Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8873, del 04-08-2020 (2020/6345)

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2020, de la Direcció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 42/19-EAE La Llosa
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8873

Data del DOGV
:   04-08-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/6345

CVE


Data del document
:   27-07-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 de juliol de 2020, de la Direcció General de Medi natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 42/19-EAE La Llosa  
 [2020/6345]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 42/19-EAE La Llosa  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: Pla de mobilitat urbana sostenible de La Llosa  
Tràmit: Avaluació ambiental estratègica del Pla  
Promotor: Ajuntament de la Llosa  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Localització: La Llosa (Castelló)  
Núm. d'expedient: 042/2019-EAE  
La comissió d'avaluació ambiental, en sessió realitzada el 31 d'octubre de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de la Llosa, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet el pla a avaluació ambiental estratègica.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta Directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les seues modificacions, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica de conformitat amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Conforme al que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits allí previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
  
B. Document inicial estratègic  
B.1 Documentació aportada.  
En data 21 de març de 2019 va tindre entrada, en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, la sol·licitud de l'Ajuntament de la Llosa per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'esborrany del Pla de Mobilitat Urbana Sostenible (PMUS) de la Llosa juntament amb el document inicial estratègic (DIE).  
La documentació aportada és, conforme al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentació queda constituïda pels documents següents:  
1. Document inicial estratègic (DIE)  
2. Esborrany del Pla de mobilitat urbana sostenible  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental comunica l'obertura de l'expedient (Exp. 42/2019-EAE) en escrit de data 6 de maig de 2019.  
  
B.2 Informació territorial.  
El municipi de la Llosa, situat a la comarca de la Plana Baixa a la província de Castelló, té una població de 973 habitants (segons l'IVE a 01.01.2017). La superfície del terme municipal és de 10,03 km². Se situa a una altitud d'11 msnm i a una distància de 29,0 km de Castelló de la Plana. En el terme municipal de la Llosa es troba també el nucli poblacional de Casablanca.  
Limita amb la mar Mediterrània a l'est; Xilxes al nord; la Vall d'Uixó a l'oest, i Almenara al sud. Se situa aquesta localitat entre dos xicotets pujols en el sector meridional de la comarca de la Plana Baixa i envoltada de camps de tarongers. S'accedeix a aquest poble des de Castelló de la Plana prenent la N-340 o des de l'Autovia A-7. Es pot també accedir a la població utilitzant la xarxa ferroviària (Rodalia València-Castelló).  
La seua economia està basada en l'agricultura predominant el cultiu del taronger. S'està desenvolupant també el sector turístic.  
  
B.3. Planejament vigent.  
El planejament vigent en el municipi és el Pla general amb aprovació definitiva per part de la Comissió Territorial d'Urbanisme de data 30 de gener de 2001, exceptuarà la zona afectada per la delimitació de la zona humida Marjal d'Almenara en el Catàleg de Zones Humides llavors en redacció. Aquest pla va ser avaluat ambientalment (Ex. 74/1997-AIA) mitjançant declaració d'impacte ambiental positiva (amb condicions) de data 8 d'agost de 2000.  
El model territorial plantejat en el planejament vigent potencia, segons el document presentat, un únic pol principal d'atracció, entorn del qual es produeix el creixement urbà, apartat de la costa i basat en la traça de la N-340, principal eix de connexió de la Comunitat Valenciana, que la vertebra de nord a sud.  
Des del punt de vista ambiental, el Pla general de la Llosa va iniciar la seua revisió amb el sotmetiment d'un nou pla a avaluació ambiental (Exp. 64/2009-AMB que va continuar amb el 94/2009-EAE) del qual es va emetre document de referència aprovat l'11 de gener de 2010. Aquest tràmit ambiental va concloure amb l'arxiu d'aquest per resolució del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental de data 8 de març de 2017.  
  
B.4. Objecte del document inicial estratègic. Principis.  
L'objectiu principal d'aquest Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) és millorar l'accessibilitat de les zones urbanes i oferir una mobilitat i transport d'alta qualitat i sostenible, a través i dins de l'àrea urbana, tenint en compte les necessitats de la «ciutat que funciona» i la seua zona d'influència.  
L'estratègia d'avançar cap a mobilitat sostenible es basa en els principis següents:  
 Necessitat d'una clara voluntat política d'avançar cap a una mobilitat sostenible.  
 Realització d'actuacions coordinades que incidisquen en diversos aspectes: mobilitat per als vianants, disseny de viari, estacionament, bicicleta, transport públic, automòbil, etc.  
 Necessitat d'una participació ciutadana que opine, conega i aprove per endavant i sota estrictes criteris tècnics les mesures proposades.  
  
 És imprescindible una contínua acció d'informació, participació, etc. que aconseguisca el màxim consens social possible, però sense deixar per això d'actuar.  
 És imprescindible una clara voluntat de vigilància i control de les mesures que s'adopten amb les necessàries sancions per a aquells casos en què s'incomplisca la normativa.  
 Ha de prestar-se especial atenció als aspectes relacionats amb la formació tant de xiquets i joves com d'adults. Les campanyes de conscienciació són necessàries, encara que la seua labor es veja a mitjà i llarg termini.  
Amb aquests principis s'han analitzat i proposat les diferents actuacions que es recullen en el PMUS de la Llosa.  
El diagnòstic previ dut a terme permet disposar d'una visió general sobre la mobilitat del municipi de la Llosa i, en conseqüència, plantejar propostes de millora que es materialitzen en mesures d'actuació concretes.  
  
B.5. Estudi d'alternatives.  
D'acord amb l'esborrany del PMUS i el DIE, no es proposen alternatives directament com a tals, més enllà de l'alternativa 0 (estat vigent) i l'alternativa 1 que correspondria a la proposta, basat en característiques que allí s'assenyalen.  
En el DIE, quant a l'abast, àmbit i possible contingut de les alternatives del pla que es proposa, s'assenyala que l'estratègia de mobilitat plantejada, permet incidir sobre el repartiment modal actual i la tendència que aquest tindria sense la posada en marxa de les mesures definides en la proposta.  
L'objectiu final serà, per tant, actuar sobre el repartiment modal amb la finalitat de millorar l'impacte social, econòmic i mediambiental del sistema de mobilitat. Els principals objectius d'aquest canvi són:  
 Potenciar els desplaçaments no motoritzats, mitjançant la fidelització i potenciació dels actuals camins per als vianants i la potenciació de la bicicleta.  
 Millorar els accessos a la població.  
 Potenciar de manera important els serveis de transport públic col·lectiu.  
 Fomentar l'ús de la bicicleta amb la creació de nou carril bici que envolte la població i comunique la platja amb el poble.  
Considerant el document presentat, es pot considerar com una aproximació al plantejament d'alternatives l'estudi dels diferents escenaris de mobilitat que en el document es plantegen:  
 Escenari actual:  
- Partim del següent repartiment modal a 2019 en el qual l'ús del transport privat predomina sobre la resta de mitjans de transport.  
1) 56 % vehicle privat; 41 % a peu; 2 % bicicleta; 1 % transport públic.  
 Escenari PMUS.  
- Després de la implantació de les mesures formulades en el PMUS es pretén arribar a un municipi més respectuós amb el medi ambient i amb els seus propis ciutadans, amb el següent repartiment modal:  
1) 41 % vehicle privat; 51 % a peu; 5 % bicicleta; 3 % transport públic.  
- Amb les mesures presentades en el PMUS s'aconsegueix la disminució de l'ús del vehicle privat enfront de la resta de mitjans de transport, amb la consegüent disminució de les emissions i sorolls generats pels vehicles.  
Addicionalment, i des del punt de vista de l'escenari energètic, tenint en compte el nou repartiment modal la proposta del pla calcula les emissions produïdes pel trànsit urbà a la Llosa, obtenint la reducció de les emissions respecte a estat actual, resumides de la forma següent:  
  
  
 CO2 (Tn) CO (Tn) NOx (Tn) NO (t) PM10 (Tn) PM2,5 (Tn)  
Total inicial 474,2702 8,8278 2,1856 1,8118 0,1682 0,1341  
Total final 394,1652 7,0435 1,9399 1,6194 0,1465 0,1174  
MILLORA 16,89 % 20,21 % 11,24 % 10,62 % 12,91 % 12,49 %  
  
  
En última instància, com s'indica en el DIE, l'elecció de l'alternativa prevista en el document de directrius sotmés a avaluació ambiental, respon a la necessitat d'abordar la millora mediambiental de la població de La Llosa, millorar l'accessibilitat de les zones urbanes i oferir una mobilitat i transport d'alta qualitat i sostenible, a través i dins de l'àrea urbana, tenint en compte les necessitats de la població.  
  
  
B.6. Propostes.  
1. Propostes per als vianants.  
1. Proposta de conversió en zona de vianants del centre del poble.  
- Es tracta de recuperar la plaça i els carrers contigus a aquesta com a espai públic i dotar-lo de major valor per a la població. Actualment els carrers del centre es troben semi convertides en zona de vianants, però continuen entrant els vehicles. Amb la conversió en zona de vianants del centre s'aconseguiria recuperar un espai cultural i d'oci per a la població, que es podria dotar d'arbratge, mobiliari urbà com a bancs, etc.  
- Es divideix en dues fases, una a curt termini i una altra a llarg termini.  
  
2. Fomentar l'ús de la bicicleta.  
1. Proposta de millora i execució de nous itineraris de carril bici.  
  
- Es pretén inserir un nou carril bici que envolte la població, que tinga accés a la zona del col·legi.  
- Com a proposta preliminar a partir de la qual realitzar una anàlisi posterior més profunda s'estableixen les següents actuacions, entre les quals es troba un nou carril bici en la perifèria del poble, que l'envolte i el comunique amb els principals serveis de la població.  
  
  
2. Ampliació del nombre de places d'estacionament per a bicicletes.  
  
- Es proposa, doncs, ací, l'ampliació de punts d'estacionament, preveient les peticions dels usuaris de bicicletes que ho sol·liciten.  
  
- Els aparca-bicis són una condició imprescindible per a una encertada estratègia de promoció de la bicicleta. Si no es pot realitzar un aparcament adequat, això repercutirà en els desplaçaments. S'implantaran aparca-bicis en els punts de major afluència del municipi.  
  
3. Millora de la mobilitat elèctrica.  
1. Substitució de vehicles municipals de combustibles fòssils a vehicles elèctrics.  
2. Proposta d'instal·lació de punts de recàrrega ràpida.  
- Es pretén aprofitar la zona industrial de la població, amb carrers amples, per a la ubicació d'una electrolinera amb punt de recàrrega ràpid.  
  
- Instal·lació de punts de recàrrega.  
4. Proposta de millora i creació de rutes turístiques.  
1. Ruta poble - platja (passant per arrossars)  
- Es proposa aquesta ruta tant per als afeccionats a l'ornitologia, amants de la naturalesa, com a les famílies que poden gaudir dels ocells i el paisatge inundat.  
- Aquesta ruta pot realitzar-se tant a peu com amb bicicleta i el recorregut complet és de 8,40 km, per camins existents.  
- La ruta començaria al poble, passaria per la Marjal i arribaria fins a la platja. El cultiu de l'arròs està present en tot el terme municipal de la Llosa. El camí de la Serratella permetrà al visitant endinsar-se per un itinerari ple d'ocells i marjals per a conéixer l'ecosistema de l'arrossar i visitar els camps de cultiu d'aquesta zona.  
  
  
2. Ruta per la platja.  
- La platja de la Llosa disposa d'un total de 1.200 metres verges amb gran valor ecològic. Aquesta platja disposa d'una passarel·la de fusta paral·lela a la platja.  
- Actualment la passarel·la executada no comprén tot el terme de la Llosa, per la qual cosa es proposa allargar aquesta passarel·la per a poder permetre l'accés als turistes que s'acosten a la zona i que puguen observar l'alt valor ecològic d'aquesta.  
- La distància d'aquesta ruta a ampliar és d'1,20 km, amb un total d'1,90 km si s'uneix amb la passarel·la existent.  
  
Per al seguiment futur de les propostes del PMUS es proposa la redacció d'un Pla d'avaluació i seguiment, basat en una sèrie d'indicadors a fi de controlar i avaluar el grau de millora produït després de la implantació.  
Aquests indicadors poden ser de tipus modal, energètic, ambiental i socioeconòmics.  
La temporalització de les propostes ens permet identificar i qualificar aquestes propostes en propostes a curt i llarg termini. Les propostes realitzades no tindran una duració major a 8 anys.  
  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
La proposta del PMUS pel que fa a efectes sobre el medi ambient, determina que el planejament general del municipi, sobre el qual es redactarà el PMUS, compta amb la corresponent avaluació ambiental, com vam veure anteriorment, per la qual cosa queda subjecte de manera general a les seues determinacions. Per aquest motiu, les actuacions previstes en el sòl urbà i urbanitzable aprofitaran la infraestructura existent i altres determinacions previstes en el PGOU.  
El PMUS incorpora com a valors positius la conversió en zona de vianants d'àrees urbanes d'especial interés turístic o cultural en el nucli urbà, així com connectivitat i revaloració de la infraestructura verda del territori, i en última instància una reducció de la demanda energètica del sistema de transport en l'entorn urbà, acompanyada de les corresponents reduccions d'emissions atmosfèriques i sonores.  
En sòl no urbanitzable les actuacions se centraran en la reorganització del trànsit i condicionament de ferms (tipus bla) dels camins rurals existents i les vies de servei de titularitat municipal que figuren en el PGOU, no es consideren en cap cas intervencions sobre el sòl no urbanitzable que suposen modificacions urbanístiques que necessiten instruments que hagen de ser aprovats al marge del present PMUS.  
  
Segons l'apartat e del document inicial estratègic, atesa la naturalesa del PMUS i la formulació dels seus objectius, així com la naturalesa de les línies estratègiques indicades en aquest i les mesures derivades d'aquestes últimes, l'impacte ambiental derivat de la seua aplicació serà, per pròpia vocació, positiu.  
De manera majoritària, els impactes del PMUS provindran de la reducció de l'ús del vehicle privat, normalment a favor del transport públic col·lectiu o de l'ús mitjans de transport no motoritzats (a peu, bicicleta, uns altres).  
A més, existeixen altres impactes que són de naturalesa variada, sempre positiva per pròpia definició dels objectius.  
Entre els principals efectes ambientals associats al canvi climàtic i derivats del transport, destaca en primer lloc, la contaminació atmosfèrica. Les emissions d'agents contaminants (NOx) i de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2) derivats de l'ús de vehicles, ha generat en els últims anys una gran preocupació a causa del seu augment progressiu. La posada en marxa d'actuacions encaminades a reduir l'ús de vehicles privats, suposarà una reducció de la contaminació atmosfèrica, no sols quant a emissions sinó de soroll, ja que el transport és considerat un dels principals focus de contaminació acústica en les zones urbanes.  
  
D'altra banda, l'estalvi en el consum de combustibles fòssils i la seua substitució per altres modalitats de transport (a peu, bicicleta, etc.) permetran reduir l'impacte negatiu que suposa l'ús d'aquest recurs no renovable.  
Com s'ha vist en el punt B.5 Alternatives la comparació entre l'escenari energètic actual i el previst a partir de les mesures proposades en el pla, produirà una millora evident en el nombre de tones de gasos emesos a l'atmosfera, amb el consegüent efecte positiu sobre el medi ambient.  
Quant a espais naturals protegits en el municipi que podrien veure's afectats pel PMUS, les rutes turístiques proposades travessen els espais següents:  
 LIC «Marjal d'Almenara».  
 ZEPA «Marjal i Estanys d'Almenara»  
 Zona humida protegida «Marjal i Estany d'Almenara»  
La materialització d'aquestes rutes en sòl no urbanitzable hauria de realitzar-se sense execució de nous vials ni ampliació dels existents (incloses les afeccions a les vies pecuàries carrerada del Camí de Cabrera i carrerada del Camí del Serradal) sempre que es consideren dins del PMUS, ja que en cas contrari haurien d'estar subjectes a altres instruments urbanístics i d'ordenació del territori, objecte d'avaluació específica futura. Així mateix, actuacions de qualsevol tipus dins de les zones protegides estaran sotmeses a la reglamentació específica de l'espai protegit.  
  
D. Consultes realitzades.  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta a les següents administracions públiques afectades.  
  
Consulta Informe Administració consultada  
08/05/19 17/05/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Direcció Territorial de Castelló. Servei d'Urbanisme.  
  
08/05/19 17/09/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Territori, Urbanisme i Paisatge. S. Infr. Verda i Paisatge.  
08/05/19 05/07/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral. Ord. Territori, Urbanisme i Paisatge. Serv. Ordenació Territori  
08/05/19 19/06/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral Ord. Mobilitat. Serv. Mobilitat Urbana  
08/05/19 20/06/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració.  
Sub. Gral Ord. Mobilitat. Serv. Planificació  
08/05/19 17/09/19 Conselleria Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desen. Rural  
Sub. Gral Medi Natural. Servei Ordenació i Gestió Forestal.  
08/05/19 22/05/19 Conselleria Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desen. Rural  
Sub. Gral. Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental.  
  
  
Els informes rebuts es publicaran en la web http://www.agroambient.gva.es/eae juntament amb el corresponent pronunciament ambiental.  
  
  
E. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient.  
Conforme al que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certitud en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualment els plans de mobilitat urbana sostenible constitueixen l'instrument adequat per a aconseguir donar resposta a les necessitats de mobilitat de persones i mercaderies en l'àmbit urbà i reduir les repercussions negatives del sistema de transport sobre l'economia, la societat i el medi ambient. Aquesta mobilitat sostenible ha de perseguir, igualment, l'accessibilitat universal, és a dir, facilitar l'accés de la població als béns, serveis i llocs de treball.  
La consecució d'aquests objectius generals es duu a terme actuant, fonamentalment, sobre dos àmbits:  
· Un nou equilibri de les maneres de transport, apostant, fonamentalment, per aquelles de major eficàcia ambiental i social: transport públic enfront del privat i maneres de transport no motoritzat. Aconseguir aquest objectiu requereix tant mesures d'estímul cap a les noves maneres de transport com mesures dissuasives. Per a això haurà d'actuar-se sobre aspectes estructurals (infraestructures necessàries) com de regulació urbanística (tipologia edificatòria, relació espais públics/privats, estàndards d'aparcaments per a diferents maneres de transport).  
  
· La planificació urbana i model de ciutat, disminuint la necessitat de mobilitat urbana tant en necessitat com en longitud de desplaçaments.  
Des del punt de vista ambiental, els PMUS han de contribuir a un ús racional del sòl per a atendre les demandes de mobilitat, el canvi modal prioritzant les maneres més sostenibles, la reducció de la necessitat de desplaçaments tant en nombre com en distància que propicie l'adquisició d'hàbits saludables (caminar i desplaçar-se amb bicicleta) que contribuïsca, al seu torn, a la disminució de les emissions originades pel sector transport com són les referides a emissions de gasos d'efecte d'hivernacle (CO2), les emissions de contaminants que perjudiquen la qualitat de vida dels ciutadans (entre altres el diòxid de nitrogen NO2, compostos orgànics volàtils COV, monòxid de carboni CO, diòxid de sofre SO2, material particulat PM) i les emissions acústiques originades pel trànsit.  
En aquest sentit s'expressa l'art. 10.2 de la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de la Generalitat, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, quan indica que «2. La definició de paràmetres i objectius assenyalats en el punt anterior s'acompanyarà dels indicadors que s'estimen pertinents en relació amb el volum total de desplaçaments i el seu repartiment modal, i els nivells associats de consums energètics, ocupació de l'espai públic, soroll i emissions atmosfèriques, particularitzant les d'efecte d'hivernacle. L'evolució d'aquests últims paràmetres tendirà a la seua reducció progressiva d'acord amb els ritmes i límits que reglamentàriament s'establisquen en relació amb el desenvolupament de les polítiques energètiques i ambientals».  
Atesos els anteriors criteris es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de la Llosa en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, la pràctica totalitat de totes les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi (amb l'única afecció a sòl no urbanitzable en l'adequació de vials existents sempre que no suposen l'alteració de l'ús vigent i calga un nou instrument urbanístic al marge del present PMUS que requerisca avaluació ambiental; sempre a més ajustats a la normativa dels diferents espais protegits que puguen afectar), i sense perjudici de la ulterior incardinació del PMUS de la Llosa amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla de mobilitat metropolità de Castelló, les previsions i les actuacions del qual, no són objecte del PMUS (encara que es descriuen) i, per tant, tampoc de la present avaluació ambiental.  
  
El PMUS de la Llosa atén el que referent a competències administratives estableix l'article 3.2 de la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, per la qual cosa l'avaluació ambiental estratègica d'aquest es durà a terme sobre aquelles propostes que siguen de competència municipal.  
Dit això, dels informes rebuts s'observen les següents consideracions tant de tipus legal com ambiental que passem a descriure:  
  
  
Ordenació del territori.  
L'informe de 2 de juliol de 2019, del Servei d'Ordenació del Territori de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori s'emet com a competent en estratègia territorial de la Comunitat Valenciana i en el Pla d'infraestructura verda del litoral (PATIVEL). El municipi de la Llosa pertany a l'Àrea Funcional de Castelló (comarca de la Plana Baixa) i està inclòs dins del paisatge de rellevància regional PRR-36, «Horta de la Plana de Castelló»  
 Segons estableix l'art. 7 del PATIVEL, els sòls litorals regulats en uns altres PAT es regiran pel que estableix el PAT que el regule, excepte en els SNU de protecció litoral que quedaran regulats pel que disposa el PATIVEL. De conformitat amb això, les actuacions proposades sobre la Zona de Protecció del Litoral (Ruta 1. Poble-Platja passejant pels arrossars i Ruta 2. Ruta per la platja) queden subjectes a les determinacions establides en el PATIVEL, igual que qualsevol actuació amb incidència, directa o indirecta, en aquest àmbit.  
  
Infraestructura verda i paisatge.  
L'informe de 14 d'agost de 2019 del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge conclou que és necessària la incorporació al PMUS d'un capítol destinat a la infraestructura verda (IV) que incloga:  
 Anàlisi de la IV que permeta analitzar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions sobre aquesta.  
 Indicació explícita de quins espais i recorreguts d'actuació es consideren adequats, tant pel seu valor actual com pel seu valor potencial, per a la seua incorporació a la IV.  
 Establiment de mesures efectives per a corregir els possibles efectes negatius generats per les propostes plantejades.  
 Compliment de l'ETCV per part de les propostes d'alternativa de traçat i disseny de creació, ampliació o modificació d'infraestructures.  
  
 Compliment del títol VI del PAT de l'Horta, en les seues directrius d'integració paisatgística de les infraestructures, segons el que s'estableix en l'art. 64 quant a camins rurals, sendes i vies pecuàries.  
 Indicació de determinacions a adoptar per al control dels elements amb incidència en la qualitat del paisatge urbà, garantint amb el disseny dels espais públics i el viari la funcionalitat de la infraestructura verda i el manteniment de les principals vistes i perspectives que el caracteritzen.  
D'altra banda, entre les actuacions proposades des del PMUS, es preveu la creació de dues rutes turístiques, que discorreran en bona part per l'àmbit de la zona humida catalogada, i s'haurà de tindre en compte el que s'indica en les Directrius 119, 123 i 131 de l'ETCV. Per això, en el document en tràmit s'haurà de fer referència a aquestes circumstàncies, incloent-hi com a condició la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari que cal acompanyar als projectes per a execució d'actuacions en aquest àmbit.  
  
Mobilitat  
 L'informe de 7 de juny de 2019, del Servei de Mobilitat de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, estableix que l'àmbit i el contingut del document del PMUS s'estima adequat en relació a les determinacions de la llei.  
 No obstant això, el document ha de ser completat, d'acord amb el següent:  
 En la seua part informativa:  
1) Ampliació de l'anàlisi de la mobilitat del municipi, fixant els punts d'atracció dins del municipi i en altres municipis, especialment referent a mobilitat per motiu d'educació, treball, compres i hospital-mèdic.  
2) Caracteritzar adequadament l'efecte de l'estació de rodalia de RENFE, en la mobilitat municipal. Fins i tot s'ha d'estendre aquest estudi de l'estació a municipis limítrofs.  
 En la part de diagnòstic, el document ha d'establir els aspectes que tinguen rellevància en el planejament urbanístic per a la millora de l'estructura de la mobilitat del municipi.  
 El PMUS així completat haurà de ser remés al Servei de Mobilitat de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació del Pla per l'Ajuntament de Llosa, segons el que preveu l'article 10 de la Llei de mobilitat.  
  
  
Planificació.  
 L'informe de 10 de juny de 2019, del Servei de Planificació de la Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat, estableix que l'àmbit i el contingut del document del PMUS s'estima adequat en relació a les determinacions de la llei.  
 Les actuacions proposades en el PMUS no afecten la xarxa primària estructural existent o prevista en el municipi.  
 En el terme municipal de la Llosa, no hi ha infraestructures de transport de titularitat autonòmica. No obstant això, el febrer de 1995, es va signar el «Conveni de col·laboració entre el Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient i la Generalitat Valenciana, per a la realització d'activitats d'interés comú en l'itinerari de la carretera N-340 entre Almenara i Nules», en el qual s'indicava que, després de l'execució per part de la Generalitat Valenciana i del Ministeri de diverses actuacions, el tram de la N-340 entre Almenara i Nules perdria el seu caràcter de xarxa estatal.  
 El PMUS hauria d'estudiar la connexió no motoritzada amb el polígon industrial, separat del nucli urbà per la N-340.  
 Les actuacions que es proposen, hauran de ser autoritzades pel titular de la via en el moment del seu projecte i execució (Estat o Generalitat Valenciana).  
 Quant als itineraris ciclistes, cal indicar que la Generalitat Valenciana està treballant en la definició d'una xarxa d'itineraris que fomente l'ús de les maneres de transport no motoritzats en el territori valencià, incrementant la seua importància en el repartiment modal en relació amb la de les maneres motoritzades privades, en tots els àmbits, però amb especial incidència en els àmbits interurbans i rurals.  
 Itineraris ciclistes existents que discorren pel terme municipal de la Llosa i han d'incloure's en el PMUS:  
- Eurovelo. S'ha redactat un estudi de planejament al llarg de tota la Comunitat Valenciana, de l'itinerari ciclista Eurovelo, amb uns 500 km de longitud i que utilitza camins, vies pecuàries i infraestructures ciclistes consolidades, a més de la mateixa xarxa viària.  
1) Eurovelo és un projecte gestionat per la Federació Europea de Ciclistes, l'objectiu del qual és conformar una xarxa única ciclista transnacional mitjançant la integració d'itineraris existents i planificats en una única xarxa d'àmbit europeu. Aquesta xarxa està estructurada en 15 rutes que recorren tot Europa. L'itinerari que afecta la Comunitat Valenciana és la ruta «EV8-Ruta del Mediterrani», que, amb prop de 6.000 km de longitud uneix Cadis i Atenes, continuant per Xipre, i travessa 11 països de la conca mediterrània i les seues diverses regions. L'itinerari proposat, que discorre per vies existents, creua el terme municipal de la Llosa, en l'etapa 3: Castelló-Sagunt.  
- CR-10. Cicloruta existent, paral·lela a la A-7 i senyalitzada al seu pas pel terme municipal de la Llosa.  
  
Canvi climàtic i qualitat de l'aire  
 El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera emet informe de 13 de maig de 2019 en el qual detalla aspectes normatius a tindre en compte quant a:  
 Canvi climàtic.  
- Les mesures han d'ajustar-se a les propostes establides en l'Estratègia Valenciana enfront del Canvi Climàtic 2013-2020 (aprovada en 2013) i l'Estratègia Valenciana d'Energia i Canvi Climàtic 2030 (pendent d'aprovació): Fomentar usos mixtos de transport, promoure la densitat mínima en els plans generals, fomentar la instal·lació de taquilles per a la recollida de compres en línia o proposar restricció dels vehicles més contaminants en els centres urbans.  
- Unes altres que, segons l'informe, estan recollides en el PMUS de la Llosa i que són coherents amb l'Estratègia:  
1) Caracterització d'infraestructura verda del municipi de la Llosa, entre els quals destaquen les vies pecuàries, la «Marjal i Estany d'Almenara», Xarxa Natura 2000, etc.  
2) Minimitzar els riscos d'inundació i fomentar l'ús racional del territori deixant lliures les zones necessàries per a permetre els escolaments naturals, la recàrrega d'aqüífers i depòsits en les planes litorals, alhora que permet una adequada interpretació del paisatge territorial.  
  
 Contaminació acústica:  
- En tractar-se d'un municipi menor de 20.000 habitants, la Llosa no té obligació de realitzar un Pla acústic municipal, per la qual cosa els estudis acústics que corresponguen s'associaran al corresponent instrument de planejament que ho necessite, amb el contingut mínim detallat en el Decret 104/2006 de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica.  
 Qualitat de l'aire.  
- El municipi de la Llosa s'inclou en la zona ES1005: Palància-Javalambre.  
- D'acord amb l'avaluació de la qualitat de l'aire realitzada per la direcció general, segons dades dels últims anys, es registren superacions dels valors normatius establits en el Reial decret 102/2001, del valor de l'ozó per al període 2013-2017.  
1) Per tant, quant als òxids de nitrogen, la disminució del trànsit terrestre de la zona, contribuirà a la disminució d'aquest contaminant atmosfèric.  
  
Ordenació i gestió forestal.  
 L'informe de 14 d'agost de 2019 de la secció forestal de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, conclou que les propostes previstes en el PMUS de la Llosa són compatibles amb les vies pecuàries i el medi forestal sense perjudici dels informes d'altres organismes.  
 Tot això basat en les directrius que informen únicament la millora i creació de rutes turístiques d'acord amb el PMUS i possible afecció al medi natural.  
 Ruta 1: poble-platja passant per arrossars.  
- Coincideix amb el traçat amb la via pecuària carrerada del Camí de la Cabrera (data de publicació en el BOE el 19.06.1975 i amplària legal de 8 m) en una longitud de 3 km.   
- En virtut de l'article 28 de la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, en el qual es defineixen els usos compatibles de la via pecuària, sempre que es respecte el trànsit ramader, les vies pecuàries podran servir també per a l'esplai i esbargiment públics i podran ser utilitzades, sense necessitat d'autorització prèvia, per al passeig, el senderisme, la cavalcada, el cicloturisme i qualsevol altra forma de desplaçament esportiu sobre vehicle no motoritzat.  
- La via pecuària limita amb una zona amb presència de l'espècie de flora protegida Thalictrum maritimum.  
- La senyalització d'aquesta ruta es realitzarà de manera que en cas de col·locar pals, aquests hauran de situar-se en les vores de la via pecuària, per a no impedir els usos propis d'aquesta; sense afectar la flora protegida.  
- Aquesta ruta 1 està inclosa parcialment en la zona humida Marjal i Estany d'Almenara, LIC Marjal d'Almenara i ZEPA Marjal i Estanys d'Almenara (polígon color blau clar en la imatge 1)  
 Ruta 2: ruta per la platja.  
- Es pretén ampliar la passarel·la existent a la platja de la Llosa en una distància d'1,20 km, amb un total d'1,90 km si s'uneix amb la passarel·la existent.  
- La ruta proposada està inclosa en la zona humida Marjal i Estany d'Almenara, LIC Marjal d'Almenara i ZEPA Marjal i Estanys d'Almenara.  
- La zona d'instal·lació de la passarel·la en la ruta 2 es localitza en l'àmbit d'actuació dels plans de recuperació de les següents espècies de fauna: samaruc (Valencia hispanica), arpella (Circus aeruginosus), bitol comú (Botaurus stellaris), xarxet marbrenc (Marmaronetta angustirostris) i escribano cejigualdo (Emberiza chrysophrys).  
  
- L'actuació es localitza en terreny no forestal.  
Atesos els anteriors criteris establits al principi del present apartat i a la vista dels informes anteriors, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de La Llosa en funció de les propostes realitzades, partint de la consideració, tal com recull la documentació aportada, la pràctica totalitat de totes les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi (amb l'única afecció com ja s'ha vist a sòl no urbanitzable en l'adequació dels vials per a les dues rutes turístiques proposades), i sense perjudici de la ulterior incardinació del PMUS de La Llosa amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL), el Pla de mobilitat metropolità de Castelló, les previsions i les actuacions del qual no són objecte del PMUS (encara que es descriuen) i, per tant, la seua avaluació ambiental així com la de les actuacions que se'n deriven quedaran sotmeses d'acord amb la legislació vigent al corresponent procediment d'avaluació ambiental.  
  
S'analitzen primerament aspectes generals, pels quals d'acord amb l'informe del Servei de Mobilitat, el PMUS hauria de ser completat en la seua part informativa amb l'ampliació de l'anàlisi de mobilitat del municipi, que hauria de fixar els punts d'atracció dins del municipi i amb altres municipis, especialment per treball, educació, compres o hospitalització/mèdic, així com caracteritzar l'efecte de l'estació de rodalia de RENFE en la mobilitat municipal i la seua relació amb municipis limítrofs.  
Assenyala també l'informe del Servei d'Infraestructura Verda que ha d'incorporar-se un capítol específic a la infraestructura verda al PMUS, atés que la consideració de la mobilitat a escala municipal, necessàriament tindrà influència sobre aquesta.  
Quant a la proposta de millora i creació de rutes turístiques, la qüestió se centra en les dues rutes proposades en el municipi cap a la zona rural entre el nucli urbà i la mar, coincident amb la zona humida de la marjal d'Almenara, amb la finalitat que els afeccionats a l'ornitologia, famílies i amants de la naturalesa en general puguen gaudir dels ocells i del paisatge inundat.  
Com ja s'ha assenyalat en parlar dels possibles efectes significatius, aquestes rutes haurien de limitar-se a vies de ciclistes i vianants sobre el viari actualment existent que, complint amb la normativa dels espais naturals que afecten (zona humida, LIC i ZEPA de la Marjal i Estanys d'Almenara), no suposen ampliacions o intervencions que hagen de sotmetre's a instruments de planejament i projectes que necessiten avaluació ambiental, al marge del present PMUS.  
Les actuacions que es proposen afecten la zonificació del PATIVEL, per la qual cosa d'acord amb el Servei d'Ordenació del Territori, en afectar la zona de protecció del litoral queden subjectes a les seues determinacions.  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala, com hem vist, que les rutes transcorren per zona humida catalogada i que per tant estaran subjectes a les directrius 119, 123 i 121 de l'ETCV, i assenyala que haurà de reflectir-se en el PMUS la necessitat de redactar un programa de paisatge com a instrument necessari a acompanyar als projectes d'execució d'actuacions en aquest àmbit.  
L'informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, competent en l'àmbit de vies pecuàries assenyala la compatibilitat de les propostes amb les vies pecuàries i el medi forestal, si bé assenyala la possible afecció a espais protegits i àmbits de recuperació d'espècies que han de ser tingudes en compte per a la no ampliació ni execució de nous vials i la convenient adequació dels existents.  
Finalment, des d'un punt de vista transversal i comuna a totes les propostes:  
 Des del punt de vista de la infraestructura verda, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, determina que en intervindre sobre la xarxa de comunicacions del municipi per a afavorir la mobilitat, el PMUS influirà sobre la infraestructura verda, per la qual cosa el pla ha de determinar aquesta infraestructura verda d'acord amb l'ordenació municipal i la influència d'acord amb les propostes plantejades pel PMUS.  
  
 D'altra banda, el Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera en el seu informe, assenyalat anteriorment, determina els condicionants que cal tindre en compte en matèria de canvi climàtic, contaminació acústica i contaminació atmosfèrica.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius.  
Segons estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si escau, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a les quals es refereix l'art. 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, conforme als criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) considera: Que del Pla de mobilitat urbana sostenible de La Llosa no afecta espais forestals en les condicions plantejades en el present informe, les seues propostes se circumscriuen al sòl urbà, urbanitzable i en cas d'afectar el sòl no urbanitzable, no suposen actuacions que determinen modificacions del planejament que necessiten avaluació ambiental dins de l'abast del present PMUS.  
  
Tenint en compte tot això i analitzades les propostes del PMUS de la Llosa, s'entén que en conjunt aquestes propostes:  
1. Col·laboren a un millor ús racional de l'espai públic i de les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
2. Propicien el canvi modal cap a les maneres de transport més sostenible: el desplaçament a peu i amb bicicleta, amb la consegüent reducció de consum energètic.  
3. Desincentiva l'ús del vehicle privat en favor del públic i/o col·lectiu.  
4. Afavoreix, a llarg termini, la reducció dels impactes associats a les maneres motoritzades: emissions contaminants, gasos d'efecte d'hivernacle i emissions acústiques.  
5. Promou la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
  
El PMUS proposa en el Pla d'avaluació i seguiment indicadors per al seguiment del pla: modals, energètics, ambientals i socials/econòmics.  
S'incorporen tal i com expressa l'art. 10.2 de la Llei de mobilitat, que indica que als plans s'incorporaren no sols els indicadors en relació amb el volum total de desplaçaments, el seu repartiment modal o ocupació de l'espai públic, sinó també els nivells associats a consums energètics, soroll i emissions atmosfèriques (particularitzant en les d'efecte d'hivernacle) amb els ritmes i límits que s'establisquen reglamentàriament en el desenvolupament de polítiques energètiques i ambientals.  
No obstant això, entre els indicadors ambientals no es consideren els corresponents a contaminació acústica, per la qual cosa s'incorporaran al PMUS per al seu seguiment la disminució del nivell acústic aconseguit en dB (que avalue el nivell sonor de recepció extern (dB) produït pel trànsit en diferents localitzacions municipals que siguen representatives del model de mobilitat proposat.  
Així mateix s'incorporarà qualsevol altre indicador que per a cada proposta avalue un valor adequat per al compliment efectiu i es concretaran per a TOTS els indicadors per al seguiment, amb el seu valor inicial, el valor objectiu a aconseguir així com la metodologia de càlcul proposada.   
Així doncs, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Llosa que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
  
G) Proposta d'acord  
Atenent el que s'estableix en l'article 51.2 b) de la LOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat es resol:  
Emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Llosa d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, corresponent continuar la tramitació d'aquesta modificació conforme a la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste al que s'ha descrit en la documentació presentada així com al que s'estableix en la legislació vigent i els informes emesos respecte als quals es tindrà en compte la següent consideració:  
1. La redacció definitiva del PMUS de la Llosa concretarà els següents aspectes:  
1) Haurà d'especificar les actuacions que puguen afectar els espais i elements naturals que gaudisquen de protecció ambiental, en el cas de la Llosa la «Marjal i Estanys d'Almenara» (zona humida, ZEPA i LIC) i, si escau, sol·licitar consulta a l'òrgan competent en la matèria.  
  
2) Incorporar metodologia i càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats, en concret, emissions CO2 equivalents i consum d'energia (Tep).  
3) Incorporar procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
4) Incorporar, així mateix, qualsevol altre indicador que per a cada proposta avalue un valor adequat per a valorar l'estalvi energètic, la disminució d'emissions de GEI, la disminució de contaminants o la disminució del soroll.  
5) Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius a aconseguir.  
2. El PMUS haurà d'atendre les consideracions realitzades per l'informe del Servei de Planificació de la Subdirecció General de Mobilitat rebut en data 10 de juny de 2019 i obtindre informe favorable com a òrgan competent en matèria de mobilitat abans de l'aprovació definitiva de l'Ajuntament.  
3. El PMUS es completarà amb les indicacions del Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat en el seu informe rebut en data 7 de juny de 2019.  
4. El PMUS atendrà igualment la consideració del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge que haurà de contindre un capítol relatiu a la infraestructura verda amb els continguts de l'informe emés pel servei competent.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Llosa en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La comissió d'avaluació ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la comissió d'avaluació ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del pla de mobilitat urbana sostenible de la Llosa, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conforme ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 11 de novembre de 2019. - El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 27 de juliol de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8873, del 04-08-2020 (2020/6345)

RESOLUCIÓN de 27 de julio de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 42/19-EAE La Llosa.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8873

Fecha DOGV
:   04-08-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2020/6345

CVE


Fecha del documento
:   27-07-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 27 de julio de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 42/19-EAE La Llosa. [2020/6345]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 42/19-EAE La Llosa  
  
«Informe Ambiental y Territorial Estratégico  
Objeto: Plan de Movilidad Urbana Sostenible de La Llosa  
Trámite: Evaluación Ambiental Estratégica del Plan  
Promotor: Ayuntamiento de La Llosa  
Autoridad Sustantiva: Ayuntamiento  
Localización: La Llosa (Castellón)  
Núm. Expediente: 042/2019-EAE  
La comisión de evaluación ambiental, en sesión celebrada el 31 de octubre de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de Informe Ambiental y Territorial Estratégico del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de La Llosa, en los siguientes términos:  
  
A. Fundamentos por los que se somete el plan a evaluación ambiental estratégica.  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, establece en el artículo 6 qué planes y programas, así como sus modificaciones, están sometidos a evaluación ambiental estratégica de conformidad con los procedimientos establecidos en la legislación de evaluación ambiental.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, todo ello previa consulta a las Administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 49. En este contexto, la evaluación ambiental estratégica es de aplicación a los planes de movilidad.  
  
B. Documento inicial estratégico  
B.1 Documentación aportada.  
En fecha 21 de marzo de 2019 tuvo entrada, en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, la solicitud del ayuntamiento de La Llosa para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del borrador del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de Llosa junto con el Documento Inicial Estratégico (DIE).  
La documentación aportada, es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La documentación queda constituida por los siguientes documentos:  
1. Documento Inicial Estratégico (DIE)  
2. Borrador del Plan de Movilidad Urbana Sostenible  
La Subdirección General de Evaluación Ambiental comunica la apertura del expediente (Exp. 42/2019-EAE) en escrito de fecha 6 de mayo de 2019.  
B.2 Información Territorial.  
El municipio de La Llosa, situado en la comarca de La Plana Baixa en la provincia de Castellón, tiene una población de 973 habitantes (según el IVE a 01.01.2017). La superficie del término municipal es de 10,03 km². Se sitúa a una altitud de 11 msnm y a una distancia de 29,0 km de Castellón de la Plana. En el término municipal de La Llosa se encuentra también el núcleo poblacional de Casablanca.  
Limita con el mar Mediterráneo al este; Xilxes al norte; La Vall d'Uixò al oeste y Almenara al sur. Se sitúa esta localidad entre dos pequeñas colinas en el sector meridional de la comarca de la Plana Baja y rodeada de campos de naranjos. Se accede a este pueblo desde Castellón de la Plana tomando la N-340 o desde la Autovía A-7. Se puede también acceder a la población utilizando la red ferroviaria (Cercanías València-Castellón).  
Su economía está basada en la agricultura predominando el cultivo del naranjo. Se está desarrollando también el sector turístico.  
  
B.3. Planeamiento Vigente.  
El planeamiento vigente en el municipio es el Plan General con aprobación definitiva por parte de la Comisión Territorial de Urbanismo de fecha 30 de enero de 2001, exceptuando la zona afectada por la delimitación de la zona húmeda Marjal de Almenara en el Catálogo de Zonas Húmedas entonces en redacción. Dicho plan fue evaluado ambientalmente (Ex. 74/1997-AIA) mediante Declaración de Impacto Ambiental positiva (con condiciones) de fecha 8 de agosto de 2000.  
El modelo territorial planteado en el planeamiento vigente potencia, según el documento presentado, un único polo principal de atracción, en torno al que se produce el crecimiento urbano, apartado de la costa y apoyado en la traza de la N-340, principal eje de conexión de la Comunitat Valenciana, que la vertebra de norte a sur.  
Desde el punto de vista ambiental, el Plan General de La Llosa inició su revisión con el sometimiento de un nuevo plan a evaluación ambiental (Exp. 64/2009-CON que continuó con el 94/2009-EAE) del que se emitió Documento de Referencia aprobado 11 de enero de 2010. Dicho trámite ambiental concluyó con el archivo del mismo por resolución del director general de Medio Natural y Evaluación Ambiental de fecha 8 de marzo de 2017.  
  
B.4. Objeto del Documento Inicial Estratégico. Principios.  
El objetivo principal de este Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) es mejorar la accesibilidad de las zonas urbanas y ofrecer una movilidad y transporte de alta calidad y sostenible, a través y dentro del área urbana, teniendo en cuenta las necesidades de la «ciudad que funciona» y su zona de influencia.  
La estrategia de avanzar hacia movilidad sostenible se basa en los siguientes principios:  
 Necesidad de una clara voluntad política de avanzar hacia una movilidad sostenible.  
 Realización de actuaciones coordinadas que incidan en diversos aspectos: movilidad peatonal, diseño de viario, estacionamiento, bicicleta, transporte público, automóvil, etc.  
 Necesidad de una participación ciudadana que opine, conozca y apruebe de antemano y bajo estrictos criterios técnicos las medidas propuestas.  
 Es imprescindible una continua acción de información, participación, etc. que logre el máximo consenso social posible, pero sin dejar por ello de actuar.  
 Es imprescindible una clara voluntad de vigilancia y control de las medidas que se adopten con las necesarias sanciones para aquellos casos en que se incumpla la normativa.  
 Debe prestarse especial atención a los aspectos relacionados con la formación tanto de niños y jóvenes como de adultos. Las campañas de concienciación son necesarias, aunque su labor se vea a medio y largo plazo.  
Con estos principios se han analizado y propuesto las distintas actuaciones que se recogen en el PMUS de La Llosa.  
El diagnóstico previo llevado a cabo permite disponer de una visión general sobre la movilidad del municipio de La Llosa y, en consecuencia, plantear propuestas de mejora que se materialicen en medidas de actuación concretas.  
  
B.5. Estudio de alternativas.  
De acuerdo con el borrador del PMUS y el DIE, no se proponen alternativas directamente como tales, más allá de la Alternativa 0 (estado vigente) y la Alternativa 1 que correspondería a la propuesta, basado en características que allí se señalan.  
En el DIE, en cuanto al alcance, ámbito y posible contenido de las alternativas del plan que se propone, se señala que la estrategia de movilidad planteada, permite incidir sobre el reparto modal actual y la tendencia que este tendría sin la puesta en marcha de las medidas definidas en la propuesta.  
El objetivo final será, por tanto, actuar sobre el reparto modal con la finalidad de mejorar el impacto social, económico y medio ambiental del sistema de movilidad. Los principales objetivos de este cambio son:  
 Potenciar los desplazamientos no motorizados, mediante la fidelización y potenciación de los actuales caminos peatonales y la potenciación de la bicicleta.  
 Mejorar los accesos a la población.  
 Potenciar de forma importante los servicios de transporte público colectivo.  
 Fomentar el uso de la bicicleta con la creación de nuevo carril bici que rodee la población y comunique la playa con el pueblo.  
Considerando el documento presentado, se puede considerar como una aproximación al planteamiento de alternativas el estudio de los distintos escenarios de movilidad que en el documento se plantean:  
 Escenario actual:  
- Partimos del siguiente reparto modal a 2019 en el que el uso transporte privado predomina sobre el resto de medios de transporte.  
1) 56 % vehículo privado; 41 % a pie; 2 % bicicleta; 1 % transporte público.  
 Escenario PMUS.  
- Tras la implantación de las medidas formuladas en el PMUS se pretende llegar a un municipio más respetuoso con el medio ambiente y con sus propios ciudadanos, con el siguiente reparto modal:  
1) 41 % vehículo privado; 51 % a pie; 5 % bicicleta; 3 % transporte público.  
- Con las medidas presentadas en el PMUS se consigue la disminución del uso del vehículo privado frente al resto de medios de transporte, con la consiguiente disminución de las emisiones y ruidos generados por los vehículos.  
Adicionalmente, y desde el punto de vista del escenario energético, teniendo en cuenta el nuevo reparto modal la propuesta del plan calcula las emisiones producidas por el tráfico urbano en La Llosa, obteniendo la reducción de las emisiones respecto a estado actual, resumidas de la siguiente forma:  
  
 CO2 (Tn) CO (Tn) NOx (Tn) NO (t) PM10 (Tn) PM2,5 (Tn)  
Total inicial 474,2702 8,8278 2,1856 1,8118 0,1682 0,1341  
Total final 394,1652 7,0435 1,9399 1,6194 0,1465 0,1174  
MEJORA 16,89 % 20,21 % 11,24 % 10,62 % 12,91 % 12,49 %  
  
  
En última instancia, como se indica en el DIE, la elección de la alternativa contemplada en el documento de directrices sometido a evaluación ambiental, responde a la necesidad de abordar la mejora medioambiental de la población de La Llosa, mejorar la accesibilidad de las zonas urbanas y ofrecer una movilidad y transporte de alta calidad y sostenible, a través y dentro del área urbana, teniendo en cuenta las necesidades de la población.  
  
B.6. Propuestas.  
1. Propuestas peatonales.  
1. Propuesta de peatonalización del centro del pueblo.  
- Se trata de recuperar la plaza y las calles contiguas a esta como espacio público y dotarlo de mayor valor para la población. Actualmente las calles del centro se encuentran semi peatonalizadas, pero siguen entrando los vehículos. Con la peatonalización del centro se conseguiría recuperar un espacio cultural y de ocio para la población, que se podría dotar de arbolado, mobiliario urbano como bancos, etc.  
- Se divide en dos fases, una a corto y otra a largo plazo.  
  
  
2. Fomentar el uso de la bicicleta.  
1. Propuesta de mejora y ejecución de nuevos itinerarios de carril bici.  
- Se pretende insertar nuevo carril bici que rodee la población, que tenga acceso a la zona del colegio.  
- Como propuesta preliminar a partir de la cual realizar un análisis posterior más profundo se establece las siguientes actuaciones, entre las que se encuentra un nuevo carril bici en la periferia del pueblo, que rodee el mismo y lo comunique con los principales servicios de la población.  
  
2. Ampliación del número de plazas de estacionamiento para bicicletas.  
- Se propone, pues, aquí, la ampliación de puntos de estacionamiento, contemplando las peticiones de los usuarios de bicicletas que lo soliciten.  
- Los aparca-bicis son una condición imprescindible para una acertada estrategia de promoción de la bicicleta. Si no se puede realizar un aparcamiento adecuado, esto repercutirá en los desplazamientos. Se implantarán aparca-bicis en los puntos de mayor afluencia del municipio.  
  
3. Mejora de la movilidad eléctrica.  
1. Sustitución de vehículos municipales de combustibles fósiles a vehículos eléctricos.  
2. Propuesta de instalación de puntos de recarga rápida.  
- Se pretende aprovechar la zona industrial de la población, con calleas anchas, para la ubicación de una electrolinera con punto de recarga rápido.  
  
- Instalación de puntos de recarga.  
4. Propuesta de mejora y creación de rutas turísticas.  
1. Ruta pueblo - playa (pasando por arrozales)  
- Se propone esta ruta tanto para los aficionados a la ornitología, amantes de la naturaleza, como a las familias que pueden disfrutar de las aves y el paisaje inundado.  
- Esta ruta puede realizarse tanto a pie como en bicicleta y el recorrido completo es de 8,40 km, por caminos existentes.  
- La ruta empezaría en el pueblo, pasaría por la Marjal y llegaría hasta La playa. El cultivo del arroz está presente en todo el término municipal de la Llosa. El Camí de la Serratella permitirá al visitante adentrarse por un itinerario lleno de aves y marjales para conocer el ecosistema del arrozal y visitar los campos de cultivo de esta zona.  
  
  
2. Ruta por la playa.  
- La playa de La Llosa dispone de un total de 1.200 metros vírgenes con gran valor ecológico. Esta playa dispone de una pasarela de madera paralela a la playa.  
- Actualmente la pasarela ejecutada no alcanza todo el término de la Llosa, por lo que se propone alargar esta pasarela para poder permitir el acceso a los turistas que se acerquen a la zona y que puedan observar el alto valor ecológico de la misma.  
- La distancia de esta ruta a ampliar es de 1,20 km, Con un total de 1,90 km si se une con la pasarela existente.  
  
Para el seguimiento futuro de las propuestas del PMUS se propone la redacción de un Plan de Evaluación y Seguimiento, basado en una serie de INDICADORES a fin de controlar y evaluar el grado de mejora producido tras la implantación.  
Dichos indicadores pueden ser de tipo modal, energético, ambiental y socioeconómicos.  
La temporalización de las propuestas nos permite identificar y calificar dichas propuestas en propuestas a corto y largo plazo. Las propuestas realizadas no tendrán una duración mayor a 8 años.  
  
  
C. Posibles efectos sobre el medio ambiente  
La propuesta del PMUS en lo que respecta a efectos sobre el medio ambiente, determina que el planeamiento general del municipio, sobre el que se redactará el PMUS, cuenta con la correspondiente evaluación ambiental, como vimos anteriormente, por lo que queda sujeto a de forma general a sus determinaciones. Por este motivo, las actuaciones previstas en el suelo urbano y urbanizable aprovecharán la infraestructura existente y demás determinaciones previstas en el propio PGOU.  
El PMUS incorpora como valores positivos la peatonalización de áreas urbanas de especial interés turístico o cultural en el núcleo urbano, así como conectividad y revalorización de la infraestructura verde del territorio, y en última instancia una reducción de la demanda energética del sistema de transporte en el entorno urbano, acompañada de las correspondientes reducciones de emisiones atmosféricas y sonoras.  
En suelo no urbanizable las actuaciones se centrarán en la reorganización del tránsito y acondicionamiento de firmes (tipo blando) de los caminos rurales existentes y las vías de servicio de titularidad municipal que figuran en el PGOU, no considerándose en ningún caso intervenciones sobre el Suelo No Urbanizable que supongan modificaciones urbanísticas que precisen de instrumentos que deban ser aprobados al margen del presente PMUS.  
Según el apartado e del Documento Inicial Estratégico, dada la naturaleza del PMUS y la formulación de sus objetivos, así como la naturaleza de las líneas estratégicas indicadas en él y las medidas derivadas de estas últimas, el impacto ambiental derivado de su aplicación va a ser, por propia vocación, positivo.  
De manera mayoritaria, los impactos del PMUS van a provenir de la reducción del uso del vehículo privado, normalmente a favor del transporte público colectivo o del uso medios de transporte no motorizados (a pie, bicicleta, otros).  
Además, existen otros impactos que son de naturaleza variada, siempre positiva por propia definición de los objetivos.  
Entre los principales efectos ambientales asociados al cambio climático y derivados del transporte, destaca en primer lugar, la contaminación atmosférica. Las emisiones de agentes contaminantes (NOx) y de gases de efecto invernadero (CO2) derivados del uso de vehículos, ha generado en los últimos años una gran preocupación debido a su aumento progresivo. La puesta en marcha de actuaciones encaminadas a reducir el uso de vehículos privados, supondrá una reducción de la contaminación atmosférica, no solo a nivel de emisiones sino de ruido, ya que el transporte es considerado uno de los principales focos de contaminación acústica en las zonas urbanas.  
Por otro lado, el ahorro en el consumo de combustibles fósiles y su sustitución por otras modalidades de transporte (a pie, bicicleta, etc.) permitirán reducir el impacto negativo que supone el uso de este recurso no renovable.  
Como se ha visto en el punto B.5 Alternativas la comparación entre el escenario energético actual y el previsto a partir de las medidas propuestas en el plan, producirá una mejora evidente en el número de toneladas de gases emitidos a la atmósfera, con el consiguiente efecto positivo sobre el medio ambiente.  
En cuanto a espacios naturales protegidos en el municipio que podrían verse afectados por el PMUS, las rutas turísticas propuestas atraviesan los siguientes espacios:  
 LIC «Marjal d'Almenara».  
 ZEPA «Marjal i Estanys d'Almenara»  
 Zona húmeda protegida «Marjal i Estany d'Almenara»  
La materialización de dichas rutas en Suelo No Urbanizable debería realizarse sin ejecución de nuevos viales ni ampliación de los existentes (incluidas las afecciones a las vías pecuarias Colada del Camino de Cabrera y Colada del Camino del Serradal) siempre que se consideren dentro del PMUS, ya que en caso contrario deberían estar sujetos a otros instrumentos urbanísticos y de ordenación del territorio, objeto de evaluación específica futura. Asímismo actuaciones de cualquier tipo dentro de las zonas protegidas estarán sometidas a la reglamentación específica del espacio protegido.  
  
D. Consultas realizadas.  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones públicas afectadas.  
  
Consulta Informe Administración Consultada  
08/05/19 17/05/19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración.  
Dirección Territorial de Castellón. Servicio de Urbanismo.  
08/05/19 17/09/19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración.  
SubGral Ord. Territorio, Urbanismo y Paisaje. S. Infr. Verde y Paisaje.  
08/05/19 05/07/19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración.  
SubGral Ord. Territorio, Urbanismo y Paisaje. Serv. Ordenac. Territorio  
08/05/19 19/06/19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración.  
SubGral Ord. Movilidad. Serv. Movilidad Urbana  
08/05/19 20/06/19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración.  
Sub. Gral Ord. Movilidad. Serv. Planificación  
08/05/19 17/09/19 Conselleria Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Clim. y Desarr. Rural  
SubGral Medio Natural. Servicio Ordenación y Gestión Forestal.  
08/05/19 22/05/19 Conselleria Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Clim. y Desarr. Rural  
SubGral Cambio Climático y Calidad Ambiental.  
  
  
Los informes recibidos se publicarán en la web http://www.agroambient.gva.es/eae junto con el correspondiente pronunciamiento ambiental.  
  
E. Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Conceptualmente los Planes de Movilidad Urbana Sostenible constituyen el instrumento adecuado para conseguir dar respuesta a las necesidades de movilidad de personas y mercancías en el ámbito urbano y reducir las repercusiones negativas del sistema de transporte sobre la economía, la sociedad y el medio ambiente. Esta movilidad sostenible ha de perseguir, igualmente, la accesibilidad universal, es decir, facilitar el acceso de la población a los bienes, servicios y puestos de trabajo.  
La consecución de estos objetivos generales se lleva a cabo actuando, fundamentalmente, sobre dos ámbitos:  
· Un nuevo equilibrio de los modos de transporte, apostando, fundamentalmente, por aquellos de mayor eficacia ambiental y social: transporte público frente al privado y modos de transporte no motorizado. Alcanzar este objetivo requiere tanto de medidas de estímulo hacia los nuevos modos de transporte como medidas disuasorias. Para ello deberá actuarse sobre aspectos estructurales (infraestructuras necesarias) como de regulación urbanística (tipología edificatoria, relación espacios públicos/privados, estándares de aparcamientos para distintos modos de transporte).  
· La planificación urbana y modelo de ciudad, disminuyendo la necesidad de movilidad urbana tanto en necesidad como en longitud de desplazamientos.  
Desde el punto de vista ambiental, los PMUS han de contribuir a un uso racional del suelo para atender las demandas de movilidad, al cambio modal priorizando los modos más sostenibles, la reducción de la necesidad de desplazamientos tanto en número como en distancia que propicie la adquisición de hábitos saludables (caminar y desplazarse en bicicleta) que contribuya, a su vez, a la disminución de las emisiones originadas por el sector transporte como son las referidas a emisiones de gases de efecto invernadero (CO2), las emisiones de contaminantes que perjudican la calidad de vida de los ciudadanos (entre otras dióxido de nitrógeno NO2, compuestos orgánicos volátiles COV, monóxido de carbono CO, dióxido de azufre SO2, material particulado PM) y las emisiones acústicas originadas por el tráfico.  
En ese sentido se expresa el art. 10.2 de la Ley 6/2011, de 1 de abril, de la Generalitat, de Movilidad de la Comunitat Valenciana, cuando indica que «2. La definición de parámetros y objetivos señalados en el punto anterior se acompañará de los indicadores que se estimen pertinentes en relación con el volumen total de desplazamientos y su reparto modal, y los niveles asociados de consumos energéticos, ocupación del espacio público, ruido y emisiones atmosféricas, particularizando las de efecto invernadero. La evolución de estos últimos parámetros tenderá a su reducción progresiva de acuerdo con los ritmos y límites que reglamentariamente se establezcan en relación con el desarrollo de las políticas energéticas y ambientales».  
Atendiendo a los anteriores criterios se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de La Llosa en función de las propuestas realizadas, partiendo de la consideración, tal como recoge la documentación aportada, la práctica totalidad todas las propuestas se plantean en suelo urbano y urbanizable del municipio (con la única afección a Suelo No Urbanizable en la adecuación de viales existentes siempre que no supongan la alteración del uso vigente y sea preciso un nuevo instrumento urbanístico al margen del presente PMUS que precise evaluación ambiental; siempre además ajustados a la normativa de los distintos espacios protegidos que pudieran afectar), y sin perjuicio de la ulterior incardinación del PMUS de La Llosa con otros instrumentos de movilidad de carácter supramunicipal como pueda ser el Plan de Movilidad Metropolitano de Castellón, cuyas previsiones y actuaciones, no son objeto del PMUS (aunque se describen) y, por tanto, tampoco de la presente evaluación ambiental.  
El PMUS de La Llosa atiende a lo que al respecto de competencias administrativas establece el artículo 3.2 de la Ley 6/2011 de Movilidad de la Comunitat Valenciana, por lo que la evaluación ambiental estratégica del mismo se llevará a cabo sobre aquellas propuestas que sean de competencia municipal.  
Dicho lo cual, de los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones tanto de tipo legal como ambiental que pasamos a describir:  
  
Ordenación del Territorio.  
El informe de 2 de julio de 2019, del Servicio de Ordenación del Territorio de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio se emite como competente en Estrategia Territorial de la Comunidad Valenciana y en el Plan de Infraestructura Verde del Litoral (PATIVEL). El municipio de La Llosa pertenece al Área Funcional de Castellón (comarca de la Plana Baixa) y está incluido dentro del Paisaje de Relevancia Regional PRR-36, «Horta de La Plana de Castelló»  
 Conforme establece el art. 7 del PATIVEL, los suelos litorales regulados en otros PATs se regirán por lo que se establece el PAT que lo regule, excepto en los SNU de protección litoral que quedarán regulados por lo que dispone el PATIVEL. De conformidad con esto, las actuaciones propuestas sobre la Zona de Protección del Litoral (Ruta 1. Pueblo- Playa paseando por los arrozales y Ruta 2. Ruta por la playa) quedan sujetas a las determinaciones establecidas en el PATIVEL, igual que cualquier actuación con incidencia, directa o indirecta, en este ámbito.  
  
Infraestructura Verde y Paisaje.  
El informe de 14 de agosto de 2019 del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje concluye que es necesaria la incorporación al PMUS de un capítulo destinado a la Infraestructura Verde (IV) que incluya:  
 Análisis de la IV que permita analizar y valorar los efectos de las propuestas y que estudie las implicaciones sobre la misma.  
 Indicación explícita de qué espacios y recorridos de actuación se consideran adecuadas, tanto por su valor actual como por su valor potencial, para su incorporación a la IV.  
 Establecimiento de medidas efectivas para corregir los posibles efectos negativos generados por las propuestas planteadas.  
 Cumplimiento de la ETCV por parte de las propuestas de alternativa de trazado y diseño de creación, ampliación o modificación de infraestructuras.  
 Cumplimiento del Título VI del PAT de la Huerta, en sus Directrices de Integración Paisajística de las Infraestructuras, según lo establecido en el art. 64 en lo relativo a caminos rurales, sendas y vías pecuarias.  
 Indicación de determinaciones a adoptar para el control de los elementos con incidencia en la calidad del paisaje urbano, garantizando con el diseño de los espacios públicos y el viario la funcionalidad de la infraestructura verde y el mantenimiento de las principales vistas y perspectivas que lo caracterizan.  
Por otro lado, entre las actuaciones propuestas desde el PMUS, se prevé la creación de dos rutas turísticas, que discurrirán en buena parte por el ámbito de la Zona Húmeda Catalogada, debiendo tenerse en cuenta lo indicado en las Directrices 119, 123 y 131 de la ETCV. Por ello, en el documento en trámite se deberá hacer referencia a estas circunstancias, incluyéndose como condición la necesidad de redactar un programa de paisaje como instrumento necesario a acompañar a los proyectos para ejecución de actuaciones en ese ámbito.  
  
Movilidad  
 El informe de 7 de junio de 2019, del Servicio de Movilidad de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad, establece que el ámbito y el contenido del documento del PMUS se estima adecuado en relación a las determinaciones de la ley.  
 No obstante, el documento debe ser completado, de acuerdo con lo siguiente:  
 En su parte informativa:  
1) Ampliación del análisis de la movilidad del municipio, fijando los puntos de atracción dentro del municipio y en otros municipios, especialmente en lo referente a movilidad por motivo de educación, trabajo, compras y hospital-médico.  
2) Caracterizar adecuadamente el efecto de la estación de cercanías de RENFE, en la movilidad municipal. Incluso se debe extender este estudio de la estación a municipios limítrofes.  
 En la parte de diagnóstico el documento debe establecer los aspectos que tengan relevancia en el planeamiento urbanístico para la mejora de la estructura de la movilidad del municipio.  
 El PMUS así completado deberá ser remitido al Servicio de Movilidad de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, como órgano competente en materia de movilidad de la Generalitat para la emisión del informe previo a la aprobación del Plan por el Ayuntamiento de Llosa, según lo contemplado en el artículo 10 de la Ley de Movilidad.  
  
Planificación.  
 El informe de 10 de junio de 2019, del Servicio de Planificación de la Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad, establece que el ámbito y el contenido del documento del PMUS se estima adecuado en relación a las determinaciones de la ley.  
 Las actuaciones propuestas en el PMUS no afectan a la red primaria estructural existente o prevista en el municipio.  
 En el término municipal de La Llosa, no hay infraestructuras de transporte de titularidad autonómica. No obstante, en febrero de 1995, se firmó el «Convenio de colaboración entre el Ministerio de Obras Públicas, Transportes y Medio Ambiente y la Generalitat Valenciana, para la realización de actividades de interés común en el itinerario de la carretera N-340 entre Almenara y Nules», en el que se indicaba que, tras la ejecución por parte de la Generalitat Valenciana y del Ministerio de diversas actuaciones, el tramo de la N-340 entre Almenara y Nules perdería su carácter de red estatal.  
 El PMUS debería estudiar la conexión no motorizada con el polígono industrial, separado del núcleo urbano por la N-340.  
 Las actuaciones que se propongan, deberán ser autorizadas por el titular de la vía en el momento de su proyecto y ejecución (Estado o Generalitat Valenciana).  
 En cuanto a los itinerarios ciclistas, cabe indicar que la Generalitat Valenciana está trabajando en la definición de una red de itinerarios que fomente el uso de los modos de transporte no motorizados en el territorio valenciano, incrementando su importancia en el reparto modal con relación a la de los modos motorizados privados, en todos los ámbitos, pero con especial incidencia en los ámbitos interurbanos y rurales.  
 Itinerarios ciclistas existentes que discurren por el término municipal de La Llosa y deben incluirse en el PMUS:  
- Eurovelo. Se ha redactado un estudio de planeamiento a lo largo de toda la Comunitat Valenciana, del itinerario ciclista Eurovelo, con unos 500 km de longitud y que utiliza caminos, vías pecuarias e infraestructuras ciclistas consolidadas, además de la propia red viaria.  
1) Eurovelo es un proyecto gestionado por la Federación Europea de Ciclistas, cuyo objetivo es conformar una red única ciclista transnacional mediante la integración de itinerarios existentes y planificados en una única red de ámbito europeo. Esta red está estructurada en 15 rutas que recorren toda Europa. El itinerario que afecta a la Comunidad Valenciana es la ruta «EV8-Ruta del Mediterráneo», que, con cerca de 6.000 km de longitud une Cádiz y Atenas, continuando por Chipre, atravesando 11 países de la cuenca mediterránea y sus diversas regiones. El itinerario propuesto, que discurre por vías existentes, cruza el término municipal de la Llosa, en su Etapa 3: Castelló-Sagunt.  
- CR-10. Cicloruta existente, paralela a la A-7 y señalizada a su paso por el término municipal de La Llosa.  
  
Cambio Climático y Calidad del Aire  
 El servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera emite informe de 13 de mayo de 2019 en el que detalla aspectos normativos a tener en cuenta en cuanto a:  
 Cambio climático.  
- Las medidas deben ajustarse a las propuestas establecidas en la Estrategia Valenciana de la frente al Cambio Climático 2013-2020 (aprobada en 2013) y la Estrategia Valenciana de Energía y Cambio Climático 2030 (pendiente de aprobación): Fomentar usos mixtos de transporte, promover la densidad mínima en los planes generales, fomentar la instalación de taquillas para la recogida de compras en línea o proponer restricción de los vehículos más contaminantes en los centros urbanos.  
- Otras que, según el informe, vienen recogidas en el PMUS de La Llosa y que son coherente con la Estrategia son:  
1) Caracterización de Infraestructura Verde del municipio de La Llosa, entre los cuales destacan las vias pecuarias, la «Marjal i Estany d'Almenara», Xarxa Natura 2000, etc.  
2) Minimizar los riesgos de inundación y fomentar el uso racional del territorio dejando libres las zonas necesarias para permitir las escorrentías naturales, la recarga de acuíferos y depósitos en las llanuras litorales, a la vez que permite una adecuada interpretación del paisaje territorial.  
 Contaminación acústica:  
- Al tratarse de un municipio menor de 20.000 habitantes, La Llosa no tiene obligación de realizar un Plan Acústico Municipal, por lo que los estudios acústicos que correspondan se asociarán al correspondiente instrumento de planeamiento que lo precise, con el contenido mínimo detallado en el Decreto 104/2006 de planificación y gestión en materia de contaminación acústica.  
 Calidad del Aire.  
- El municipio de La Llosa se incluye en la zona ES1005: Palancia-Javalambre.  
- De acuerdo con la evaluación de la calidad del aire realizada por la Dirección General, según datos de los últimos años, se registran superaciones de los valores normativos establecidos en el Real decreto 102/2001, del valor del ozono para el periodo 2013-2017.  
1) Por tanto, en cuanto a los óxidos de nitrógeno, la disminución del tráfico terrestre de la zona, contribuirá a la disminución de este contaminante atmosférico.  
  
Ordenación y Gestión Forestal.  
 El informe de 14 de agosto de 2019 de la Sección Forestal de la Direcció Territorial de Castellón de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, concluye que las propuestas contempladas en el PMUS de La Llosa son compatibles con las vias pecuarias y el medio forestal sin perjuicio de los informes de otros organismos.  
 Todo ello basado en las directrices que informan únicamente la mejora y creación de rutas turísticas de acuerdo con el PMUS y posible afección al medio natural.  
 Ruta 1: pueblo-playa pasando por arrozales.  
- Coincide con el trazado con la vía pecuaria Colada del Camino de la Cabrera (fecha de publicación en el BOE el 19.06.1975 y anchura legal de 8 m) en una longitud de 3 km.  
- En virtud del artículo 28 de la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de Vías Pecuarias de la Comunidad Valenciana, en el que se definen los usos compatibles de la vía pecuaria, siempre que se respete el tránsito ganadero, las vías pecuarias podrán servir también para el esparcimiento y recreo públicos y podrán ser utilizadas, sin necesidad de autorización previa, para el paseo, el senderismo, la cabalgada, el cicloturismo y cualquier otra forma de desplazamiento deportivo sobre vehículo no motorizado.  
- La vía pecuaria linda con una zona con presencia de la especie de flora protegida Thalictrum maritmum.  
- La señalización de esta ruta se realizará de forma que en caso de colocar postes, estos deberán situarse en los bordes de la Vía Pecuaria, para no impedir los usos propios de la misma; sin afectar a la fora protegida.  
- Esta ruta 1 está incluida parcialmente en la zona húmeda Marjal i Estany d'Almenara, LIC Marjal d'Almenara y ZEPA Marjal i estanys d'Almenara (polígono color azul claro en la imagen 1)  
 Ruta 2: ruta por la playa.  
- Se pretende ampliar la pasarela existente en la playa de La Llosa en una distancia de 1,20 km, con un total de 1,90 km si se une con la pasarela existente.  
- La ruta propuesta está incluida en la zona húmeda Marjal i Estany d'Almenara, LIC Marjal d'Almenara y ZEPA Marjal i estanys d'Almenara.  
- La zona de instalación de la pasarela en la ruta 2 se localiza en el ámbito de actuación de los planes de recuperación de las siguientes especies de fauna: samaruc (Valencia hispanica), aguilucho lagunero (Circus aeruginosus), aietoro común (Botaurus stellaris), cerceta pardilla (Marmanorenta angustrostris) y escribano cejigualdo (Emberiza chrysophrys).  
- La actuación se localiza en terreno no forestal.  
Atendiendo a los anteriores criterios establecidos al principio del presente apartado y a la vista de los informes anteriores, se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de La Llosa en función de las propuestas realizadas, partiendo de la consideración, tal como recoge la documentación aportada, la práctica totalidad todas las propuestas se plantean en suelo urbano y urbanizable del municipio (con la única afección como ya se ha visto a Suelo no Urbanizable en la adecuación de los viales para las dos rutas turísticas propuestas), y sin perjuicio de la ulterior incardinación del PMUS de La Llosa con otros instrumentos de movilidad de carácter supramunicipal como pueda ser el Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litoral (PATIVEL), el Plan de Movilidad Metropolitano de Castellón, cuyas previsiones y actuaciones, no son objeto del PMUS (aunque se describen) y, por tanto, su evaluación ambiental así la de las actuaciones que de ellas se deriven quedarán sometidas de acuerdo con la legislación vigente al correspondiente procedimiento de evaluación ambiental.  
Se analizan primeramente aspectos generales, por los que de acuerdo con el informe del Servicio de Movilidad, el PMUS debería ser completado en su parte informativa con la ampliación del análisis de movilidad del municipio, que debería fijar los puntos de atracción dentro del municipio y con otros municipios, especialmente por trabajo, educación, compras u hospitalización/médico, así como caracterizar el efecto de la estación de cercanías de RENFE en la movilidad municipal y su relación con municipios limítrofes.  
Señala también el informe del Servicio de Infraestructura Verde que debe incorporarse un capítulo específico a la Infraestructura Verde al PMUS, dado que la consideración de la movilidad a nivel municipal, necesariamente tendrá influencia sobre la misma.  
En cuanto a la propuesta de mejora y creación de rutas turísticas, la cuestión se centra en las dos rutas propuestas en el municipio hacia la zona rural entre el núcleo urbano y el mar, coincidente con la zona húmeda de la marjal de Almenara, con el fin de que los aficionados a la ornitología, familias y amantes de la naturaleza en general puedan disfrutar de las aves y del paisaje inundado.  
Como ya se ha señalado al hablar de los posibles efectos significativos, dichas rutas deberían limitarse a vías ciclopeatonales sobre viario actualmente existentes que, cumpliendo con la normativa de los espacios naturales que afectan (zona húmeda, LIC y ZEPA de la Marjal y Estanys de Almenara), no supongan ampliaciones o intervenciones que debieran someterse a instrumentos de planeamiento y proyectos que precisen de evaluación ambiental, al margen del presente PMUS.  
Las actuaciones que se proponen afectan a la zonificación del PATIVEL, por lo que de acuerdo con el Servicio de Ordenación del Territorio, al afectar a la Zona de Protección del Litoral quedan sujetas a sus determinaciones.  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje señala como hemos visto que las rutas transcurren por zona húmeda catalogada y que por lo tanto estarán sujetas a las directrices 119, 123 y 121 de la ETCV, señalando que deberá reflejarse en el PMUS la necesidad de redactar un programa de paisaje como instrumento necesario a acompañar a los proyectos de ejecución de actuaciones en ese ámbito.  
El informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal, competente en el ámbito de vías pecuarias señala la compatibilidad de las propuestas con las vías pecuarias y el medio forestal, si bien señala la posible afección a espacios protegidos y ámbitos de recuperación de especies que deben ser tenidas en cuenta para la no ampliación ni ejecución de nuevos viales y la conveniente adecuación de los existentes.  
Finalmente, desde un punto de vista transversal y común a todas las propuestas:  
 Desde el punto de vista de la Infraestructura Verde, el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, determina que al intervenir sobre la red de comunicaciones del municipio para favorecer la movilidad, el PMUS va a influir sobre la infraestructura verde, por lo que el plan debe determinar dicha infraestructura verde de acuerdo con la ordenación municipal y la influencia de acuerdo con las propuestas planteadas por el PMUS.  
 Por su parte el Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera en su informe señalado anteriormente, determina los condicionantes a tener en cuenta en materia de cambio climático, contaminación acústica y contaminación atmosférica.  
  
F. Determinación de la existencia de efectos significativos.  
Según establece el artículo 46 de la LOTUP el órgano ambiental debe determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial si se determina la existencia de efectos significativos en el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII, en su caso, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas, y con las consideraciones a las que se refiere el art. 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentación presentada, conforme a los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio,de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (LOTUP) considera: Que de el Plan de Movilidad Urbana Sostenible de La Llosa no afecta a espacios forestales en las condiciones planteadas en el presente informe, sus propuestas se circunscriben al suelo urbano, urbanizable y en caso de afectar al suelo no urbanizable, no suponen actuaciones que determinen modificaciones del planeamiento que precisen de evaluación ambiental dentro del alcance del presente PMUS.  
Teniendo en cuenta todo lo anterior y analizadas las propuestas del PMUS de La Llosa, se entiende que en conjunto dichas propuestas:  
1. Colaboran a un mejor uso racional del espacio público y de las necesidades sociales y económicas del municipio.  
2. Propician el cambio modal hacia los modos de transporte más sostenible: El desplazamiento a pie y en bicicleta, con la consiguiente reducción de consumo energético.  
3. Desincentiva el uso del vehículo privado en favor del público y/o colectivo.  
4. Favorece, a largo plazo, la reducción de los impactos asociados a los modos motorizados: Emisiones contaminantes, gases de efecto invernadero y emisiones acústicas.  
5. Promueve la descarbonización del sistema de transporte del municipio.  
El PMUS propone en el Plan de Evaluación y Seguimiento indicadores para el seguimiento del plan: Modales, Energéticos, Ambientales y Sociales/Económicos.  
Se incorporan tal y como expresa el art. 10.2 de la Ley de Movilidad, que indica que a los planes se incorporaran no solo los indicadores en relación con el volumen total de desplazamientos, su reparto modal u ocupación del espacio público, sino también los niveles asociados a consumos energético, ruido y emisiones atmosféricas (particularizando en las de efecto invernadero) con los ritmos y límites que se establezcan reglamentariamente en el desarrollo de políticas energéticas y ambientales.  
No obstante, entre los indicadores ambientales no se consideran los correspondientes a contaminación acústica, por lo que se incorporarán al PMUS para su seguimiento la disminución del nivel acústico conseguido en dB (que evalúe el nivel sonoro de recepción externo (dB) producido por el tráfico en diferentes localizaciones municipales que sean representativas del modelo de movilidad propuesto.  
Asimismo se incorporará cualquier otro indicador que para cada propuesta evalúe un valor adecuado para el cumplimiento efectivo y se concretarán para TODOS los indicadores para el seguimiento, con su valor inicial, el valor objetivo a alcanzar así como la metodología de cálculo propuesta.  
Así pues, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta Conselleria, se puede determinar, respecto de el Plan de Movilidad Urbana Sostenible de La Llosa que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que la modificación no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
  
G) Propuesta de acuerdo  
Atendiendo a lo establecido en el artículo 51.2 b) de la lotup, de acuerdo con lo expuesto se resuelve:  
Emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del plan de movilidad urbana sostenible de la llosa de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de dicha modificación conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se ajuste a lo descrito en la documentación presentada así como a lo establecido en la legislación vigente y los informes emitidos respecto a los que se tendrá en cuenta la siguiente consideración:  
1. La redacción definitiva del PMUS de La Llosa concretará los siguientes aspectos:  
1) Deberá especificar las actuaciones que puedan afectar a los espacios y elementos naturales que gocen de protección ambiental, en el caso de La Llosa la «Marjal i Estanys d'Almenara» (zona húmeda, ZEPA y LIC) y, en su caso, solicitar consulta al órgano competente en la materia.  
2) Incorporar metodología y cálculo de la huella de carbono derivada del modelo de movilidad propuesto y los indicadores de seguimiento de carácter medioambiental que se estimen adecuados, en concreto, emisiones CO2 equivalentes y consumo de energía (Tep).  
3) Incorporar procedimiento para el seguimiento de la contaminación acústica derivada del modelo de movilidad propuesto y el indicador correspondiente del nivel sonoro externo.  
4) Incorporar asimismo, cualquier otro indicador que para cada propuesta evalúe un valor adecuado para valorar el ahorro energético, la disminución de emisiones de GEI, la disminución de contaminantes o la disminución del ruido.  
5) Completar la propuesta de indicadores de seguimiento con los valores iniciales y los valores objetivos a alcanzar.  
2. El PMUS deberá atender las consideraciones realizadas por el informe del Servicio de Planificación de la Subdirección General de Movilidad recibido en fecha 10 de junio de 2019 y obtener informe favorable como órgano competente en materia de movilidad antes de la aprobación definitiva del Ayuntamiento.  
3. El PMUS se completará con las indicaciones del Servicio de Movilidad Urbana de la Subdirección General de Movilidad en su informe recibido en fecha 7 de junio de 2019.  
4. El PMUS atenderá igualmente la consideración del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje que deberá contener un capítulo relativo a la Infraestructura Verde con los contenidos del informe emitido por el servicio competente.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan de Movilidad Urbana Sostenible de La Llosa en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la comisión de evaluación ambiental, acuerda emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del plan de movilidad urbana sostenible de la llosa, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 11 de noviembre de 2019. - El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 27 de julio de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML