la línia, ha d'establir-se una zona de tallada d'arbratge a un costat i a l'altre d'aquesta, l'amplària de la qual serà la necessària perquè la seua separació dels arbres no siga inferior al resultat de la següent expressió:
  
A = 1'5 + U/150 metres
  
on U és la tensió de servei, amb un mínim de 2 metres
  
Igualment han de ser tallats tots aquells arbres que, per inclinació, caiguda fortuïta o provocada, puguen tocar els conductors en la seua caiguda. L'afecció sobre la vegetació en el traçat de les línies està d'acord amb la qualitat de les formacions vegetals.
  
La consideració d'aquesta qualitat pot obtindre's a partir de criteris com:
  
- Grau d'abundància superficial de la formació respecte del total del territori.
  
- Proximitat al clímax que en alguns casos està determinat per la influència climàtica i en altres per la presència d'un tipus determinat de substrat edàfic.
  
- Grau de naturalitat de les distintes formacions, tenint en compte el nivell de transformació dels seus paràmetres ecològics, densitat de cobertura, estratificació, diversitat específica, etc.
  
- Presència de singularitats botàniques o formacions vegetals especialment valuoses.
  
Seguint aquests criteris es poden classificar les zones segons la seua major o menor qualitat per a la seua conservació i determinació que les actuacions poden suportar.
  
Els danys que les línies elèctriques causen sobre la vegetació són deguts als moviments de la maquinària en l'obertura dels accessos per a la instal·lació de les torres aèries dedicades a les recollides de material i a l'obertura del tallafoc o carrer de seguretat.
  
Sobre sòls:
  
L'afecció que pot sofrir un sòl per la instal·lació d'un línia elèctrica està directament relacionada amb les obres accessòries necessàries en la col·locació dels suports i les mesures de seguretat exigides per la legislació elèctrica.
  
L'obertura d'accessos, les explanacions necessàries en la col·locació dels suports i la creació de la faixa de seguretat que suposen l'eliminació de la coberta vegetal, moviment de terra, etc. contribueixen a la pèrdua de sòl i poden donar lloc a l'augment de l'erosió.
  
La identificació per coordenades UTM dels suports d'aquest tipus d'instal·lacions és convenient per a poder tindre representades les instal·lacions i les seues afeccions a partir d'aquestes dades.
  
Sobre avifauna:
  
Dels efectes negatius que pot ocasionar la instal·lació d'una línia elèctrica sobre el medi, un dels elements més afectats són les aus. Les aus poden sofrir electrocucions en les línies de potència inferior a 66 kv per contacte de les seues ales amb els conductors (dependrà de l'envergadura de l'exemplar) i poden col·lidir amb els cables en tot tipus de línies però sobretot en línies que disposen de cable de terra, i en condicions desfavorables de visibilitat (boires, hores de l'alba i capvespre).
  
La disminució d'aquests perills per a les aus pot estar directament relacionat amb l'elecció del traçat i amb l'estructura de la línia elèctrica.
  
En l'elecció del traçat és fonamental elegir aquelles zones que no siguen rutes d'espècies migratòries, zones de nidificació o àrees de caça d'espècies protegides, proximitat a zones humides, etc.
  
Quant a l'estructura de la línia s'eliminaran aquelles mesures que suposen un risc per a les aus, com poden ser els aïlladors rígids, ponts fluixos per damunt dels travessers, la no-senyalització dels cables de terra. etc.
  
Sobre el paisatge:
  
La deterioració que pot causar la instal·lació d'una línia sobre el paisatge dependrà de la qualitat i la fragilitat d'aquest.
  
S'entén per qualitat el valor intrínsec d'un paisatge des del punt de vista visual i per fragilitat el risc a la deterioració d'aquest com a conseqüència de la implantació d'activitats humanes.
  
S'identificaran i descriuran les determinacions del planejament urbanístic i territorial en l'àrea afectada per les obres projectades i la seua adequació als corredors per al pas d'aquestes instal·lacions atenent a la vulnerabilitat del medi, integrant-les en l'estructura del territori, i resolent la compatibilitat amb els usos existents o previstos i amb els valors culturals i paisatgístics, de conformitat amb el que estableix la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, i expressament en l'article 23.
  
3.2. Definició del medi socioeconòmic i cultural
  
Així en zones antropitzades, és a dir, aquelles àrees que suporten ja diverses activitats humanes com són zones agrícoles amb multitud de camins d'accés, carreteres i qualsevol classe d'obres civils, la instal·lació d'un línia elèctrica pot passar pràcticament inadvertida. Els efectes negatius en aquestes zones vindrien causats per la pèrdua de sòl fèrtil en la instal·lació dels pals, encara que aquesta afecció és mínima. No seria necessària l'obertura de nous accessos. La població d'aus s'associaria als cultius existents i aplicant a l'estructura de la línia les condicions necessàries pel que fa a mesures de seguretat, el risc sobre l'avifauna també seria mínim.
  
Pel contrari, si es tracta de zones poc alterades per l'home com a zones de forests, masses de vegetació natural, formacions geològiques singulars, zones humides, àrees amb elements protegits (jaciments arqueològics, elements etnogràfics, monuments) etc. l'impacte sobre la qualitat del paisatge pot ser considerable.
  
Així, es realitzarà una descripció del medi socioeconòmic i cultural, incidint sobre els elements que componen el patrimoni historicoartístic, etnològic i arqueològic, com també la relació i distribució dels usos i aprofitaments existents en la zona, propietat dels terrenys, qualificacions urbanístiques, plans o altres figures de protecció, infraestructures, instal·lacions, i, si és el cas, altres règims jurídics especials aplicables a la zona.
  
L'estudi de la possible afecció al patrimoni històric i cultural ha de ser redactat i acompanyat de l'informe que exigeix la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, la qual estableix en l'article 11 taxativament:
  
... «Els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, públics o privats, que puguen afectar béns immobles de valor cultural hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. Aquest informe vincularà l'òrgan que haja de realitzar la declaració d'impacte ambiental».
  
Així mateix, ha d'observar-se que aquest patrimoni està constituït, entre altres, pels béns de valor històric, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic i científic que siguen especialment representatius de la història i la cultura valenciana (article 1 de l'esmentada llei).
  
4. Identificació i valoració d'impactes, tant en la solució proposada com en les alternatives
  
Identificació i valoració dels efectes previsibles de totes les actuacions projectades sobre el medi ambient com a conseqüència de l'activitat, tant en fase de construcció com en fase de funcionament.
  
La identificació dels impactes ambientals derivarà, necessàriament, de les interaccions entre les accions derivades de l'actuació i les característiques específiques dels aspectes ambientals afectats en cada cas concret.
  
En tot cas caldrà ajustar-se al que disposa l'article 10 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
La identificació i la valoració d'impactes es realitzarà utilitzant la metodologia que s'estime adequada, sempre incloent una descripció de la metodologia emprada i en tot cas procedint a una anàlisi explicativa de quines són les afeccions concretes que es produeixen sobre cadascun dels factors analitzats. Han de particularitzar-se en tot moment dites afeccions. No és suficient amb citar que es produeixen afeccions, per exemple sobre la fauna o la vegetació, sinó sobre quin tipus d'espècies, de quina forma, moment i repercussió en el seu desenvolupament o permanència en el temps.
  
En aquest tipus de projecte és fonamental l'estudi de diferents traçats alternatius. De tots els traçats s'estudiaran els diferents elements que defineixen el medi i s'identificaran i valoraran els efectes negatius que poden derivar-se del desenvolupament de l'activitat. Es contrastaran tots els aspectes del projecte, en les seues diferents alternatives, capaços de produir un impacte negatiu en l'entorn amb l'anàlisi de tots els elements del medi susceptibles de vore's afectats per l'execució de les obres, seleccionant aquell traçat de menor impacte en comparació amb la resta d'alternatives.
  
En tot cas, i a fi d'evitar afeccions sobre elements patrimonials (jaciments arqueològics, paleontològics, elements etnològics o arquitectònics), s'inclourà en l'estudi d'impacte ambiental l'informe al respecte elaborat per la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic, al qual es refereix el punt 3.2 del present annex.
  
Atés que aquest tipus d'actuació pot travessar hàbitats diferents al llarg del seu recorregut, s'haurà de distingir cada tram segons l'àrea afectada detallant en cada cas quins efectes es deriven del projecte sobre els aspectes definits en l'apartat 3, fent especial insistència, en els impactes sobre l'avifauna, la vegetació, el sòl, el paisatge, la incidència sobre nuclis de població, etc.
  
5. Establiment de mesures protectores i correctores
  
5.1. Mesures protectores i correctores
  
- Les mesures que s'establisquen en la protecció mediambiental, i per a la correcció d'impactes generats han de concretar-se i especificar-se per a cada afecció originada, i per a les distintes fases del projecte (execució, funcionament i abandó) i per a les distintes activitats complementàries.
  
- La proposta de mesures de restauració i integració paisatgística haurà de quedar plasmada en la documentació cartogràfica i a escala adequada sobre els plànols de planta de les obres projectades.
  
- Entre altres mesures, en la determinació del traçat de menor impacte s'han d'adoptar mesures cautelars que minimitzen els efectes negatius com poden ser:
  
- Evitar zones en què per la seua densitat de vegetació arbòria siga necessari la creació de tallafocs, de manera que l'afecció sobre els ecosistemes vegetals siga mínima.
  
- Evitar el pas en les zones en què existisca nidificació, àrea de caça o hàbitats d'aus protegides o d'interés.
  
- Localitzar les línies elèctriques en àrees alterades paisatgísticament o llocs capaços d'absorbir aquest tipus d'infraestructura. S'aprofitaran les zones de vessant mitjà, i s'evitaran els punts culminants a fi de minimitzar la incidència en el paisatge.
  
- S'aconsella localitzar el traçat en aquelles zones de fàcil accés on siga innecessària la creació de pistes o camins. Així mateix s'ajustarà en la mesura que es puga el disseny de pals a les característiques de les zones, açò vol dir evitar al màxim els moviments de terra, terraplens, explanacions, etc. Açò es pot aconseguir, per exemple, per mitjà de l'ús de potes desiguals en zones de pendent.
  
- Així mateix a zones on les característiques de la massa arbòria, ja siga per l'especial interés en la seua conservació i característiques de desenvolupament arbori (creixement lent) possibilite el recrescut dels suports per a evitar la tala d'aquestes espècies.
  
- Per a evitar els riscos d'electrocució o col·lisió de les aus, segons la tensió de la línia, disseny dels suports d'acord amb les característiques de dites espècies (aïlladors suspesos, senyalització de cables de terra, etc.)
  
- Evitar la ubicació de suports a àrees d'interés geològic, social, jaciments de restes arqueològiques, etc.
  
- Segons els resultats obtinguts en l'apartat 4 es concretaran les mesures necessàries encaminades a:
  
a) La no-afecció a nuclis habitats per sorolls derivats del cablejat o possible efecte de camps elèctrics i magnètics.
  
b) La no-afecció a les aus per mitjà de l'adaptació de l'estructura de la línia a l'envergadura de les espècies d'interés present, i els seus costums.
  
- Es procedirà a la senyalització, aïllament, etc. de la línia en aquells trams que així ho requerisquen.
  
- Afecció mínima a espècies vegetals, es concretaran quines espècies es talaran, quines es mantindran per mitjà de podes, etc. i en quins trams.
  
- Només s'actuarà sobre aquelles espècies concretes que suposen un perill sobre la línia i puguen originar incendis o interrupció del servei de la línia.
  
- Obertura mínima d'accessos en la instal·lació dels suports, i si és el cas mesures necessàries per a la seua restauració.
  
- Alternatives existents a la instal·lació dels suports en àrees de difícil accés.
  
En el cas que es tracte d'un projecte de sostenibilitat de restauració paisatgística, la proposta de mesures de restauració i integració paisatgística que es preveu en els paràgrafs segon, tercer i quan de l'apartat 5, Establiment de mesures protectores i correctores, haurà d'incloure's en un document, denominat Programa per a la sostenibilitat de restauració paisatgística, segons el que preveu l'article 27 de la LOTPP. Aquest programa juntament amb el projecte, com a documents independents i annexos a l'estudi d'impacte ambiental, hauran d'especificar tots aquells aspectes que s'enumeren en l'annex de l'ordre i si és el cas, per la normativa de desenvolupament de la LOTPP.
  
5.2. Calendari d'execució i pressupost
  
Ha de comprendre la valoració del cost de l'establiment de les mesures correctores de manera que s'especifiquen les mesures pressupostàries que han d'adoptar-se per a l'execució d'aquestes, la qual cosa ha d'incloure no sols les mesures de restauració i revegetació, i integració paisatgística, sinó les mesures, si escau, d'anticol·lisió i antielectrocució d'aus, intervenció arqueològica, etc.
  
6. Programa de vigilància ambiental
  
L'objecte del programa és establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental i aquelles que, arribat el moment, puga determinar la declaració d'impacte ambiental, comprovant l'eficàcia d'aquestes i, si escau, introduint les oportunes modificacions, després de la consulta prèvia i la conformitat de l'òrgan substantiu.
  
El programa ha d'incloure almenys el que preveu l'article 12 del Decret 162/1990:
  
- Determinació dels objectius que tendeixen a identificar els sistemes afectats i a definir els tipus d'impacte i els indicadors seleccionats que han de ser fàcilment mesurables i representatius del sistema elegit.
  
- Recollida i anàlisi de dades.
  
- Possible modificació dels objectius inicials segons els resultats obtinguts.
  
El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de presentar puntualment l'explotador davant de l'administració una memòria o informe anual donant compte del desenvolupament i l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament d'aquesta (tant en la fase d'execució, com de desenvolupament).
  
Aquests informes es presentaran en el termini de dos mesos, comptador des de l'acabament de l'exercici a què es referisquen.
  
7. Document de síntesi
  
S'editarà en un volum independent que no excedisca de 20 pàgines i el seu contingut haurà d'estar redactat en termes assequibles a la comprensió general. Inclourà, de forma sumària, les conclusions relatives a la viabilitat mediambiental de les accions proposades, a l'examen i elecció de les distintes alternatives i a la proposta de mesures protectores i correctores, com també el programa de vigilància ambiental. I incorporarà una còpia dels informes vinculants a què s'al·ludeix en el punt 4 d'aquest annex.
  
De conformitat amb el que estableix l'article 15 del Decret 162/1990 del Consell de la Generalitat Valenciana, tots els estudis d'impacte ambiental han d'anar subscrits per l'autor o, si és el cas, pel coordinador de l'equip redactor, els membres del qual també hauran d'aparèixer allistats.
  
8. Cartografia i documentació complementària
  
- Plànols d'ubicació i si és el cas croquis d'accés, i particularment, s'haurà d'incloure la ubicació en un mapa topogràfic general (escala 1:50.000 o pròxima), el corresponent parcel·lari i un plànol topogràfic detallat (escala 1:10.000 o pròxima) que incloga la delimitació precisa de tot el traçat.
  
- Qualsevol altre detall gràfic o document annex referit a aspectes o obres complementària que puguen resultar adequats per a una millor comprensió de les mesures protectores o correctores a adoptar, quan es presumisquen possibles afeccions a béns pròxims- o altres annexos de possible interés.
  
En el document Plànols s'hi hauran d'incorporar aquells en què es recullen les mesures correctores establides; labors de revegetació i restauració paisatgística, reposició de camins ramaders, etc.
  
S'inclouran en el plec de prescripcions tècniques:
  
- Citació expressa de la normativa ambiental d'obligat compliment.
  
- Condicions tècniques de la realització de les mesures correctores.
  
A.5. CONTINGUT MÍNIM DELS ESTUDIS D'IMPACTE AMBIENTAL DELS INSTRUMENTS D'ORDENACIÓ DEL TERRITORI
  
L'estudi d'impacte ambiental haurà de preveure, degudament allistada, la documentació següent:
  
1. Descripció de l'actuació projectada i les accions derivades.
  
2. Examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada.
  
3. Inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques ambientals claus, que incorporarà l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'art. 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.
  
4. Identificació i valoració d'impactes, tant en la solució proposada com en les alternatives.
  
5. Establiment de mesures protectores i correctores.
  
6. Programa de vigilància ambiental, que inclourà el compromís de presentació de l'informe anual sobre el compliment d'aquest.
  
7. Document de síntesi.
  
8. Cartografia i documentació complementària.
  
Aquesta documentació s'elaborarà d'acord amb les següents directrius
  
1. Descripció de l'actuació i les seues accions derivades
  
Haurà de constar:
  
1.1. Descripció esquemàtica de l'actuació, incloent un resum de la classificació i la qualificació del sòl proposada i cartografia corresponent, com també de les determinacions de la normativa urbanística referides a cada tipus de sòl, amb especial referència als sòls classificats com a urbanitzables, aptes per a urbanitzar i no urbanitzables.
  
1.2. Breu descripció del planejament vigent amb anterioritat a l'instrument urbanístic en tramitació.
  
1.3. Quadre comparatiu de superfícies i classificació del sòl entre el planejament vigent i el proposat.
  
2. Examen de les alternatives tècnicament viables i justificació de la solució adoptada
  
Justificació des del punt de vista ambiental, de les categories de sòl proposades (classificació i qualificació) i anàlisi de les distintes alternatives incorporades respecte a les citades categories.
  
3. Inventari i descripció de les interaccions ecològiques i ambientals claus
  
3.1. Identificació, cens, inventari, quantificació i si és el cas, cartografia de tots els aspectes ambientals que puguen ser afectats per l'ordenació projectada, entre els quals figuraran almenys els següents fauna, flora, vegetació, geologia, sòl, aigua, aire i paisatge.
  
3.2. Cartografia i descripció dels usos i aprofitaments actuals existents.
  
3.3. Inventari dels camins ramaders existents en el municipi, que seran grafiats en els plànols d'informació i ordenació.
  
3.4. Identificació, anàlisi i cartografia dels possibles riscos ambientals: avingudes i inundacions, contaminació d'aqüífers, incendis forestals, erosió, risc sísmic, riscos de subsidència, col·lapse, lliscaments i despreniments.
  
3.5. Delimitació d'unitats ambientals, amb indicació de la metodologia seguida per a la definició i la descripció de les seues característiques generals.
  
3.6. Cartografia de les àrees forestals que han sofert incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable.
  
3.7. Descripció i cartografia de les àrees especialment degradades, sòls contaminats, relleus deteriorats i zones d'atmosfera contaminada que puguen existir en el municipi o àrea d'estudi.
  
3.8. Descripció i cartografia de les àrees que presenten interés per a la conservació de la natura i en particular, aquelles en què apareguen espècies de fauna, flora o hàbitats d'especial interés o protegits per la legislació vigent.
  
3.9. Població actual, dades dels consums d'aigua potable en els últims anys i procedència, destinació final i volum d'aigües residuals i residus sòlids urbans.
  
L'estudi complet i detallat del patrimoni arqueològic i etnològic ha de ser redactat i acompanyat de l'informe que exigeix la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, la qual estableix en l'article 11, taxativament:
  
...»Els estudis d'impacte ambiental relatius a tota classe de projectes, públics o privats, que puguen afectar béns immobles de valor cultural han d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. Aquest informe vincularà l'òrgan que ha de realitzar la declaració d'impacte ambiental», al qual es refereix aquest annex en el punt 4.6.
  
4. Identificació i valoració d'impactes, tant en la solució proposada com en les seues alternatives
  
4.1. Identificació dels efectes previsibles sobre el medi ambient com a conseqüència de les diferents classificacions i qualificacions proposades, tant en fase de construcció com en fase de funcionament.
  
4.2. Anàlisi detallada, per a cada categoria de sòl, de l'impacte ambiental previsible derivat de l'aplicació i el desenvolupament de l'ordenació prevista. Aquesta anàlisi incorporarà almenys els següents aspectes:
  
- En sòl urbà, urbanitzable i apte per a urbanitzar: impactes derivats de les obres d'urbanització, emissió d'agents contaminants, canvi d'usos del sòl, efectes sobre el paisatge, fauna i flora, explotació de recursos naturals i inducció de riscos naturals.
  
- En sòl no urbanitzable: impactes derivats de la implantació d'activitats extractives, agrícoles i ramaderes, repoblacions forestals, instal·lacions turístiques, vies de comunicació i qualsevol altre ús permés en aquest sòl.
  
4.3. Anàlisi de la contaminació atmosfèrica i acústica en el terme municipal i increments previsibles d'aquesta derivada de la implantació d'activitats proposades en el pla general o projecte semblant.
  
4.4. Si és el cas, zonificació numèrica dels polígons industrials i sòl aptes per a la ubicació d'activitats industrials, o de serveis, a l'efecte de compatibilitzar i harmonitzar les citades activitats amb el planejament urbanístic i d'acord amb les categories o graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.
  
4.5. Justificació documentada i acreditada per l'organisme administratiu competent, de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'ordenació i en especial de la disponibilitat d'aigua potable per al proveïment al municipi amb els sostres poblacionals previstos en el pla general o projecte semblant.
  
Concretament, s'aportarà l'informe regulat en l'art. 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, que serà evacuat per l'organisme de conca competent (confederació hidrogràfica).
  
4.6. Estudi de la possible afecció al patrimoni històric i cultural que ha de ser redactat i acompanyat de l'informe que exigeix la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, la qual estableix en el seu article 11 taxativament: ...»Els estudis d'impacte ambiental relatius a tota classe de projectes, públics o privats, que puguen afectar béns immobles de valor cultural han d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. Aquest informe vincularà l'òrgan que ha de realitzar la declaració d'impacte ambiental».
  
4.7. Comparació de la situació ambiental actual i futura després del desenvolupament del pla general o projecte semblant.
  
4.8. Residus urbans i aigües residuals:
  
a. Es detallarà el sistema de tractament previst per als residus sòlids urbans, com també per a la depuració de les aigües residuals derivades d'usos residencials.
  
b. En el cas de les aigües residuals d'origen industrial, s'especificarà el tractament a què seran sotmeses en origen per a la seua assimilació als abocaments d'origen urbà.
  
c. En tot cas s'assenyalarà la ubicació prevista per a les instal·lacions de tractament: abocadors de residus sòlids urbans i residus inerts, depuradora d'aigües residuals, en sòl apte per a tal fi i tenint en compte els sostres poblacions previstos.
  
5. Mesures correctores
  
5.1. L'estudi d'impacte ambiental contindrà una proposta de mesures correctores dirigides a minimitzar els possibles efectes negatius de les accions de planejament, entenent aquestes com les derivades dels diferents usos permesos i amb independència de les actuacions de disciplina urbanística previstes en el planejament.
  
5.2. Si és el cas les mesures correctores inclouran també la correcció d'accions derivades del planejament preexistent, i en especial de sòls o atmosferes contaminades, àrees degradades o relleus deteriorats.
  
5.3. Les mesures correctores proposades per l'estudi d'impacte ambiental seran incorporades en cadascun dels documents de l'instrument urbanístic, en aquells aspectes en què el citat instrument resulte afectat.
  
5.4. S'inclourà el cost de l'establiment de les mesures correctores de manera que s'especifiquen les mesures pressupostàries que han d'adoptar-se per a l'execució d'aquestes.
  
6. Programa de vigilància ambiental
  
L'objecte del programa és establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental i les que, arribat el moment, puga determinar la declaració d'impacte ambiental, (sense perjudici dels instruments de control urbanístic recollits en la legislació aplicable) comprovant l'eficàcia d'aquestes i, si és el cas, introduint les oportunes modificacions, prèvia consulta i conformitat de l'òrgan substantiu.
  
Amb aquest fi el programa constarà dels següents apartats, d'acord amb el que preveu l'art. 12 del Decret 162/1990:
  
- Aspectes de l'aplicació de l'instrument urbanístic que hauran de ser considerats en el programa, i indicadors seleccionats per al seu control. Els indicadors hauran de ser fàcilment mesurables i representatius del sistema previsiblement afectat.
  
- Mètodes de recollida d'anàlisi i dades.
  
- Calendari aproximat per a l'aplicació del programa i organisme responsable de l'execució.
  
El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el compromís de presentar puntualment l'explotador davant de l'administració una memòria o informe anual donant compte del desenvolupament i l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que puga produir-se durant el desenvolupament d'aquesta (tant en la fase d'execució, com de desenvolupament).
  
Aquests informes s'hauran de presentar en el termini de dos mesos, comptadors de l'acabament de l'exercici a què es referisquen.
  
7. Document de síntesi
  
S'editarà en un volum independent que no excedisca de 20 pàgines i el seu contingut haurà d'estar redactat en termes assequibles a la comprensió general. Haurà d'incloure, de forma sumària, les conclusions relatives a la viabilitat de les accions proposades, a l'examen i elecció de les distintes alternatives i a la proposta de mesures protectores i correctores, com també el programa de vigilància ambiental, i incorporarà una còpia dels informes vinculants a què s'al·ludeix en el punt 4 d'aquest annex.
  
De conformitat amb el que estableix l'article 15 del Decret 162/1990 del Consell de la Generalitat Valenciana, tots els estudis d'impacte ambiental han d'anar subscrits per l'autor o, si és el cas, pel coordinador de l'equip redactor, els membres del qual també hauran d'aparéixer allistats.
  
El document de síntesi haurà de contenir de forma breu i concisa els aspectes següents:
  
- Conclusions relatives a la viabilitat de les actuacions proposades, així com l'anàlisi i elecció de les distintes alternatives.
  
- Mesures correctores i programa de vigilància ambiental.
  
8. Cartografia i documentació complementària
  
- Plànols d'ubicació i, si escau, croquis d'accés, i particularment, s'haurà d'incloure la ubicació en un mapa topogràfic general (escala 1:50.000 o pròxima), el corresponent parcel·lari i un plànol topogràfic detallat (escala 1:10.000 o pròxima) que incloga la delimitació precisa de tot el traçat.
  
- Qualsevol altre detall gràfic o document annex referit a aspectes o obres complementària que puguen resultar adequats per a una millor comprensió de les mesures protectores o correctores a adoptar, quan es presumisquen possibles afeccions a béns pròxims- o altres annexos de possible interés.
  
En el document Plànols s'hauran d'incorporar aquells en què es recullen les mesures correctores establides.
  
Punt B. REQUERIMENTS CARTOGRÀFICS EN ESTUDIS D'IMPACTE AMBIENTAL
  
Per a la realització de qualsevol estudi d'impacte ambiental, és imprescindible l'ús de cartografia. Aquesta ha de ser subministrada com a material bàsic per part de l'empresa objecte d'aquest estudi d'impacte. Amb l'objectiu de formalitzar i estandarditzar la informació aportada en aquesta matèria, es redacta a continuació una llista de continguts i formats que han de reunir el conjunt de plànols que l'interessat haurà de presentar, si escau, davant de la Conselleria de Territori i Habitatge, a l'efecte de sol·licitar l'avaluació ambiental.
  
S'ha de tenir en compte la particularitat de cada projecte, per la qual cosa aquesta informació seria exigible i suficient en una majoria de casos, es podrà estendre o simplificar en els casos que la Conselleria de Territori i Habitatge ho considere convenient.
  
FORMAT
  
La informació cartogràfica s'ha de subministrar a l'administració sempre en format digital. Per la necessitat de disposar de la informació georeferenciada, se subministrarà la cartografia en format imatge amb fitxer de georeferenciació adjunt (geoTIF, ECW, SID, etc.) de manera que en obrir aquesta imatge en qualsevol programari que ho permeta, la ubique automàticament en el seu emplaçament real sobre el terreny. D'aquesta manera qualsevol informació vectorial o raster de què dispose la Conselleria, pot solapar-se correctament a la cartografia aportada.
  
També són admissibles els arxius vectorials comuns del mercat (DWG, DGN, DXF, SHP, etc.).
  
Qualsevol arxiu, vectorial o raster, haurà de documentar-se amb informació addicional que incorpore la data i l'escala original de la cartografia aportada.
  
VARIABLES CARTOGRÀFIQUES
  
La següent llista pretén descriure els plànols que han de subministrar-se en qualsevol projecte que serà sotmés a avaluació d'impacte ambiental. S'emmarcarien ací els projectes d'obra civil i els de planejament, aquests són els que més variables cartogràfiques inclouen. Cadascun dels elements de la llista es correspondria a un plànol, que al seu torn seria el fitxer imatge a què anteriorment ens hem referit.
  
Unitats ambientals:
  
- Riscos d'inundació i de despreniment.
  
- Unitats de vegetació.
  
- Unitats edafològiques.
  
- Capacitat d'ús.
  
- Biòtops.
  
- Unitats paisatgístiques.
  
- Unitats geològiques i hidrogeològiques.
  
- Incendis forestals.
  
- Vulnerabilitat d'aqüífers.
  
- Erosió (potencial i real).
  
- Afeccions legals ambientals.
  
- Camins ramaders
  
- Forests d'utilitat pública
  
- Espais protegits (LIC, parcs naturals, ZEPA, zones humides, etc.)\*
  
- Llits dels rius
  
- Zona maritimoterrestre
  
- Patrimoni d'interés cultural
  
- Altres (coves, jaciments, etc.)
  
\* Aquesta categoria ha de disposar, a més, arxius imatge que mostren el projecte emplaçat sobre un model digital del terreny, de manera que es capturen diverses perspectives d'aquest en el territori que el circumda.
  
Planta general del projecte:
  
Plànol que permet obtindre una imatge de conjunt de tot el projecte en el territori en què aquest s'emplaça. S'ha de recolzar en una ortofoto a color (màxim 3 anys d'antiguitat) o sobre la cartografia bàsica oficial 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic Valencià.
  
Estudi d'alternatives:
  
Diferents plànols que incloguen les alternatives existents. S'han de recolzar en una ortofoto a color (màxims 3 anys d'antiguitat) o sobre la cartografia bàsica oficial 1:10.000 de l'Institut Cartogràfic Valencià.
  
Ubicació de préstecs i abocadors d'inerts:
  
En obres lineals, s'adjuntaran aquests elements que indiquen els emplaçaments adequats per a l'extracció o abocament de materials de desmunt o terraplé.
  
Planejament urbanístic:
  
Seran obligatòries tant la classificació com la qualificació urbanística.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4922, del 12-01-2005 (2005/96)

ORDEN de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental que se hayan de tramitar ante esta Conselleria.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/2005/01/03/(1)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   4922

Fecha DOGV
:   12-01-2005

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2005/96

CVE


Fecha del documento
:   03-01-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [procedimiento administrativo](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

ORDEN de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental que se hayan de tramitar ante esta Conselleria. [2005/96]
  
Los artículos 6 a 13 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, establecen todas aquellas determinaciones que deben incluirse en los estudios de impacto ambiental, distribuidas en siete agrupaciones que pretenden abarcar la totalidad de su contenido.
  
No obstante, la experiencia acumulada en la tramitación de los procedimientos de evaluación de impacto ambiental aconseja establecer una descripción más precisa de los documentos en los que debe plasmarse la información requerida por el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo.
  
Por ello, el objeto de la presente orden no es otro que establecer, del modo más detallado posible, y respetando en todo caso el contenido mínimo establecido en el decreto 162/1990, de 15 de octubre, una relación de aquellos documentos que se consideran imprescindibles para admitir a trámite cualquier estudio de impacto ambiental, con el objetivo de agilizar la tramitación de los expedientes sometidos al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.
  
En virtud de ello, a propuesta de la Subsecretaría de la Conselleria de Territorio y Vivienda, y de conformidad con lo establecido en la Disposición Final primera del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, seguidos los cauces procedimentales previstos en el artículo 49.bis de la ley 5/1983, de 30 de diciembre, de Gobierno Valenciano, y en ejercicio de las facultades atribuidas por el artículo 35.c) del citado texto legal,
  
ORDENO
  
Artículo 1
  
Los estudios de impacto ambiental que se presenten en la conselleria competente en medio ambiente, en los procedimientos administrativos de evaluación de impacto ambiental relativos a las actividades que se relacionan en el anexo de la presente orden, deberán contener necesariamente, debidamente relacionados, los documentos que se especifican en el citado anexo, con independencia de aquella otra documentación que, en su caso, sea exigida por la legislación sectorial vigente.
  
En todo caso, deberán presentar copia en papel, y en soporte informático CD.
  
Artículo 2
  
Si por la conselleria competente en medio ambiente se comprobara que los estudios de impacto ambiental presentados para su evaluación no recogen la documentación señalada en el artículo anterior, se requerirá a la autoridad con competencia sustantiva a que se refiere el artículo 2.5 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, al objeto de que se proceda a su subsanación, en los términos y con los efectos previstos en la legislación reguladora del procedimiento administrativo común.
  
Artículo 3
  
Lo dispuesto en la presente orden será de aplicación a los procedimientos de evaluación de impacto ambiental que se inicien con posterioridad a su entrada en vigor.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
La presente orden entrará en vigor al día siguiente de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 3 de enero de 2005
  
El conseller de Territorio y Vivienda,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANEXO
  
(ÍNDICE DE LOS DOCUMENTOS COMPRENDIDOS EN EL ANEXO)
  
A. CONTENIDO MÍNIMO DE LOS ESTUDIOS DE IMPACTO
  
A.1. Contenidos mínimos de los Estudios de Impacto Ambiental de las Actividades Extractivas
  
A.2. Contenidos mínimos de los Estudios de Impacto Ambiental de las Actividades Ganaderas
  
A.3. Contenidos mínimos de los Estudios de Impacto Ambiental de proyectos de infraestructuras lineales
  
A.4. Contenidos mínimos de los Estudios de Impacto Ambiental de los proyectos de líneas eléctricas
  
A.5. Contenido mínimo de los Estudios de Impacto Ambiental de los Instrumentos de Ordenación del Territorio
  
B. REQUERIMIENTOS CARTOGRÁFICOS EN ESTUDIOS DE IMPACTO AMBIENTAL
  
A.1. CONTENIDOS MÍNIMOS DE LOS ESTUDIOS DE IMPACTO AMBIENTAL DE LAS ACTIVIDADES EXTRACTIVAS
  
El Estudio de Impacto Ambiental contemplará, debidamente relacionada, la siguiente documentación:
  
1. Descripción de la actuación proyectada y sus acciones derivadas
  
2. Examen de las alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada.
  
3. Inventario ambiental y descripción de las interacciones ecológicas ambientales claves
  
4. Identificación y valoración de impactos, tanto en la solución propuesta como en sus alternativas, que incorporará:
  
- el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.
  
- el informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo del agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el art. 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje
  
5. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras
  
6. Programa de Vigilancia Ambiental, que incluirá el compromiso de presentación del informe anual sobre el cumplimiento del mismo
  
7. Documento de Síntesis
  
8. Cartografía y documentación complementaria
  
Esta documentación se elaborará de acuerdo con las siguientes directrices
  
1. Descripción de la actuación proyectada y sus acciones derivadas
  
Deberá constar:
  
- Ubicación y accesos
  
- Objeto concreto del aprovechamiento minero
  
- Características geológicas del yacimiento
  
- Método de explotación
  
- Previsión y justificación de la producción de estéril
  
- Accesos previstos
  
- Servicios e instalaciones complementarias al proyecto, etc.
  
Debe tenerse en cuenta que algunas de las actuaciones complementarias (apertura de caminos, conducciones por tubería, tendidos eléctricos, etc.) pueden estar sometidas, por sí mismas, a la Ley de Impacto Ambiental, por lo que resultará más conveniente y eficaz abordarlas conjuntamente en un mismo Estudio de Impacto Ambiental, en lugar de tener que realizar tramitaciones distintas.
  
2. Examen de alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada
  
Para ello se tendrá en cuenta que, además de los condicionantes técnicos y económicos, la elección deberá considerar los valores naturales de la zona y deberá tender a minimizar los posibles impactos ambientales, previendo que las labores de restauración del área deben permitir una adecuada integración paisajística posterior de ésta en su entorno natural.
  
Las principales garantías para justificar una buena elección del emplazamiento de una cantera o explotación minera son un correcto emplazamiento de la actividad (sobre todo considerando sus posibilidades de restauración fácil y eficaz) y un adecuado diseño de la restauración.
  
3. Inventario ambiental y descripción de las interacciones ecológicas o ambientales claves
  
3.1. Descripción del medio natural
  
Referido a la zona de afección y entorno de la actividad minera y a sus elementos secundarios (accesos, instalaciones complementarias etc.)
  
Identificación, censo, inventario, cuantificación y, en su caso, cartografía e interacciones ecológicas clave, de cada una de las variables y aspectos que permiten definir la configuración del medio natural: geología, hidrología superficial y subterránea, climatología, suelos, cubierta vegetal, flora y fauna, geomorfología, paisaje, presencia de cuevas y simas, riesgos naturales, etc.
  
Valoración ambiental del área y definición del grado de interés para la conservación.
  
Deben evitarse los estudios que abordan estas variables con un tratamiento muy general o a una escala regional y que apenas concretan cuáles son las características propias y particulares del área afectada por el proyecto o las refieren de una manera superflua.
  
3.2. Definición del medio socioeconómico y cultural
  
Con incidencia sobre los elementos que componen el patrimonio histórico-artístico, etnológico y arqueológico, así como la relación y distribución de los usos y aprovechamientos existentes en la zona, tanto mineros como de otra índole, propiedad de los terrenos, calificaciones urbanísticas, planes u otras figuras de protección, infraestructuras, instalaciones, y, en su caso, otros regímenes jurídicos especiales aplicables a la zona.
  
El estudio de la posible afección al patrimonio histórico y cultural debe ser redactado y acompañado del informe que exige la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, la cual establece en su artículo 11 taxativamente: ...-Los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, públicos o privados, que puedan afectar a bienes inmuebles de valor cultural deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural Dicho informe vinculará al órgano que deba realizar la declaración de impacto ambiental?.
  
Asimismo, debe observarse que dicho Patrimonio está constituido, entre otros, por los bienes de valor histórico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico y científico que sean especialmente representativos de la historia y la cultura valenciana (artículo 1 de la citada ley).
  
4. Identificación y valoración de impactos, tanto en la solución propuesta como en sus alternativas
  
Se incluirá la identificación y valoración de los efectos previsibles de todas las actuaciones proyectadas sobre los aspectos ambientales y antrópicos indicados en el apartado 3, debiendo aportar necesariamente:
  
- el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.
  
- el informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo del agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el art. 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje
  
La identificación de los impactos ambientales derivará, necesariamente, de las interacciones entre las acciones derivadas de la actuación (desmontes y eliminación de suelos y vegetación, extracción de materiales, ruidos, polvo, vibraciones, acopios, vertidos, aumento de tráfico, etc.) y las características específicas de los aspectos ambientales afectados en cada caso concreto.
  
En todo caso se estará a lo dispuesto en el artículo 10 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
5. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras
  
5.1. Programas y Proyecto de sostenibilidad para la restauración paisajística
  
Se detallarán y justificarán las medidas previstas para reducir, eliminar o compensar los efectos ambientales negativos, así como las posibles alternativas existentes a las condiciones inicialmente previstas en la actuación. Se procederá a una descripción detallada de los trabajos a desarrollar sobre cada uno de los siguientes aspectos:
  
a) Medidas de protección ambiental, a ejecutar antes o durante el período de actividad de la explotación, y tendentes a reducir o eliminar impactos producidos por polvo, ruidos, vibraciones, visibilidad, procesos de erosión y de sedimentación, etc.
  
b) Restauración geomorfológica del área afectada por la actuación minera. Restitución de una topografía naturalizada que elimine en lo posible las formas excesivamente geométricas y confiera a las laderas una pendiente y modelado adecuados para recuperar un aspecto fisiográfico concordante con el de su entorno natural.
  
c) Aportación de suelos y soporte terrígeno adecuados para albergar una cubierta vegetal concordante con la potencialidad natural y usos actuales de la zona. Adopción de medidas para evitar la erosión de los suelos.
  
d) Repoblación mediante plantones de especies vegetales arbustivas y arbóreas consecuentes con el inventario botánico y la potencialidad de la zona. Siembra de herbáceas en todas aquellas superficies que se estime conveniente con el fin de frenar los procesos erosivos, evitar la proliferación de polvo y aumentar la estabilidad de los suelos. Potenciación del desarrollo de los ejemplares implantados, aplicación de los riegos necesarios y reposición de marras, hasta que se logre la adaptación y el adecuado desarrollo vegetativo de todas las especies introducidas.
  
La densidad y distribución de la cubierta vegetal deberá adaptarse a las características del entorno, salvo que éste se encuentre en una fase de degradación o recuperación post-incendio. La propuesta intencionada de dejar áreas desnudas, desprovistas de suelos y vegetación, sólo podrá justificarse por la presencia de afloramientos de interés geológico o por la concordancia con otros roquedos naturales presentes en la zona, aunque en éste caso será necesaria la aplicación de técnicas especiales de tratamiento de la roca (micromodelados y envejecimiento artificial de ésta).
  
e) La descripción del programa de explotación deberá realizarse considerando la posibilidad de restaurar por fases el área afectada, de manera que se puedan compatibilizar y simultanear labores de extracción y de restauración, a fin de reducir la magnitud espacial y temporal de los impactos. Debe justificarse la procedencia de los suelos y soportes edáficos, así como la relación de las especies vegetales seleccionadas para la restauración, sus densidades, su porte y su distribución dentro del área a tratar.
  
f) Cuando el objeto de la restauración no sea la de restituir en el área la vegetación potencial o los aprovechamientos tradicionales preexistentes, deberán justificarse debidamente los criterios conducentes a esa propuesta.
  
En caso de que se trate de un proyecto de sostenibilidad de restauración paisajística, la propuesta de medidas de restauración e integración paisajística, que se contemplan en este apartado, deberá incluirse en un documento, denominado ?Programa para la sostenibilidad de restauración paisajística?, según lo previsto en el artículo 27 de la LOTPP. Este programa junto con el proyecto son documentos independientes y anexos al Estudio de Impacto Ambiental, que deberán especificar todos aquellos aspectos que se enumeran en el anexo de la Orden y que posteriormente el desarrollo de la LOTPP contendrá pormenorizadamente. Para la realización debida de las medidas contempladas en los citados proyectos y programas, se podrá exigir el correspondiente aval bancario.
  
5.2. Calendario de ejecución y presupuesto de la restauración
  
Deberá comprender:
  
a) Movimientos de tierras, nivelación de plaza de cantera, obras de desdoblamiento y reperfilado de bancos; conformación final de taludes
  
b) Aportación y distribución de suelos aptos para la revegetación
  
c) Obras previstas de corrección contra la erosión (muros o escolleras de contención, drenajes perimetrales, gaviones, disipadores de energía, trampas de sedimentos, etc.)
  
d) Demolición de instalaciones y retirada de escombros y materiales
  
e) Adquisición y plantación de especies vegetales, así como la aplicación de los cuidados y riegos necesarios para su adecuado desarrollo
  
f) Presupuestos general y desglosado, y coste por hectárea restaurada
  
g) Acciones complementarias al Plan de Restauración, como pueden ser el tratamiento de escombreras, el traslado de las mismas al interior del hueco extractivo, la eliminación de elementos o situaciones que supongan riesgos evidentes para personas o bienes, así como posibles balsas de lodos o presas de residuos mineros
  
6. Programa de Vigilancia Ambiental
  
Tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de todas las medidas protectoras y correctoras que, llegado el momento, pueda determinar la Declaración de Impacto Ambiental, comprobando la eficacia de las mismas y, en su caso, introduciendo las oportunas modificaciones, previa consulta y conformidad del órgano sustantivo. Incluirá el mantenimiento y control de las medidas de restauración desarrolladas en el área y su entorno, a fin de garantizar su eficacia en la recuperación del paisaje, incluso durante un período de tiempo posterior al cese de la actividad, el cual nunca deberá ser inferior a dos años.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental deberá incluir el compromiso de presentar puntualmente el explotador ante la administración una memoria o informe anual dando cuenta: del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.
  
Estos informes se presentarán en el plazo de dos meses, a contar desde la finalización del ejercicio al que se refieran.
  
7. Documento de Síntesis
  
Se editará en un volumen independiente que no exceda de 20 páginas y su contenido deberá estar redactado en términos asequibles a la comprensión general. Incluirá, de forma sumaria, las conclusiones relativas a la viabilidad de las acciones propuestas, al examen y elección de las distintas alternativas y a la propuesta de medidas protectoras y correctoras, así como el Programa de Vigilancia Ambiental, e incorporará una copia de los informes vinculantes al que se alude en el punto 4 del presente anexo.
  
De conformidad con lo establecido en el Artículo 15 del Decreto 162/1990 del Consell de la Generalitat Valenciana, todos los estudios de impacto ambiental deben ir suscritos por el autor o, en su caso, por el coordinador del equipo redactor, cuyos miembros también deberán aparecer relacionados.
  
8. Cartografía y documentación complementaria
  
- Planos de ubicación y en su caso croquis de acceso, y particularmente, se deberá incluir la ubicación de la explotación en un mapa topográfico general (escala 1:50.000 o próxima), el correspondiente parcelario y un plano topográfico detallado (escala 1:10.000 o próxima) que incluya la delimitación precisa de todo el contorno de la explotación.
  
- Plano de detalle (escala 1: 1.000 o próxima) del estado actual de la explotación y su entorno inmediato, con curvas de nivel, indicación de los límites de las actuaciones previstas, posibles áreas de servicio o de tratamiento del mineral, vertederos y acopios temporales... así como cualquier otro elemento de referencia (edificaciones, pozos, fuentes, conducciones, mojones, etc.).
  
- Plano de la restauración, a la misma escala que el anterior.
  
- Perfiles representativos de la zona afectada realizados a la misma escala y manteniendo la misma proporcionalidad horizontal- vertical. Deberán reflejar la forma original del terreno, la del estado definitivo tras la ejecución de las labores de restauración y, si se estima conveniente, también la forma del estado intermedio correspondiente al final de la extracción. Estas formas podrán venir representadas en un mismo perfil, a fin de facilitar la comprensión del alcance de las labores a realizar.
  
- Fotografías representativas del área y su entorno, con reflejo de la cuenca visual existente desde el lugar de la explotación y del aspecto que ésta presenta desde los terrenos colindantes.
  
- Cualquier otro detalle gráfico o documento anejo referido a aspectos u obras complementaria que puedan resultar adecuados para una mejor comprensión de las medidas protectoras y/o correctoras a adoptar, como es el caso de pantallas o barreras de vegetación, estudios de vibraciones ?cuando se presuman posibles afecciones a bienes próximos- u otros anexos de posible interés.
  
Se incluirán en el pliego de Prescripciones Técnicas:
  
- Cita expresa de la normativa medioambiental de obligado cumplimiento
  
- Condiciones técnicas de la realización de las medidas correctoras
  
A.2. CONTENIDOS MÍNIMOS DE LOS ESTUDIOS DE IMPACTO AMBIENTAL DE LAS ACTIVIDADES GANADERAS
  
El Estudio de Impacto Ambiental contemplará, debidamente relacionada, la siguiente documentación:
  
1. Descripción de la actuación proyectada y sus acciones derivadas.
  
2. Examen de las alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada.
  
3. Inventario ambiental y descripción de las interacciones ecológicas ambientales claves.
  
4. Identificación y valoración de impactos, tanto en la solución propuesta como en sus alternativas que incorporará:
  
- el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.
  
- el informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo del agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el art. 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje
  
5. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.
  
6. Programa de Vigilancia Ambiental, que incluirá el compromiso de presentación del informe anual sobre el cumplimiento del mismo.
  
7. Documento de Síntesis.
  
8. Cartografía y documentación complementaria.
  
Esta documentación se elaborará de acuerdo con las siguientes directrices:
  
1. Descripción del la actuación y sus acciones derivadas
  
Deberá constar:
  
- Localización, con plano a escala 1:25.000 y 1:10.000 o similar, tal que permita su correcta localización tanto en la provincia como respecto al municipio. Además se informará de la distancia al núcleo urbano, así como a explotaciones de similar naturaleza.
  
- Descripción de la actuación, que será lo más esquemática posible, enfocada a los aspectos más relevantes desde el punto de vista ambiental. Dichos aspectos se centrarán sobre todo en la descripción del proceso productivo, cantidad de residuos generados, tratamiento, destino final de los mismos y destino de los cadáveres.
  
- Relación de todas las acciones inherentes a la actuación de que se trate, susceptibles de producir un impacto sobre el medio ambiente, mediante un examen detallado tanto de la fase de su realización como de su funcionamiento. Se profundizará sobre todo en todas aquellas acciones que puedan causar olores, contaminación de aguas superficiales y/o subterráneas, contaminación de suelos, contaminación atmosférica, impactos visuales negativos, ruidos, riesgo de transmisión de enfermedades, etc.
  
- Descripción, en su caso, de los materiales a utilizar, movimiento de tierra a realizar, suelo a ocupar y otros recursos naturales cuya eliminación o afectación se considere necesaria para la ejecución de la actuación. Respecto a los materiales se describirá los utilizados para impermeabilizar fosas de contención de deyecciones, estercolero y fosa de cadáveres, así como sus características constructivas y dimensionado en función de la capacidad de la explotación.
  
- Descripción, en su caso, de los tipos, cantidades y composición de los residuos, vertidos, emisiones o cualquier otro elemento derivado de la actuación, tanto sean de tipo temporal, durante su realización, o permanentes, cuando ya esté realizada, con mención expresa a los sistemas de recogida, tratamiento y/o eliminación o deposición de los mismos, así como de los posibles ruidos, vibraciones, olores, emisiones de partículas, etc. que pudieran producirse.
  
- En el caso de porcino, se presentará método de tratamiento de purines, adjuntando protocolo y contrato de admisión a planta de tratamiento legalmente establecida. Sólo en el caso de que tal circunstancia no pudiera contemplarse, se considerará su uso como abono orgánico, adjuntando autorización firmada por los propietarios de las parcelas donde se deposite el purín una vez tratado. En este caso, no se aceptará parcelas que no se exploten agrícolamente, considerando que no se esparcirán en ningún caso en las proximidades de barrancos, acuíferos, pozos o similares. Además el purín se aplicará considerando los niveles indicados en el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias; la Orden de 29 de marzo de 2000, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias; así como el Decreto 13/2000, de 25 de enero, del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias o normativa vigente de aplicación en la materia.
  
2. Examen de alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada
  
Justificación de la solución adoptada, teniendo en cuenta que, además de los condicionantes técnicos y económicos, la elección deberá considerar los valores naturales de la zona y deberá tender a minimizar los posibles impactos ambientales, previendo una adecuada integración paisajística en su entorno natural.
  
3. Inventario ambiental y descripción de las interacciones ecológicas y ambientales claves
  
3.1. Descripción del medio natural
  
Referido a la zona de afección y entorno de la actividad ganadera y a sus elementos secundarios (accesos, instalaciones complementarias etc.).
  
Identificación, censo, inventario, cuantificación y, en su caso, cartografía de las interacciones ecológicas clave, y su justificación, de cada una de las variables y aspectos que permiten definir la configuración del medio natural: geología, hidrología superficial y subterránea, climatología, suelos, cubierta vegetal, flora y fauna, geomorfología, paisaje, presencia de cuevas y simas, riesgos naturales, etc.
  
Valoración ambiental del área y definición del grado de interés para la conservación.
  
Deben evitarse los estudios que abordan estas variables con un tratamiento muy general o a una escala regional y que apenas concretan cuáles son las características propias y particulares del área afectada por el proyecto o las refieren de una manera superflua.
  
3.2. Definición del medio socioeconómico y cultural
  
Con incidencia sobre los elementos que componen el patrimonio histórico-artístico, etnológico y arqueológico, así como la relación y distribución de los usos y aprovechamientos existentes en la zona, propiedad de los terrenos, calificaciones urbanísticas, planes u otras figuras de protección, infraestructuras, instalaciones, y, en su caso, otros regímenes jurídicos especiales aplicables a la zona.
  
El estudio de la posible afección al patrimonio histórico y cultural debe ser redactado y acompañado del informe que exige la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, la cual establece en su artículo 11 taxativamente:
  
...-Los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, públicos o privados, que puedan afectar a bienes inmuebles de valor cultural deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural Dicho informe vinculará al órgano que deba realizar la declaración de impacto ambiental?.
  
Asimismo, debe observarse que dicho Patrimonio está constituido, entre otros, por los bienes de valor histórico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico y científico que sean especialmente representativos de la historia y la cultura valenciana (artículo 1 de la citada ley).
  
4. Identificación y valoración de impactos, tanto en la solución propuesta como en las alternativas
  
Identificación y valoración de los efectos previsibles de todas las actuaciones proyectadas sobre el medio ambiente como consecuencia de la actividad, tanto en fase de construcción como en fase de funcionamiento.
  
La identificación de los impactos ambientales derivará, necesariamente, de las interacciones entre las acciones derivadas de la actuación y las características específicas de los aspectos ambientales afectados en cada caso concreto. Se incluirá la identificación y valoración de los efectos previsibles de todas las actuaciones proyectadas sobre los aspectos ambientales y antrópicos indicados en el apartado 3, debiendo aportar necesariamente:
  
- el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.
  
- el informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo del agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el art. 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.
  
En todo caso se estará a lo dispuesto en el artículo 10 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
5. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras
  
El Estudio de Impacto Ambiental contendrá una propuesta de medidas correctoras dirigidas a minimizar los posibles efectos negativos de las acciones de la actividad, las cuales se describirán detalladamente.
  
Además debe completarse este apartado incluyendo la valoración del coste del establecimiento de dichas medidas correctoras de forma que se especifiquen las partidas presupuestarias que deben adoptarse para la ejecución de las mismas, lo que no sólo incluye los trabajos de revegetación e integración paisajística sino además y de ser necesario, las medidas de prospección e incluso intervención arqueológica, la ejecución de apantallamientos acústicos, la ejecución de pasos de fauna, etc.
  
También recogerá los costes de las medidas protectoras y correctoras y del programa de vigilancia ambiental, adoptando las partidas presupuestarias necesarias de acuerdo a las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental.
  
6. Programa de vigilancia ambiental
  
Tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de todas las medidas protectoras y correctoras: las contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y las que, llegado el momento, pueda determinar la Declaración de Impacto Ambiental, comprobando la eficacia de las mismas y, en su caso, introduciendo las oportunas modificaciones, previa consulta y conformidad del órgano sustantivo.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental deberá incluir el compromiso de presentar puntualmente el explotador ante la administración una memoria o informe anual dando cuenta: del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.
  
Estos informes se presentarán en el plazo de dos meses, a contar desde la finalización del ejercicio al que se refieran.
  
Respecto a los purines de cerdo, en su caso, se propondrá análisis de los mismos para verificar la eficacia del tratamiento a que se han de someter previo a su aplicación en campo, para que, en caso de manifestarse resultados poco satisfactorios, modificarse el tratamiento.
  
7. Documento de Síntesis
  
Se editará en un volumen independiente que no exceda de 20 páginas y su contenido deberá estar redactado en términos asequibles a la comprensión general. Incluirá, de forma sumaria, las conclusiones relativas a la viabilidad de las acciones propuestas, al examen y elección de las distintas alternativas y a la propuesta de medidas protectoras y correctoras, así como el Programa de Vigilancia Ambiental e incorporará una copia de los informes vinculantes al que se alude en el punto 4 del presente anexo.
  
De conformidad con lo establecido en el artículo 15 del Decreto 162/1990, del Consell de la Generalitat Valenciana, todos los estudios de impacto ambiental deben ir suscritos por el autor o, en su caso, por el coordinador del equipo redactor, cuyos miembros también deberán aparecer relacionados.
  
8. Cartografía y documentación complementaria
  
- Planos de ubicación y en su caso croquis de acceso, y particularmente, se deberá incluir la ubicación de la explotación en un mapa topográfico general (escala 1:50.000 o próxima), el correspondiente parcelario y un plano topográfico detallado
  
(escala 1:10.000 o próxima) que incluya la delimitación precisa de todo el contorno de la explotación.
  
- Plano de detalle (escala 1:1.000 o próxima) del estado actual de la explotación y su entorno inmediato, así como cualquier otro elemento de referencia (edificaciones, pozos, fuentes, conducciones, mojones, etc.)
  
- Cualquier otro detalle gráfico o documento anejo referido a aspectos u obras complementaria que puedan resultar adecuados para una mejor comprensión de las medidas protectoras y/o correctoras a adoptar, cuando se presuman posibles afecciones a bienes próximos, u otros anexos de posible interés.
  
Se incluirán en el pliego de Prescripciones Técnicas:
  
- Cita expresa de la normativa medioambiental de obligado cumplimiento.
  
- Condiciones técnicas de la realización de las medidas correctoras.
  
A.3. CONTENIDOS MÍNIMOS DE LOS ESTUDIOS DE IMPACTO AMBIENTAL DE PROYECTOS DE INFRAESTRUCTURAS LINEALES
  
El Estudio de Impacto Ambiental contemplará, debidamente relacionada, la siguiente documentación:
  
1. Descripción de la actuación proyectada y sus acciones derivadas
  
2. Examen de las alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada
  
3. Inventario ambiental y descripción de las interacciones ecológicas o ambientales claves
  
4. Identificación y valoración de impactos, tanto en la solución propuesta como en sus alternativas, que incorporará el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano
  
5. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras
  
6. Programa de Vigilancia Ambiental, que incluirá el compromiso de presentación del informe anual sobre el cumplimiento del mismo
  
7. Documento de Síntesis
  
8. Cartografía y documentación complementaria
  
Esta documentación se elaborará de acuerdo con las siguientes directrices
  
1. Descripción de la actuación y sus acciones derivadas
  
Deberá constar:
  
- Justificación de la necesidad de la misma, que se completará con una adecuada descripción de las obras proyectadas de manera independiente a la información que al respecto se contiene en el documento técnico del proyecto de obra.
  
- Memoria justificativa y descriptiva y una documentación gráfica compuesta de:
  
- Plano de situación (E=1:50.000)
  
- Plano de emplazamiento (E=1:25.000 o 1:10.000)
  
- Planos de planta general (a escala de mayor detalle y sobre base topográfica que no se limite a la franja de la plataforma de la infraestructura que se proyecta sino que aporte información suficiente sobre la morfología y características del entorno afectado).
  
- Plano de instalaciones (E=1:10.000) donde se contemplen las instalaciones existentes y previstas y su adecuación a los pasillos de infraestructuras y criterios previstos en el artículo 23 de la LOTPP, debiendo aparecer en ese mismo plano las afecciones que se deriven de la implantación de tales instalaciones según la legislación vigente.
  
- El resto de información (planos de perfiles longitudinal y transversales, planos de secciones tipo, etc. y anejos a la memoria como el anejo de hidrología y drenaje, etc.), deberán aportarse en el Estudio de Impacto Ambiental sólo en caso de que éstos no formaran parte del proyecto técnico correspondiente.
  
- En la descripción de las acciones derivadas del proyecto debe hacerse especial hincapié en que la misma no debe contener una relación de afecciones que con carácter general se derivan de la ejecución de los proyectos que nos ocupan y que habitualmente se recogen ya en las guías metodológicas elaboradas al respecto. Por el contrario debe particularizarse la descripción para el caso concreto de la obra proyectada, por ejemplo:
  
a) Cualquier proyecto de carretera supone afecciones derivadas del movimiento de tierras, lo que hay que especificar son las afecciones concretas del proyecto analizado: volumen de material destinado a vertedero, volumen necesario a extraer en canteras o préstamos, altura de desmontes y terraplenes a ejecutar, etc.
  
b) Todo proyecto de carreteras o ferrocarriles produce afecciones por impactos acústicos derivados no solo de la fase construcción sino de la de explotación de la infraestructura, por ello no basta con señalar esta posible afección sino que debe analizarse y describirse la situación del entorno, existencia de áreas residenciales, existencia de actividades sensibles como centros sanitarios, centros docentes, etc. o bien existencia de zonas naturales con fauna sensible al impacto acústico, nidificación de rapaces, u otras especies protegidas, etc.
  
2. Examen de las alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada
  
Justificación de la solución adoptada, teniendo en cuenta que, además de los condicionantes técnicos y económicos, la elección deberá considerar los valores naturales de la zona y deberá tender a minimizar los posibles impactos ambientales, previendo una adecuada integración paisajística en su entorno natural.
  
Cualquier proyecto de infraestructura puede ser objeto de distintas alternativas de actuación para la consecución de los objetivos perseguidos por el proyecto; mejoras de trazados existentes, nuevas vías de comunicación, variantes de vías existentes, etc. Difícil será el caso en que no quepan alternativas ya que podrán analizarse al menos ligeras modificaciones de la traza con objeto de minimizar afecciones; disminución de movimientos de tierra, no afección a zonas de especial relevancia medioambiental (vegetación, arqueología, etc.) o en todo caso y cuanto menos podrá analizarse la opción «0» que es la de no ejecución de actuación alguna.
  
3. Inventario ambiental y descripción de las interacciones ecológicas o ambientales claves
  
3.1. Descripción del medio natural
  
Deben identificarse, censarse, inventariarse, cuantificarse y en su caso cartografiarse, todos los aspectos ambientales definidos en el artículo 6 del Reglamento de Impacto Ambiental, a saber: fauna, flora, vegetación, gea, suelo, agua, aire, clima, paisaje, estructura y función de los ecosistemas presentes en el área previsiblemente afectada. Del mismo modo se identificarán las incidencias sobre el patrimonio histórico, artístico y arqueológico, las relaciones sociales y condiciones de sosiego público, así como cualquier otra incidencia ambiental que pueda derivarse. En particular y para los proyectos de infraestructuras deben identificarse además:
  
- Las Vías Pecuarias clasificadas existentes, los puntos en los que éstas se ven afectadas y las características de las mismas (trazado, anchura, interés para su recuperación como corredor ecológico, etc.)
  
- Los riesgos naturales que se presentan en el área de actuación: erosión, avenida e inundación, incendio, riesgo sísmico, de subsidencia, colapso, desprendimiento, deslizamiento, contaminación de acuíferos, etc.
  
3.2. Definición del medio socioeconómico y cultural
  
Con incidencia sobre los elementos que componen el patrimonio histórico-artístico, etnológico y arqueológico, así como la relación y distribución de los usos y aprovechamientos existentes en la zona, propiedad de los terrenos, calificaciones urbanísticas, planes u otras figuras de protección, infraestructuras, instalaciones, y, en su caso, otros regímenes jurídicos especiales aplicables a la zona.
  
El estudio de la posible afección al patrimonio histórico y cultural debe ser redactado y acompañado del informe que exige la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, la cual establece en su artículo 11 taxativamente:
  
... «Los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, públicos o privados, que puedan afectar a bienes inmuebles de valor cultural deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural Dicho informe vinculará al órgano que deba realizar la declaración de impacto ambiental?.
  
Asimismo, debe observarse que dicho Patrimonio está constituido, entre otros, por los bienes de valor histórico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico y científico que sean especialmente representativos de la historia y la cultura valenciana (artículo 1 de la citada ley).
  
Las determinaciones del planeamiento urbanístico y territorial en el área afectada por las obras proyectadas y su adecuación a los pasillos para el paso de dichas instalaciones atendiendo a la vulnerabilidad del medio, integrándolas en la estructura del territorio, y resolviendo la compatibilidad con los usos existentes o previstos y con los valores culturales y paisajísticos, de conformidad con lo establecido en la Ley 4/2004, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje y expresamente en su artículo 23.
  
4. Identificación y valoración de impactos, tanto en la solución propuesta como en sus alternativas
  
La identificación y valoración de impactos se realizará utilizando la metodología que se estime adecuada siempre incluyendo una descripción de la metodología empleada y en todo caso procediendo a un análisis explicativo de cuales son las afecciones concretas que se producen sobre cada uno de los factores analizados. Debiendo particularizarse en todo momento dichas afecciones. Así como ejemplo, no se considera adecuado identificar que se producen afecciones sobre algún elemento del patrimonio histórico-artístico o sobre alguna Vía Pecuaria sin mayor indicación, y proceder posteriormente a efectuar una valoración cuantitativa de dicha afección, sino que, por el contrario, debe especificarse qué elemento patrimonial o Vía Pecuaria se ve afectado, las características de dicho elemento o dicha Vía y la forma en que se produce la afección; destrucción completa o no del yacimiento, ocupación o bien cruce con la Vía Pecuaria, etc.
  
En la valoración de impactos se incluirá el análisis de las afecciones derivadas tanto de la necesidad de obtención de materiales para la construcción (canteras o préstamos), identificando los posibles lugares de procedencia, como los destinos previstos para el vertido final de materiales sobrantes, tanto la búsqueda de lugares apropiados para la creación de escombreras como la relación de vertederos de inertes legalizados existentes en las proximidades.
  
Del mismo modo deberán analizarse las afecciones derivadas de la necesidad de ejecutar obras auxiliares o inducidas por la actuación principal como es el caso de la posible necesidad de apertura de caminos de acceso a los diversos tajos de obra, o para el desvío del tráfico durante las labores de construcción, la necesidad de reponer diversas instalaciones afectadas como puede ser en el caso de afección de tendidos eléctricos o de telecomunicación, etc. sobre todo teniendo en cuenta que éstas actuaciones complementarias se encuentran en la mayor parte de los casos sometidas del mismo modo al procedimiento de evaluación de impacto ambiental y por tanto deberían recogerse en el Estudio de Impacto Ambiental analizando las afecciones que se derivan de las mismas y proponiendo las medidas correctoras necesarias con objeto de poder efectuar una correcta evaluación de los impactos derivados de la actuación principal y agilizar al mismo tiempo la tramitación necesaria.
  
Por último señalar que en caso de afección a algún espacio natural protegido o zona sensible, deberá especificarse este hecho, debiendo recoger el Estudio de Impacto Ambiental la normativa de protección de dicho espacio natural analizando si las obras proyectadas se ajustan o no a dicha normativa.
  
Se incorporará el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.
  
5. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras
  
5.1. Programas y Proyecto de sostenibilidad para la restauración paisajística
  
Las medidas que se establezcan para la protección medioambiental y para la corrección de impactos generados deben concretarse y especificarse a lo largo del trazado de la infraestructura proyectada. No será lo mismo una restauración de un desmonte en terrenos compactos o en tierras, en terrenos de cultivo o atravesando áreas forestales o de especial valor ecológico, etc.
  
En todo caso y a fin de evitar afecciones sobre elementos patrimoniales (yacimientos arqueológicos, paleontológicos, elementos etnológicos o arquitectónicos), se incluirá en el Estudio de Impacto Ambiental el informe al respecto elaborado por la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico (ver el punto 3.2 del anexo A.3).
  
La propuesta de medidas de restauración e integración paisajística deberá quedar plasmada en documentación cartográfica y a escala adecuada sobre los planos de planta de las obras proyectadas.
  
En caso de que se trate de un proyecto de sostenibilidad de restauración paisajística, la propuesta de medidas de restauración e integración paisajística, que se contemplan en este apartado, deberá incluirse en un documento, denominado ?Programa para la sostenibilidad de restauración paisajística?, según lo previsto en el artículo 27 de la LOTPP. Este programa junto con el proyecto son documentos independientes y anexos al Estudio de Impacto Ambiental, que deberán especificar todos aquellos aspectos que se enumeran en el anexo de la Orden y que posteriormente el desarrollo de la LOTPP contendrá pormenorizadamente. Para la realización debida de las medidas contempladas en los citados proyectos y programas, se podrá exigir el correspondiente aval bancario.
  
5.2. Calendario de ejecución y presupuesto de la restauración
  
Además debe completarse este apartado incluyendo la valoración del coste del establecimiento de dichas medidas correctoras de forma que se especifiquen las partidas presupuestarias que deben adoptarse para la ejecución de las mismas, lo que no sólo incluye los trabajos de revegetación e integración paisajística sino además y de ser necesario, las medidas de prospección e incluso intervención arqueológica, la ejecución de apantallamientos acústicos, la ejecución de pasos de fauna, etc.
  
También recogerá los costes de las medidas protectoras y correctoras y del programa de vigilancia ambiental, adoptando las partidas presupuestarias necesarias de acuerdo a las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental.
  
6. Programa de vigilancia ambiental
  
Tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de todas las medidas protectoras y correctoras: las contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y las que, llegado el momento, pueda determinar la Declaración de Impacto Ambiental, comprobando la eficacia de las mismas y, en su caso, introduciendo las oportunas modificaciones, previa consulta y conformidad del órgano sustantivo.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental deberá incluir el compromiso de presentar puntualmente el explotador ante la administración una memoria o informe anual dando cuenta: del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.
  
Estos informes se presentarán en el plazo de dos meses, a contar desde la finalización del ejercicio al que se refieran.
  
En función de las características concretas en cada caso, se adecuará el programa de vigilancia. Deben concretarse los objetivos perseguidos y los indicadores a adoptar para el control de los impactos generados. Lo que deberá plasmarse en unos informes técnicos medioambientales a elaborar periódicamente (concretando la periodicidad de los mismos) y que deberán remitirse a esta Dirección General.
  
La necesidad de una vigilancia mas o menos contundente tanto durante la ejecución de las obras como durante el periodo de garantía de las mismas y para el caso de las revegetaciones, durante el periodo de mantenimiento de la infraestructura, debe analizarse en cada caso en el Estudio de Impacto Ambiental, debiendo recoger el mismo la valoración de las partidas presupuestarias necesarias para llevar a cabo esta labor de vigilancia.
  
7. Documento de síntesis
  
Se editará en un volumen independiente que no exceda de 20 páginas y su contenido deberá estar redactado en términos asequibles a la comprensión general. Incluirá, de forma sumaria, las conclusiones relativas a la viabilidad medioambiental de las acciones propuestas, al examen y elección de las distintas alternativas y a la propuesta de medidas protectoras y correctoras, así como el Programa de Vigilancia Ambiental, e incorporará una copia de los informes vinculantes al que se alude en el punto 4 del presente anexo.
  
De conformidad con lo establecido en el Artículo 15 del Decreto 162/1990, del Consell de la Generalitat Valenciana, todos los estudios de impacto ambiental deben ir suscritos por el autor o, en su caso, por el coordinador del equipo redactor, cuyos miembros también deberán aparecer relacionados.
  
8. Cartografía y documentación complementaria
  
- Planos de ubicación y en su caso croquis de acceso, y particularmente, se deberá incluir la ubicación en un mapa topográfico general (escala 1:50.000 o próxima), el correspondiente parcelario y un plano topográfico detallado (escala 1:10.000 o próxima) que incluya la delimitación precisa de todo el trazado.
  
- Cualquier otro detalle gráfico o documento anejo referido a aspectos u obras complementaria que puedan resultar adecuados para una mejor comprensión de las medidas protectoras y/o correctoras a adoptar, cuando se presuman posibles afecciones a bienes próximos, u otros anexos de posible interés.
  
En el documento Planos se incorporarán aquellos en los que se recojan las medidas correctoras establecidas; labores de revegetación y restauración paisajística, reposición de Vías Pecuarias, etc.
  
Se incluirán en el pliego de Prescripciones Técnicas:
  
- Cita expresa de la normativa medioambiental de obligado cumplimiento
  
- Condiciones técnicas de la realización de las medidas correctoras
  
A.4. CONTENIDOS MÍNIMOS DE LOS ESTUDIOS DE IMPACTO AMBIENTAL DE LOS PROYECTOS DE LINEAS ELÉCTRICAS
  
El Estudio de Impacto Ambiental contemplará, debidamente relacionada, la siguiente documentación:
  
1. Descripción de la actuación proyectada y sus acciones derivadas
  
2. Examen de las alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada
  
3. Inventario ambiental y descripción de las interacciones ecológicas ambientales claves, que incorporará el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano
  
4. Identificación y valoración de impactos, tanto en la solución propuesta como en sus alternativas
  
5. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras
  
6. Programa de Vigilancia Ambiental, que incluirá el compromiso de presentación del informe anual sobre el cumplimiento del mismo
  
7. Documento de Síntesis
  
8. Cartografía y documentación complementaria
  
Esta documentación se elaborará de acuerdo con las siguientes directrices
  
1. Descripción de la actuación y sus acciones derivadas
  
Deberá constar:
  
- Memoria justificativa y descriptiva acompañada de la documentación gráfica siguiente:
  
- Localización del trazado y actividades complementarias (accesos, acopio de material, etc.) en planos escala 1:50.000 y escala 1:10.000.
  
- Plano de instalaciones a escala 1:10.000 donde se contemplen las instalaciones existentes y previstas y su adecuación a los pasillos de infraestructuras y criterios previstos en el artículo 23 de la LOTPP, debiendo aparecer en ese mismo plano las afecciones que se deriven de la implantación de tales instalaciones según la legislación vigente.
  
- La relación de las acciones derivadas no deben contener una relación de afecciones que con carácter general sea aplicable a cualquier tipo de proyectos, sino que debe concretar la descripción de la obra objeto del proyecto, por ejemplo:
  
· Caminos de acceso con la documentación necesaria (localización, movimiento de tierra, perfiles longitudinales, transversales, etc.) que permita su adecuada evaluación.
  
- Se incluirán las características técnicas de la infraestructura (tensión de transporte, altura de los apoyos, tipos de aisladores, características de las crucetas, distancia entre conductores, y entre conductores y cable de tierra y distancia al terreno del conductor más bajo en condiciones más desfavorables).
  
2. Examen de las alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada
  
El estudio de alternativas deberá contemplar varios aspectos:
  
a) Análisis de los diferentes trazados alternativos entre el punto de suministro y el de enganche.
  
b) Alternativas existentes en los distintos apoyos, crucetas, aisladores, etc.
  
Justificación de la solución adoptada, teniendo en cuenta que, además de los condicionantes técnicos y económicos, la elección deberá considerar los valores naturales de la zona y deberá tender a minimizar los posibles impactos ambientales, previendo una adecuada integración paisajística en su entorno natural.
  
La determinación del trazado que origine el menor impacto sobre el territorio a ubicar el tendido es la medida más eficaz para evitar o minimizar las posibles afecciones derivadas del mismo.
  
La elección del trazado como definitivo vendrá debidamente justificado como el de menor impacto. Para determinarlo se valorará cada uno de los trazados alternativos previstos y la adecuación al planeamiento territorial y urbanístico y a los pasillos para el paso de instalaciones previstos en el artículo 23.7 de la LOTPP.
  
3. Inventario ambiental y descripción de las interacciones ecológicas o ambientales claves
  
3.1. Descripción del medio natural
  
Una completa descripción del medio será fundamental para la elección de la solución que resulte menos impactante desde el punto de vista ambiental.
  
Deben identificarse, censarse, inventariarse, cuantificarse y en su caso cartografiarse, todos los aspectos ambientales definidos en el artículo 6 del Reglamento de Impacto Ambiental (Decreto 162/1990), a saber: fauna, flora, vegetación, gea, suelo, agua, aire, clima, paisaje, estructura y función de los ecosistemas presentes en el área previsiblemente afectada.
  
Del mismo modo se identificarán las incidencias sobre el patrimonio histórico, acompañado del informe que exige la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, la cual establece en su artículo 11 taxativamente: ...-Los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, públicos o privados, que puedan afectar a bienes inmuebles de valor cultural deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural Dicho informe vinculará al órgano que deba realizar la declaración de impacto ambiental?.
  
En particular se analizará con detalle las características, enclaves y hábitats de comportamiento de las aves existentes; inventario y características biológicas de las especies vegetales presentes; delimitación de áreas singulares por su riqueza en elementos del patrimonio, hitos geográficos, enclaves de interés geológico, etc. que le confieran un valor digno de conservación y limitar las actuaciones que alteren su calidad.
  
Sobre vegetación:
  
El Reglamento de Líneas Eléctricas de Alta Tensión de 28 de noviembre de 1968 dictamina que en bosques y masas de arbolado, para evitar las interrupciones del servicio provocadas por las protecciones de la línea, al producirse un contacto de las ramas o los troncos de los árboles con los conductores de la línea, deberá establecerse una zona de corta de arbolado a ambos lados de la misma, cuya anchura será la necesaria para que su separación de los árboles no sea inferior al resultado de la siguiente expresión:
  
A = 1'5 + U/150 metros
  
donde U es la tensión de servicio, con un mínimo de 2 metros.
  
Igualmente deberán ser cortados todos aquellos árboles que, por inclinación, caída fortuita o provocada, puedan alcanzar a los conductores en su caída. La afección sobre la vegetación en el trazado de las líneas viene en función de la calidad de las formaciones vegetales.
  
La consideración de esta calidad puede obtenerse a partir de criterios como:
  
- Grado de abundancia superficial de la formación respecto al total del territorio.
  
- Proximidad al clímax que en algunos casos viene determinado por la influencia climática y en otros por la presencia de un tipo determinado de sustrato edáfico.
  
- Grado de naturalidad de las distintas formaciones, teniendo en cuenta el nivel de transformación de sus parámetros ecológicos, densidad de cobertura, estratificación, diversidad específica, etc.
  
- Presencia de singularidades botánicas o formaciones vegetales especialmente valiosas.
  
Siguiendo estos criterios se pueden clasificar las zonas según su mayor o menor calidad para su conservación y determinación de las actuaciones pueden soportar.
  
Los daños que las líneas eléctricas causan sobre la vegetación son debidas a los movimientos de la maquinaria en la apertura de los accesos para la instalación de las torres aéreas dedicadas a los acopios de material y a la apertura del cortafuegos o calle de seguridad.
  
Sobre suelos:
  
La afección que puede sufrir un suelo por la instalación de un tendido eléctrico viene directamente relacionado con las obras accesorias necesarias en la colocación de los apoyos y las medidas de seguridad exigidas por la legislación eléctrica.
  
La apertura de accesos, las explanaciones necesarias en la colocación de los apoyos y la creación de la faja de seguridad que suponen la eliminación de la cubierta vegetal, movimiento de tierra, etc. contribuyen a la pérdida de suelo y pueden dar lugar al aumento de la erosión.
  
La identificación por coordenadas UTM de los apoyos de este tipo de instalaciones es conveniente para poder tener representadas las instalaciones y sus afecciones a partir de estos datos.
  
Sobre avifauna:
  
De los efectos negativos que puede ocasionar la instalación de un tendido eléctrico sobre el medio, uno de los elementos más afectados son las aves. Las aves pueden sufrir electrocuciones en las líneas de potencia inferior a 66 kv por contacto de sus alas con los conductores (dependerá de la envergadura del ejemplar) y pueden colisionar con los cables en todo tipo de líneas pero sobre todo en líneas que dispongan de cable de tierra, y en condiciones desfavorables de visibilidad (nieblas, horas del amanecer y atardecer).
  
La disminución de estos peligros para las aves puede estar directamente relacionado con la elección del trazado y con la estructura del tendido eléctrico.
  
En la elección del trazado es fundamental elegir aquellas zonas que no sean rutas de especies migratorias, zonas de nidificación o áreas de caza de especies protegidas, próximas a zonas húmedas, etc.
  
En cuanto a la estructura del tendido se eliminarán aquellas medidas que no supongan un riesgo para las aves, como pueden ser los aisladores rígidos, puentes flojos por encima de los travesaños, la no señalización de los cables de tierra. etc.
  
Sobre el paisaje:
  
El deterioro que puede causar la instalación de un tendido sobre el paisaje va a depender de la calidad y fragilidad del mismo.
  
Entendiéndose por calidad el valor intrínseco de un paisaje desde el punto de vista visual y por fragilidad el riesgo al deterioro del mismo como consecuencia de la implantación de actividades humanas.
  
Se identificarán y describirán las determinaciones del planeamiento urbanístico y territorial en el área afectada por las obras proyectadas y su adecuación a los pasillos para el paso de dichas instalaciones atendiendo a la vulnerabilidad del medio, integrándolas en la estructura del territorio, y resolviendo la compatibilidad con los usos existentes o previstos y con los valores culturales y paisajísticos, de conformidad con lo establecido en la Ley 4/2004, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje y expresamente en su artículo 23.
  
3.2. Definición del medio socioeconómico y cultural
  
Así en zonas antropizadas, es decir aquellas áreas que soportan ya varias actividades humanas como son zonas agrícolas con multitud de caminos de acceso. carreteras y toda clase de obras civiles, la instalación de un tendido eléctrico puede pasar prácticamente inadvertido. Los efectos negativos en estas zonas vendrían causados por la pérdida de suelo fértil en la instalación de los postes, aunque esta afección es mínima. No sería necesaria la apertura de nuevos accesos. La población de aves se asociaría a los cultivos existentes y aplicando a la estructura del tendido las condiciones necesarias en cuanto a medidas de seguridad, el riesgo sobre la avifauna también sería mínimo.
  
Por el contrario, si se trata de zonas poco alteradas por el hombre como zonas de montes, masas de vegetación natural, formaciones geológicas singulares, zonas húmedas, áreas con elementos protegidos (yacimientos arqueológicos, elementos etnográficos, monumentos) etc. el impacto sobre la calidad del paisaje puede ser considerable.
  
Así, se realizará una descripción del medio socioeconómico y cultural, incidiendo sobre los elementos que componen el patrimonio histórico-artístico, etnológico y arqueológico, así como la relación y distribución de los usos y aprovechamientos existentes en la zona, propiedad de los terrenos, calificaciones urbanísticas, planes u otras figuras de protección, infraestructuras, instalaciones, y, en su caso, otros regímenes jurídicos especiales aplicables a la zona.
  
El estudio de la posible afección al patrimonio histórico y cultural debe ser redactado y acompañado del informe que exige la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, la cual establece en su artículo 11 taxativamente:
  
... «Los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, públicos o privados, que puedan afectar a bienes inmuebles de valor cultural deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural Dicho informe vinculará al órgano que deba realizar la declaración de impacto ambient».
  
Asimismo, debe observarse que dicho Patrimonio está constituido, entre otros, por los bienes de valor histórico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico y científico que sean especialmente representativos de la historia y la cultura valenciana (artículo 1 de la citada ley).
  
4. Identificación y valoración de impactos, tanto en la solución propuesta como en sus alternativas
  
Identificación y valoración de los efectos previsibles de todas las actuaciones proyectadas sobre el medio ambiente como consecuencia de la actividad, tanto en fase de construcción como en fase de funcionamiento.
  
La identificación de los impactos ambientales derivará, necesariamente, de las interacciones entre las acciones derivadas de la actuación y las características específicas de los aspectos ambientales afectados en cada caso concreto.
  
En todo caso se estará a lo dispuesto en el artículo 10 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
La identificación y valoración de impactos se realizará utilizando la metodología que se estime adecuada, siempre incluyendo una descripción de la metodología empleada y en todo caso procediendo a un análisis explicativo de cuales son las afecciones concretas que se producen sobre cada uno de los factores analizados. Deben particularizarse en todo momento dichas afecciones. No es suficiente el citar que se producen afecciones, por ejemplo sobre la fauna o la vegetación, sino sobre qué tipo de especies, de que forma, momento y repercusión en su desarrollo o permanencia en el tiempo.
  
En este tipo de proyecto es fundamental el estudio de diferentes trazados alternativos. De todos los trazados se estudiarán los diferentes elementos que definen el medio y se identificarán y valorarán los efectos negativos que pueden derivarse del desarrollo de la actividad. Se contrastarán todos los aspectos del proyecto, en sus diferentes alternativas, capaces de producir un impacto negativo en el entorno con el análisis de todos los elementos del medio susceptibles de verse afectados por la ejecución de las obras, seleccionando aquel trazado de menor impacto en comparación con el resto de alternativas.
  
En todo caso y a fin de evitar afecciones sobre elementos patrimoniales (yacimientos arqueológicos, paleontológicos, elementos etnológicos o arquitectónicos), se incluirá en el Estudio de Impacto Ambiental el informe al respecto elaborado por la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico, al que se refiere el punto 3.2 del presente anexo.
  
Dado que este tipo de actuación puede atravesar hábitats diferentes a lo largo de su recorrido, se deberá distinguir cada tramo en función del área afectada detallando en cada caso que efectos se derivan del proyecto sobre los aspectos definidos en el apartado 3, haciendo especial hincapié, en los impacto sobre la avifauna, la vegetación, el suelo, el paisaje, la incidencia sobre núcleos de población, etc.
  
5. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras
  
5.1. Medidas protectoras y correctoras
  
- Las medidas que se establezcan en la protección medioambiental, y para la corrección de impactos generados deben concretarse y especificarse para cada afección originada, y para las distintas fases del proyecto (ejecución, funcionamiento y abandono) y para las distintas actividades complementarias.
  
- La propuesta de medidas de restauración e integración paisajística deberá quedar plasmada en documentación cartográfica y a escala adecuada sobre los planos de planta de las obras proyectadas.
  
- Entre otras medidas, en la determinación del trazado de menor impacto se deben adoptar medidas cautelares que minimicen los efectos negativos como pueden ser:
  
- Evitar zonas en las que por su densidad de vegetación arbórea sea necesario la creación de cortafuegos, de manera que la afección sobre los ecosistemas vegetales sea mínima.
  
- Evitar el paso en las zonas en las que exista nidificación, área de caza o hábitats de aves protegidas o de interés.
  
- Localizar los tendidos en áreas alteradas paisajísticamente o lugares capaces de absorber este tipo de infraestructura. Se aprovecharán las zonas de media ladera, evitándose los puntos culminantes con el fin de minimizar la incidencia en el paisaje.
  
- Se aconseja localizar el trazado en aquellas zonas de fácil acceso donde sea innecesario la creación de pistas o caminos. Asimismo se ajustará en lo posible el diseño de postes a las características de las zonas, esto quiere decir evitar al máximo los movimientos de tierra, terraplenes, explanaciones, etc. Esto se puede conseguir, por ejemplo, mediante el uso de patas desiguales en zonas de pendiente.
  
- Asimismo en zonas donde las características de la masa arbórea, ya sea por su especial interés en su conservación y características de desarrollo arbóreo (crecimiento lento) posibilite el recrecido de los apoyos para evitar la tala de estas especies.
  
- Para evitar los riesgos de electrocución o colisión de las aves, en función de la tensión de la línea, diseño de los apoyos acorde a las características de dichas especies (aisladores suspendidos, señalización de cables de tierra...)
  
- Evitar la ubicación de apoyos en áreas de interés geológico, social, yacimientos restos arqueológicos, etc.
  
- En función de los resultados obtenidos en el apartado 4 se concretarán las medidas necesarias encaminadas a:
  
a) La no afección a núcleos habitados por ruidos derivados del cableado y/o posible efecto de campos eléctricos y magnéticos.
  
b) La no afección a las aves mediante la adaptación de la estructura del tendido a la envergadura de las especies de interés presente, y sus costumbres.
  
- Se procederá a la señalización, aislamiento, etc. del tendido en aquellos tramos que así se requieran.
  
- Afección mínima a especies vegetales, concretándose que especies se talarán, cuales se mantendrán mediante podas, etc. y en que tramos.
  
- Solamente se actuará sobre aquellas especies concretas que supongan un peligro sobre el tendido y puedan originar incendios o interrupción del servicio de la línea.
  
- Apertura mínima de accesos en la instalación de los apoyos, y en su caso medidas necesarias para su restauración.
  
- Alternativas existentes a la instalación de los apoyos en áreas de difícil acceso.
  
En caso de que se trate de un proyecto de sostenibilidad de restauración paisajística, la propuesta de medidas de restauración e integración paisajística que se contempla en los párrafos segundo, tercero y cuando del apartado 5 ?Establecimiento de medidas protectoras y correctoras?, deberá incluirse en un documento, denominado Programa para la sostenibilidad de restauración paisajística?, según lo previsto en el artículo 27 de la LOTPP. Este programa junto con el proyecto, como documentos independientes y anexos al Estudio de Impacto Ambiental, deberán especificar todos aquellos aspectos que se enumeran en el anexo de la Orden y en su caso, por la normativa de desarrollo de la LOTPP.
  
5.2. Calendario de ejecución y presupuesto
  
Debe comprender la valoración del coste del establecimiento de las medidas correctoras de forma que se especifiquen las medidas presupuestarias que deben adoptarse para la ejecución de las mismas, lo que debe incluir no sólo las medidas de restauración y revegetación, e integración paisajística, sino las medidas en su caso, de anticolisión y antielectrocución de aves, intervención arqueológica, etc.
  
6. Programa de Vigilancia Ambiental
  
El objeto del programa es establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental y las que, llegado el momento, pueda determinar la Declaración de Impacto Ambiental, comprobando la eficacia de las mismas y, en su caso, introduciendo las oportunas modificaciones, previa consulta y conformidad del órgano sustantivo.
  
El programa debe contemplar al menos lo previsto en el artículo 12 del Decreto 162/1990:
  
- Determinación de los objetivos tendentes a identificar los sistemas afectados y a definir los tipos de impacto y los indicadores seleccionados que deben ser fácilmente medibles y representativos del sistema elegido.
  
- Recogida y análisis de datos.
  
- Posible modificación de los objetivos iniciales en función de los resultados obtenidos.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental deberá incluir el compromiso de presentar puntualmente el explotador ante la administración una memoria o informe anual dando cuenta: del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma (tanto en la fase de ejecución, como de desarrollo de la misma)
  
Estos informes se presentarán en el plazo de dos meses, a contar desde la finalización del ejercicio al que se refieran.
  
7. Documento de síntesis
  
Se editará en un volumen independiente que no exceda de 20 páginas y su contenido deberá estar redactado en términos asequibles a la comprensión general. Incluirá, de forma sumaria, las conclusiones relativas a la viabilidad medioambiental de las acciones propuestas, al examen y elección de las distintas alternativas y a la propuesta de medidas protectoras y correctoras, así como el Programa de Vigilancia Ambiental. e incorporará una copia de los informes vinculantes al que se alude en el punto 4 del presente anexo.
  
De conformidad con lo establecido en el Artículo 15 del Decreto 162/1990 del Consell de la Generalitat Valenciana, todos los estudios de impacto ambiental deben ir suscritos por el autor o, en su caso, por el coordinador del equipo redactor, cuyos miembros también deberán aparecer relacionados.
  
8. Cartografía y documentación complementaria
  
- Planos de ubicación y en su caso croquis de acceso, y particularmente, se deberá incluir la ubicación en un mapa topográfico general (escala 1:50.000 o próxima), el correspondiente parcelario y un plano topográfico detallado (escala 1:10.000 o próxima) que incluya la delimitación precisa de todo el trazado.
  
- Cualquier otro detalle gráfico o documento anejo referido a aspectos u obras complementaria que puedan resultar adecuados para una mejor comprensión de las medidas protectoras y/o correctoras a adoptar, cuando se presuman posibles afecciones a bienes próximos- u otros anexos de posible interés.
  
En el documento Planos se incorporarán aquellos en los que se recojan las medidas correctoras establecidas; labores de revegetación y restauración paisajística, reposición de Vías Pecuarias, etc.
  
- Se incluirán en el pliego de Prescripciones Técnicas:
  
- Cita expresa de la normativa medioambiental de obligado cumplimiento.
  
- Condiciones técnicas de la realización de las medidas correctoras.
  
A.5. CONTENIDO MÍNIMO DE LOS ESTUDIOS DE IMPACTO AMBIENTAL DE LOS INSTRUMENTOS DE ORDENACIÓN DEL TERRITORIO
  
El Estudio de Impacto Ambiental contemplará, debidamente relacionada, la siguiente documentación:
  
1. Descripción de la actuación proyectada y sus acciones derivadas
  
2. Examen de las alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada
  
3. Inventario ambiental y descripción de las interacciones ecológicas ambientales claves, que incorporará el informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano
  
4. Identificación y valoración de impactos, tanto en la solución propuesta como en sus alternativas.
  
5. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras
  
6. Programa de Vigilancia Ambiental, que incluirá el compromiso de presentación del informe anual sobre el cumplimiento del mismo
  
7. Documento de Síntesis
  
8. Cartografía y documentación complementaria
  
Esta documentación se elaborará de acuerdo con las siguientes directrices
  
1. Descripción de la actuación y sus acciones derivadas
  
Deberá constar:
  
1.1 Descripción esquemática de la actuación, incluyendo un resumen de la clasificación y calificación del suelo propuesta y cartografía correspondiente, así como de las determinaciones de la Normativa Urbanística referidas a cada tipo de suelo, con especial referencia a los suelos clasificados como Urbanizables, Aptos para urbanizar y No Urbanizables.
  
1.2 Breve descripción del planeamiento vigente con anterioridad al instrumento urbanístico en tramitación.
  
1.3 Cuadro comparativo de superficies y clasificación del suelo entre el planeamiento vigente y el propuesto.
  
2. Examen de las alternativas técnicamente viables y justificación de la solución adoptada
  
Justificación desde el punto de vista ambiental, de las categorías de suelo propuestas (clasificación y calificación) y análisis de las distintas alternativas contempladas respecto a las citadas categorías.
  
3. Inventario y descripción de las interacciones ecológicas y ambientales claves
  
3.1. Identificación, censo, inventario, cuantificación y en su caso, cartografía de todos los aspectos ambientales que puedan ser afectados por la ordenación proyectada, entre los que figurarán al menos los siguientes fauna, flora, vegetación, geología, suelo, agua, aire y paisaje.
  
3.2. Cartografía y descripción de los usos y aprovechamientos actuales existentes.
  
3.3. Inventario de las vías pecuarias existentes en el municipio, que serán grafiadas en los planos de información y ordenación.
  
3.4. Identificación, análisis y cartografía de los posibles riesgos ambientales: avenidas e inundaciones, contaminación de acuíferos, incendios forestales, erosión, riesgo sísmico, riesgos de subsidencia, colapso, deslizamientos y desprendimientos.
  
3.5. Delimitación de unidades ambientales, con indicación de la metodología seguida para la definición y descripción de sus características generales.
  
3.6. Cartografía de las áreas forestales que hayan sufrido incendios a partir de la entrada en vigor de la Ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable.
  
3.7. Descripción y Cartografía de las áreas especialmente degradadas, suelos contaminados, relieves deteriorados y zonas de atmósfera contaminada que pudieran existir en el municipio o área de estudio.
  
3.8. Descripción y cartografía de las áreas que presentan interés para la conservación de la naturaleza y en particular, aquellas en las que aparezcan especies de fauna, flora o hábitats de especial interés y/o protegidos por la legislación vigente.
  
3.9. Población actual, datos de los consumos de agua potable en los últimos años y procedencia, destino final y volumen de aguas residuales y residuos sólidos urbanos.
  
El estudio completo y detallado del patrimonio arqueológico y etnológico debe ser redactado y acompañado del informe que exige la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, la cual establece en su artículo 11 taxativamente: ...-Los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, públicos o privados, que puedan afectar a bienes inmuebles de valor cultural deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural Dicho informe vinculará al órgano que deba realizar la declaración de impacto ambiental?, al que se refiere el presente anexo en el punto 4.6.
  
4. Identificación y valoración de impactos, tanto en la solución propuesta como en sus alternativas
  
4.1. Identificación de los efectos previsibles sobre el medio ambiente como consecuencia de las diferentes clasificaciones y calificaciones propuestas, tanto en fase de construcción como en fase de funcionamiento.
  
4.2. Análisis pormenorizado, para cada categoría de suelo, del impacto ambiental previsible derivado de la aplicación y desarrollo de la ordenación prevista. Este análisis recogerá al menos los siguientes aspectos:
  
- En suelo urbano, urbanizable y apto para urbanizar: impactos derivados de las obras de urbanización, emisión de agentes contaminantes, cambio de usos del suelo, efectos sobre el paisaje, fauna y flora, explotación de recursos naturales e inducción de riesgos naturales.
  
- En suelo no urbanizable: impactos derivados de la implantación de actividades extractivas, agrícolas y ganaderas, repoblaciones forestales, instalaciones turísticas, vías de comunicación y cualquier otro uso permitido en este suelo.
  
4.3. Análisis de la contaminación atmosférica y acústica en el término municipal e incrementos previsibles de la misma derivada de la implantación de actividades propuestas en el Plan General o proyecto similar.
  
4.4. En su caso, zonificación numérica de los polígonos industriales y suelo aptos para la ubicación de actividades industriales, y/o de servicios, a efectos de compatibilizar y armonizar las citadas actividades con el planeamiento urbanístico y de acuerdo con las categorías y/o grados de intensidad relacionados en el Decreto 54/1990, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Nomenclátor de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas.
  
4.5. Justificación documentada y acreditada por el organismo administrativo competente, de la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en la ordenación y en especial de la disponibilidad de agua potable para el abastecimiento al municipio con los techos poblacionales previstos en el Plan General o proyecto similar.
  
En concreto, se aportará el informe regulado en el art. 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, que será evacuado por el Organismo de cuenca competente (Confederación Hidrográfica).
  
4.6. Estudio de la posible afección al patrimonio histórico y cultural que debe ser redactado y acompañado del informe que exige la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, la cual establece en su artículo 11 taxativamente: ...-Los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, públicos o privados, que puedan afectar a bienes inmuebles de valor cultural deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural Dicho informe vinculará al órgano que deba realizar la declaración de impacto ambiental?.
  
4.7. Comparación de la situación ambiental actual y futura tras el desarrollo del Plan General o proyecto similar.
  
4.8. Residuos urbanos y aguas residuales:
  
a. Se detallará el sistema de tratamiento previsto para los residuos sólidos urbanos, así como para la depuración de las aguas residuales derivadas de usos residenciales.
  
b. En el caso de las aguas residuales de origen industrial, se especificará el tratamiento a que serán sometidos en origen para su asimilación a los vertidos de origen urbano.
  
c. En todo caso se señalará la ubicación prevista para las instalaciones de tratamiento: Vertederos de residuos sólidos urbanos y residuos inertes, depuradora de aguas residuales, en suelo apto para tal fin y teniendo en cuenta los techos poblaciones previstos.
  
5. Medidas correctoras
  
5.1. El Estudio de Impacto Ambiental contendrá una propuesta de medidas correctoras dirigidas a minimizar los posibles efectos negativos de las acciones de planeamiento, entendiendo éstas como las derivadas de los diferentes usos permitidos y con independencia de las actuaciones de disciplina urbanística previstas en el planeamiento.
  
5.2. En su caso las medidas correctoras contemplarán también la corrección de acciones derivadas del planeamiento preexistente, y en especial de suelos o atmósferas contaminadas, áreas degradadas o relieves deteriorados.
  
5.3. Las medidas correctoras propuestas por el estudio de Impacto Ambiental serán incorporadas en cada uno de los documentos del instrumento urbanístico, en aquéllos aspectos en los que el citado instrumento resulte afectado.
  
5.4. Se incluirá el coste del establecimiento de las medidas correctoras de forma que se especifiquen las medidas presupuestarias que deben adoptarse para la ejecución de las mismas.
  
6. Programa de vigilancia ambiental
  
El objeto del programa es establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental y las que, llegado el momento, pueda determinar la Declaración de Impacto Ambiental, (sin perjuicio de los instrumentos de control urbanístico recogidos en la legislación aplicable) comprobando la eficacia de las mismas y, en su caso, introduciendo las oportunas modificaciones, previa consulta y conformidad del órgano sustantivo.
  
Para ello el programa constará de los siguientes apartados, de acuerdo con lo previsto en el art. 12 del Decreto 162/1990:
  
- Aspectos de la aplicación del instrumento urbanístico que deberán de ser considerados en el programa, e indicadores seleccionados para su control. Los indicadores deberán de ser fácilmente mensurables y representativos del sistema previsiblemente afectado.
  
- Métodos de recogida de análisis y datos.
  
- Calendario aproximado para la aplicación del programa y organismo responsable de su ejecución.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental deberá incluir el compromiso de presentar puntualmente el explotador ante la administración una memoria o informe anual dando cuenta: del desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma (tanto en la fase de ejecución, como de desarrollo de la misma)
  
Estos informes se presentarán en el plazo de dos meses, a contar desde la finalización del ejercicio al que se refieran.
  
7. Documento de síntesis
  
Se editará en un volumen independiente que no exceda de 20 páginas y su contenido deberá estar redactado en términos asequibles a la comprensión general. Incluirá, de forma sumaria, las conclusiones relativas a la viabilidad de las acciones propuestas, al examen y elección de las distintas alternativas y a la propuesta de medidas protectoras y correctoras, así como el Programa de Vigilancia Ambiental e incorporará una copia de los informes vinculantes al que se alude en el punto 4 del presente anexo.
  
De conformidad con lo establecido en el Artículo 15 del Decreto 162/1990 del Consell de la Generalitat Valenciana, todos los estudios de impacto ambiental deben ir suscritos por el autor o, en su caso, por el coordinador del equipo redactor, cuyos miembros también deberán aparecer relacionados.
  
El documento de síntesis contendrá de forma breve y concisa los siguientes aspectos:
  
- Conclusiones relativas a la viabilidad de las actuaciones propuestas, así como el análisis y elección de las distintas alternativas.
  
- Medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.
  
8. Cartografía y documentación complementaria
  
- Planos de ubicación y en su caso croquis de acceso, y particularmente, se deberá incluir la ubicación en un mapa topográfico general (escala 1:50.000 o próxima), el correspondiente parcelario y un plano topográfico detallado (escala 1:10.000 o próxima) que incluya la delimitación precisa de todo el trazado.
  
- Cualquier otro detalle gráfico o documento anejo referido a aspectos u obras complementaria que puedan resultar adecuados para una mejor comprensión de las medidas protectoras y/o correctoras a adoptar, cuando se presuman posibles afecciones a bienes próximos- u otros anexos de posible interés.
  
En el documento Planos se incorporarán aquellos en los que se recojan las medidas correctoras establecidas.
  
Punto B. REQUERIMIENTOS CARTOGRÁFICOS EN ESTUDIOS DE IMPACTO AMBIENTAL
  
Para la realización de cualquier estudio de impacto ambiental, es imprescindible el uso de cartografía. Ésta debe ser suministrada como material básico por parte de la empresa objeto de dicho estudio de impacto. Con el objetivo de formalizar y estandarizar la información aportada en esta materia, se redacta a continuación una lista de contenidos y formatos que deben reunir el conjunto de planos que el interesado presentará, en su caso, ante la Conselleria de Territorio y Vivienda, a los efectos de solicitar la Evaluación Ambiental.
  
Se ha de tener en cuenta la particularidad de cada proyecto, por lo que esta información sería exigible y suficiente en una mayoría de casos, pudiéndose extender o simplificar en los casos que la Conselleria de Territorio y Vivienda determinase conveniente.
  
FORMATO
  
La información cartográfica se debe suministrar a la administración siempre en formato digital. Dada la necesidad de disponer de la información georreferenciada, se suministrará la cartografía en formato imagen con fichero de georreferenciación adjunto (geoTIF, ECW, SID, ...) de modo que al abrir dicha imagen en cualquier software que lo permita, ubique automáticamente la misma en su emplazamiento real sobre el terreno. De este modo cualquier información vectorial o raster de la que disponga la Conselleria, podrá solaparse correctamente a la cartografía aportada.
  
También son admisibles los archivos vectoriales comunes del mercado (DWG, DGN, DXF, SHP,..).
  
Cualquier archivo, vectorial o raster, deberá documentarse con información adicional que recoja la fecha y escala original de la cartografía aportada.
  
VARIABLES CARTOGRÁFICAS
  
La siguiente lista pretende describir los planos que deben suministrarse en cualquier proyecto que vaya a ser sometido a evaluación de impacto ambiental. Se enmarcarían aquí los proyectos de Obra Civil y los de Planeamiento, siendo estos los que más variables cartográficas contemplan. Cada uno de los elementos de la lista se correspondería a un plano, que a su vez sería el fichero imagen al que anteriormente nos hemos referido.
  
Unidades Ambientales:
  
- Riesgos de inundación y de desprendimiento
  
- Unidades de vegetación.
  
- Unidades edafológicas
  
- Capacidad de uso
  
- Biotopos
  
- Unidades paisajísticas
  
- Unidades geológicas e hidrogeológicas
  
- Incendios forestales
  
- Vulnerabilidad de acuíferos
  
- Erosión (potencial y real)
  
- Afecciones legales ambientales
  
- Vías pecuarias
  
- Montes de utilidad pública
  
- Espacios protegidos (LICs, Parques Naturales, ZEPAs, Zonas Húmedas, etc)\*
  
- Cauces
  
- Zona marítimo-terrestre
  
- Patrimonio de interés cultural
  
- Otros (cuevas, yacimientos,etc.)
  
\* Esta categoría debiera contar además con archivos imagen que mostrasen el proyecto emplazado sobre un modelo digital del terreno, de modo que se capturasen varias perspectivas del mismo en el territorio que lo circunda.
  
Planta general del proyecto:
  
Plano que permite obtener una imagen de conjunto de todo el proyecto en el territorio en el que éste se emplaza. Se debe apoyar en una ortofoto a color (máximo 3 años de antigüedad) o sobre la cartografía básica oficial 1:10.000 del Instituto Cartográfico Valenciano.
  
Estudio de alternativas:
  
Diferentes planos que contemplan las alternativas existentes. Se deben apoyar en una ortofoto a color (máximos 3 años de antigüedad) o sobre la cartografía básica oficial 1:10.000 del Instituto Cartográfico Valenciano.
  
Ubicación de préstamos y vertederos de inertes:
  
En obras lineales, se adjuntarán estos elementos que indican los emplazamientos adecuados para la extracción y/o vertido de materiales de desmonte y/o terraplén.
  
Planeamiento urbanístico:
  
Serán obligatorias tanto la clasificación como la calificación urbanística.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI