Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9391, del 26-07-2022 (2022/7065)

RESOLUCIÓ de 20 de juliol de 2022, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament de les unitats específiques ubicades en centres docents ordinaris sostinguts amb fons públics per al curs 2022-2023.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9391

Data del DOGV
:   26-07-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/7065

CVE


Data del document
:   20-07-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [Conselleria d'Educació, Cultura i Esport](javascript:void(0))
    * [organització de l'ensenyament](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 de juliol de 2022, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual es dicten instruccions per a l'organització i el funcionament de les unitats específiques ubicades en centres docents ordinaris sostinguts amb fons públics per al curs 2022-2023. [2022/7065]  
Índex  
Preàmbul  
Primer. Objecte  
Segon. Àmbit d'aplicació  
Tercer. Finalitats de les unitats específiques en centres ordinaris  
Quart. Alumnat  
Cinqué. Criteris i procediment d'escolarització  
Sisé. Organització del centre  
Seté. Concreció curricular i pla d'actuació personalitzat (PAP)  
  
Huité. Avaluació del procés d'ensenyament-aprenentatge i promoció de l'alumnat  
Nové. Transició entre etapes i modalitats d'escolarització  
Desé. Personal  
Onzé. Coordinació  
Dotzé. Actuacions de formació del professorat, de sensibilització i de suport  
Tretzé. Seguiment i avaluació de les unitats específiques  
Catorzé. Comissió de seguiment de les unitats específiques  
Quinzé. Habilitació d'unitats específiques  
Setzé. Ràtio  
Desseté. Disposicions supletòries  
Dihuité. Entrada en vigor  
  
La Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, d'Educació, modificada per la Llei orgànica 3/2020, de 29 de desembre, estableix que l'escolarització de l'alumnat que presenta necessitats educatives especials s'ha de regir pels principis de normalització i inclusió i assegurar la no-discriminació i la igualtat efectiva en l'accés i la permanència en el sistema educatiu. L'escolarització d'aquest alumnat en unitats o centres d'educació especial només s'ha de dur a terme quan les seues necessitats no poden ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris.  
La Llei 9/2018, de 24 d'abril, de la Generalitat, de modificació de la Llei 11/2003, de 10 d'abril, de la Generalitat, sobre l'estatut de les persones amb discapacitat, estableix com a actuació en matèria educativa, que les conselleries amb competències en matèria d'educació i formació, vetlaran pel gaudi efectiu del dret de les persones amb discapacitat o diversitat funcional a una educació pública, inclusiva i de qualitat, com també a la formació al llarg de la vida, sense discriminació per motiu o per raó d'aquesta circumstància i sobre la base de la igualtat d'oportunitats, i s'encarregaran de garantir una política de foment que assegure el procés educatiu adequat, l'adopció d'ajustos raonables en funció de les necessitats individuals i facilite les mesures de suport personalitzades i efectives en entorns que fomenten al màxim el desenvolupament acadèmic i social, de conformitat amb l'objectiu de la plena inclusió.  
El Reial decret legislatiu 1/2013, de 29 de novembre, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei General de Drets de les persones amb discapacitat i de la seua inclusió social, indica que les persones amb discapacitat tenen dret a una educació inclusiva, de qualitat i gratuïta, en igualtat de condicions que les altres persones, que correspon a les administracions educatives assegurar un sistema educatiu inclusiu en tots els nivells educatius, prestant atenció a la diversitat de necessitats educatives de l'alumnat amb discapacitat, mitjançant la regulació de suports i ajustos raonables per a l'atenció d'aquells que precisen una atenció especial d'aprenentatge o d'inclusió, i que l'escolarització d'aquest alumnat en centres d'educació especial només s'ha de dur a terme quan, excepcionalment, les seues necessitats no poden ser ateses en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat dels centres ordinaris i prenent en consideració l'opinió dels pares, mares o tutors legals. Així mateix, s'han de realitzar programes de sensibilització, informació i formació contínua als equips directius, al professorat i als professionals de l'educació, dirigits a la seua especialització en l'atenció a les necessitats educatives especials de l'alumnat amb discapacitat, de manera que puguen comptar amb els coneixements i ferramentes necessàries per a això.  
  
El Decret 104/2018, de 27 de juliol, del Consell, pel qual es desenvolupen els principis d'equitat i d'inclusió en el sistema educatiu valencià, té per objecte establir i regular els principis i les actuacions encaminades al desenvolupament d'un model inclusiu en el sistema educatiu valencià per a fer efectius els principis d'equitat i igualtat d'oportunitats en l'accés, participació, permanència i progrés de tot l'alumnat, i aconseguir que els centres docents es constituïsquen en elements dinamitzadors de la transformació social cap a la igualtat i la plena inclusió de totes les persones, en especial d'aquelles que es troben en situació de major vulnerabilitat i en risc d'exclusió.  
  
El Decret 72/2021, de 21 de maig, del Consell, d'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià, té per objecte regular l'organització de l'orientació educativa i professional en el sistema educatiu valencià, perquè, des d'un vessant de drets, inclusiva, intercultural, amb perspectiva de gènere i de forma cooperativa entre tots els agents implicats, contribuïsca a l'optimització dels processos de desenvolupament personal, social, emocional, acadèmic i professional de l'alumnat, garantisca l'orientació al llarg de tot l'itinerari formatiu i acompanye els centres docents en el procés de transformació cap a la inclusió.  
L'Ordre 20/2019, de 30 d'abril, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es regula l'organització de la resposta educativa per a la inclusió de l'alumnat en els centres docents sostinguts amb fons públics del sistema educatiu valencià, té per objecte regular l'organització de la resposta educativa en els centres docents, en el marc de l'educació inclusiva, a fi de garantir l'accés, la participació, la permanència i el progrés de tot l'alumnat, com a nucli del dret fonamental a l'educació i des dels principis de qualitat, igualtat d'oportunitats, equitat i accessibilitat universal. Aquesta ordre dedica l'article 49 a les unitats específiques ubicades en centres ordinaris, les quals es configuren com un recurs de suport especialitzat i intensiu per a facilitar la presència, la participació i l'aprenentatge de determinat alumnat amb necessitats educatives especials, en contextos normalitzats i en grups ordinaris de referència. En l'article 45 refereix que l'escolarització en la modalitat ordinària pot realitzar-se en una aula ordinària a temps complet o en una unitat específica en centre ordinari a temps parcial, tot considerant que aquesta última opció ha de tindre un caràcter més excepcional.  
En aquesta línia, la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats, estableix que les propostes d'escolarització en una unitat específica en un centre ordinari, donada la seua excepcionalitat, s'han de justificar adequadament en l'informe sociopsicopedagògic, argumentant les raons per les quals, en el moment actual, es considera que aquests contextos específics són més adequats per a donar resposta a les necessitats de l'alumnat que el context més inclusiu de l'aula ordinària. Aquesta resolució concreta els procediments per a la detecció, la identificació i el registre de les necessitats específiques de suport educatiu i estableix criteris complementaris per a l'aplicació de determinades mesures per a la inclusió, referides en l'Ordre 20/2019, i per a l'organització dels suports.  
La Resolució de 5 de juliol de 2022, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual s'aproven les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle i Educació Primària durant el curs 2022-2023 i la Resolució de 12 de juliol de 2022, del secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional, per la qual s'aproven les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat durant el curs 2022-2023, concreten les mesures d'ordenació acadèmica, la coordinació docent, l'elaboració del Projecte educatiu i la Programació general anual, els horaris lectius, i altres aspectes didàctics i organitzatius d'aquestes etapes educatives.  
Les Instruccions de 16 de febrer de 2022, de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional, fixen els criteris generals per a la modificació de la composició per unitats, llocs de treball docent i altres característiques, en centres de titularitat de la Generalitat que imparteixen educació infantil (2n cicle), educació primària i educació especial i per a la proposta de modificació del nombre d'unitats concertades en centres privats concertats, per al curs 2022-2023.  
  
Les unitats específiques en centres ordinaris han anat evolucionant en els darrers anys, fins a adoptar un caràcter obert i integrat en el centre dels quals formen part. Des d'aquesta perspectiva, han anat assumint la funció com a unitats de recursos del centre que, per una banda, donen una resposta especialitzada, intensiva i personalitzada a l'alumnat amb necessitats educatives especials i d'altra, contribueixen al foment de la inclusió efectiva de tot l'alumnat escolaritzat al centre mitjançant la transformació de les cultures, polítiques i pràctiques dels centres. D'aquesta manera, els centres que disposen d'unitats específiques tenen l'oportunitat d'esdevindre en centres referents, innovadors, de qualitat i inclusius.  
De conformitat amb el Decret 5/2019, de 16 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions (DOGV 8572, 17.06.2019), i el Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell (DOGV 8576, 21.06.2019), modificat pel Decret 2/2022, de 10 de febrer, del president de la Generalitat, de modificació del Decret 7/2019, de 20 de juny, del president de la Generalitat, pel qual es determinen les secretaries autonòmiques de l'Administració del Consell (DOGV 9277, 14.02.2022), resolc:  
  
Primer. Objecte  
Aquesta resolució té per objecte dictar instruccions a les quals s'ha d'ajustar l'organització i el funcionament de les unitats específiques ubicades en centres ordinaris durant el curs acadèmic 2022-2023.  
  
  
Segon. Àmbit d'aplicació  
L'àmbit d'aplicació són els centres docents ordinaris sostinguts amb fons públics que disposen d'unitats específiques i imparteixen ensenyaments de segon cicle d'educació infantil, educació primària i educació secundària obligatòria, sense perjuí de les competències discrecionals reservades a la titularitat dels centres privats concertats en supòsits concrets que afecten determinats aspectes organitzatius i de gestió.  
  
  
Tercer. Finalitats de les unitats específiques en centres ordinaris  
Les unitats específiques en els centres ordinaris tenen les finalitats següents:  
a) Constituir-se com a unitats de recursos del centre que assessoren el professorat i complementen la resposta educativa a l'alumnat amb necessitat de suport especialitzat i intensiu, amb l'objectiu de facilitar la seua participació i l'aprenentatge en contextos i grups ordinaris de referència.  
b) Coordinar la intervenció, l'avaluació i el seguiment de l'alumnat que rep suport en la unitat específica, conjuntament amb els equips educatius i amb l'assessorament del professorat d'orientació educativa.  
  
c) Informar i assessorar les famílies de l'alumnat que rep suport en la unitat específica, i fomentar la seua participació en el centre i en la presa de decisions educatives que afecten les seues filles i els seus fills, amb la col·laboració de la resta de professionals que hi intervenen i el personal d'orientació educativa.  
d) Col·laborar amb l'equip directiu i el conjunt de la comunitat educativa en la identificació de les barreres a la inclusió, així com en el disseny, implementació i avaluació d'estratègies que possibiliten la seua eliminació.  
e) Col·laborar amb la resta de membres de l'equip d'orientació educativa o del departament d'orientació educativa i professional en l'assessorament als equips educatius per millorar la resposta educativa i la inclusió de l'alumnat amb necessitats educatives especials del centre.  
f) Col·laborar amb la direcció d'estudis en l'organització inclusiva dels suports del centre, d'acord amb criteris d'eficàcia, eficiència, participació i responsabilitat compartida.  
g) Col·laborar en la detecció de necessitats de formació del professorat per a la resposta a l'alumnat amb necessitats educatives especials, així com en la planificació i implementació d'actuacions d'informació i sensibilització adreçades a tota la comunitat educativa sobre les característiques i necessitats de les persones amb discapacitat o diversitat funcional.  
  
Quart. Alumnat  
1. L'escolarització en un centre ordinari amb suport en la unitat específica és una opció facilitadora de la inclusió educativa destinada a l'alumnat que requereix, durant un temps o al llarg de la seua escolaritat en el segon cicle d'educació infantil i en l'ensenyament obligatori, combinar el temps de participació en contextos educatius ordinaris amb els suports intensius, especialitats i generalitzats en contexts educatius específics i altament estructurats.  
2. L'alumnat susceptible de rebre suport en una unitat específica en un centre ordinari ha de complir els requisits següents:  
a) Presenta necessitats educatives especials derivades de trastorn de l'espectre de l'autisme (TEA), plurideficiència amb discapacitat intel·lectual, discapacitat intel·lectual greu o profunda.  
L'alumnat amb discapacitat intel·lectual moderada s'ha d'escolaritzar prioritàriament en la modalitat d'aula ordinària. Excepcionalment, en l'educació secundària obligatòria pot proposar-se l'escolarització en una unitat específica si es justifica que el seu desenvolupament personal, autodeterminació, relacions interpersonals, inclusió social, benestar emocional, físic i d'inserció laboral poden millorar notablement.  
  
b) Requereix, d'acord amb l'informe sociopsicopedagògic, mesures de resposta educativa de nivell IV i té un grau de suport 3, la qual cosa implica que té necessitat de suport personal en la majoria de les àrees o entorns durant més de la meitat de la jornada escolar setmanal.  
  
c) Està justificat que aquesta opció és més adequada que l'escolarització en l'aula ordinària a temps complet, després d'haver valorat i aplicat les mesures necessàries per a l'eliminació de les barreres del context, tot considerant els ajustos raonables que poden dur-se a terme.  
  
d) La situació de discapacitat està acreditada pels serveis i equips mèdics de valoració mitjançant informes mèdics o certificat de discapacitat, tot i que, en edats primerenques, l'alumnat pot disposar de diagnòstics provisionals o en procés, per raons maduratives o d'altra índole.  
3. Amb caràcter general, no serà destinatari del suport intensiu i especialitzat en les unitats específiques l'alumnat següent:  
a) Alumnat que presenta necessitats educatives especials les quals poden tindre resposta suficient amb les mesures i els suports disponibles en la modalitat d'aula ordinària a temps total o que poden proveir-se mitjançant els ajustos raonables.  
b) Alumnat amb necessitats educatives especials derivades de discapacitats greus o severes que requereix suports i mesures d'alta intensitat i individualització, quan, a la vista dels informes preceptius i valorades totes les possibilitats d'inclusió en un centre ordinari, l'informe sociopsicopedagògic justifica que la resposta educativa, en aquests moments, està garantida en millors condicions en un centre d'educació especial que en el marc de les mesures d'atenció a la diversitat disponibles en els centres ordinaris.  
c) Alumnat amb problemes greus de salut mental no associats a discapacitat intel·lectual o deteriorament cognitiu greu, que ha de ser atés mitjançant els protocols i procediments d'atenció específica, en el mateix centre o, transitòriament, en les unitats educatives terapèutiques, que preveu l'article 31, de la Llei 26/2018, de 21 de desembre, de la Generalitat, de drets i garanties de la infància i adolescència, recollides també a l'article 51 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril.  
  
  
Cinqué. Criteris i procediment d'escolarització  
1. El procediment de detecció i identificació i els criteris per a l'escolarització de l'alumnat amb necessitats educatives especials són els que s'indiquen en l'article 20 del Decret 104/2018, de 27 de juliol, en l'article 45 de l'Ordre 20/2019, de 30 d'abril i en la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'inclusió educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats.  
2. Les propostes d'escolarització en un centre ordinari en una unitat específica a temps parcial s'han de col·legiar en l'agrupació d'orientació de zona i, en el cas dels centres privats concertats s'han de visar per les unitats especialitzades d'orientació. En qualsevol cas, l'alumnat ha de disposar d'una resolució de la persona titular de la Direcció Territorial d'Educació per fer efectiva aquesta escolarització.  
  
3. Amb caràcter general, l'alumnat que cursa l'etapa d'educació infantil s'ha d'escolaritzar en una aula ordinària i, només quan estiga justificat que el suport en la unitat específica pot millorar el seu desenvolupament, es proposarà aquesta modalitat d'escolarització, tot considerant que s'ha de garantir la participació el màxim temps possible en el grup de referència de l'aula ordinària.  
4. En qualsevol cas, les propostes d'escolarització en la modalitat ordinària amb suport a la unitat específica, donada la seua excepcionalitat, s'han de justificar adequadament en l'informe sociopsicopedagògic, argumentant les raons per les quals, en el moment en què es realitza la valoració, es considera que aquest context específic és més adequat per a donar resposta a les necessitats de l'alumnat que el context més inclusiu de l'aula ordinària.  
5. La modalitat d'escolarització està sotmesa a un procés de revisió continuat en el marc de l'avaluació del procés d'aprenentatge i ensenyament, tot considerant que té un caràcter reversible i revisable. Aquesta revisió és preceptiva al canvi d'etapa, sense perjuí que la direcció o la titularitat del centre, oït l'equip educatiu, com també les famílies o representants legals de l'alumnat poden sol·licitar la revisió en qualsevol moment de l'escolaritat, en previsió del curs següent.  
  
6. Tenint en compte que l'alumnat ha de combinar el suport intensiu i especialitzat en la unitat específica amb la participació en grups i contexts comuns, se li realitzarà una doble assignació de grups. D'una banda se l'assignarà al grup de la unitat específica i, d'altra banda, disposarà d'un grup de referència en l'aula ordinària pròxim a la seua edat cronològica, amb el qual compartirà part de l'horari i participarà en les activitats escolars i extraescolars.  
Tot i que la proposta d'escolarització de l'alumnat siga, amb caràcter genèric, de modalitat ordinària en unitat específica, sols als efectes de gestió administrativa, s'ha de reflectir en ITACA de la manera següent:  
a) Assignació a la unitat específica:  
- EEPRI, si la unitat està ubicada en centres docents d'educació infantil i educació primària.  
- CIL, si es tracta d'una unitat específica que escolaritza exclusivament alumnat amb trastorn de l'espectre de l'autisme (TEA) en centres docents d'educació infantil i educació primària.  
- EESO, per a tots els tipus d'unitats ubicades en centres docents d'educació secundària obligatòria.  
b) Assignació al grup ordinari de referència:  
A cada alumna i alumne se li assignarà el grup ordinari de referència com a desdoblament en aquelles assignatures que l'equip educatiu determine en el pla d'actuació personalitzat (PAP).  
7. L'edat màxima de permanència en les unitats específiques dels centres ordinaris s'ajustarà a l'edat màxima de permanència de les etapes d'educació primària i d'educació secundària obligatòria, d'acord amb la normativa vigent i segons si la unitat està ubicada en un centre d'educació infantil i primària o en un institut d'educació secundària. En qualsevol cas, s'ha d'afavorir l'itinerari acadèmic-formatiu que més s'ajuste als interessos i competències de l'alumnat i done una major opció de vida independent i ocupabilitat.  
  
Sisé. Organització del centre  
1. L'equip directiu ha de facilitar les condicions que garantisquen l'accés i el màxim nivell de participació de tot l'alumnat en les activitats del grup de referència de l'aula ordinària i del centre, la coordinació del personal implicat en la resposta educativa i la participació de les famílies o representants legals.  
2. Així mateix, es garantirà l'accessibilitat en el context del centre, de la unitat específica i de l'aula ordinària de referència, amb la finalitat de permetre la mobilitat, l'accés a la informació i a les diferents experiències d'aprenentatge, la comunicació, l'autonomia en la utilització dels diferents espais, productes i serveis, la comprensió de l'entorn i la participació en les activitats curriculars, extraordinàries i complementàries.  
  
3. Per a facilitar la comprensió de l'entorn, s'han d'utilitzar mètodes d'ensenyament estructurat que anticipen situacions i tasques, s'han d'incorporar claus contextuals i s'han d'utilitzar diferents mètodes de representació i accés a la informació.  
4. En la planificació i el desenvolupament de les activitats complementàries i extraescolars del grup de referència i del centre, s'han de realitzar les adequacions necessàries perquè l'alumnat de la unitat específica puga participar amb el major grau d'autonomia possible, cosa que pot implicar la personalització dels continguts, l'organització de suports personals addicionals, incloent la participació de la família i d'agents externs, i la previsió de mitjans d'accés ordinaris, específics o singulars.  
  
5. Amb caràcter general, la direcció del centre no podrà autoritzar l'alumnat a absentar-se del centre dins l'horari lectiu per a rebre suports externs, llevat de circumstàncies degudament justificades, per prescripció mèdica o perquè els programes complementaris no poden implementar-se o facilitar-se amb els suports especialitzats del centre, i sempre que s'acredite que no poden realitzar-se en altre moment fora l'horari escolar.  
6. El Projecte educatiu del centre (PEC) i la seua concreció en la Programació General Anual (PGA) han d'incorporar, almenys, els aspectes següents:  
a) Criteris per a l'assignació de l'alumnat als grups de referència de l'aula ordinària i per a la participació en les àrees, matèries i activitats de l'aula de referència i del centre.  
b) Criteris per a l'organització i retirada dels suports personals, ordinaris i especialitzats, en els diferents espais i moments: unitat específica, aula ordinària, patis, menjador, activitats complementàries i extraescolars, etc.  
c) Criteris per a la concreció curricular i per a la selecció i adaptació de materials i de sistemes de comunicació augmentatius i alternatius.  
  
d) Actuacions que faciliten l'acollida i la participació de l'alumnat en l'aula de referència i en el centre, adequant els espais i les dinàmiques perquè siguen comprensibles i accessibles.  
e) Coordinació del personal assignat a la unitat i de tot el personal del centre que intervé amb l'alumnat, el personal d'orientació educativa i els agents externs que col·laboren en la resposta educativa.  
  
f) Actuacions d'acollida, informació continuada i assessorament a les famílies o representants legals, tot prestant especial atenció als moments d'incorporació al centre i de transició entre nivells, etapes i modalitats d'escolarització.  
g) Criteris per a garantir la participació activa de les famílies o representants legals en l'avaluació sociopsicopedagògica i en la planificació, el desenvolupament i l'avaluació del pla d'actuació personalitzat (PAP).  
h) Activitats d'informació i sensibilització adreçades a la comunitat educativa al voltant de les necessitats educatives especials i les barreres a la inclusió a les que s'ha d'enfrontar aquest alumnat.  
i) Criteris pedagògics per a l'assignació de la tutoria de la unitat específica, acordats pel claustre.  
j) Criteris de substitució del personal de la unitat específica en cas d'absència.  
k) Activitats d'orientació acadèmica i professional de l'alumnat.  
  
7. La unitat específica s'ha d'ubicar, sempre que siga possible, en un lloc del centre que facilite l'accés i la participació de l'alumnat en les diferents activitats i espais comuns, i que permeta la seua visibilització com qualsevol altra aula del centre.  
  
Seté. Concreció curricular i pla d'actuació personalitzat (PAP)  
1. La concreció curricular del grup ordinari de referència ha de preveure i organitzar les mesures i suports per garantir la resposta educativa de l'alumnat de la unitat específica en els moments en què participa en l'aula ordinària.  
2. L'alumnat de la unitat específica disposarà d'un pla d'actuació personalitzat (PAP), d'acord amb allò que s'especifica en els articles 8 i 9 de l'Ordre 20/2019 i en el resolc dotzé de la Resolució de 23 de desembre de 2021, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a la detecció i la identificació de les necessitats específiques de suport educatiu i les necessitats de compensació de desigualtats.  
3. L'elaboració, el seguiment i l'avaluació del pla d'actuació personalitzat és competència dels equips educatius que intervenen amb cada alumna o alumne, els quals comprenen el personal de la unitat específica i el personal del grup ordinari de referència, coordinats pel professorat tutor de la unitat específica amb la col·laboració i l'assessorament, si és el cas, de l'equip d'orientació educativa o del departament d'orientació educativa i professional. Així mateix, es facilitarà la participació activa del mateix alumnat i de totes les persones significatives amb què habitualment es relaciona, especialment la família, en el marc de la planificació centrada en la persona (PCP) i, per a alumnat de menys edat, la planificació centrada en la família.  
  
4. Amb l'objectiu de facilitar la participació de l'alumnat de la unitat específica en les activitats curriculars del grup ordinari de referència i, si escau, la seua incorporació posterior a l'aula ordinària a temps complet, el currículum personalitzat ha de seguir l'estructura de les àrees o matèries del currículum ordinari, sense perjuí que aquestes puguen organitzar-se en competències clau que incorporen de manera transversal les diferents àrees o matèries, des d'una perspectiva funcional i aplicada a la vida quotidiana.  
5. El pla d'actuació personalitzat tindrà en consideració els requisits següents:  
a) Partir de l'edat de l'alumna i de l'alumne i de les seues habilitats i aspiracions, en interacció amb els contextos naturals.  
b) Considerar les oportunitats dels diferents contextos i eliminar les barreres que hi existisquen, facilitant l'accessibilitat universal.  
c) Vincular els objectius de treball a l'adquisició de competències clau, dotant l'alumnat del major grau possible d'autonomia i independència en la vida quotidiana.  
d) Especificar el treball intensiu i especialitzat que permeta la pràctica i transferència de les habilitats adquirides a tots els contextos de participació.  
e) Concretar els dispositius i productes de suport, així com els sistemes augmentatius i alternatius de comunicació que van a utilitzar-se, tot considerant les habilitats amb què compta l'alumnat, el seu perfil lingüístic i les actuacions formatives per a la correcta utilització d'aquests sistemes per part de tots els agents implicats.  
f) Desenvolupar actituds i conductes que promoguen la seguretat personal, l'autoprotecció, l'equilibri afectiu, la capacitat per a decidir lliurement i la resposta davant situacions d'assetjament, agressió i qualsevol forma d'abús.  
g) Incorporar sabers bàsics adreçats a l'eliminació dels prejuís, estereotips, comportaments discriminatoris o situacions de violència en relació al sexe, al gènere, a l'orientació afectivosexual i a la identitat de gènere, per mitjà de l'aprenentatge de mètodes no violents per a la resolució de conflictes i de models de convivència basats en el respecte a les diferències i la igualtat de drets i oportunitats de totes les persones.  
  
h) Seleccionar els materials didàctics i els productes de suport d'acord amb els criteris de funcionalitat, vinculació al context natural, personalització, coeducació i sostenibilitat. Els materials han de fer un ús no sexista del llenguatge i en les imatges ha d'haver-hi una presència equilibrada i no estereotipada de dones i homes. Així mateix, aquests materials didàctics tindran en compte el Projecte lingüístic de centre (PLC) autoritzat.  
i) Incloure l'orientació educativa i l'acompanyament a l'alumnat sobre l'itinerari acadèmic o formatiu més adequat segons les seues capacitats, preferències i possibilitats d'èxit, de manera que es possibilite l'assoliment de les competències professionals necessàries per a la seua inclusió sociolaboral futura.  
  
Huité. Avaluació del procés d'ensenyament-aprenentatge i promoció de l'alumnat  
1. L'avaluació de l'alumnat ha de ser participativa, implicant tots els agents que intervenen en la resposta educativa, en el marc del seguiment i avaluació del pla d'actuació personalitzat, d'acord amb el que s'estableix en l'article 9 de l'Ordre 20/2019. Tindrà com a finalitat conéixer el progrés de l'alumnat, ajustar la resposta educativa, prendre decisions relatives a l'escolarització, afavorint sempre que siga possible l'accés de l'alumnat a modalitats d'escolarització més inclusives, i proporcionar l'orientació acadèmica i professional que més s'adeqüe a les seues capacitats, interessos i possibilitats de progrés.  
  
2. A l'inici de curs, el personal adscrit a la unitat ha de realitzar una avaluació inicial de la situació de l'alumnat i de les barreres del context, tenint en compte la informació prèvia disponible, la informació obtinguda del mateix alumnat i la informació aportada per les famílies o representants legals, els equips educatius i altres agents que hi intervenen en la resposta educativa. Els resultats de l'avaluació inicial han de servir per a definir les necessitats de suport de l'alumnat, elaborar el pla d'actuació personalitzat i adequar les condicions d'accessibilitat del centre.  
  
3. L'avaluació continua, trimestral i de final de curs, s'ha de realitzar per tot l'equip educatiu que intervé amb l'alumnat, que inclou el del grup ordinari de referència i el de la unitat específica, coordinat pel professorat tutor de la unitat específica. Es tindrà en compte tant la informació obtinguda en l'àmbit escolar com la informació aportada per les famílies i altres agents externs que col·laboren en la resposta educativa.  
  
4. Per l'obtenció del títol de Graduat en Educació Secundària Obligatòria caldrà atindre's a allò que disposa la normativa vigent que regula l'avaluació, promoció i titulació en l'educació secundària obligatòria.  
5. En qualsevol cas, l'alumnat que finalitza l'educació secundària obligatòria en una unitat específica en un centre ordinari ha de rebre l'oportuna orientació i acompanyament sobre l'itinerari acadèmic, formatiu o laboral més adequat, tenint en compte els requisits d'accés als diferents ensenyaments postobligatoris i les seues capacitats, interessos i possibilitats d'èxit.  
  
Nové. Transició entre etapes i modalitats d'escolarització  
1. En els processos de transició és d'aplicació allò que disposa l'apartat i l'article 39 de l'Ordre 20/2019 i les mesures de coordinació per tal de garantir la continuïtat del procés educatiu, incloses a l'epígraf 1.2.6.7 de les resolucions de 5 i de 12 de juliol per les quals s'aproven, respectivament, les instruccions per a l'organització i el funcionament dels centres que imparteixen Educació Infantil de segon cicle i Educació Primària, i Educació Secundària i Batxillerat, durant el curs 2022-2023.  
  
2. En el cas que l'alumnat tinga assignat algun producte individual de suport i es trasllade de centre, el centre d'origen ha de realitzar els tràmits per al trasllat al nou centre, d'acord amb les instruccions i els procediments establits per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport:  
  
https://ceice.gva.es/es/web/inclusioeducativa/accessibilitat  
  
Desé. Personal  
1. La provisió de personal especialitzat per a les unitats específiques ve determinada per les necessitats, el perfil i el nombre d'alumnat que escolaritzen.  
2. Les unitats específiques dels centres de titularitat de la Generalitat que imparteixen educació infantil i primària disposaran de professorat de pedagogia terapèutica, d'audició i llenguatge i, segons el perfil de l'alumnat, de personal educador d'educació especial.  
3. Les unitats específiques dels centres de titularitat de la Generalitat que imparteixen educació secundària obligatòria disposaran de professorat de pedagogia terapèutica i/o d'audició i llenguatge, segons el perfil de l'alumnat. Així mateix, també segons el perfil de l'alumnat, podran disposar de personal educador d'educació especial.  
4. Si l'alumnat requereix suport de fisioterapeuta educatiu, en centres de titularitat de la Generalitat, per a l'accés al currículum, s'organitzarà la seua intervenció segons allò que disposa la Resolució de 20 d'abril de 2022, de la directora general d'Inclusió Educativa, per la qual es dicten instruccions per a l'organització del suport de fisioteràpia en l'àmbit educatiu.  
5. En els centres de titularitat de la Generalitat, la direcció del centre educatiu assignarà, d'entre el personal docent de pedagogia terapèutica i d'audició i llenguatge disponible en la plantilla del centre, oït aquest personal i d'acord amb els criteris del claustre, aquell que haurà de donar suport l'alumnat de la unitat específica, atenent a la seua experiència prèvia i/o formació específica y, si pot ser, entre el professorat amb destinació definitiva al centre.  
6. La tutoria del grup de la unitat específica l'assumirà una de les mestres o un dels mestres de les especialitats de pedagogia terapèutica o d'audició i llenguatge assignat a la unitat a jornada completa. El professorat tutor dels grups de referència de l'aula ordinària assumirà la tutoria compartida de l'alumnat que participe en les activitats del seu grup classe.  
7. En els centres privats concertats, la cobertura de llocs per al funcionament de les unitats específiques es determinarà en funció dels mòduls econòmics de distribució de fons públics per al sosteniment de centres concertats que es publiquen en la Llei de Pressupostos de la Generalitat per a cada any, d'acord amb la tipologia d'unitats que s'estableix en aquesta llei.  
8. Les funcions i condicions laborals del personal assignat a les unitats específiques venen determinades per allò disposat en la normativa vigent, els acords laborals i els convenis col·lectius en relació al seu lloc de treball.  
  
Onzé. Coordinació  
1. Amb l'objectiu de coordinar la intervenció i realitzar el seguiment de l'alumnat, la direcció d'estudis ha de programar reunions de coordinació entre el personal especialitzat de suport de la unitat específica, la resta de personal especialitzat de suport del centre, el professorat dels grups de referència de l'aula ordinària, especialment el professorat tutor, el personal d'orientació educativa, les famílies i altres agents educatius que hi intervenen en la resposta educativa a l'alumnat.  
2. La persona que assumeix la tutoria de la unitat ha de programar i coordinar reunions periòdiques amb les famílies o representants legals, almenys a l'inici i al final del curs escolar i en finalitzar cada trimestre, amb l'objectiu d'informar i fer-los partícips de les decisions educatives i del seguiment i avaluació del Pla d'actuació personalitzat. A aquestes reunions ha d'assistir el personal de la unitat específica, el professorat tutor dels grups de referència de l'aula ordinària i, si és el cas, altres professionals implicats en la resposta educativa.  
3. El professorat tutor de la unitat específica i del grup de referència de l'aula ordinària han de mantindre una comunicació fluida, funcional i permanent amb les famílies o representants legals al llarg del curs, amb mitjans accessibles i adequant-se a les seues característiques i necessitats.  
4. Així mateix, els centres docents podran organitzar reunions de coordinació i intercanvi d'experiències i bones pràctiques amb altres centres que disposen d'unitats específiques, centres d'educació especial i serveis externs, públics o privats, especialitzats en l'atenció a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
5. Durant l'últim trimestre del curs escolar s'han de planificar reunions de coordinació entre els equips educatius que intervenen amb l'alumnat en l'etapa d'educació primària i els equips educatius de l'etapa d'educació secundària obligatòria, amb l'objectiu de realitzar el transvasament de la informació i donar continuïtat a les actuacions educatives, així com planificar, si és el cas, la transició entre modalitats d'escolarització, d'acord amb allò que estableix l'article 39 de l'Ordre 20/2019.  
  
Dotzé. Actuacions de formació dels equips educatius, de sensibilització i de suport  
1. La direcció del centre, amb la cooperació del personal de les unitats específiques, el professorat del centre, els equips i departaments d'orientació i, si escau, amb les famílies i la inspecció d'educació, han de planificar activitats d'informació i sensibilització. Aquestes activitats estaran adreçades a tota la comunitat educativa i tindran com a objectiu donar a conéixer les característiques, barreres i necessitats de l'alumnat amb necessitats educatives especials, oferir pautes per a la intervenció i desenvolupar actituds d'acceptació, tolerància, respecte i col·laboració.  
2. Així mateix, els centres prioritzaran dins del seu Pla d'activitats formatives (PAF), les accions formatives necessàries per a donar una resposta inclusiva contextualitzada al centre a l'alumnat amb necessitats específiques de suport educatiu i, específicament, a l'alumnat amb necessitats educatives especials.  
3. El CEFIRE també oferirà una formació inicial als centres ordinaris que se'ls haja autoritzat el funcionament d'una unitat específica el curs 2022/23.  
4. De forma complementària a les actuacions anteriors, les unitats especialitzades d'orientació i els centres d'educació especial, com a centres de recursos, poden oferir assessorament al personal dels centres ordinaris que disposen d'unitats específiques en la resposta educativa a l'alumnat amb necessitats educatives especials, tot seguint el procediment que establisca la Direcció General d'Inclusió Educativa.  
  
5. Les unitats especialitzades d'orientació comptaran amb personal que assessorarà els centres en l'organització de les unitats específiques amb criteris inclusius, en la planificació de les actuacions de sensibilització i d'informació als equips educatius i a les famílies, en les decisions sobre l'escolarització de l'alumnat i en qualsevol altra tasca que, en l'àmbit de les seues competències, li siga encomanada per la Direcció General d'Inclusió Educativa. Així mateix, col·laborarà amb les direccions territorials d'Educació en la coordinació de les unitats específiques.  
  
  
Tretzé. Seguiment i avaluació de les unitats específiques  
1. Els centres educatius han de realitzar, coincidint amb el períodes d'avaluació dels processos d'ensenyament-aprenentatge, una avaluació de l'organització i funcionament de les unitats específiques, de les estratègies per a la inclusió de l'alumnat en l'aula ordinària i en les activitats del centre, de les barreres, dels processos de coordinació i de participació i de les relacions amb les famílies i amb l'entorn.  
  
2. En finalitzar el curs escolar, l'equip educatiu de la unitat específica ha d'elaborar una memòria final que s'incorporarà a la memòria anual del centre. La memòria haurà de comportar un procés de reflexió sobre les actuacions realitzades, l'organització i el funcionament de la unitat, la inclusió de l'alumnat en el grup ordinari de referència i en les activitats del centre, les coordinacions realitzades, la participació de les famílies, els processos i resultats obtinguts, així com les propostes de millora per al curs següent.  
3. Així mateix, els equips educatius dels grups ordinaris de referència han d'incorporar a les seues memòries finals la valoració de les mesures desenvolupades, els resultats aconseguits, les dificultats trobades i les propostes de millora.  
4. La inspecció d'educació, amb la col·laboració, si escau, de la unitat especialitzada d'orientació, dins l'àmbit de les seues respectives competències, ha de supervisar i avaluar el funcionament de les unitats específiques, posant especial atenció en l'organització del centre i de la unitat i en les pràctiques inclusives que se'n deriven, emetre els informes corresponents i fer propostes de millora als centres.  
  
Catorzé. Comissió de seguiment de les unitats específiques  
1. En l'àmbit de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, a proposta de la persona titular de la Direcció General d'Inclusió Educativa, s'ha de constituir la Comissió de seguiment de les unitats específiques, que tindrà les funcions següents:  
a) Realitzar el seguiment de l'organització i funcionament de les unitats existents  
b) Valorar les propostes d'habilitació de noves unitats per al curs següent.  
2. La Comissió de seguiment tindrà la composició següent:  
a) La persona titular de la Subdirecció General d'Inclusió Educativa.  
b) La persona titular del Servei d'Inclusió Educativa.  
c) La persona titular de la Secció d'Educació Especial.  
d) Les direccions de les unitats especialitzades d'orientació referents en trastorn de l'espectre de l'autisme, discapacitat intel·lectual, discapacitat motriu i discapacitats sensorials (auditives i visuals).  
  
e) Persones representants de la inspecció d'educació, designades per la persona titular de la Inspecció General d'Educació.  
f) Una persona assessora tècnica docent del Servei d'Inclusió Educativa, que actuarà com a secretària i alçarà acta de les sessions.  
Així mateix, al comissió podrà incorporar, amb veu però sense vot, el personal de les unitats especialitzades d'orientació que dona assessorament a les unitats específiques en centres ordinaris.  
3. La persona titular de la Direcció General d'Inclusió Educativa convocarà la comissió de seguiment almenys dues vegades al llarg del curs escolar. Una de les convocatòries coincidirà necessàriament amb el període d'arranjament d'unitats, d'acord amb el calendari fixat per la Direcció General de Centres Docents.  
  
Quinzé. Habilitació d'unitats específiques  
1. El procediment d'habilitació s'ha d'iniciar en els terminis que possibiliten la seua finalització abans del procés d'admissió per al curs 2023/24, d'acord amb el procediment i calendari fixat conjuntament per la Direcció General de Centres Docents i la Direcció General d'Inclusió Educativa.  
2. Les unitats específiques en centres ordinaris poden configurar-se com a unitats mixtes, que escolaritzen alumnat amb necessitats educatives especials derivades de diferents tipus de discapacitat, o com a unitats especialitzades en la resposta educativa a determinades discapacitats.  
3. En els centres privats concertats, els tipus d'unitats específiques susceptibles d'arranjament es determinen en la Llei de pressupostos de la Generalitat per a cada exercici. Per a la determinació de les unitats en les propostes d'accés, renovació, modificació o pròrroga de concerts caldrà ajustar-se a la proporció d'alumnat/unitat que s'estableix en les Instruccions de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional per les quals es fixen els criteris generals per a la modificació de la composició per unitats, llocs de treball docent i altres característiques, en centres de titularitat de la Generalitat que imparteixen educació infantil (2n cicle), educació primària i educació especial i per a la proposta de modificació del nombre d'unitats concertades en centres privats concertats.  
4. L'habilitació d'unitats específiques només es podrà realitzar en els centres que impartisquen les etapes corresponents a l'edat de l'alumnat proposat.  
  
Setzé. Ràtio  
Les ràtios d'alumnat en les unitats específiques en centres ordinaris s'aplicaran d'acord amb les Instruccions de la Secretaria Autonòmica d'Educació i Formació Professional per les quals es fixen els criteris generals per a la modificació de la composició per unitats, llocs de treball docent i altres característiques, en centres de titularitat de la Generalitat que imparteixen educació infantil (2n cicle), educació primària i educació especial i per a la proposta de modificació del nombre d'unitats concertades en centres privats concertats.  
  
Desseté. Disposicions supletòries  
En tots els aspectes no regulats en aquesta resolució que afecten l'organització i funcionament de les unitats específiques seran subsidiàries les disposicions referents a les etapes educatives que imparteix el centre del qual formen part.  
  
Dihuité. Entrada en vigor  
Aquesta resolució entrarà en vigor des de l'1 de setembre de 2022 i tindrà efectes durant el curs escolar 2022-2023.  
  
València, 20 de juliol de 2022.- El secretari autonòmic d'Educació i Formació Professional: Miguel Soler Gracia.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9391, del 26-07-2022 (2022/7065)

RESOLUCIÓN de 20 de julio de 2022, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la que se dictan instrucciones para la organización y el funcionamiento de las unidades específicas ubicadas en centros docentes ordinarios sostenidos con fondos públicos para el curso 2022-2023.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9391

Fecha DOGV
:   26-07-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/7065

CVE


Fecha del documento
:   20-07-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [Conselleria de Educación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))
    * [organización de la enseñanza](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de julio de 2022, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la que se dictan instrucciones para la organización y el funcionamiento de las unidades específicas ubicadas en centros docentes ordinarios sostenidos con fondos públicos para el curso 2022-2023. [2022/7065]  
Índice  
Preámbulo  
Primero. Objeto  
Segundo. Ámbito de aplicación  
Tercero. Finalidades de las unidades específicas en centros ordinarios  
Cuarto. Alumnado  
Quinto. Criterios y procedimiento de escolarización  
Sexto. Organización del centro  
Séptimo. Concreción curricular y plan de actuación personalizado (PAP)  
Octavo. Evaluación del proceso de enseñanza-aprendizaje y promoción del alumnado  
Noveno. Transición entre etapas y modalidades de escolarización  
Décimo. Personal  
Undécimo. Coordinación  
Duodécimo. Actuaciones de formación del profesorado, de sensibilización y de apoyo  
Decimotercero. Seguimiento y evaluación de las unidades específicas  
Decimocuarto. Comisión de seguimiento de las unidades específicas  
Decimoquinto. Habilitación de unidades específicas  
Decimosexto. Ratio  
Decimoséptimo. Disposiciones supletorias  
Decimoctavo. Entrada en vigor  
  
La Ley orgánica 2/2006, de 3 de mayo, de educación, modificada por la Ley orgánica 3/2020, de 29 de diciembre, establece que la escolarización del alumnado que presenta necesidades educativas especiales se tiene que regir por los principios de normalización e inclusión y asegurar la no discriminación y la igualdad efectiva en el acceso y la permanencia en el sistema educativo. La escolarización de este alumnado en unidades o centros de educación especial solo se tiene que llevar a cabo cuando sus necesidades no pueden ser atendidas en el marco de las medidas de atención a la diversidad de los centros ordinarios.  
La Ley 9/2018, de 24 de abril, de la Generalitat, de modificación de la Ley 11/2003, de 10 de abril, de la Generalitat, sobre el estatuto de las personas con discapacidad, establece como actuación en materia educativa, que las Consellerias con competencias en materia de educación y formación, velarán por el disfrute efectivo del derecho de las personas con discapacidad o diversidad funcional a una educación pública, inclusiva y de calidad, como también a la formación a lo largo de la vida, sin discriminación por motivo o por razón de esta circunstancia y con base en la igualdad de oportunidades, y se encargarán de garantizar una política de fomento que asegure el proceso educativo adecuado, la adopción de ajustes razonables en función de las necesidades individuales y facilite las medidas de apoyo personalizadas y efectivas en entornos que fomenten al máximo el desarrollo académico y social, de conformidad con el objetivo de la plena inclusión.  
El Real decreto legislativo 1/2013, de 29 de noviembre, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley General de Derechos de las personas con discapacidad y de su inclusión social, indica que las personas con discapacidad tienen derecho a una educación inclusiva, de calidad y gratuita, en igualdad de condiciones que las otras personas, que corresponde a las administraciones educativas asegurar un sistema educativo inclusivo en todos los niveles educativos, prestando atención a la diversidad de necesidades educativas del alumnado con discapacidad, mediante la regulación de apoyos y ajustes razonables para la atención de aquellos que precisan una atención especial de aprendizaje o de inclusión, y que la escolarización de este alumnado en centros de educación especial solo se tiene que llevar a cabo cuando, excepcionalmente, sus necesidades no pueden ser atendidas en el marco de las medidas de atención a la diversidad de los centros ordinarios y tomando en consideración la opinión de los padres, madres o tutores legales. Así mismo, se tienen que realizar programas de sensibilización, información y formación continua a los equipos directivos, al profesorado y a los profesionales de la educación, dirigidos a su especialización en la atención a las necesidades educativas especiales del alumnado con discapacidad, de forma que puedan contar con los conocimientos y herramientas necesarias para ello.  
El Decreto 104/2018, de 27 de julio, del Consell, por el que se desarrollan los principios de equidad y de inclusión en el sistema educativo valenciano, tiene por objeto establecer y regular los principios y las actuaciones encaminadas al desarrollo de un modelo inclusivo en el sistema educativo valenciano para hacer efectivos los principios de equidad e igualdad de oportunidades en el acceso, participación, permanencia y progreso de todo el alumnado, y conseguir que los centros docentes se constituyan en elementos dinamizadores de la transformación social hacia la igualdad y la plena inclusión de todas las personas, en especial de aquellas que se encuentran en situación de mayor vulnerabilidad y en riesgo de exclusión.  
El Decreto 72/2021, de 21 de mayo, del Consell, de organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano, tiene por objeto regular la organización de la orientación educativa y profesional en el sistema educativo valenciano, para que, desde una vertiente de derechos, inclusiva, intercultural, con perspectiva de género y de forma cooperativa entre todos los agentes implicados, contribuya a la optimización de los procesos de desarrollo personal, social, emocional, académico y profesional del alumnado, garantice la orientación a lo largo de todo el itinerario formativo y acompañe a los centros docentes en el proceso de transformación hacia la inclusión.  
La Orden 20/2019, de 30 de abril, de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se regula la organización de la respuesta educativa para la inclusión del alumnado en los centros docentes sostenidos con fondos públicos del sistema educativo valenciano, tiene por objeto regular la organización de la respuesta educativa en los centros docentes, en el marco de la educación inclusiva, con el fin de garantizar el acceso, la participación, la permanencia y el progreso de todo el alumnado, como núcleo del derecho fundamental a la educación y desde los principios de calidad, igualdad de oportunidades, equidad y accesibilidad universal. Esta Orden dedica el artículo 49 a las unidades específicas ubicadas en centros ordinarios, que se configuran como un recurso de apoyo especializado e intensivo para facilitar la presencia, la participación y el aprendizaje de determinado alumnado con necesidades educativas especiales, en contextos normalizados y en grupos ordinarios de referencia. En el artículo 45 refiere que la escolarización en la modalidad ordinaria puede realizarse en un aula ordinaria a tiempo completo o en una unidad específica en centro ordinario a tiempo parcial, considerando que esta última opción debe tener un carácter más excepcional.  
En esta línea, la Resolución de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la que se dictan instrucciones para la detección y la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades, establece que las propuestas de escolarización en una unidad específica en un centro ordinario, dada su excepcionalidad, se tienen que justificar adecuadamente en el informe sociopsicopedagógico, argumentando las razones por las cuales, en el momento actual, se considera que estos contextos específicos son más adecuados para dar respuesta a las necesidades del alumnado que el contexto más inclusivo del aula ordinaria. Esta resolución concreta los procedimientos para la detección, la identificación y el registro de las necesidades específicas de apoyo educativo y establece criterios complementarios para la aplicación de determinadas medidas para la inclusión, referidas en la Orden 20/2019, y para la organización de los apoyos.  
La Resolución de 5 de julio de 2022, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la que se aprueban las instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros que imparten Educación Infantil de segundo ciclo y Educación Primaria durante el curso 2022-2023; y la Resolución de 12 de julio de 2022, del secretario autonómico de Educación y Formación Profesional, por la que se aprueban las instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros que imparten Educación Secundaria Obligatoria y Bachillerato durante el curso 2022-2023, concretan las medidas de ordenación académica, la coordinación docente, la elaboración del Proyecto educativo y la Programación general anual, los horarios lectivos, y otros aspectos didácticos y organizativos de estas etapas educativas.  
Las Instrucciones de 16 de febrero de 2022, de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional, fijan los criterios generales para la modificación de la composición por unidades, puestos de trabajo docente y otras características, en centros de titularidad de la Generalitat que imparten educación infantil (2º ciclo), educación primaria y educación especial y para la propuesta de modificación del número de unidades concertadas en centros privados concertados, para el curso 2022-2023.  
Las unidades específicas en centros ordinarios han ido evolucionando en los últimos años, hasta adoptar un carácter abierto e integrado en el centro de los cuales forman parte. Desde esta perspectiva, han ido asumiendo la función como unidades de recursos del centro que, por una parte, dan una respuesta especializada, intensiva y personalizada al alumnado con necesidades educativas especiales y de otra, contribuyen al fomento de la inclusión efectiva de todo el alumnado escolarizado en el centro mediante la transformación de las culturas, políticas y prácticas de los centros. De este modo, los centros que disponen de unidades específicas tienen la oportunidad de convertirse en centros referentes, innovadores, de calidad e inclusivos.  
De conformidad con el Decreto 5/2019, de 16 de junio, del presidente de la Generalitat, por el que se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones (DOGV 8572, 17.06.2019), y el Decreto 7/2019, de 20 de junio, del presidente de la Generalitat, por el que se determinan las secretarías autonómicas de la Administración del Consell (DOGV 8576, 21.06.2019), modificado por el Decreto 2/2022, de 10 de febrero, del presidente de la Generalitat, de modificación del Decreto 7/2019, de 20 de junio, del presidente de la Generalitat, por el que se determinan las secretarías autonómicas de la Administración del Consell (DOGV 9277, 14.02.2022), resuelvo:  
  
Primero. Objeto  
Esta resolución tiene por objeto dictar instrucciones a las cuales se ha de ajustar la organización y el funcionamiento de las unidades específicas ubicadas en centros ordinarios durante el curso académico 2022-2023.  
  
Segundo. Ámbito de aplicación  
El ámbito de aplicación son los centros docentes ordinarios sostenidos con fondos públicos que disponen de unidades específicas e imparten enseñanzas de segundo ciclo de educación infantil, educación primaria y educación secundaria obligatoria, sin perjuicio de las competencias discrecionales reservadas a la titularidad de los centros privados concertados en supuestos concretos que afecten a determinados aspectos organizativos y de gestión.  
  
Tercero. Finalidades de las unidades específicas en centros ordinarios  
Las unidades específicas en los centros ordinarios tienen las finalidades siguientes:  
a) Constituirse como unidades de recursos del centro que asesoran al profesorado y complementan la respuesta educativa al alumnado con necesidad de apoyo especializado e intensivo, con el objetivo de facilitar su participación y el aprendizaje en contextos y grupos ordinarios de referencia.  
b) Coordinar la intervención, la evaluación y el seguimiento del alumnado que recibe apoyo en la unidad específica, conjuntamente con los equipos educativos y con el asesoramiento del profesorado de orientación educativa.  
c) Informar y asesorar a las familias del alumnado que recibe apoyo en la unidad específica, y fomentar su participación en el centro y en la toma de decisiones educativas que afectan a sus hijas y a sus hijos, con la colaboración del resto de profesionales que intervienen y el personal de orientación educativa.  
d) Colaborar con el equipo directivo y el conjunto de la comunidad educativa en la identificación de las barreras a la inclusión, así como en el diseño, implementación y evaluación de estrategias que posibilitan su eliminación.  
e) Colaborar con el resto de miembros del equipo de orientación educativa o del departamento de orientación educativa y profesional en el asesoramiento a los equipos educativos para mejorar la respuesta educativa y la inclusión del alumnado con necesidades educativas especiales del centro.  
f) Colaborar con la jefatura de estudios en la organización inclusiva de los apoyos del centro, de acuerdo con criterios de eficacia, eficiencia, participación y responsabilidad compartida.  
g) Colaborar en la detección de necesidades de formación del profesorado para la respuesta al alumnado con necesidades educativas especiales, así como en la planificación e implementación de actuaciones de información y sensibilización dirigidas a toda la comunidad educativa sobre las características y necesidades de las personas con discapacidad o diversidad funcional.  
  
Cuarto. Alumnado  
1. La escolarización en un centro ordinario con apoyo en la unidad específica es una opción facilitadora de la inclusión educativa destinada al alumnado que requiere, durante un tiempo o a lo largo de su escolaridad en el segundo ciclo de educación infantil y en la enseñanza obligatoria, combinar el tiempo de participación en contextos educativos ordinarios con los apoyos intensivos, especializados y generalizados en contextos educativos específicos y altamente estructurados.  
2. El alumnado susceptible de recibir apoyo en una unidad específica en un centro ordinario tiene que cumplir los requisitos siguientes:  
a) Presenta necesidades educativas especiales derivadas de trastorno del espectro del autismo (TEA), plurideficiencia con discapacidad intelectual, discapacidad intelectual grave o profunda.  
El alumnado con discapacidad intelectual moderada debe escolarizarse prioritariamente en la modalidad de aula ordinaria. Excepcionalmente, en la educación secundaria obligatoria puede proponerse la escolarización en una unidad específica si se justifica que su desarrollo personal, autodeterminación, relaciones interpersonales, inclusión social, bienestar emocional, físico y de inserción laboral pueden mejorar notablemente.  
b) Requiere, de acuerdo con el informe sociopsicopedagógico, medidas de respuesta educativa de nivel IV y tiene un grado de apoyo 3, lo cual implica que tiene necesidad de apoyo personal en la mayoría de las áreas o entornos durante más de la mitad de la jornada escolar semanal.  
c) Está justificado que esta opción es más adecuada que la escolarización en el aula ordinaria a tiempo completo, después de haber valorado y aplicado las medidas necesarias para la eliminación de las barreras del contexto, considerando los ajustes razonables que pueden llevarse a cabo.  
d) La situación de discapacidad está acreditada por los servicios y equipos médicos de valoración mediante informes médicos o certificado de discapacidad, a pesar de que, en edades tempranas, el alumnado puede disponer de diagnósticos provisionales o en proceso, por razones madurativas o de otra índole.  
3. Con carácter general, no será destinatario del apoyo intensivo y especializado en las unidades específicas el alumnado siguiente:  
a) Alumnado que presenta necesidades educativas especiales que pueden tener respuesta suficiente con las medidas y los apoyos disponibles en la modalidad de aula ordinaria a tiempo total o que pueden proveerse mediante los ajustes razonables.  
b) Alumnado con necesidades educativas especiales derivadas de discapacidades graves o severas que requiere apoyos y medidas de alta intensidad e individualización, cuando, a la vista de los informes preceptivos y valoradas todas las posibilidades de inclusión en un centro ordinario, el informe sociopsicopedagógico justifica que la respuesta educativa, en estos momentos, está garantizada en mejores condiciones en un centro de educación especial que en el marco de las medidas de atención a la diversidad disponibles en los centros ordinarios.  
c) Alumnado con problemas graves de salud mental no asociados a discapacidad intelectual o deterioro cognitivo grave, que tiene que ser atendido mediante los protocolos y procedimientos de atención específica, en el mismo centro o, transitoriamente, en las unidades educativas terapéuticas, que prevé el artículo 31, de la Ley 26/2018, de 21 de diciembre, de la Generalitat, de derechos y garantías de la infancia y adolescencia, recogidas también en el artículo 51 de la Orden 20/2019, de 30 de abril.  
  
Quinto. Criterios y procedimiento de escolarización  
1. El procedimiento de detección e identificación y los criterios para la escolarización del alumnado con necesidades educativas especiales son los que se indican en el artículo 20 del Decreto 104/2018, de 27 de julio, en el artículo 45 de la Orden 20/2019, de 30 de abril y en la Resolución de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de inclusión educativa, por la cual se dictan instrucciones para la detección y la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades.  
2. Las propuestas de escolarización en un centro ordinario en una unidad específica a tiempo parcial se tienen que colegiar en la agrupación de orientación de zona y, en el caso de los centros privados concertados se tienen que visar por las unidades especializadas de orientación. En cualquier caso, el alumnado tiene que disponer de una resolución de la persona titular de la Dirección Territorial de Educación para hacer efectiva esta escolarización.  
3. Con carácter general, el alumnado que cursa la etapa de educación infantil debe escolarizarse en un aula ordinaria y, solo cuando esté justificado que el apoyo en la unidad específica puede mejorar su desarrollo, se propondrá esta modalidad de escolarización, considerando que deberá garantizarse la participación el máximo tiempo posible en el grupo de referencia del aula ordinaria.  
4. En cualquier caso, las propuestas de escolarización en la modalidad ordinaria con apoyo en la unidad específica, dada su excepcionalidad, deben justificarse adecuadamente en el informe sociopsicopedagógico, argumentando las razones por las que, en el momento en el cual se realiza la valoración, se considera que este contexto específico es más adecuado para dar respuesta a las necesidades del alumnado que el contexto más inclusivo del aula ordinaria.  
5. La modalidad de escolarización está sometida a un proceso de revisión continuo en el marco de la evaluación del proceso de aprendizaje y enseñanza, considerando que tiene un carácter reversible y revisable. Esta revisión es preceptiva al cambio de etapa, sin perjuicio que la dirección o la titularidad del centro, oído el equipo educativo, como también las familias o representantes legales del alumnado pueden solicitar la revisión en cualquier momento de la escolaridad, en previsión del curso siguiente.  
6. Teniendo en cuenta que el alumnado tiene que combinar el apoyo intensivo y especializado en la unidad específica con la participación en grupos y contextos comunes, se le realizará una doble asignación de grupos. Por un lado, se le asignará al grupo de la unidad específica y, por otro lado, dispondrá de un grupo de referencia en el aula ordinaria próximo a su edad cronológica, con el cual compartirá parte del horario y participará en las actividades escolares y extraescolares.  
Aunque la propuesta de escolarización del alumnado sea, con carácter genérico, de modalidad ordinaria en unidad específica, solo a los efectos de gestión administrativa, debe reflejarse en ITACA de la siguiente manera:  
a) Asignación a la unidad específica:  
- EEPRI, si la unidad está ubicada en centros docentes de educación infantil y educación primaria.  
- CYL, si se trata de una unidad específica que escolariza exclusivamente alumnado con trastorno del espectro del autismo (TEA) en centros docentes de educación infantil y educación primaria.  
- EESO, para todos los tipos de unidades ubicadas en centros docentes de educación secundaria obligatoria.  
b) Asignación al grupo ordinario de referencia:  
A cada alumna y alumno se le asignará el grupo ordinario de referencia como desdoble en aquellas asignaturas que el equipo educativo determine en el plan de actuación personalizado (PAP).  
7. La edad máxima de permanencia en las unidades específicas de los centros ordinarios se ajustará a la edad máxima de permanencia de las etapas de educación primaria y de educación secundaria obligatoria, de acuerdo con la normativa vigente y según si la unidad está ubicada en un centro de educación infantil y primaria o en un instituto de educación secundaria. En cualquier caso, se tiene que favorecer el itinerario académico-formativo que más se ajuste a los intereses y competencias del alumnado y dé una mayor opción de vida independiente y empleabilidad.  
  
Sexto. Organización del centro  
1. El equipo directivo tiene que facilitar las condiciones que garanticen el acceso y el máximo nivel de participación de todo el alumnado en las actividades del grupo de referencia del aula ordinaria y del centro, la coordinación del personal implicado en la respuesta educativa y la participación de las familias o representantes legales.  
2. Así mismo, se garantizará la accesibilidad en el contexto del centro, de la unidad específica y del aula ordinaria de referencia, con el fin de permitir la movilidad, el acceso a la información y a las diferentes experiencias de aprendizaje, la comunicación, la autonomía en la utilización de los diferentes espacios, productos y servicios, la comprensión del entorno y la participación en las actividades curriculares, extraordinarias y complementarias.  
3. Para facilitar la comprensión del entorno, se tienen que utilizar métodos de enseñanza estructurada que anticipen situaciones y tareas, se tienen que incorporar claves contextuales y se tienen que utilizar diferentes métodos de representación y acceso a la información.  
4. En la planificación y el desarrollo de las actividades complementarias y extraescolares del grupo de referencia y del centro, se tienen que realizar las adecuaciones necesarias para que el alumnado de la unidad específica pueda participar con el mayor grado de autonomía posible, cosa que puede implicar la personalización de los contenidos, la organización de apoyos personales adicionales, incluyendo la participación de la familia y de agentes externos, y la previsión de medidas de acceso ordinarios, específicos o singulares.  
5. Con carácter general, la dirección del centro no podrá autorizar al alumnado a ausentarse del centro dentro del horario lectivo para recibir apoyos externos, salvo circunstancias debidamente justificadas, por prescripción médica o porque los programas complementarios no pueden implementarse o facilitarse con los apoyos especializados del centro, y siempre que se acredite que no pueden realizarse en otro momento fuera el horario escolar.  
6. El Proyecto educativo del centro (PEC) y su concreción en la Programación General Anual (PGA) tienen que incorporar, al menos, los aspectos siguientes:  
a) Criterios para la asignación del alumnado a los grupos de referencia del aula ordinaria y para la participación en las áreas, materias y actividades del aula de referencia y del centro.  
b) Criterios para la organización y retirada de los apoyos personales, ordinarios y especializados, en los diferentes espacios y momentos: unidad específica, aula ordinaria, patios, comedor, actividades complementarias y extraescolares, etc.  
c) Criterios para la concreción curricular y para la selección y adaptación de materiales y de sistemas de comunicación aumentativos y alternativos.  
d) Actuaciones que facilitan la acogida y la participación del alumnado en el aula de referencia y en el centro, adecuando los espacios y las dinámicas para que sean comprensibles y accesibles.  
e) Coordinación del personal asignado a la unidad y de todo el personal del centro que interviene con el alumnado, el personal de orientación educativa y los agentes externos que colaboran en la respuesta educativa.  
f) Actuaciones de acogida, información continuada y asesoramiento a las familias o representantes legales, prestando especial atención a los momentos de incorporación en el centro y de transición entre niveles, etapas y modalidades de escolarización.  
g) Criterios para garantizar la participación activa de las familias o representantes legales en la evaluación sociopsicopedagógica i en la planificación, el desarrollo y la evaluación del plan de actuación personalizado (PAP).  
h) Actividades de información y sensibilización dirigidas a la comunidad educativa sobre las necesidades educativas especiales y las barreras a la inclusión a las que se tiene que enfrentar este alumnado.  
i) Criterios pedagógicos para la asignación de la tutoría de la unidad específica, acordados por el claustro.  
j) Criterios de sustitución del personal de la unidad específica en caso de ausencia.  
k) Actividades de orientación académica y profesional del alumnado.  
7. La unidad específica se tiene que ubicar, siempre que sea posible, en un lugar del centro que facilite el acceso y la participación del alumnado en las diferentes actividades y espacios comunes, y que permita su visibilización como cualquier otra aula del centro.  
  
Séptimo. Concreción curricular y plan de actuación personalizado (PAP)  
1. La concreción curricular del grupo ordinario de referencia tiene que prever y organizar las medidas y apoyos para garantizar la respuesta educativa del alumnado de la unidad específica en los momentos en que participa en el aula ordinaria.  
2. El alumnado de la unidad específica dispondrá de un plan de actuación personalizado (PAP), de acuerdo con lo que se especifica en los artículos 8 y 9 de la Orden 20/2019 y en el resuelvo duodécimo de la Resolución de 23 de diciembre de 2021, de la directora general de Inclusión Educativa, por la que se dictan instrucciones para la detección y la identificación de las necesidades específicas de apoyo educativo y las necesidades de compensación de desigualdades.  
3. La elaboración, el seguimiento y la evaluación del plan de actuación personalizado es competencia de los equipos educativos que intervienen con cada alumna o alumno, los cuales comprenden el personal de la unidad específica y el personal del grupo ordinario de referencia, coordinados por el profesorado tutor de la unidad específica con la colaboración y el asesoramiento, en su caso, del equipo de orientación educativa o del departamento de orientación educativa y profesional. Así mismo, se facilitará la participación activa del mismo alumnado y de todas las personas significativas con que habitualmente se relaciona, especialmente la familia, en el marco de la planificación centrada en la persona (PCP) y, para alumnado de menos edad, la planificación centrada en la familia.  
4. Con el objetivo de facilitar la participación del alumnado de la unidad específica en las actividades curriculares del grupo ordinario de referencia y, si procede, su incorporación posterior al aula ordinaria a tiempo completo, el currículum personalizado tiene que seguir la estructura de las áreas o materias del currículum ordinario, sin perjuicio de que estas puedan organizarse en competencias clave que incorporen de manera transversal las diferentes áreas o materias, desde una perspectiva funcional y aplicada en la vida cotidiana.  
5. El plan de actuación personalizado tendrá en consideración los requisitos siguientes:  
a) Partir de la edad de la alumna y del alumno y de sus habilidades y aspiraciones, en interacción con los contextos naturales.  
b) Considerar las oportunidades de los diferentes contextos y eliminar las barreras que existan, facilitando la accesibilidad universal.  
c) Vincular los objetivos de trabajo a la adquisición de competencias clave, dotando al alumnado del mayor grado posible de autonomía e independencia en la vida cotidiana.  
d) Especificar el trabajo intensivo y especializado que permita la práctica y transferencia de las habilidades adquiridas a todos los contextos de participación.  
e) Concretar los dispositivos y productos de apoyo, así como los sistemas aumentativos y alternativos de comunicación que van a utilizarse, considerando las habilidades con que cuenta el alumnado, su perfil lingüístico y las actuaciones formativas para la correcta utilización de estos sistemas por parte de todos los agentes implicados.  
f) Desarrollar actitudes y conductas que promuevan la seguridad personal, la autoprotección, el equilibrio afectivo, la capacidad para decidir libremente y la respuesta ante situaciones de acoso, agresión y cualquier forma de abuso.  
g) Incorporar saberes básicos dirigidos a la eliminación de los prejuicios, estereotipos, comportamientos discriminatorios o situaciones de violencia en relación con el sexo, el género, la orientación afectivo-sexual y la identidad de género, por medio del aprendizaje de métodos no violentos para la resolución de conflictos y de modelos de convivencia basados en el respecto a las diferencias y la igualdad de derechos y oportunidades de todas las personas.  
h) Seleccionar los materiales didácticos y los productos de apoyo de acuerdo con los criterios de funcionalidad, vinculación al contexto natural, personalización, coeducación y sostenibilidad. Los materiales tienen que hacer un uso no sexista del lenguaje y en las imágenes tiene que haber una presencia equilibrada y no estereotipada de mujeres y hombres. Así mismo, estos materiales didácticos tendrán en cuenta el Proyecto lingüístico de centro (PLC) autorizado.  
i) Incluir la orientación educativa y el acompañamiento del alumnado en el itinerario académico o formativo más adecuado según sus capacidades, preferencias y posibilidades de éxito, de forma que se posibilite el logro de las competencias profesionales necesarias para su inclusión sociolaboral futura.  
  
Octavo. Evaluación del proceso de enseñanza-aprendizaje y promoción del alumnado  
1. La evaluación del alumnado ha de ser participativa, implicando a todos los agentes que intervienen en la respuesta educativa, en el marco del seguimiento y evaluación del plan de actuación personalizado, de acuerdo con lo establecido en el artículo 9 de la Orden 20/2019. Tendrá como finalidad conocer el progreso del alumnado, ajustar la respuesta educativa, tomar decisiones relativas a la escolarización, favoreciendo siempre que sea posible el acceso del alumnado a modalidades de escolarización más inclusivas, y proporcionar la orientación académica y profesional que más se adecue a sus capacidades, intereses y posibilidades de progreso.  
2. Al inicio de curso, el personal adscrito a la unidad tiene que realizar una evaluación inicial de la situación del alumnado y de las barreras del contexto, teniendo en cuenta la información previa disponible, la información obtenida del propio alumnado y la información aportada por las familias o representantes legales, los equipos educativos y otros agentes que intervienen en la respuesta educativa. Los resultados de la evaluación inicial tienen que servir para definir las necesidades de apoyo del alumnado, elaborar el plan de actuación personalizado y adecuar las condiciones de accesibilidad del centro.  
3. La evaluación continua, trimestral y de final de curso, se tiene que realizar por todo el equipo educativo que interviene con el alumnado, que incluye al del grupo ordinario de referencia y al de la unidad específica, coordinado por el profesorado tutor de la unidad específica. Se tendrá en cuenta tanto la información obtenida en el ámbito escolar como la información aportada por las familias y otros agentes externos que colaboran en la respuesta educativa.  
4. Para la obtención del título de Graduado en Educación Secundaria Obligatoria se estará a lo dispuesto en la normativa vigente que regula la evaluación, promoción y titulación en la educación secundaria obligatoria.  
5. En cualquier caso, el alumnado que finaliza la educación secundaria obligatoria en una unidad específica en un centro ordinario tiene que recibir la oportuna orientación y acompañamiento sobre el itinerario académico, formativo o laboral más adecuado, teniendo en cuenta los requisitos de acceso a las diferentes enseñanzas postobligatorias y sus capacidades, intereses y posibilidades de éxito.  
  
Noveno. Transición entre etapas y modalidades de escolarización  
1. En los procesos de transición es de aplicación lo dispuesto en el artículo 39 de la Orden 20/2019 y las medidas de coordinación para garantizar la continuidad del proceso educativo, incluidas en el epígrafe 1.2.6.7 de las resoluciones de 5 y de 12 de julio por las que se aprueban, respectivamente, las instrucciones para la organización y el funcionamiento de los centros que imparten Educación Infantil de segundo ciclo y Educación Primaria, y Educación Secundaria y Bachillerato, durante el curso 2022-2023.  
2. En el supuesto de que el alumnado tenga asignado algún producto individual de apoyo y se traslade de centro, el centro de origen tiene que realizar los trámites para el traslado al nuevo centro, de acuerdo con las instrucciones y los procedimientos establecidos por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte:  
https://ceice.gva.es/es/web/inclusioeducativa/accessibilitat  
  
Décimo. Personal  
1. La provisión de personal especializado para las unidades específicas viene determinada por las necesidades, el perfil y el número de alumnado que escolarizan.  
2. Las unidades específicas de los centros de titularidad de la Generalitat que imparten educación infantil y primaria dispondrán de profesorado de pedagogía terapéutica, de audición y lenguaje y, según el perfil del alumnado, de personal educador de educación especial.  
3. Las unidades específicas de los centros de titularidad de la Generalitat que imparten educación secundaria obligatoria dispondrán de profesorado de pedagogía terapéutica y/o de audición y lenguaje, según el perfil del alumnado. Así mismo, también según el perfil del alumnado, podrán disponer de personal educador de educación especial.  
4. Si el alumnado requiere apoyo de fisioterapeuta educativo, en centros de titularidad de la Generalitat, para el acceso al currículum, se organizará su intervención según lo que dispone la Resolución de 20 de abril de 2022, de la directora general de Inclusión Educativa, por la cual se dictan instrucciones para la organización del apoyo de fisioterapia en el ámbito educativo.  
5. En los centros de titularidad de la Generalitat, la dirección del centro educativo asignará, de entre el personal docente de pedagogía terapéutica y de audición y lenguaje disponible en la plantilla del centro, oído este personal y de acuerdo con los criterios del claustro, aquel que tendrá que apoyar al alumnado de la unidad específica, atendiendo a su experiencia previa y/o formación específica y, si es posible, entre el profesorado con destino definitivo en el centro.  
6. La tutoría del grupo de la unidad específica la asumirá una de las maestras o uno de los maestros de las especialidades de pedagogía terapéutica o de audición y lenguaje asignado a la unidad a jornada completa. El profesorado tutor de los grupos de referencia del aula ordinaria asumirá la tutoría compartida del alumnado que participe en las actividades de su grupo clase.  
7. En los centros privados concertados, la cobertura de puestos para el funcionamiento de las unidades específicas se determinará en función de los módulos económicos de distribución de fondos públicos para el sostenimiento de centros concertados que se publican en la Ley de Presupuestos de la Generalitat para cada año, de acuerdo con la tipología de unidades que se establece en esta ley.  
8. Las funciones y condiciones laborales del personal asignado a las unidades específicas vienen determinadas por lo dispuesto en la normativa vigente, los acuerdos laborales y los convenios colectivos en relación con su puesto de trabajo.  
  
Undécimo. Coordinación  
1. Con el objetivo de coordinar la intervención y realizar el seguimiento del alumnado, la jefatura de estudios programará reuniones de coordinación entre el personal especializado de apoyo de la unidad específica, el resto de personal especializado de apoyo del centro, el profesorado de los grupos de referencia del aula ordinaria, especialmente el profesorado tutor, el personal de orientación educativa, las familias y otros agentes educativos que intervienen en la respuesta educativa al alumnado.  
2. La persona que asume la tutoría de la unidad programará y coordinará reuniones periódicas con las familias o representantes legales, al menos al inicio y al final del curso escolar y al finalizar cada trimestre, con el objetivo de informar y hacerlos partícipes de las decisiones educativas y del seguimiento y evaluación del Plan de actuación personalizado. A estas reuniones asistirá el personal de la unidad específica, el profesorado tutor de los grupos de referencia del aula ordinaria y, en su caso, otros profesionales implicados en la respuesta educativa.  
3. El profesorado tutor de la unidad específica y del grupo de referencia del aula ordinaria deben mantener una comunicación fluida, funcional y permanente con las familias o representantes legales a lo largo del curso, con medios accesibles y adecuándose a sus características y necesidades.  
4. Asimismo, los centros docentes podrán organizar reuniones de coordinación e intercambio de experiencias y buenas prácticas con otros centros que dispongan de unidades específicas, centros de educación especial y servicios externos, públicos o privados, especializados en la atención al alumnado con necesidades educativas especiales.  
5. Durante el último trimestre del curso escolar se planificarán reuniones de coordinación entre los equipos educativos que intervienen con el alumnado en la etapa de educación primaria y los equipos educativos de la etapa de educación secundaria obligatoria, con el objetivo de realizar el trasvase de la información y dar continuidad a las actuaciones educativas, así como planificar, si es el caso, la transición entre modalidades de escolarización, de acuerdo con lo establecido en el artículo 39 de la Orden 20/2019.  
  
Decimosegundo. Actuaciones de formación del profesorado, de sensibilización y de apoyo  
1. La dirección del centro, con la cooperación del personal de las unidades específicas, el profesorado del centro, los equipos y departamentos de orientación y, si procede, con las familias y la inspección de educación, tienen que planificar actividades de información y sensibilización. Estas actividades estarán dirigidas a toda la comunidad educativa y tendrán como objetivo dar a conocer las características, barreras y necesidades del alumnado con necesidades educativas especiales, ofrecer pautas para la intervención y desarrollar actitudes de aceptación, tolerancia, respeto y colaboración.  
2. Así mismo, los centros priorizarán dentro de su Plan de actividades formativas (PAF), las acciones formativas necesarias para dar una respuesta inclusiva contextualizada en el centro al alumnado con necesidades específicas de apoyo educativo y, específicamente, al alumnado con necesidades educativas especiales.  
3. El CEFIRE también ofrecerá una formación inicial en los centros ordinarios a los que se haya autorizado el funcionamiento de una unidad específica el curso 2022/23.  
4. De forma complementaria a las actuaciones anteriores, las unidades especializadas de orientación y los centros de educación especial, como centros de recursos, pueden ofrecer asesoramiento al personal de los centros ordinarios que disponen de unidades específicas en la respuesta educativa al alumnado con necesidades educativas especiales, siguiendo el procedimiento que establezca la Dirección General de Inclusión Educativa.  
5. Las unidades especializadas de orientación contarán con personal que asesorará a los centros en la organización de las unidades específicas con criterios inclusivos, en la planificación de las actuaciones de sensibilización y de información a los equipos educativos y a las familias, en las decisiones sobre la escolarización del alumnado y en cualquier otra tarea que, en el ámbito de sus competencias, le sea encomendada por la Dirección General de Inclusión Educativa. Así mismo, colaborará con las direcciones territoriales de Educación en la coordinación de las unidades específicas.  
  
Decimotercero. Seguimiento y evaluación de las unidades específicas  
1. Los centros educativos tienen que realizar, coincidiendo con el periodo de evaluación de los procesos de enseñanza-aprendizaje, una evaluación de la organización y funcionamiento de las unidades específicas, de las estrategias para la inclusión del alumnado en el aula ordinaria y en las actividades del centro, de las barreras, de los procesos de coordinación y de participación y de las relaciones con las familias y con el entorno.  
2. Al finalizar el curso escolar, el equipo educativo de la unidad específica tiene que elaborar una memoria final que se incorporará a la memoria anual del centro. La memoria tendrá que comportar un proceso de reflexión sobre las actuaciones realizadas, la organización y el funcionamiento de la unidad, la inclusión del alumnado en el grupo ordinario de referencia y en las actividades del centro, las coordinaciones realizadas, la participación de las familias, los procesos y resultados obtenidos, así como las propuestas de mejora para el curso siguiente.  
3. Así mismo, los equipos educativos de los grupos ordinarios de referencia tienen que incorporar a sus memorias finales la valoración de las medidas desarrolladas, los resultados conseguidos, las dificultades encontradas y las propuestas de mejora.  
4. La inspección de educación, con la colaboración, si procede, de la unidad especializada de orientación, dentro del ámbito de sus respectivas competencias, tiene que supervisar y evaluar el funcionamiento de las unidades específicas, poniendo especial atención en la organización del centro y de la unidad y en las prácticas inclusivas que se derivan, emitir los informes correspondientes y hacer propuestas de mejora a los centros.  
  
Decimocuarto. Comisión de seguimiento de las unidades específicas  
1. En el ámbito de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, a propuesta de la persona titular de la Dirección General de Inclusión Educativa, se tiene que constituir la Comisión de seguimiento de las unidades específicas, que tendrá las funciones siguientes:  
a) Realizar el seguimiento de la organización y funcionamiento de las unidades existentes  
b) Valorar las propuestas de habilitación de nuevas unidades para el curso siguiente.  
2. La Comisión de seguimiento tendrá la composición siguiente:  
a) La persona titular de la Subdirección General de Inclusión Educativa.  
b) La persona titular del Servicio de Inclusión Educativa.  
c) La persona titular de la Sección de Educación Especial.  
d) Las direcciones de las unidades especializadas de orientación referentes en trastorno del espectro del autismo, discapacidad intelectual, discapacidad motriz y discapacidades sensoriales (auditivas y visuales).  
e) Personas representantes de la inspección de educación, designadas por la persona titular de la Inspección General de Educación.  
f) Una persona asesora técnica docente del Servicio de Inclusión Educativa, que actuará como secretaria y levantará acta de las sesiones.  
Así mismo, la comisión podrá incorporar, con voz pero sin voto, personal de las unidades especializadas de orientación que da asesoramiento a las unidades específicas en centros ordinarios.  
3. La persona titular de la Dirección General de Inclusión Educativa convocará la comisión de seguimiento al menos dos veces a lo largo del curso escolar. Una de las convocatorias coincidirá necesariamente con el periodo de arreglo de unidades, de acuerdo con el calendario fijado por la Dirección General de Centros Docentes.  
  
Decimoquinto. Habilitación de unidades específicas  
1. El procedimiento de habilitación se tiene que iniciar en los plazos que posibiliten su finalización antes del proceso de admisión para el curso 2023/24, de acuerdo con el procedimiento y calendario fijado conjuntamente por la Dirección General de Centros Docentes y la Dirección General de Inclusión Educativa.  
2. Las unidades específicas en centros ordinarios pueden configurarse como unidades mixtas, que escolarizan alumnado con necesidades educativas especiales derivadas de diferentes tipos de discapacidad, o como unidades especializadas en la respuesta educativa a determinadas discapacidades.  
3. En los centros privados concertados, los tipos de unidades específicas susceptibles de arreglo se determinan en la Ley de presupuestos de la Generalidad para cada ejercicio. Para la determinación de las unidades en las propuestas de acceso, renovación, modificación o prórroga de conciertos habrá que ajustarse a la proporción de alumnado/unidad que se establece en las Instrucciones de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional por las que se fijan los criterios generales para la modificación de la composición por unidades, puestos de trabajo docente y otras características, en centros de titularidad de la Generalitat que imparten educación infantil (2º ciclo), educación primaria y educación especial y para la propuesta de modificación del número de unidades concertadas en centros privados concertados.  
4. La habilitación de unidades específicas solo se podrá realizar en los centros que imparten las etapas correspondientes a la edad del alumnado propuesto.  
  
Decimosexto. Ratio  
Las ratios de alumnado en las unidades específicas en centros ordinarios se aplicarán de acuerdo con las Instrucciones de la Secretaría Autonómica de Educación y Formación Profesional por las que se fijan los criterios generales para la modificación de la composición por unidades, puestos de trabajo docente y otras características, en centros de titularidad de la Generalitat que imparten educación infantil (2º ciclo), educación primaria y educación especial y para la propuesta de modificación del número de unidades concertadas en centros privados concertados.  
  
Decimoséptimo. Disposiciones supletorias  
En todos los aspectos no regulados en esta resolución que afectan a la organización y funcionamiento de las unidades específicas serán de aplicación con carácter subsidiario las disposiciones referentes en las etapas educativas que imparte el centro del que forman parte.  
  
Decimoctavo. Entrada en vigor  
Esta resolución entrará en vigor desde el 1 de septiembre de 2022 y tendrá efectos durante el curso escolar 2022-2023.  
  
València, 20 de julio de 2022.- El secretario autonómico de Educación y Formación Profesional: Miguel Soler Gracia.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML