Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4879, del 09-11-2004 (2004/10683)

RESOLUCIÓ de 8 d'octubre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4879

Data del DOGV
:   09-11-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/10683

CVE


Data del document
:   08-10-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [Llíber](javascript:void(0))
    * [Villar del Arzobispo](javascript:void(0))
    * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [Gata de Gorgos](javascript:void(0))
    * [Sellent](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 d'octubre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2004/Q10683]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental i, en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 027/2003-AIA, 164/2003-AIA, 287/1996-AIA, 336/1998-AIA, 367/2002-AIA i 385/1998-AIA, que segons el reglament aprovat pel Decret 162/1990, estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 8 d'octubre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Francisco Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 27/2003-AIA
  
Promotor: Cultivos Marinos de Guardamar, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació
  
Objecte projecte: Ampliació de la granja marina de daurada i engreixament de llobarro
  
Localització: Enfront de la costa de Guardamar del Segura
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte.
  
Es proposa l'ampliació de l'actual granja marina de daurada amb l'objectiu d'augmentar la producció de 202 t/any de daurada i incorporar el cultiu de llobarro. La producció que s'ha d'aconseguir és d'unes 450 t/any d'exemplars adults aptes per a la seua venda, 350 tones de daurada i 100 tones de llobarro, per mitjà de l'engreixament d'alevins amb pinsos compostos en règim intensiu. La duració del cicle productiu de cada espècie és d'uns 16 mesos per a daurada i d'uns 27 mesos per a llobarro.
  
El desenvolupament d'aquesta activitat es realitzarà al polígon autoritzat de 120.000 m² que posseeix l'empresa enfront de la costa de Guardamar del Segura (a més de 3000 m de la costa), amb 18 gàbies destinades a l'engreixament i 2 gàbies de 5,5 metres de diàmetre que s'utilitzen per a nursery col·locant-les a l'interior de les d'engreixament. Els recintes per a l'engreixament corresponen a les 8 gàbies que existeixen a la piscifactoria que posseeixen 16 metres de diàmetre i 10 metres de profunditat cadascuna, que resulta un volum per gàbia de 2010 m³, i a la col·locació de 10 gàbies noves amb 19 metres de diàmetre i 10 metres de profunditat, que dóna un volum de 2.835 m³ per gàbia.
  
La instal·lació projectada amb les 18 gàbies d'engreixament, col·locades en tres files de sis, comporta: la substitució de l'entramat sustentador per a enllaçar entre si totes les gàbies, la recol·locació de les gàbies actuals amb les noves gàbies i la modificació, la recol·locació i l'ampliació dels ancoratges actuals.
  
L'entramat sustentador (de 210 m x 105 m) es fixarà per 26 punts d'ancoratge, per mitjà de cadenes i estatges, a un total de 52 blocs de formigó (5 t/unitat) fondejats entre 23 i 27 metres de profunditat que abraçaran les dimensions totals (400 m x 300 m) del fons marí autoritzat en la concessió d'ocupació de domini públic maritimoterrestre.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública.
  
S'ha rebut del Servei Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a Alacant, amb data 22 de gener de 2003 del registre d'entrada d'aquesta conselleria, la documentació formada pel projecte tècnic de l'ampliació de la instal·lació (visat GN-192/2000, de 20.12.2000), l'estudi d'impacte ambiental (visat 14.03.2001) i documentació de l'expedient administratiu amb el tràmit de la informació pública i els informes favorables de Capitania Marítima d'Alacant, Comandància Militar de la Marina i Autoritat Portuària d'Alacant, amb dates 8 i 23 de maig de 2002 i 30 de desembre de 2002, respectivament.
  
Realitzada l'exposició pública de la documentació per mitjà d'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant (BOPA) número 53, de 4 de març de 2002, i exposat en el tauler d'anuncis dels serveis territorials de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació i en el de l'Ajuntament de Guardamar del Segura, no s'ha presentat cap al·legació a aquesta, segons el certificat del cap de la Secció de Pesca del Servei Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació del 15 d'abril de 2002 i diligència de l'Ajuntament de Guardamar del Segura.
  
2. Peticions de documentació complementària i informes sectorials.
  
En data 5 de febrer de 2003 s'efectua consulta al Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental d'aquesta conselleria, i el 6 de febrer de 2003 a l'Institut Ecologia Litoral.
  
En data 8 d'abril de 2003 se sol·licita al promotor la presentació del seguiment ambiental corresponent a l'activitat piscícola actual, aspecte aquest que s'ha d'esmenar i que el Servei de Qualitat d'Aigües ens va comunicar el 2 d'abril de 2003 en no haver rebut en l'esmentat servei la informació que, com així s'inclou en l'autorització (OM de 17.11.2000), és d'obligat compliment des del moment del funcionament de la instal·lació.
  
En data 4 de juliol de 2003, per mitjà de diligència d'entrada, es reben els informes del seguiment ambiental realitzats durant els períodes d'agost de 2001, juliol de 2002 i desembre de 2002, maig de 2003.
  
Informes sectorials
  
L'Institut Ecologia Litoral, en resposta a la consulta, comunica (17.02.2003) que:
  
L'estudi d'impacte ambiental del present projecte d'ampliació de granja marina va ser realitzat per aquesta entitat amb data de març de 2001. En l'esmentat informe ressaltava l'absència de praderies de fanerògames marines o altres biocenosis sensibles a la zona d'ampliació o d'afecció del projecte, com també la no-alteració de la qualitat de l'aigua de bany. Respecte de les zones d'acumulació de restes de menjar i excrements, es van establir una sèrie de mesures correctores i un pla de seguiment.
  
L'esmentat pla de seguiment, va ser contractat amb aquest centre per part de l'empresa responsable, conforme als termes expressats en la corresponent declaració d'impacte ambiental (expedient: 31/2000-AIA), els resultats de la qual es faciliten a l'empresa amb caràcter trimestral, dels quals cap, fins a la data, s'han apreciat signes de contaminació evidents o alteració de les comunitats que facen reconsiderar les conclusions que van ser expressades en l'esmentat estudi d'impacte ambiental.
  
En l'informe emés pel Servei de Qualitat d'Aigües, rebut el 13 de maig de 2003, es dóna a conéixer:
  
La concessió d'ocupació d'uns 120.000 m² de terrenys de domini públic maritimoterrestre (aigües interiors) atorgada a Cultivos Marinos Guardamar, SL, per mitjà de l'Orde Ministerial de 17 de novembre de 2000, per a la instal·lació de granja marina enfront del terme municipal de Guardamar del Segura. L'autorització de la Direcció General de Pesca i Comercialització Agrària a l'esmentada empresa de la instal·lació, per mitjà de la Resolució de 4 de desembre de 2000.
  
Respecte de les característiques d'aquesta ampliació de la instal·lació cal assenyalar:
  
L'emplaçament serà el mateix que en la instal·lació original, ubicada enfront de la costa de Guardamar del Segura (Alacant), a una profunditat entre els 23 i 27 metres. Les coordenades centrals i dels vèrtexs de la instal·lació seran:
  
CC) X:710.465,Y: 4.218.241
  
A) X: 710.315 € Y: 4.218.041; B) X: 710.315 € Y: 4.218.441
  
C) X: 710.615 € Y: 4.218.441; D) X: 710.615 € Y: 4.218.041
  
La superfície d'ocupació serà la mateixa 120.000 m².
  
Es volen instal·lar el doble de gàbies i introduir una altra espècie (llobarro), per tant es produirà una variació en la producció esperada que serà de 450 tones anuals, on 350 seran de daurada i 100 de llobarro.
  
Les platges de les proximitats segueixen sent òptimes per al bany.
  
Fins al moment han presentat resultats del PVA (de la granja existent) des d'agost de 2001 fins a juliol de 2002 i des de desembre de 2002 fins a febrer de 2003. Hauran de presentar el període que falta des d'agost de 2002 fins a novembre de 2002 o justificar per què no es porta a terme.
  
S'ha de mantenir el següent pla de vigilància.
  
5.1 Es realitzaran les següents determinacions amb periodicitat mensual:
  
a) En aigües: temperatura, transparència, Ph, sèston, oxigen dissolt, nitrogen total (mg/l), fòsfor total (mg/l), clorofil·la a, índex de Margalef, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
b) En sediments: nitrogen total (mg/l), fòsfor total (mg/l), matèria orgànica, potencial redox, Beggiatoa spp i Clostridium sulfitoreductor.
  
5.2 Hauran de cartografiar-se almenys una vegada a l'any les comunitats d'importància ecològica pròximes a la instal·lació com són la Posidonia oceanica i la Cymodocea nodosa, per al seguiment del seu estat de conservació.
  
5.3 Haurà de realitzar-se la caracterització biològica dels fons afectats anualment en tres estacions.
  
5.4 Identificació i recompte d'espècies fitoplanctòniques. La periodicitat de l'examen serà amb caràcter mensual.
  
5.5 S'informarà sobre la quantitat i el moment en què s'apliquen productes químics (antifouling) i antibiòtics utilitzats en tractaments sanitaris per als peixos, per a vore la seua possible repercussió en el medi.
  
5.6 Inventari visual de grans invertebrats i peixos, anualment, al setembre.
  
El desmuntatge i muntatge de les gàbies haurà de realitzar-se procurant no deteriorar l'entorn i davant de qualsevol accident, l'empresa haurà de tenir preparats els mitjans necessaris per a la recollida de les gàbies i aparells per a evitar que puguen ser arrossegades a zones de la costa o quedaren a la deriva, s'establirà especial atenció en la temporada de bany.
  
En el cas que s'autoritze l'ampliació, haurà d'incloure's en la citada autorització l'obligació de remetre els resultats del pla de vigilància a la Direcció General d'Educació i Qualitat Ambiental, per a avaluar els resultats i controlar la seua possible incidència en la qualitat de les aigües litorals. Transcorreguts dos anys des del funcionament de l'ampliació de la instal·lació i de la remissió dels resultats del pla de vigilància ambiental, el peticionari podrà sol·licitar la modificació del pla de vigilància ambiental.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
Dels elements o factors descriptors de l'entorn considerats en l'estudi d'impacte ambiental (EIA) són susceptibles a l'activitat piscícola, per la generació de residus, la qualitat de l'aigua i la del fons marí.
  
L'ampliació de la instal·lació piscícola projectada abraçarà la totalitat de la superfície del polígon de concessió que es troba sobre fons de biocenosi d'arenes fangoses i, el seu extrem més profund situat al sud-est, sobre detrític enfangat. Ambdues biocenosis posseeixen escàs valor ecològic i gran adaptabilitat a les oscil·lacions de les condicions ambientals.
  
Les distàncies que l'activitat piscícola manté amb les biocenosis de major valor ecològic en la zona d'estudi (praderia de Posidonia oceanica, situada a més de 3.000 m; praderia de Cymodocea nodosa més pròxima, al mateix temps més degradada, queda a 900 m i a 1300 m la que conserva bon estat) i amb les zones de bany (a més de 3500 m) es consideren suficients per a no ser afectades per l'activitat proposada.
  
Amb relació a l'estat actual de la zona ?aigua i fons marí- s'extrau la informació dels informes sobre el seguiment mediambiental realitzat des de l'inici de la granja actual en funcionament. Aquest seguiment abraça dos períodes, des d'agost 2001 a juliol de 2002 i des de desembre de 2002 a maig de 2003, i en les discussions i conclusions tenen en compte les dades (de març 99 i gener 01), presentats en aquest EIA que descriuen l'estat ambiental abans de posar-se en marxa l'activitat.
  
Els resultats hidrogràfics durant aquests dos períodes indiquen condicions oligotròfiques, en contrast amb les dades d'eutrofització aportades en mostratges anteriors que estan relacionats amb les aportacions des de la desembocadura del riu Segura. L'ocasionalitat de les situacions eutròfiques es deu tant a la fluctuació del cabal del riu (que depén al mateix temps del règim de pluviositat) com de la capacitat de dilució o dispersió dels abocaments fluvials per part dels corrents marins.
  
Aquesta pauta, al costat de la similitud dels registres entre l'estació de mostratge en el cultiu i les quatre estacions de control, pareixen significar que l'activitat piscícola no afecta la qualitat de l'aigua, i és la hidrodinàmica marina la que caracteritza la generalitat de l'àrea la que la determina.
  
Respecte dels resultats sedimentològics, sí que es detecta certa afecció de la piscifactoria, i s'observa un increment de l'enfangament i de la taxa de matèria orgànica en el fons immediat al cultiu. Aquestes condicions són introduïdes per la deposició d'excrements i pinso no ingerit. No obstant això, eixos increments continuen sent insuficients per a alterar la naturalesa arenosa i fangosa del sediment original; tampoc provoquen fenòmens d'anòxia, per la qual cosa no arriben a créixer microorganismes sulfitoreductors. S'ha confirmat que aquesta àrea de deposició dels abocaments del cultiu no abasta més enllà de 191 metres des del perímetre de la superfície de concessió; deposició que s'efectua sobre el mateix tipus de biocenosi d'escassa rellevància ecològica i que van determinar la selecció de l'emplaçament per a la piscifactoria des del punt de vista ambiental.
  
Es determina l'estat ambiental de la praderia de Posidonia oceanica a la zona d'estudi, donant a conéixer que les dades obtingudes (densitat i cobertura) es troben pròximes a les obtingudes en altres ambients costers semblants però aliens a influències de cultius marins.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
Dels impactes negatius caracteritzats en l'EIA de l'ampliació de l'activitat piscícola, prèvia anàlisi i avaluació d'aquests, es determinen els causats per la instal·lació on sí que es consideren compatibles (construcció, senyalització, transport...) i amb una incidència severa els residus transmesos al medi marí que són generats per l'activitat.
  
La gran quantitat dels residus produïts (excrements, pseudoexcrements i aliment no consumit) durant l'explotació de l'activitat i incorporats al medi en forma de nutrients, matèria orgànica i sòlids en suspensió, manifesten la seua incidència causant alteracions en el sediment, comunitats bentòniques i en la qualitat de l'aigua.
  
És en aquest medi líquid on els efectes serien immediats (augment de la terbolesa, augment de les característiques tròfiques i amb possibles fenòmens d'eutrofització, possible disminució dels nivells d'oxigen en la columna d'aigua...).
  
Amb relació a l'àrea on es veuria la influència d'aquests residus en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou:
  
- L'existència de zones afectades en major o menor grau per la deposició de partícules, i s'estableixen les de menor grau per a una escala espacial d'un centenar de metres i annexes a les de màxima, les biocenosis de les quals corresponen a les arenes fangoses i detrític enfangat. A més, es donaran unes zones d'escala espacial de diversos centenars de metres afectades per la dispersió de nutrients a la columna d'aigua que induiran en aquesta els efectes abans citats (fenòmens d'eutròfia, terbolesa...).
  
- Una estimació de l'àrea afectada per la deposició de les partícules dels excrements i del pinso. Segons els resultats obtinguts la major àrea de distribució en el fons marí serà abastada pels excrements, amb menor velocitat de sedimentació que les partícules de pinso, s'aconsegueixen distàncies d'uns 191 metres en actuar els corrents de component nord i nord-est (les de major velocitat) i d'uns 15 metres d'allunyament mínim del punt d'abocament quan actuen els corrents de component oest (de menor velocitat).
  
Les biocenosis amb interés conservacionista, com praderies de Posidonia Oceanica i Cymodocea nodosa, es troben prou allunyades de la instal·lació projectada per a salvar qualsevol impacte derivat de l'activitat.
  
Un altre tipus de residus aportats al medi procedeix de l'ús de substàncies d'antibiòtics per al tractament i prevenció de malalties del cultiu. Es considera que l'impacte negatiu ocasionat serà d'escassa magnitud, temporal i recuperable a causa del seu ús de forma restringida en els aliments. Aquests medicaments autoritzats i la seua aplicació estan regulats pel Reial Decret 109/1995 i Reial Decret 157/1995.
  
Normalment, durant el procés d'engreixament moren peixos del cultiu. La seua incidència en el medi no es considera rellevant perquè són retirats per al seu examen en laboratori.
  
En l'informe del seguiment ambiental (desembre 2002 a maig 2003) es recullen les estimacions de les aportacions de fòsfor i nitrogen total, calculades a partir de la quantitat i qualitat del pinso subministrat. Es determina en l'esmentat informe que el pinso aportat durant aquest període representa l'entrada d'unes quantitats de fòsfor i nitrogen total molt discretes, perfectament assimilables pel medi, més encara en el cas del fons afectat ja per ell mateix degradat.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
1. Com a mesures correctores proposades per tal de minimitzar els efectes de l'emissió de residus i procurar que el resultat final siga admissible en el medi, es defineixen les següents:
  
- Optimar el pla d'alimentació, ajustar-lo contínuament a les necessitats del cultiu, per a evitar la pèrdua de pinso no aprofitat i obtenir la major rendibilitat pinso/producció.
  
- Recomana, l'ús de pinso normal davant del pinso extrudit, com a mesura per a regular l'abocament de matèria orgànica. Ja que, en sedimentar més ràpidament i, per tant, estar menor temps en la columna d'aigua, l'àrea de deposició del pinso no aprofitat que resulte serà menor.
  
- L'ús de les substàncies per al tractament i prevenció de malalties del cultiu s'efectuarà conforme al Reglament L/2377/90. Substàncies que els laboratoris homologats subministraran a l'empresa de cultiu en forma de premescla en pinsos, i en dosis concretes davall prescripció veterinària. La manipulació d'aquests serà per personal específicament format per a aquesta tasca. L'emmagatzematge d'aquests productes s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable i l'eliminació tant dels productes que sobren com dels seus envasos i embalatges es portarà a terme en plantes autoritzades a l'efecte.
  
- A les zones de màxima deposició de pinso que corresponen a biocenosi d'arenes fangoses i detrític enfangat, ambdós de poca rellevància ecològica i escàs potencial pesquer, la introducció d'elements durs (roques, pedres, elements d'ancoratge) sota les gàbies contribuirà a diversificar i estructurar l'ecosistema, permetent l'assentament d'organismes filtrants capaços d'aprofitar el subministrament de matèria.
  
Es proposa introduir organismes filtrants (bivalves) per a les zones afectades en menor grau per la deposició i les afectades per l'alliberament de nutrients (amb increment de la terbolesa). Aquesta proposta no es considera apropiada, ja que seria una actuació fora del polígon de concessió que comportaria precisar-la i vore la seua repercussió en el medi.
  
- Recomana, efectuar dragatges periòdics del sediment ubicat en la mateixa base de les gàbies. El dragatge es portaria a terme almenys una vegada a l'any segons els resultats aportats per l'anàlisi sedimentològica (contingut en matèria orgànica) del pla de seguiment mediambiental de l'activitat.
  
2. Programa de vigilància ambiental.
  
Es continuarà portant a terme, per a la instal·lació piscícola de Cultivos Marinos de Guardamar, SL, el pla de vigilància ambiental que s'inclou en els informes sobre aquest realitzat des de la posada en marxa de l'activitat fins al maig de 2003. Encara que en els esmentats informes hauran d'aportar allò que s'ha indicat, sobre els productes químics (antifouling) i antibiòtics usats, pel Servei de Qualitat d'Aigües en l'apartat 5.5 del seu informe, incorporat anteriorment.
  
Davant de l'augment progressiu dels resultats del seguiment ambiental, seria convenient aplicar algun determinat estadístic per a facilitar la seua comprensió i les conclusions a què s'arriba.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I, apartat 1.g del Decret 162/1990.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'ampliació de la granja marina de daurada i llobarro ubicada enfront de la costa del municipi de Guardamar del Segura, promoguda per l'empresa Cultivos Marinos de Guardamar, SL, sempre que es desenvolupe complint el que estableix l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. Es continuarà portant a terme, per a la instal·lació piscícola de Cultivos Marinos de Guardamar, SL, el pla de vigilància ambiental que s'inclou en els informes sobre aquest realitzat des de la posada en marxa de l'activitat fins al maig de 2003; a més, s'inclourà en aquest la informació sobre les substàncies químiques i antibiòtics que estableix en el seu informe el Servei de Qualitat d'Aigües de la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
2. Així mateix, els resultats obtinguts d'aquests mostratges, l'anàlisi i conclusions seran remesos a aquesta Direcció General, com també la informació sobre la data d'inici d'aquesta segona ampliació de l'activitat piscícola.
  
3. El projecte inclourà una partida pressupostària que permeta portar a terme el programa de vigilància ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 23 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Francisco Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 164/2003-AIA
  
Títol: Eixample i millora de la carretera CV-748, de Gata de Gorgos a Llíber
  
Promotor: Diputació Provincial d'Alacant
  
Autoritat substantiva: Diputació Provincial d'Alacant
  
Objecte: Eixamplar i millorar el traçat geomètric de la carretera CV-748 de Gata de Gorgos a Llíber
  
Localització: Municipis de Gata de Gorgos i Llíber, Alacant
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista.
  
La carretera que s'ha de condicionar, en un tram d'aproximadament de 7 quilòmetres, discorre entre un punt de la futura variant de Llíber fins a les proximitats del sector 6-V-III de les normes subsidiàries de Gata de Gorgos.
  
La secció tipus de la infraestructura projectada està constituïda per una calçada de 6 metres, voreres d'emergència de 0,65 metres i bermes de 0,5 metres, excepte en els trams en variant, on tindran una amplària d'1 metre. Els talussos adoptats seran, en desmunts, 5H:1V, per al cas de roca, mentre que per a la resta de casos s'executaran murs de maçoneria d'alçada màxima 3 metres, i 3H:2V als terraplens. A més, els desmunts practicats en roca disposaran de bermes d'1,50 metres cada 4 metres.
  
Cal destacar que l'esplanada sobre la qual es recolzarà el ferm serà E1 allí on els sòls presenten millor capacitat portant i condicions de drenatge, la qual cosa s'aconseguirà per mitjà d'estabilització del terreny per addició de calç (o ciment). Amb això s'han pretés optimar els volums de materials tant empleats com generats.
  
S'han projectat dos trams de mur de formigó armat per tal de minimitzar l'afecció a sengles habitatges situats en els punt quilomètric 0+190 i 1+620.
  
El projecte ha indicat les pedreres que s'empraran durant l'execució de les obres, com també les plantes asfàltiques i de fabricació de formigó. Tot això garanteix, la no-generació de les afeccions que es deriven d'aquestes instal·lacions.
  
La carretera interfereix amb el riu Gorgos en un únic punt. D'altra banda, el projecte ha identificat totes les conques interceptades pel traçat (si bé aquesta identificació s'ha referit a l'antic), a fi de restituir les condicions originals de drenatge superficial a la zona. Així també, per a les distintes obres de drenatge disposades, s'ha previst l'execució de mantes d'escullera que dissipen l'energia dels fluxos i eviten així processos erosius sobre la llera dels llits del riu afectats.
  
2. Alternatives.
  
L'estudi d'impacte ambiental no recull distintes alternatives per al traçat de la carretera CV-748.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública.
  
En data 23 de maig de 2003 es va rebre, procedent de la Diputació Provincial d'Alacant, el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponent al Projecte Eixample i Millora de la Carretera CV-748, de Gata de Gorgos a Llíber.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del Projecte Eixample i Millora de la Carretera CV-748, de Gata de Gorgos a Llíber, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant número 47, de data 26 de febrer de 2003, després de presentar al·legacions, totes elles per part de particulars, d'acord amb el certificat d'informació pública.
  
2. Resum d'al·legacions.
  
De les al·legacions que es van presentar al projecte durant el període d'informació pública, diverses d'aquestes es van referir, pràcticament en els mateixos termes, a l'afecció del projecte a zones de pinar, com també l'alteració dels valors paisatgístics de l'entorn (presència de la carretera, murs de contenció, etc.).
  
A l'anterior, la Diputació d'Alacant va contestar argumentant que l'afecció a la zona de pinar és xicoteta, i que les mesures de revegetació incorporen la implantació de suficients exemplars de pi. Així mateix, pel que fa a l'afecció al paisatge, es respon al·ludint a diverses mesures d'integració proposades en l'estudi d'impacte.
  
Algunes al·legacions es van referir a l'increment dels processos de desertització que afavorirà l'execució de l'actuació. En aquest sentit, la Diputació va respondre dient que l'alta pluviometria local allunya, en tot cas, eixa possibilitat.
  
Es fa, també, referència a l'increment de soroll que suposarà l'execució del projecte. Davant d'açò, la Diputació es va referir a les conclusions de l'anàlisi que del problema es realitzen en l'estudi d'impacte ambiental, i afegeix que el programa de vigilància ambiental estableix controls per tal d'assegurar que no se superen els nivells legalment permesos.
  
Així mateix, cal referir-se a la sol·licitud que realitzara l'Ajuntament de Llíber a la Diputació d'Alacant, per mitjà d'escrit de data 14 d'agost de 2003, sol·licitud per la qual l'esmentat ajuntament demanava que s'estudiaren modificacions puntuals en el traçat que afecta el terme municipal de Llíber.
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària.
  
En data 9 de juliol de gener de 2003 es va efectuar consulta als següents organismes:
  
- Direcció Territorial d'Alacant.
  
- Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb els informes rebuts i amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
- D'acord amb el que especifica la Llei d'Aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/1999, s'afecta el domini públic hidràulic del riu Gorgos i diversos barrancs presents en l'àmbit de la carretera.
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, hi ha afecció al tram de camí ramader Assagador de la Congost de Senija.
  
- Segons el que especifica la proposta del Govern Valencià (Acord d'Aprovació de 10 de juliol de 2000), per a formar part de la Xarxa Natura 2000 de la directiva Hàbitats (92/43/CEE), s'afecta el lloc d'interés comunitari denominat riu Gorgos.
  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, al terme de Gata de Gorgos s'afecta sòl no urbanitzable de protecció especial (per les seues característiques forestals, de règim hidràulic i per valors arqueològics) i sòl apte per a urbanitzar d'ús residencial. Al terme de Llíber, es destaca l'afecció a sòl no urbanitzable d'especial protecció de règim hidràulic.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important per l'actuació.
  
Els terrenys travessats per la traça estan formats per materials quaternaris, que pertanyen a dipòsits al·luvials i col·luvials, amb substrat calcari margós, la major de les vegades, i algun tram d'arenoses.
  
Els sòls afectats s'han definit com a terrossos calcaris sobre material consolidat (associat a litosòl), i sòls al·luvials, col·luvials i transformats pel reg.
  
De la xarxa hidrogràfica o sistema de drenatge superficial són destacables el curs del riu Gorgos i el barranc del Cresol. Respecte de la hidrologia subterrània, és necessari referir-se a l'alta vulnerabilitat dels terrenys en la pràctica totalitat del traçat, a excepció del tram final, posterior a la intersecció d'aquest amb l'autopista del Mediterrani.
  
Pel que fa a la vegetació s'assenyala que, temps enrere, estava formada per la formació climatòfila coneguda com carrascars, encara que hui, fruit de repoblacions, predomina el pi blanc. S'indica, així mateix, la presència d'un exemplar de Quercus ilex i diverses oliveres centenàries la conservació de les quals, es diu, resulta interessant. Finalment, és ressenyable l'existència de dues espècies d'orquídies amb cert grau d'interés, d'acord amb les indicacions de l'estudi.
  
En línia amb l'anterior, és necessari indicar que part del traçat projectat limita o, fins i tot, s'introdueix en l'àmbit de la zona LIC denominada riu Gorgos. Cal, dins d'aquest epígraf, recordar que aquesta es caracteritza per contenir una gran riquesa en vegetació ripària associada a rius mediterranis amb cabal discontinu.
  
De la fauna, l'estudi dóna les espècies més característiques que habiten la zona, destaquen la presència de l'àguila reial (Aquila crhysaetos) i l'àguila de panxa blanca (Hieraetus fasciatus).
  
Respecte del patrimoni cultural que alberga la zona en què es preveu actuar, l'estudi adverteix que aquesta presenta una densitat mitjana-alta de jaciments arqueològics i, possiblement, paleontològics.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants.
  
Després d'haver realitzat una primera identificació de les alteracions derivades, tant de les accions d'obra com de la pròpia explotació de la carretera, l'estudi ha procedit a valorar-les i cal destacar, d'acord amb el seu criteri i per a la fase de construcció, els impactes sobre possibles restes arqueològiques i la vegetació.
  
Per a la d'explotació, els més ressenyables són els generats sobre el sòl i la geomorfologia (són impactes que provenen de l'actuació i no del seu procés constructiu). Així, els desmunts de major entitat es practicaran entre els punts quilomètrics 4+700 i 4+800, on podran abastar els 11 metres d'alçada, mentre que el terraplé més significatiu de quants s'executaran es localitza en l'entorn del PK 1+340, on la seua alçada rondarà els 8 metres.
  
El terraplé que es menciona es localitza dins de l'àmbit de la zona LIC a la qual s'ha fet referència en l'anterior apartat. La conseqüència de la seua major alçada és que l'amplària d'aquest, en planta, supera els 25 metres. S'entén que és aquest un important impacte que mereix l'estudi d'altres solucions que materialitzen la variant en el punt en qüestió.
  
L'estudi indica que podran efectuar-se voladures quan es travessen terrenys de naturalesa calcària.
  
És necessari referir-se a l'impacte que generarà la manta d'escullera que es localitze sobre el llit del barranc del Cresol (obra de drenatge núm. 12). L'impacte, en aquest cas, s'entén que està generat pel reencebament amb formigó que es preveu realitzar en l'esmentada escullera. S'entén que tal operació impossibilitarà la revegetació del llit on, a més, disminueix la seua efectivitat com a pas de fauna.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental.
  
S'ha d'apuntar, abans d'entrar en major contingut del present apartat que, en general i des del punt de vista mediambiental, el disseny del traçat ha sabut optimar les seues característiques geomètriques evitant amb això, l'alteració de valors naturals com el sòl i la vegetació i, per tant, una major afecció a l'entorn.
  
D'igual forma, s'ha optimat l'ús de recursos naturals amb el disseny del paquet de ferm i esplanada projectats. S'observa, així mateix, que la rasant s'ajusta al terreny de forma que no es genera un important moviment de terres. Finalment, ha d'indicar-se que l'elecció dels talussos en desmunts, la disposició de murs de maçoneria i la previsió d'execució de bermes realitzada assegura la correcció i minimització de moltes de les alteracions més greus generades per la infraestructura sobre el medi.
  
Tot això és considerat, en si mateix, com un conjunt de mesures preventives i correctores necessàries, al mateix temps encertades, per al correcte disseny mediambiental de la carretera.
  
L'anterior no és obstacle a la matisació, complementació i ampliació de les mesures disposades.
  
Les mesures implementades, per a ambdós fases, són les pròpies d'aquest tipus d'infraestructures a les quals, a més, s'afigen altres com ara:
  
- La zona on es troben les dues espècies d'orquídies que presenten interés i les ruïnes àrabs, s'ha previst que se senyalitze per tal que no sofrisca afecció durant la fase d'obres.
  
- Es disposaran cunetes de guarda en la coronació dels desmunts practicats.
  
- S'alçarà el ferm dels trams que queden en desús, i es revegetaran, després, amb Pinus halepensis i Quercus coccifera.
  
- Es condiciona la realització de les voladures previstes a les estacions de tardor i hivern, per tal de no afectar els períodes de cria de diverses espècies de rapaces presents.
  
- Es portarà a terme la descompactació dels terrenys afectats per la maquinària d'obra, per mitjà del conreu d'aquests.
  
No obstant l'anterior, la mesura que es refereix al tractament previst per als talussos generats pateix d'excessiva generalitat i s'hauria d'haver particularitzat als diferents materials excavats. En aquest sentit, és necessari referir-se al risc de despreniments que pot donar-se en algun tram del traçat.
  
D'altra banda, les mesures disposades contra l'afecció a les aigües, tant superficials com subterrànies, s'entenen prou completes. No obstant això, atés que, com ja s'ha comentat, gran part del traçat es localitza sobre una àrea exposada a un risc alt de contaminació, cosa aquesta no incorporada en l'estudi, cal ampliar-les en aquest sentit.
  
Respecte del patrimoni cultural, l'annex que, en aquest sentit, adjunta l'estudi d'impacte assenyala la conveniència de realitzar una sèrie d'inspeccions en els moments inicials de l'actuació. No obstant això, açò no queda recollit en l'apartat de mesures correctores, ni, per tant, valorat econòmicament.
  
S'ha disposat, per a tots els trams de carretera que queden en desús, que siguen demolits i eliminats. No obstant això, s'entén més correcte, des d'un punt de vista ambiental, recórrer a altres alternatives de gestió, com són bé deixar els trams en la seua localització actual, després del picat i posterior recobriment amb terra vegetal, per tal d'afavorir el desenvolupament de plantes sobre aquest, o bé emprar-los com a material de construcció en les capes del ferm en les quals puga ser emprat en qualitat d'àrids marginals, previ processat. En línia amb açò últim, es recorda la possibilitat que apareix en l'article 542.2.2.1 del PG-3, del qual es transcriu part:
  
Els àrids que s'han d'emprar en les mescles bituminoses en calent podran ser naturals o artificials sempre que complisquen les especificacions recollides en aquest article.
  
També podran emprar-se com àrids el material procedent del reciclatge de mescles bituminoses en calent en proporcions inferiors al deu per cent (10%) de la massa total de mescla.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental, aquest ha establert els indicadors i valors llindar necessaris per al control de les mesures correctores disposades. S'ha de destacar el control que es realitzarà sobre el nivell sonor, i s'establiran campanyes acústiques. Així mateix, s'han indicat els informes que hauran de redactar-se per a fer efectiu eixe control, disposant el contingut i la freqüència amb què s'hauran de redactar.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3.b de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent, declaració d'impacte ambiental:
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, la present declaració d'impacte ambiental del Projecte d'Eixample i Millora de la Carretera CV-748, de Gata de Gorgos a Llíber, promogut per la Diputació Provincial d'Alacant, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes que concernen a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental (han de valorar-se la campanya de mesuraments acústics, la prospecció arqueològica disposada, les cunetes de guarda, etc.), com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres.
  
2. Els murs de formigó armat que s'executaran podran integrar-se en l'entorn per mitjà de la plantació d'espècies lianoides en l'extradós de la seua coronació, per tal que el desenvolupament d'aquestes sobre el seu parament vist afavorisca la seua ocultació i integració.
  
Els murs de maçoneria en sec que delimiten els bancals presents en nombroses ocasions al llarg de la traça, hauran de ser reposats, de vore's afectats, de manera fidel a les condicions originals.
  
3. Qualsevol tipus d'instal·lació auxiliar que poguera necessitar-se per al desenvolupament de les obres, haurà de localitzar-se fora de l'àrea classificada com a lloc d'interés comunitari, com també dels terrenys la vulnerabilitat dels quals a la contaminació de les aigües subterrànies siga alta, d'acord amb el que descriu l'apartat de consideracions ambientals de la present declaració.
  
Si, com encertadament preveu el projecte, s'empra el material procedent d'excavació de l'obra, i per a tal activitat es requereix una planta d'esquerdar mòbil, haurà d'atendre's, amb especial atenció, als següents aspectes:
  
- Ubicació de la planta mòbil d'esquerdament d'àrids.
  
- Origen de l'abastiment d'aigua per al llavat d'àrids.
  
- Previsió de tractament posterior realitzat a l'aigua de llavat (per a control dels tensioactius empleats, si és el cas, eliminació de fins, etc.), forma d'abocament i ubicació d'aquest. Si es realitzara aquest dins de l'àmbit del LIC, serà preceptiva l'execució d'una bassa de decantació (control de fins d'arrossegament).
  
4. Atés que el tram en variant que s'ha projectat en l'entorn del punt quilomètric 1+300 s'ubica en l'àmbit de la zona LIC riu Gorgos, i per a aquest s'ha projectat un terraplé de grans dimensions, haurà de recórrer-se a alguna de les solucions que es donen seguidament, segons la seua major viabilitat:
  
- Disposar en el terraplé, de murs laterals de maçoneria o, en qualsevol cas, recoberts per aplacat de maçoneria, d'alçada igual o superior a tres metres. A més, en el tram de major ocupació d'aquest, es localitzarà un muret corregut, d'alçada igual o superior a 1,5 metres, la coronació del qual coincidirà amb les bermes de la secció transversal de la carretera. La separació horitzontal entre el peu del muret i la coronació del mur inferior no superarà el metre i mig d'amplària, i aquesta, després de ser preparada per a la revegetació, serà objecte de repoblació amb exemplars de Pinus halepensis. Tot això es farà per tal de reduir l'ocupació en planta de l'actual terraplé projectat, la qual cosa s'aconsegueix, òbviament, reculant la línia de caiguda de terres.
  
- Executar un mur verd de talussos subverticals aconseguit, com és habitual en aquesta tipologia de murs, per la disposició de geotextils o geomalles en el nucli del terraplé, disposant una capa de sòl vegetal en els talussos per a, posteriorment, la revegetació.
  
- Executar una estructura els estreps de la qual es localitzaran en els extrems del terraplé actualment projectat. Si açò últim no fóra possible per condicionants tècnics, els terraplens que s'hagueren d'executar a aquests dos extrems del tauler se substituiran per terra armada i mur d'escates.
  
No obstant l'anterior, si s'estimara qualsevol altra solució de major efectivitat que les exposades, açò és, que reculara la línia de caiguda de terres i disminuïra, així, l'ocupació en planta del terraplé, al mateix temps que implicara majors avantatges en altres aspectes, aquesta haurà de remetre's a la Direcció General del Medi Natural per a la seua acceptació o rebuig, des del punt de vista mediambiental.
  
5. L'obra que s'executarà en el llit del barranc del Cresol, positiva per si mateixa des del punt de vista ambiental, no podrà reencebar-se amb formigó ni amb cap aglomerant la naturalesa del qual no permeta el desenvolupament de vida vegetal, per la importància de la vegetació ripària a l'àrea. Igualment, la grandària d'escullera que s'empre haurà de ser el menor que els càlculs permeten.
  
6. Durant l'execució de les obres no es desenvoluparan treballs nocturns. A més, atés que es portaran a terme voladures, açò serà comunicat a les poblacions més pròximes, com també s'observaran tots els procediments que estiguen establerts a l'efecte.
  
7. Els exemplars de gran entitat de les espècies Ceratonia siliqua, Quercus ilex i Olea europaea (la localització d'aquests últims sí s'identifica en l'estudi en el seu annex III) seran objecte del següent:
  
- Si són directament interceptats per la traça seran trasplantats i reutilitzats en les labors de revegetació que es portaran a terme.
  
- Aquells que es localitzen en l'entorn de la traça proposada seran jalonats i senyalitzats durant l'execució de les obres, per tal d'evitar que sofrisquen danys derivats de les accions pròpies d'aquestes.
  
La tala dels exemplars de pins afectats per les obres serà comunicada a la Direcció Territorial d'Alacant perquè gestione el posterior aprofitament.
  
8. Per l'afecció al camí ramader citat en l'apartat d'afeccions legals de la present declaració, haurà d'atendre's al que disposa la Llei 3/95, de 23 de març, de Camins Ramaders, cuidant-se, especialment en el cas present, la seua correcta senyalització.
  
9. Prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement aquest per part de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura i Educació, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià. Si a raó del contingut de l'informe s'implicaren canvis en el traçat, aquests hauran de comunicar-se a aquesta direcció general per tal que aquesta es pronuncie respecte d'això.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via la administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 23 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Francisco Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 287/1996-AIA
  
Promotora: Carmen Carpintero Mora
  
Autoritat substantiva: Comissió Provincial d'Activitats Qualificades (València)
  
Objecte del projecte: Explotació d'argiles Vicentica número 1630
  
Localització: Terme municipal de Villar del Arzobispo (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques del projecte.
  
L'activitat extractiva en la concessió minera Vicentica s'ha portat a terme en part de l'autorització minera corresponent derivada de la resolució de 23 de febrer de 1979 per un termini de 90 anys segons es desprén de l'estudi d'impacte ambiental.
  
Es pretén obtenir el canvi de titularitat i la llicència d'activitat corresponent per això es tramita l'estudi d'impacte ambiental corresponent. L'esmentada explotació ocupa una superfície de 36 hectàrees i es troba en un avançat estat d'explotació d'aquestes.
  
La restauració posterior planteja realitzar-se per mitjà d'escombrera, que serà revegetada en la mesura que es puga, segons ho permeta l'explotació.
  
2. Alternatives.
  
En l'estudi no es presenten alternatives, ni justificació de l'emplaçament elegit.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental de l'explotació Vicentica al terme municipal de Villar del Arzobispo, va ser remesa per la Comissió Provincial d'Activitats Qualificades de València en data de 17 de setembre de 1996, juntament amb informe municipal on s'informa que després del termini establert en el tràmit d'informació pública no s'han rebut al·legacions.
  
A l'esmentada documentació se li va obrir expedient en el Servei d'Impacte Ambiental amb referència 287/1996-AIA.
  
Informes sectorials
  
S'ha rebut informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, per mitjà del qual s'informa que l'explotació afecta terreny forestal de propietat particular, no afecta camins ramaders, ni forests d'utilitat pública ni espais protegits.
  
La Direcció General de Patrimoni Artístic informa sobre l'existència de dos jaciments coneguts, com també la necessitat de realitzar la corresponent prospecció per a determinar la possible existència de jaciments no catalogats i considerar aquestes circumstàncies per a prendre les mesures correctores que siguen necessàries.
  
Afeccions legals
  
No hi ha impediments legals per a l'activitat proposada, encara que la Conselleria de Cultura hauria de determinar la protecció que s'ha d'exigir en els jaciments existents, com també dels possibles jaciments que pogueren sorgir amb la prospecció.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental, l'explotació i la restauració proposades no resulten acceptables. D'altra banda, el projecte proposat sense considerar l'afecció al patrimoni no és acceptable des del punt de vista ambiental i és necessari considerar els valors patrimonials i culturals en l'estudi d'impacte ambiental, els quals no han sigut considerats.
  
La restauració proposada en escombreres no és acceptable ambientalment, i es considera necessari utilitzar els materials estèrils per a la restauració topogràfica dels talussos d'explotació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c1 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'Impacte Ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent, declaració d'impacte ambiental:
  
Primer
  
Estimar no acceptable, a l'efecte ambiental, el projecte d'explotació i restauració de la pedrera denominada Vicentica al terme municipal de Villar del Arzobispo (València) el promotor del qual és Carmen Carpintero Mora pel fet que la restauració proposada resulta inadequada des del punt de vista ambiental com també el projecte, en el qual no s'ha considerat l'afecció al patrimoni cultural valencià.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 10 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Francisco Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 336/1998-AIA
  
Promotor: Grupo Bertolín, SA
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria (Secció Mines) València
  
Objecte del projecte: Explotació de gravera secció A denominada Penya-sol
  
Localització: Terme municipal de Riba-roja de Túria (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques del projecte.
  
L'activitat proposada de gravera que es pretén explotar amb el present projecte, correspon a les parcel·les 37 i 38 del polígon 45 del terme municipal de Riba-roja de Túria. Els esmentats terrenys estan arrendats i ocupen una superfície de 10.500 m² dels quals es voran afectats 9.657 m² per l'extracció per una profunditat de 4 metres, la qual cosa proporcionarà un volum de 33.990 m³, dels quals s'aprofitara tot el material extret a excepció de la capa edàfica que proporciona un volum de terra vegetal de 2.594 m³, que serà reposada després del rebliment del buit. El temps previst per a l'explotació és de tres mesos.
  
L'accés es realitza per la N-III, direcció Madrid a l'altura del punt quilomètric 338, es pren l'eixida del polígon industrial l'Oliveral a uns 450 metres cap a la dreta es pren un camí asfaltat cap al complex esportiu Penya-sol i a 400 metres, afrontant amb la tanca perimetral de l'esmentat complex en direcció nord es pren un camí de terra i després de recórrer 800 metres s'encreua la pista de terra de Loriguilla a Torrent, direcció nord-oest i recorreguts 500 metres ens trobarem enfront de la zona que s'ha d'explotar.
  
El pla de restauració per mitjà de rebliment que procedeix d'excavacions per a fonaments, soterranis, garatges etcètera, i posterior dipòsit de la terra vegetal extreta. No es preveu cap tipus de revegetació.
  
2. Alternatives.
  
En l'estudi no es presenten estudi d'alternatives, ni justificació de l'alternativa elegida per a l'execució del projecte.
  
Tramitació administrativa
  
En data de 17 de novembre de 1998 es va rebre escrit del registre pel qual es remetia escrit del Servei Territorial d'Indústria i Energia (Secció de Mines) de València, amb referència MIEXPA.98.15/JSH/aan la qual va ser remesa en data de 10 de juliol de 1998 per equivocació sense la corresponent documentació, encara que se li va obrir expedient al Servei d'Impacte Ambiental, amb referència 336/1998-AIA.
  
Juntament amb aquest escrit es va rebre la següent documentació:
  
- Document 1, que correspon a l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració de la gravera.
  
- Document 2, el projecte d'explotació de la gravera Penya-sol.
  
L'esmentada documentació va ser inclosa juntament amb l'escrit rebut en data de 10 de juliol de 1998 en expedient.
  
En data de 17 de gener de 2000 es va rebre certificat del tràmit d'informació pública remés pel Servei Territorial d'Indústria per mitjà del qual es comunica que finalitzat el tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 276, de data de 20 de novembre de 1999, no s'han presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
S'ha rebut informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València.
  
En data de 21 de maig de 1999 s'informa del següent:
  
- L'actuació proposada ja està executada, per la qual cosa resulta impossible conéixer l'estat previ dels terrenys com també el material utilitzat per al rebliment.
  
- No afecta forest pública ni consorciada per la secció forestal.
  
- Segons la documentació presentada es constata que l'esmentat projecte no afecta cap camí ramader.
  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic
  
En data de 2 de febrer de 1999 s'emet informe de patrimoni per mitjà del qual es considera que l'activitat proposada és totalment incompatible per l'existència de dos jaciments arqueològics, el Pla de Nadal i el Pla de Nadal II, on es té previst reprendre els treballs de consolidació i restauració. I en qualsevol cas es considera preceptiu realitzar l'estudi d'impacte ambiental sobre el patrimoni històric, artístic i arqueològic, realitzant la corresponent prospecció, que haurà de ser autoritzada per la Direcció General de Patrimoni Artístic i s'hauran d'especificar les alternatives o mesures correctores per tal de no afectar els jaciments mencionats.
  
Informe de l'Ajuntament de Riba-roja de Túria
  
En el qual s'informa que l'activitat proposada és incompatible amb els usos permesos en la normativa urbanística vigent, per la qual cosa s'informa que l'activitat d'extracció no està permesa, i s'informa desfavorablement sobre l'activitat proposada.
  
Afeccions legals
  
Com s'informa en l'escrit de l'ajuntament, hi ha incompatibilitat urbanística per a l'activitat proposada en les parcel·les que es pretén portar a terme.
  
D'altra banda l'existència de dos jaciments arqueològics fan inviable l'activitat com es planteja en el projecte, per la qual cosa haurà de respectar els perímetres de protecció que es deduïsquen de la prospecció arqueològica.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental, cal considerar que la documentació presentada pel que fa a l'explotació i la restauració manca de sentit, és totalment impossible que la topografia presentada siga com s'ha aportat en l'esmentada documentació, no corresponen les cotes representades amb les corbes de nivell, per la qual cosa no es pot avaluar correctament l'explotació proposada, la qual tampoc s'ha presentat topogràficament, ni la restauració proposada, limitada a representar la mateixa topografia inicial, s'entén que es restituirà topogràficament, però que manca de sentit, i és a més una informació quasi exclusiva de les parcel·les que ha d'afectar i no queda representada la integració paisatgística en el seu entorn.
  
Pel que fa a la no-revegetació d'aquesta és una carència de la restauració greu, per la qual cosa independentment de l'ús que es pretén sol·licitar posteriorment, s'ha de preservar i garantir la coberta vegetal i el recurs edafològic, el qual no queda garantit en absolut sense cap tipus de revegetació ni sense conéixer la topografia exacta d'aquest, atés que no es pot valorar la necessitat o no de mesures correctores encaminades a evitar l'erosió i pèrdua del sòl.
  
Per tant, des del punt de vista ambiental, la documentació aportada manca del contingut necessari per a poder tenir elements de judici suficients per a valorar la proposta de restauració. Es considera a més que no s'ha avaluat el medi sociocultural, per la qual cosa el projecte existent per si mateix és incompatible totalment amb el medi ambient.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c1 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990 d'Impacte Ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent:
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar no acceptable, a l'efecte ambiental, el projecte per a la gravera denominada Penya-sol localitzada al terme municipal de Riba-roja de Túria (València) l'expedient del qual és el 366/1998-AIA per incompatibilitat urbanística i per ser ambientalment inacceptable per no poder portar a terme la prospecció arqueològica sol·licitada per la Direcció General de Patrimoni, com també per les deficiències gràfiques existents en la documentació.
  
Segon
  
Es notifica al Servei d'Inspecció de la Conselleria de Cultura perquè avalue la possible afecció als dos jaciments esmentats en el seu informe, perquè prenga les mesures legals corresponents i informen la Conselleria de Territori i Habitatge de la resolució d'aquestes.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 10 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Francisco Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 367/2002-AIA
  
Títol: : Explotació ramadera intensiva d'oví
  
Promotor: Ovi-Vall, SAT
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vall d'Uixó (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització i l'ampliació de l'explotació ovina
  
Localització: Partida Miranda, polígon 6, parcel·les 274, 277-a, 277-b, 278 i 279, del terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló)
  
Descripció del projecte:
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació ovina, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una nau de 1.059 m² i una bassa a l'interior de la nau, de 104 m². Annex a la nau i amb accés des d'aquesta hi ha un pati descobert i tancat per paret de 3 m d'alçària, amb una superfície de 202 m². Existeixen a més dos coberts destinats a pleta per als animals, amb tancament de 0,8 m d'alçària. Les noves construccions consistiran en una nau magatzem de 200 m², set coberts semblants als anteriors de 300 m² c.u. i zona per a graner. La superfície total que s'ha d'ocupar per l'explotació és de 3.959 m².
  
L'activitat consisteix en la cria de corders, amb una capacitat final de 2.000 dides i 500 corders. S'utilitza llit de palla al qual s'aplica superfosfat per a evitar el problema d'emissió d'olors.
  
Es calcula una producció anual de fem de 109,5 tones, el qual és retirat immediatament de l'explotació després de ser extret dels estables i destinat a adob orgànic a finques agrícoles.
  
El subministrament d'aigua es realitza a partir de les accions que disposa el promotor, de la societat de regs (sense identificar).
  
Les baixes que es produeixen en l'explotació són retirades per empresa autoritzada a l'efecte.
  
La distància al nucli de població és de 1.100 metres.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental es remet per part de la Direcció Territorial de Medi Ambient en data 21 d'octubre de 2002.
  
La informació pública s'ha realitzat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 95, de 20 d'agost de 2002, com també entre els veïns confrontants a l'activitat, amb la presentació d'una al·legació que no té caràcter mediambiental.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
- Informe desfavorable de l'enginyer tècnic municipal, en el qual s'indica que l'activitat que es pretén legalitzar, s'efectuarà, en part, en un edifici fora d'ordenació, adossat a límits. Segons l'article 2.5. de les normes urbanístiques referent a edificis fora d'ordenació, en les obres d'ampliació, les edificacions resultants, han d'adaptar-se en la seua totalitat al Pla General d'Ordenació Urbana vigent, amb la qual cosa la separació al límits de les construccions haurà de ser de 3 metres (art. 3.5.3.1).
  
- Autorització prèvia de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació està condicionat a la dotació a l'explotació dels requisits de caràcter sanitari previstos en l'Ordre de 14 de febrer de 1996, referents a dotar la instal·lació d'un sistema de desinfecció per als vehicles que entren i isquen de l'explotació.
  
- Informe favorable del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
El municipi de la Vall d'Uixó, està inclòs en el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.
  
La superfície que s'ha de transformar es troba afectada per la zona d'esmorteïment d'impactes, concretament en la definida com àrea d'influència antròpica, segons el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la Serra d'Espadà.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat com a elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: fauna, flora, sòl, aigua, clima, paisatge, medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona fortament antropitzada, agrícola pròxima a un polígon industrial.
  
No hi ha valors ambientals rellevants a la zona on s'ubica l'explotació.
  
2. Identificació i valoració d'impactes.
  
Els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per contaminació associada a una gestió inadequada dels residus orgànics que es generen i l'aigua, per contaminació de l'aqüífer subjacent per lixiviació o vessament en l'explotació o en les finques on s'aplique el fem, associat a una mala gestió d'aquest, com també a la mala gestió dels residus de productes químics utilitzats en la desinfecció, sanitaris, etcètera.
  
La correcta gestió del fem generat en l'explotació, el desenvolupament de les mesures d'impermeabilització de l'explotació descrites en l'expedient, com també l'adopció de les suficients mesures higienicosanitàries, es considera suficient per a evitar l'aparició de problemes de contaminació en la mateixa explotació.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental es recullen a continuació:
  
- Es crearà una barrera verda, formada per una tanca de xiprers, per tot el perímetre de la parcel·la, per a mitigar l'emissió de sorolls, impacte que, en situar-se l'activitat pròxima al polígon industrial del Belcaire, no té rellevància.
  
- Per a minimitzar l'emissió d'olors, s'aplicarà superfosfat (no indica la quantitat per m² de llit) en el llit de palla, per evitar així el despreniment d'amoníac i sulfhídric.
  
- La granja quedarà tancada perimetralment, per mitjà de tanca metàl·lica de 2 metres d'alçària i paral·lela a aquesta es plantarà la tanca vegetal.
  
- Els sòls estan resolts amb llosa de formigó remolinat, amb lleugers pendents, que faciliten una adequada neteja, emblanquinament i desinfecció.
  
- Es disposarà de gual sanitari a l'entrada de l'explotació.
  
Les mesures correctores proposades es consideren suficients, sempre que es gestione l'explotació com s'ha declarat en l'expedient i es completen amb els condicionants exposats en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i l'annex I, apartat 1.h.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, la granja ovina situada al terme municipal de la Vall d'Uixó (Castelló), promoguda per Ovi-Vall, SAT, sempre que aquesta es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- A l'entrada de l'explotació es col·locarà un gual sanitari, per a desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- Abans de la concessió de la llicència d'activitat, el promotor haurà de disposar del contracte de retirada de cadàvers per empresa gestora autoritzada a l'efecte.
  
- Per a minimitzar l'emissió d'olors, s'aplicaran substàncies al llit de palla, per evitar així el despreniment d'amoníac i sulfhídric.
  
- La granja quedarà tancada perimetralment, per mitjà de tanca metàl·lica de 2 metres d'alçada i paral·lela a aquesta es plantarà la tanca vegetal.
  
- Els sòls estaran resolts amb llosa de formigó remolinat, amb lleugers pendents, que faciliten una adequada neteja, emblanquinament i desinfecció.
  
- El fem s'utilitzarà com a adob orgànic en camps de cultiu.
  
- La construcció de les noves edificacions (ampliació) haurà d'ajustar-se a les normes urbanístiques vigents, guardant una separació als límits de les construccions de 3 metres.
  
- Es disposarà de femer, a base de solera de formigó impermeabilitzada, amb lleuger pendent per a poder canalitzar els possibles lixiviats que es generen a bassa impermeable i estanca.
  
- La destinació del fem haurà de ser exclusivament agrícola, s'aplicarà estrictament en camps de cultiu en explotació i en la quantitat que requerisca el cultiu, considerant les entrades procedents de les altres fonts de nutrients (aigua de reg, abonat mineral, mineralització elements sòl, etc.). El fem no podrà aplicar-se de manera indiscriminada ni abocar-lo al terreny.
  
- Es comunicarà a aquesta direcció general qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 24 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Francisco Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 385/1998-AIA
  
Promotor: Cerámicas Aznar, SL
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia - Mines (València)
  
Objecte del projecte: Explotació d'argiles Virginia
  
Localització: Terme municipal de Sellent (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques del projecte.
  
Es pretén l'explotació de les parcel·les 106, 107, 108 i 109 del polígon 5 del terme municipal de Sellent, partida del Realengo, propietat de Cerámicas Aznar, SL. L'objecte del projecte és l'extracció d'argiles existents fins a una profunditat de 5 metres en una superfície de 15.832 m² dels quals s'aprofitaran 12.665 m², ja que es deixarà una franja lateral de protecció de 5 metres.
  
S'estima un 80% de material aprofitable, la qual cosa proporciona unes reserves de 50.660 m³ i un estèril de 12.665 m³.
  
Però la documentació gràfica aportada mostra un altre tipus d'explotació. Els plànols aportats no permeten distingir la ubicació de la parcel·la, ni de bon tros l'explotació plantejada, ja que es mostra un tall d'una explotació en la qual es descendeix en l'excavació uns 37 metres, totalment contrari al que es descriu anteriorment.
  
A títol informatiu s'ha de dir que l'esmentat promotor ha portat a terme extraccions durant anys en parcel·les municipals, però que l'esmentada corporació municipal va començar a posar inconvenients a aquesta i va denegar l'arrendament d'aquestes fins al punt que el promotor s'ha vist obligat a adquirir les parcel·les per a portar a terme l'explotació, i existeix un conflicte respecte de la parcel·la 108 com s'exposa en la tramitació de l'expedient.
  
Les argiles extretes seran transportades amb camions bolquet fins a la fàbrica corresponent. Per tal de legalitzar l'esmentada extracció es presenta en projecte d'explotació i estudi d'impacte ambiental corresponent.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'afirma que:
  
«Amb el propòsit de no fer repetitius els actes de tramitació, amb els retards que açò comporta al mateix temps que s'adquirisca una nova parcel·la, es pretén obtenir una declaració d'impacte ambiental en una zona corresponent a totes les parcel·les relacionades anteriorment (les del projecte), com també per altres que puguen comprar-se en l'àmbit d'actuació pròxim a aquestes...».
  
La qual cosa no és possible des del punt de vista administratiu, ja que l'avaluació d'impacte ambiental es fa per a un projecte concret i per a la superfície a què fa referència l'esmentat projecte. Qualsevol ampliació o modificació del projecte presentat haurà de ser avaluada i prèviament sol·licitada a l'autoritat competent en mineria.
  
La descripció del medi és molt pobra i no compleix els continguts mínims que s'especifiquen en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
La restauració presentada només fa referència a una revegetació i un plànol a escala poc adequada on només s'han representat els bancs d'explotació pintats de color verd i algunes icones d'arbres en els talussos.
  
2. Alternatives.
  
En l'estudi no es presenten alternatives, ni justificació de l'emplaçament elegit.
  
Tramitació administrativa
  
La documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració i el projecte per a l'explotació de la secció A al terme municipal de Sellent va ser remesa pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, Secció de Mines, de València, en data de 6 d'agost de 1998, amb referència MIEXPA.98.17/TGT/rm; al qual se li va obrir expedient en el Servei d'Impacte Ambiental amb referència 385/1998-AIA.
  
En data de 24 de setembre de 1998 es va rebre el certificat del tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, sense que s'hagen presentat al·legacions, i s'ha publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 191, de data de 30 de juliol de 1998.
  
Informes sectorials
  
S'ha rebut informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, per mitjà del qual s'informa que l'explotació pot afectar el camí ramader Sendera de Montot amb l'amplària legal de 20,89 metres.
  
Sol·licitud d'ampliació de la documentació al promotor
  
- En data de 20 d'octubre de 1998 es rep escrit de l'Ajuntament de Sellent per mitjà del qual l'alcalde informa que no entrarà a valorar la compatibilitat de la pedrera d'argiles amb el planejament urbanístic mentre no s'acredite per part del promotor la propietat de les parcel·les.
  
- En data de 30 de març de 1999, el promotor aporta en mà escrit per mitjà del qual acredita ser propietari de les parcel·les 106, 107 i 108. La qual cosa es comunica a l'ajuntament.
  
- En data de 6 d'abril es notifica a l'Ajuntament que el promotor acredita ser propietari de les parcel·les 106, 107 i 108, però no de la parcel·la 109. Per la qual cosa se sol·licita informe.
  
- En data de 3 de maig de 1999 s'informa des de l'Ajuntament de Sellent que ratifica en tots els seus termes l'escrit de 5 d'octubre de 1998 en el qual se sol·licitava la propietat de totes les parcel·les, i afirma que l'Ajuntament de Sellent és el propietari de la parcel·la 108 del polígon 5 del seu terme municipal i aporta còpia del padró de l'IBI de naturalesa rústica.
  
- En data de 14 de maig de 1999 es comunica al promotor que la propietat de la parcel·la 108 és municipal, l'ajuntament està en contra de la cessió d'aquesta, per la qual cosa es requereix que s'aporte la titularitat acreditada de l'esmentada parcel·la, per la qual cosa se sol·licita s'aclarisca l'esmentada discrepància pel que fa a la propietat de la parcel·la 108.
  
Afeccions legals
  
Com ja ha informat l'ajuntament, aquest és propietari de la parcel·la 108, igual que el promotor, i demana que es ratifiquen i aporten títol de propietat d'aquesta, el qual no ha sigut presentat, igual que el títol de propietat de la parcel·la 109, per part del promotor. Això impediria legalment l'explotació en la secció A del recurs miner, encara que haurà de ser l'autoritat minera qui avalue l'esmentada discrepància.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental, la descripció del medi com també del projecte d'explotació que causarà els impactes és molt pobra. En cap moment de la descripció de la geologia es descriuen els materials que s'explotaran, no s'aporta cap perfil geològic de la zona d'afecció. La topografia presentada és de molt baixa qualitat, no s'aporta cartografia adequada ni de detall i no es pot avaluar la possible afecció al medi, sobretot pel que fa a la topografia i la hidrologia, ja que pareix existir un barranc confrontant a l'explotació.
  
Hi ha greus discrepàncies entre l'explotació descrita en el projecte i l'estudi d'impacte ambiental amb la corresponent en el plànol aportat, per la qual cosa alguna d'elles no ha de correspondre al projecte que es pretén avaluar, per la qual cosa l'avaluació és confusa.
  
Al mateix temps, pareix derivar-se una restauració del buit presentat en el plànol d'explotació. Aquesta restauració proporcionada no és més que un plànol sense cap tipus d'integració paisatgística i una revegetació poc adequada, ja que pareix tractar-se de plantar certes espècies en els bancs dels talussos generats, i en la plaça de pedrera, quan s'ha descrit una explotació amb una profunditat de 5 metres en la descripció del projecte com també en l'estudi d'impacte, per la qual cosa des del punt de vista ambiental és totalment inviable.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c1 del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'Impacte Ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent declaració d'impacte ambiental:
  
Primer
  
Estimar no acceptable, a l'efecte ambiental, el projecte per a l'obertura de la pedrera, secció A, denominada Virginia al terme municipal de Sellent (València) el promotor del qual és Cerámicas Aznar SL, pel fet que la restauració proposada resulta totalment incompatible tant des del punt de vista ambiental com amb l'explotació descrita en el projecte.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4879, del 09-11-2004 (2004/10683)

RESOLUCIÓN de 8 de octubre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4879

Fecha DOGV
:   09-11-2004

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/10683

CVE


Fecha del documento
:   08-10-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [Llíber](javascript:void(0))
    * [Villar del Arzobispo](javascript:void(0))
    * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [Riba-roja de Túria](javascript:void(0))
    * [Gata de Gorgos](javascript:void(0))
    * [Sellent](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de octubre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2004/Q10683]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 027/2003-AIA, 164/2003-AIA, 287/1996-AIA, 336/1998-AIA, 367/2002-AIA y 385/1998-AIA que, según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990, establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 8 de octubre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Francisco Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 27/2003-AIA
  
Promotor: Cultivos Marinos de Guardamar, SL
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación
  
Objeto proyecto: Ampliación de la granja marina de dorada y engorde de lubina
  
Localización: Frente a la costa de Guardamar del Segura
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto.
  
Se propone la ampliación de la actual granja marina de dorada con el objetivo de aumentar la producción de 202 tn/año de dorada e incorporar el cultivo de lubina. La producción a conseguir es de unos 450 t/año de ejemplares adultos aptos para su venta, 350 toneladas de dorada y 100 toneladas de lubina, mediante el engorde de alevines con piensos compuestos en régimen intensivo. La duración del ciclo productivo de cada especie es de unos 16 meses para dorada y de unos 27 meses para lubina.
  
El desarrollo de esta actividad se realizará en el polígono autorizado de 120.000 m² que posee la empresa frente a la costa de Guardamar del Segura (a más de 3.000 m de la costa), con 18 jaulas destinadas al engorde y 2 jaulas de 5,5 metros de diámetro que se utilizan para nursey colocándolas en el interior de las de engorde. Los recintos para el engorde corresponden a las 8 jaulas existentes en la piscifactoría que poseen 16 metros de diámetro y 10 metros de profundidad cada una, resultando un volumen por jaula de 2.010 m³, y a la colocación de 10 jaulas nuevas con 19 metros de diámetro y 10 metros de profundidad, resultando un volumen de 2.835 m³ por jaula.
  
La instalación proyectada con las 18 jaulas de engorde, colocadas en tres filas de seis, conlleva: la sustitución del entramado sustentante para enlazar entre sí todas las jaulas, la recolocación de las jaulas actuales con las nuevas jaulas, y la modificación, recolocación y ampliación de los anclajes actuales.
  
El entramado sustentante (de 210 m x 105 m) se fijará por 26 puntos de anclaje, mediante cadenas y estachas, a un total de 52 bloques de hormigón (5 t/ud.) fondeados entre 23 y 27 metros de profundidad que abarcarán las dimensiones totales (400 m x 300 m) del fondo marino autorizado en la concesión de ocupación de dominio público marítimo-terrestre.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública.
  
Se ha recibido del Servicio Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación en Alicante, con fecha 22 de enero de 2003 de registro de entrada en esta conselleria, la documentación formada por el Proyecto Técnico de la Ampliación de la Instalación (visado GN-192/2000, de 20.12.2000), el estudio de impacto ambiental (visado 14.03.2001) y documentación del expediente administrativo con el trámite de la información pública y los informes favorables de Capitanía Marítima de Alicante, Comandancia Militar de la Marina y Autoridad Portuaria de Alicante, con fechas 8 y 23 de mayo de 2002 y 30 de diciembre de 2002, respectivamente.
  
Realizada la exposición pública de la documentación mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante (BOPA) número 53, de 4 de marzo de 2002, y expuesto en el tablón de anuncios de los servicios territoriales de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación y en el del Ayuntamiento de Guardamar del Segura, no se ha recabado alegación alguna a la misma, según certificado del jefe de la Sección de Pesca del Servicio Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación del 15 de abril de 2002 y diligencia del Ayuntamiento de Guardamar del Segura.
  
2. Peticiones de documentación complementaria e informes sectoriales
  
En fecha 5 de febrero de 2003 se efectúa consulta al Servicio de Calidad de Aguas de la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental de esta conselleria, y el 6 de febrero de 2003 al Instituto de Ecología Litoral.
  
En fecha 8 de abril de 2003 se solicita al promotor la presentación del seguimiento ambiental correspondiente a la actividad piscícola actual, aspecto este a subsanar y que el Servicio de Calidad de Aguas nos comunicó el 2 de abril de 2003 de no haber recibido en dicho servicio tal información que, como así se incluye en la autorización (OM de 17.11.2000), es de obligado cumplimiento desde el momento del funcionamiento de la instalación.
  
En fecha 4 de julio de 2003, mediante diligencia de entrada, se recibe los informes del seguimiento ambiental realizados durante los periodos de: agosto de 2001, julio de 2002 y diciembre de 2002, mayo de 2003.
  
Informes sectoriales
  
El Instituto de Ecología Litoral, en respuesta a la consulta, comunica (17.02.2003) que:
  
El estudio de impacto ambiental del presente proyecto de ampliación de granja marina fue realizado por esta entidad con fecha de marzo de 2001. En dicho informe resaltaba la ausencia de praderas de fanerógamas marinas u otras biocenosis sensibles en la zona de ampliación, o de afección del proyecto, así como la no alteración de la calidad del agua de baño. Con respecto a las zonas de acumulación de restos de comida y heces, se establecieron una serie de medidas correctoras y un plan de seguimiento.
  
Dicho plan de seguimiento, fue contratado con este centro por parte de la empresa responsable, conforme a los términos expresados en la correspondiente declaración de impacto ambiental (expediente 31/2000-AIA), cuyos resultados se facilitan a la empresa con carácter trimestral, de los que cabe, hasta la fecha, que no se han apreciado signos de contaminación evidentes o alteración de las comunidades que hagan reconsiderar las conclusiones que fueron expresadas en el citado estudio de impacto ambiental.
  
En el informe emitido por el Servicio de Calidad de Aguas, recibido el 13 de mayo de 2003, se da a conocer:
  
La concesión de ocupación de unos 120.000 m² de terrenos de dominio público marítimo-terrestre (aguas interiores) otorgada a Cultivos Marinos Guardamar, SL, mediante la Orden Ministerial de 17 de noviembre de 2000, para la instalación de granja marina frente al término municipal de Guardamar del Segura. La autorización de la Dirección General de Pesca y Comercialización Agraria a dicha empresa de la instalación, mediante la Resolución de 4 de diciembre de 2000.
  
Respecto a las características de esta ampliación de la instalación hay que señalar:
  
El emplazamiento será el mismo que en la instalación original, ubicada frente a la costa de Guardamar del Segura (Alicante), a una profundidad entre los 23 y 27 metros. Las coordenadas centrales y de los vértices de la instalación serán:
  
C.C.) X:710.465, Y: 4.218.241
  
A) X: 710.315 € Y: 4.218.041; B) X: 710.315 € Y: 4.218.441
  
C) X: 710.615 € Y: 4.218.441; D) X: 710.615 € Y: 4.218.041
  
La superficie de ocupación la misma 120.000 m².
  
Se quieren instalar el doble de jaulas e introducir otra especie (lubina), por tanto se producirá una variación en la producción esperada que será de 450 toneladas anuales, donde 350 serán de dorada y 100 de lubina.
  
Las playas de las proximidades siguen siendo óptimas para el baño.
  
Hasta el momento han presentado resultados del PVA (de la granja existente) desde agosto del 2001 hasta julio de 2002 y desde diciembre del 2002 a febrero de 2003. Deberán presentar el periodo que falta desde agosto del 2002 hasta noviembre del 2002 o justificar porque no se llevo a cabo.
  
Se debe mantener el siguiente plan de vigilancia.
  
5.1 Se realizarán las siguientes determinaciones con periodicidad mensual:
  
a) En aguas: temperatura, transparencia, Ph, seston, oxígeno disuelto, nitrógeno total (mg/l), fósforo total (mg/l), clorofila a, índice de Margalef, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
b) En sedimentos: nitrógeno total (mg/l), fósforo total (mg/l), materia orgánica, potencial redox, Beggiatoa spp y Clostridium sulfitoreductor.
  
5.2 Deberá cartografiarse al menos una vez al año las comunidades de importancia ecológica próximas a la instalación como son la Posidonia oceanica y la Cymodocea nodosa, para el seguimiento de su estado de conservación.
  
5.3 Deberá realizarse la caracterización biológica de los fondos afectados anualmente en tres estaciones.
  
5.4 Identificación y recuento de especies fitoplanctónicas. La periodicidad del examen será con carácter mensual.
  
5.5 Se informará sobre la cantidad y el momento en que se aplican productos químicos (antifouling) y antibióticos utilizados en tratamientos sanitarios para los peces, para ver su posible repercusión en el medio.
  
5.6 Inventario visual de grandes invertebrados y peces, anualmente, en septiembre.
  
El desmontaje y montaje de las jaulas deberá realizarse procurando no deteriorar el entorno y ante cualquier accidente, la empresa deberá tener preparados los medios necesarios para la recogida de las jaulas y aparejos para evitar que puedan ser arrastradas a zonas de la costa o quedaran a la deriva, se establecerá especial atención en la temporada de baño.
  
En el caso que sea autorizada la ampliación, deberá incluirse en la citada autorización la obligación de remitir los resultados del plan de vigilancia a la Dirección General de Educación y Calidad Ambiental, para evaluar los resultados y controlar su posible incidencia en la calidad de las aguas litorales. Transcurridos dos años desde el funcionamiento de la ampliación de la instalación y de la remisión de los resultados del PVA, el peticionario podrá solicitar la modificación del plan de vigilancia ambiental.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
De los elementos o factores descriptores del entorno considerados en el estudio de impacto ambiental (EIA) son susceptibles a la actividad piscícola, por la generación de residuos, la calidad del agua y la del fondo marino.
  
La ampliación de la instalación piscícola proyectada abarcará la totalidad de la superficie del polígono de concesión que se encuentra sobre fondos de biocenosis de arenas fangosas y, su extremo más profundo situado al sudeste, sobre detrítico enfangado. Ambas biocenosis poseen escaso valor ecológico y gran adaptabilidad a las oscilaciones de las condiciones ambientales.
  
Las distancias que la actividad piscícola mantiene con las biocenosis de mayor valor ecológico en la zona de estudio (pradera de Posidonia oceanica, situada a más de 3.000 m; pradera de Cymodocea nodosa más próxima, a la vez más degradada, queda a 900 m y a 1.300 m la que conserva buen estado) y con las zonas de baño (a más de 3.500 m) se consideran suficientes para no afectarlas por la actividad propuesta.
  
Con relación al estado actual de la zona ?agua y fondo marino- se extrae la información de los informes sobre el seguimiento medioambiental realizado desde el inicio de la granja actual en funcionamiento. Este seguimiento abarca dos periodos, desde agosto 2001 a julio de 2002 y desde diciembre de 2002 a mayo de 2003, y en las discusiones y conclusiones tienen en cuenta los datos (de marzo 1999 y enero 2001), presentados en este EIA que describen el estado ambiental antes de ponerse en marcha la actividad.
  
Los resultados hidrográficos durante ambos periodos indican condiciones oligotróficas, en contraste con los datos de eutrofización aportados en muestreos anteriores que son relacionados con los aportes desde la desembocadura del río Segura. La ocasionalidad de las situaciones eutróficas se debe tanto a la fluctuación del caudal del río (dependiendo a su vez del régimen de pluviosidad) como de la capacidad de dilución o dispersión de los vertidos fluviales por parte de las corrientes marinas.
  
Esta pauta, junto a la similitud de los registros entre la estación de muestreo en el cultivo y las cuatro estaciones de control, parecen significar que la actividad piscícola no afecta a la calidad del agua, siendo la propia hidrodinámica marina que caracteriza a la generalidad del área la que determina la misma.
  
Respecto a los resultados sedimentológicos, sí que se detecta cierta afección de la piscifactoría, observando un incremento del enfangamiento y de la tasa de materia orgánica en el fondo inmediato al cultivo. Estas condiciones son introducidas por la deposición de heces y pienso no ingerido. Sin embargo, tales incrementos continúan siendo insuficientes para alterar la naturaleza arenoso-fangosa del sedimento original; tampoco provocan fenómenos de anoxia, por lo que no llegan a crecer microorganismos sulfitoreductores. Se ha confirmado que esta área de deposición de los vertidos del cultivo no alcanza más allá de 191 metros desde el perímetro de la superficie de concesión; deposición que se efectúa sobre el mismo tipo de biocenosis de escasa relevancia ecológica y que determinaron la selección del emplazamiento para la piscifactoría desde el punto de vista ambiental.
  
Se determina el estado ambiental de la pradera de Posidonia oceanica en la zona de estudio, dando a conocer que los datos obtenidos (densidad y cobertura) se hallan próximos a los obtenidos en otros ambientes costeros similares pero ajenos a influencias de cultivos marinos.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
De los impactos negativos caracterizados en el EIA de la ampliación de la actividad piscícola, previo análisis y evaluación de los mismos, se determinan los causados por la instalación en sí que se consideran compatibles (construcción, señalización, transporte...) y con una incidencia severa los residuos transmitidos al medio marino que son generados por la actividad.
  
La gran cantidad de los residuos producidos (heces, pseudoheces y alimento no consumido) durante la explotación de la actividad e incorporados al medio en forma de nutrientes, materia orgánica y sólidos en suspensión, manifiestan su incidencia causando alteraciones en el sedimento, comunidades bentónicas y en la calidad del agua.
  
Siendo en este medio líquido donde los efectos serían inmediatos (aumento de la turbidez, aumento de las características tróficas y con posibles fenómenos de eutrofización, posible disminución de los niveles de oxígeno en la columna de agua...).
  
Con relación al área que se vería influencia por estos residuos en el estudio de impacto ambiental se contempla:
  
- La existencia de zonas afectadas en mayor o menor grado por la deposición de partículas, estableciéndose las de menor grado para una escala espacial de un centenar de metros y anejas a las de máxima, cuyas biocenosis corresponden a las arenas fangosas y detrítico enfangado. Además, se darán unas zonas de escala espacial de varios centenares de metros afectadas por la dispersión de nutrientes en la columna de agua que inducirán en la misma los efectos antes citados (fenómenos de eutrofia, turbidez...).
  
- Una estimación del área afectada por la deposición de las partículas de las heces y del pienso. Según los resultados obtenidos la mayor área de distribución en el fondo marino será alcanzada por las heces, con menor velocidad de sedimentación que las partículas de pienso, alcanzando distancias de unos 191 metros al actuar las corrientes de componente norte y noreste (las de mayor velocidad), y de unos 15 metros de alejamiento mínimo del punto de vertido cuando actúen las corrientes de componente oeste (de menor velocidad)
  
Las biocenosis con interés conservacionista, como praderas de Posidonia oceanica y Cymodocea nodosa, se encuentran lo suficientemente alejadas de la instalación proyectada para salvar cualquier impacto derivado de la actividad.
  
Otro tipo de residuos aportados al medio procede del uso de sustancias de antibióticos para el tratamiento y prevención de enfermedades del cultivo. Se considera que el impacto negativo ocasionado será de escasa magnitud, temporal y recuperable debido a su empleo de modo restringido en los alimentos. Estos medicamentos autorizados y su aplicación están regulados por el Real Decreto 109/1995 y Real Decreto 157/1995.
  
Durante el proceso de engorde suele darse la muerte de peces del cultivo, su incidencia en el medio no se considera relevante porque son retirados para su examen en laboratorio.
  
En el informe del seguimiento ambiental (diciembre 2002 a mayo 2003) se recogen las estimaciones de los aportes de fósforo y nitrógeno total, calculadas a partir de la cantidad y calidad del pienso suministrado. Determinándose en dicho Informe que el pienso aportado durante ese periodo representa la entrada de unas cantidades de fósforo y nitrógeno total muy discretas, perfectamente asimilables por el medio, más aún en el caso del fondo afectado ya de por sí degradado.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
1. Como medidas correctoras propuestas con el fin de minimizar los efectos de la emisión de residuos y procurar que el resultado final sea admisible en el medio, se definen las siguientes:
  
- Optimizar el plan de alimentación, ajustándolo continuamente a las necesidades del cultivo, para evitar la pérdida de pienso no aprovechado y obtener la mayor rentabilidad pienso/producción.
  
- Recomienda, el uso de pienso normal ante el pienso extruido, como medida para regular el vertido de materia orgánica. Pues, al sedimentar más rápidamente y, por tanto, estar menor tiempo en la columna de agua, el área de deposición del pienso no aprovechado que resulte será menor.
  
- El uso de las sustancias para el tratamiento y prevención de enfermedades del cultivo se efectuará conforme al Reglamento L/2377/90. Sustancias que los laboratorios homologados suministrarán a la empresa de cultivo en forma de premezcla en piensos, y en dosis concretas bajo prescripción veterinaria. La manipulación de los mismos será por personal específicamente formado para esa tarea. El almacenamiento de estos productos se efectuará de acuerdo a la normativa aplicable y la eliminación tanto de los productos sobrantes como de sus envases y embalajes se llevará a cabo en plantas autorizadas al efecto.
  
- En las zonas de máxima deposición de pienso que corresponden a biocenosis de arenas fangosas y detrítico enfangado, ambas de poca relevancia ecológica y escaso potencial pesquero, la introducción de elementos duros (rocas, piedras, elementos de fondeo) bajos las jaulas contribuirá a diversificar y estructurar el ecosistema, permitiendo el asentamiento de organismo filtradores capaces de aprovechar tal suministro de materia.
  
Se propone introducir organismos filtradores (bivalvos) para las zonas afectadas en menor grado por la deposición y las afectadas por la liberación de nutrientes (con incremento de la turbidez). Esta propuesta no se considera apropiada, ya que sería una actuación fuera del polígono de concesión que conllevaría precisarla y ver su repercusión en el medio.
  
- Recomienda, efectuar dragados periódicos del sedimento ubicado en la misma base de las jaulas. El dragado se llevaría a cabo al menos una vez al año según los resultados aportados por el análisis sedimentológico (contenido en materia orgánica) del plan de seguimiento medioambiental de la actividad.
  
2. Programa de vigilancia ambiental.
  
Se continuará llevando a cabo, para la instalación piscícola de Cultivos Marinos de Guardamar, SL, el plan de vigilancia ambiental que se contempla en los informes sobre el mismo realizado desde la puesta en marcha de la actividad hasta mayo de 2003. Aunque en dichos informes deberán aportar lo indicado, sobre los productos químicos (antifouling) y antibióticos usados, por el Servicio de Calidad de Aguas en el apartado 5.5 de su informe, reflejado anteriormente.
  
Ante el aumento progresivo de los resultados del seguimiento ambiental, sería conveniente aplicar algún determinado estadístico para facilitar su comprensión y las conclusiones a que se llega.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. Anexo I, apartado 1.g del Decreto 162/1090.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
4. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de la granja marina de dorada y lubina ubicada frente a la costa del municipio de Guardamar del Segura, promovida por la empresa Cultivos Marinos de Guardamar, SL, siempre que se desarrolle cumpliendo lo establecido en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. Se continuará llevando a cabo, para la instalación piscícola de Cultivos Marinos de Guardamar, SL, el plan de vigilancia ambiental que se contempla en los informes sobre el mismo realizado desde la puesta en marcha de la actividad hasta mayo de 2003; además, se incluirá en el mismo la información sobre las sustancias químicas y antibióticos que establece en su informe el Servicio de Calidad de Aguas de la Dirección General de Calidad Ambiental.
  
2. Asimismo, los resultados obtenidos de esos muestreos, análisis de los mismos y conclusiones serán remitidos a esta dirección general, así como la información sobre la fecha de inicio de esta segunda ampliación de la actividad piscícola.
  
3. El proyecto contemplará una partida presupuestaria que permita llevar a cabo el programa de vigilancia ambiental.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 23 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Francisco Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 164/2003-AIA
  
Título: Ensanche y mejora de la carretera CV-748, de Gata de Gorgos a Llíber
  
Promotor: Diputación Provincial de Alicante
  
Autoridad sustantiva: Diputación Provincial de Alicante
  
Objeto: Ensanchar y mejorar el trazado geométrico de la carretera CV-748 de Gata de Gorgos a Llíber
  
Localización: Municipios de Gata de Gorgos y Llíber, Alicante
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista.
  
La carretera a acondicionar, en un tramo de aproximadamente 7 kilómetros, discurre entre un punto de la futura variante de Llíber hasta las proximidades del sector 6-V-III de las normas subsidiarias de Gata de Gorgos.
  
La sección tipo de la infraestructura proyectada está constituida por una calzada de 6 metros, arcenes de 0,65 metros y bermas de 0,5 metros, excepto en los tramos en variante, en los que tendrán un ancho de 1 metro. Los taludes adoptados serán, en desmontes, 5H:1V, para el caso de roca, mientras que para el resto de casos se ejecutarán muros de mampostería de altura máxima 3 metros, y 3H:2V en los terraplenes. Además, los desmontes practicados en roca dispondrán de bermas de 1,50 metros cada 4 metros.
  
Cabe destacar que la explanada sobre la que se apoyará el firme será E1 allí donde los suelos presenten mejor capacidad portante y condiciones de drenaje, lo que se conseguirá mediante estabilización del terreno por adición de cal (o cemento). Con ello se han pretendido optimizar los volúmenes de materiales tanto empleados como generados.
  
Se han proyectado dos tramos de muro de hormigón armado con objeto de minimizar la afección a sendas viviendas situadas en los puntos kilométricos 0+190 y 1+620.
  
El proyecto ha indicado las canteras que se emplearán durante la ejecución de las obras, así como las plantas asfálticas y de fabricación de hormigón. Todo ello garantiza, pues, la no generación de las afecciones que se derivan de tales instalaciones.
  
La carretera interfiere con el río Gorgos en un único punto. Por otra parte, el proyecto ha identificado todas las cuencas interceptadas por el trazado (si bien esta identificación se ha referido al antiguo), a fin de restituir las condiciones originales de drenaje superficial en la zona. Así también, para las distintas obras de drenaje dispuestas, se ha previsto la ejecución de mantas de escollera que disipen la energía de los flujos y eviten, así, procesos erosivos sobre los lechos de los cauces afectados.
  
2. Alternativas.
  
El estudio de impacto ambiental no recoge distintas alternativas para el trazado de la carretera CV-748.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 23 de mayo de 2003 se recibió, procedente de la Diputación Provincial de Alicante, el documento técnico y el estudio de impacto ambiental correspondiente al Proyecto Ensanche y Mejora de la Carretera CV-748, de Gata de Gorgos a Llíber.
  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del Proyecto Ensanche y Mejora de la Carretera CV-748, de Gata de Gorgos a Llíber, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante número 47, de fecha 26 de febrero de 2003, habiéndose presentado alegaciones, todas ellas por parte de particulares, de acuerdo con el certificado de información pública.
  
2. Resumen de alegaciones.
  
De las alegaciones que se presentaron al proyecto durante el periodo de información pública, varias de ellas se refirieron, prácticamente en los mismos términos, a la afección del proyecto a zonas de pinar, así como a la alteración de los valores paisajísticos del entorno (presencia de la carretera, muros de contención, etc.).
  
A lo anterior, la Diputación de Alicante contestó argumentando que la afección a la zona de pinar es pequeña, y que las medidas de revegetación incorporan la implantación de suficientes ejemplares de pino. Asimismo, en cuanto a la afección al paisaje, se responde aludiendo a diversas medidas de integración propuestas en el estudio de impacto.
  
Algunas alegaciones se refirieron al incremento de los procesos de desertización que favorecerá la ejecución de la actuación. En ese sentido, la Diputación respondió arguyendo que la alta pluviometría local aleja, en todo caso, tal posibilidad.
  
Se hace, también, referencia al incremento de ruido que supondrá la ejecución del proyecto. Ante ésto, la Diputación se refirió a las conclusiones del análisis que del problema se realiza en el estudio de impacto ambiental, añadiéndose que el programa de vigilancia ambiental establece controles a fin de asegurar que no se superen los niveles legalmente permitidos.
  
Asimismo, cabe referirse a la solicitud que realizase el Ayuntamiento de Llíber a la Diputación de Alicante, mediante escrito de fecha 14 de agosto de 2003, solicitud por la cual el citado ayuntamiento pedía que se estudiasen modificaciones puntuales en el trazado que afecta al término municipal de Llíber.
  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
En fecha 9 de julio de enero de 2003 se efectuó consulta a los siguientes organismos:
  
- Dirección Territorial de Alicante.
  
- Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura y Educación.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con los informes recibidos y con el contenido del estudio de impacto ambiental, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a las siguientes servidumbres legales:
  
- De acuerdo con lo especificado en la Ley de Aguas 29/1985, modificada por la Ley 46/99, se afecta al dominio público hidráulico del río Gorgos y diversos barrancos presentes en el ámbito de la carretera.
  
- En virtud de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, existe afección al tramo de vía pecuaria Colada de la Garganta de Senija.
  
- Según lo especificado en la propuesta del Gobierno Valenciano (Acuerdo de Aprobación de 10 de julio de 2000), para formar parte de la Red Natura 2000 de la directiva Hábitats (92/43/CEE), se afecta al lugar de interés comunitario denominado Riu Gorgos.
  
- En lo que se refiere a la clasificación y calificación del suelo, en el término de Gata de Gorgos se afecta suelo no urbanizable de protección especial (por sus características forestales, de régimen hidráulico y por valores arqueológicos) y suelo apto para urbanizar de uso residencial. En el término de Llíber, se destaca la afección a suelo no urbanizable de especial protección de régimen hidráulico.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
Los terrenos atravesados por la traza están formados por materiales cuaternarios, pertenecientes a depósitos aluviales y coluviales, con sustrato calizo margoso, la mayor de las veces, y algún tramo de areniscas.
  
Los suelos afectados se han definido como pardo calizos sobre material consolidado (asociado a litosuelo), y suelos aluviales, coluviales y transformados por el riego.
  
De la red hidrográfica o sistema de drenaje superficial son destacables el curso del río Gorgos y el barranco del Cresol. Respecto a la hidrología subterránea, es necesario referirse a la alta vulnerabilidad de los terrenos en la práctica totalidad del trazado, a excepción del tramo final, posterior a la intersección del mismo con la autopista del Mediterráneo.
  
En cuanto a la vegetación se señala que, tiempo atrás, estaba compuesta por la formación climatófila conocida como carrascales, aunque hoy, fruto de repoblaciones, predomina el pino carrasco. Se indica, asimismo, la presencia de un ejemplar de Quercus ilex y varios olivos centenarios cuya conservación, se dice, resulta interesante. Por último, es reseñable la existencia de dos especies de orquídeas con cierto grado de interés, de acuerdo con las indicaciones del estudio.
  
En línea con lo anterior, es necesario indicar que parte del trazado proyectado limita o, incluso, se introduce en el ámbito de la zona LIC denominada Riu Gorgos. Cabe, bajo este epígrafe, recordar que la misma se caracteriza por contener una gran riqueza en vegetación riparia asociada a ríos mediterráneos con caudal discontinuo.
  
De la fauna, el estudio da las especies más características que habitan en la zona, destacándose la presencia del águila real (Aquila crhysaetos) y el águila perdicera (Hieratus fasciatus).
  
Respecto al patrimonio cultural que alberga la zona en la que se prevé actuar, el estudio advierte que la misma presenta una densidad media-alta de yacimientos arqueológicos y, posiblemente, paleontológicos.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes.
  
Tras haber realizado una primera identificación de las alteraciones derivadas, tanto de las acciones de obra como de la propia explotación de la carretera, el estudio ha procedido a valorar las mismas siendo de destacar, de acuerdo con su criterio y para la fase de construcción, los impactos sobre posibles restos arqueológicos y la vegetación.
  
Para la de explotación, los más reseñables son los generados sobre el suelo y la geomorfología (son impactos venidos de la actuación y no de su proceso constructivo). Así, los desmontes de mayor entidad se practicarán entre los puntos kilométricos 4+700 y 4+800, en donde podrán alcanzar los 11 metros de altura, mientras que el terraplén más significativo de cuantos se ejecutarán se localiza en el entorno del punto kilométrico 1+340, donde su altura rondará los 8 metros.
  
El terraplén al que se hace ahora mención se localiza dentro del ámbito de la zona LIC a la que se ha hecho referencia en el anterior apartado. La consecuencia de su mayor altura es que la anchura del mismo, en planta, supera los 25 metros. Se entiende que es este un importante impacto que merece el que se estudien otras soluciones que materialicen la variante en el punto en cuestión.
  
El estudio indica que podrán efectuarse voladuras cuando se atraviesen terrenos de naturaleza caliza.
  
Es necesario referirse al impacto que generará la manta de escollera que se localice sobre el lecho del barranco del Cresol (obra de drenaje núm. 12). El impacto, en este caso, se entiende que está generado por el recebado con hormigón que se prevé realizar en la citada escollera. Se entiende que tal operación imposibilitará la revegetación del lecho lo que, además, disminuye su efectividad como paso de fauna.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental.
  
Quiere apuntarse, antes de procederse a entrar en mayor contenido del presente apartado, que, en general y desde el punto de vista medioambiental, el diseño del trazado ha sabido optimizar sus características geométricas evitando, con ello, la alteración de valores naturales como el suelo y la vegetación y, por ende, una mayor afección al entorno.
  
De igual forma, se ha optimizado el empleo de recursos naturales con el diseño del paquete de firme y explanada proyectados. Se observa, asimismo, que la rasante se ajusta al terreno de forma que no se genera un importante movimiento de tierras. Finalmente, quiere indicarse que la elección de los taludes en desmontes, la disposición de muros de mampostería y la previsión de ejecución de bermas realizada asegura la corrección y minimización de muchas de las alteraciones más graves generadas por la infraestructura sobre el medio.
  
Todo ello es considerado, en sí mismo, como un conjunto de medidas preventivas y correctoras necesarias, toda vez que acertadas, para el correcto diseño medioambiental de la carretera.
  
Lo anterior no es óbice a la matización, complementación y ampliación de las medidas dispuestas.
  
Las medidas implementadas, para ambas fases, son las propias de este tipo de infraestructuras a las que, además, se añaden otras tales como que:
  
- La zona en la que se encuentran las dos especies de orquídeas que presentan interés y las ruinas árabes, se ha previsto que se señalice a fin de que no sufra afección durante la fase de obras.
  
- Se dispondrán cunetas de guarda en la coronación de los desmontes practicados.
  
- Se levantará el firme de los tramos que queden en desuso, revegetándolos, después, con Pinus halepensis y Quercus coccifera.
  
- Se condiciona la realización de las voladuras previstas a las estaciones de otoño e invierno, al objeto de no afectar los periodos de cría de varias especies de rapaces presentes.
  
- Se llevará a cabo la descompactación de los terrenos afectados por la maquinaria de obra, mediante el laboreo de los mismos.
  
No obstante lo anterior, la medida que se refiere al tratamiento previsto para los taludes generados adolece de excesiva generalidad, debiéndose de haber particularizado a los diferentes materiales excavados. En este sentido, es necesario referirse al riesgo de desprendimientos que puede darse en algún tramo del trazado.
  
Por otra parte, las medidas dispuestas contra la afección a las aguas, tanto superficiales como subterráneas, se entienden suficientemente completas. No obstante, dado que, como ya se ha comentado, gran parte del trazado se localiza sobre un área expuesta a un riesgo alto de contaminación, cosa ésta no contemplada en el estudio, habrá que ampliarlas en este sentido.
  
Respecto al patrimonio cultural, el anexo que, en este sentido, adjunta el estudio de impacto señala la conveniencia de realizar una serie de inspecciones en los momentos iniciales de la actuación. No obstante, esto no queda recogido en el apartado de medidas correctoras, ni, por tanto, valorado económicamente.
  
Se ha dispuesto, para todos los tramos de carretera que queden en desuso, que los mismos sean demolidos y eliminados. No obstante, se entiende más correcto, desde un punto de vista ambiental, recurrir a otras alternativas de gestión, como son bien dejarlo en su localización actual, previo picado y posterior recubrimiento con tierra vegetal, a fin de favorecer el desarrollo de plantas sobre el mismo, o bien emplearlo como material de construcción en las capas del firme en las que pueda ser empleado en calidad de áridos marginales, previo procesado. En línea con esto último, se recuerda la posibilidad recogida en el artículo 542.2.2.1 del PG-3, del que se transcribe parte:
  
Los áridos a emplear en las mezclas bituminosas en caliente podrán ser naturales o artificiales siempre que cumplan las especificaciones recogidas en este artículo.
  
También podrá emplearse como áridos el material procedente del reciclado de mezclas bituminosas en caliente en proporciones inferiores al diez por ciento (10%) de la masa total de mezcla.
  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental, éste ha establecido los indicadores y valores umbral necesarios para el control de las medidas correctoras dispuestas. Cabe destacarse el control que se realizará sobre el nivel sonoro, estableciéndose campañas acústicas. Asimismo, se han indicado los informes que habrán de redactarse para hacer efectivo tal control, disponiendo el contenido y la frecuencia con que se deberán redactar los mismos.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 3.b del anejo II del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la presente declaración de impacto ambiental del Proyecto Ensanche y Mejora de la Carretera CV-748, de Gata de Gorgos a Llíber, promovido por la Diputación Provincial de Alicante, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el estudio de impacto ambiental (deben valorarse la campaña de mediciones acústicas, la prospección arqueológica dispuesta, las cunetas de guarda, etc.), así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras.
  
2. Los muros de hormigón armado que se ejecutarán podrán integrarse en el entorno mediante la plantación de especies lianoides en el trasdós de su coronación, a fin de que el desarrollo de las mismas sobre su paramento visto favorezca su ocultación e integración.
  
Los muros de mampostería en seco que delimitan los bancales presentes en numerosas ocasiones a lo largo de la traza, deberán ser repuestos, de verse afectados, de manera fiel a sus condiciones originales.
  
3. Cualquier tipo de instalación auxiliar que pudiese necesitarse para el desarrollo de las obras, deberá localizarse fuera del área clasificada como lugar de interés comunitario, así como de los terrenos cuya vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas sea alta, de acuerdo a lo descrito en el apartado consideraciones ambientales de la presente declaración.
  
Si, como acertadamente prevé el proyecto, se procede a emplear el material procedente de excavación de la propia obra, y para tal actividad se requiere una planta de machaqueo móvil, deberá atenderse, con especial cuidado, a los siguientes aspectos:
  
- Ubicación de la planta móvil de machaqueo de áridos.
  
- Origen del abastecimiento de agua para el lavado de áridos.
  
- Previsión de tratamiento posterior realizado al agua de lavado (para control de los tensoactivos empleados, si es el caso, eliminación de finos, etc.), forma de vertido y ubicación del mismo. Si se fuese a realizar éste dentro del ámbito del LIC, será preceptiva la ejecución de una balsa de decantación (control de finos de arrastre).
  
4. Dado que el tramo en variante que se ha proyectado en el entorno del punto kilométrico 1+300 se ubica en el ámbito de la zona LIC, Riu Gorgos, y para el mismo se ha proyectado un terraplén de grandes dimensiones, habrá de recurrirse a alguna de las soluciones que se dan seguidamente, en función de su mayor viabilidad:
  
- Disponer, en el terraplén, muros laterales de mampostería o, en cualquier caso, recubiertos por aplacado de mampostería, de altura igual o superior a tres metros. Además, en el tramo de mayor ocupación del mismo, se localizará un murete corrido, de altura igual o superior a 1,5 metros, cuya coronación coincidirá con las bermas de la sección transversal de la carretera. La separación horizontal entre el pie del murete y la coronación del muro inferior no superará el metro y medio de anchura, y la misma, tras ser acondicionada para la revegetación, será objeto de repoblación con ejemplares de Pinus halepensis. Todo ello se hará al objeto de reducir la ocupación en planta del actual terraplén proyectado, lo que se consigue, obviamente, retranqueando la línea de caída de tierras.
  
- Ejecutar un muro verde de taludes subverticales conseguido, como es habitual en esta tipología de muros, por la disposición de geotextiles o geomallas en el núcleo del terraplén, disponiendo una capa de suelo vegetal en los taludes para, posteriormente, proceder a su revegetación.
  
- Ejecutar una estructura cuyos estribos se localizarán en los extremos del terraplén actualmente proyectado. Si esto último no fuese posible por condicionantes técnicos, los terraplenes que se hubiesen de ejecutar a ambos extremos del tablero se sustituirán por tierra armada y muro de escamas.
  
No obstante lo anterior, si se estimase cualquier otra solución de mayor efectividad que las expuestas, esto es, que retranquease la línea de caída de tierras y disminuyese, así, la ocupación en planta del terraplén, al tiempo que implicase mayores ventajas en otros aspectos, ésta deberá remitirse a la Dirección General del Medio Natural para su aceptación o rechazo, desde el punto de vista medioambiental.
  
5. La obra que se ejecutará en el lecho del barranco del Cresol, positiva en sí mismo desde el punto de vista ambiental, no podrá recebarse con hormigón ni con ningún aglomerante cuya naturaleza no permita el desarrollo de vida vegetal, dada la importancia de la vegetación riparia en el área. Igualmente, el tamaño de escollera que se emplee deberá ser el menor que los cálculos permitan.
  
6. Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos. Además, dado que se llevarán a cabo voladuras, esto será comunicado a las poblaciones más próximas, así como se observarán cuantos procedimientos estén establecidos al efecto.
  
7. Los ejemplares de gran entidad de las especies Ceratonia siliqua, Quercus ilex y Olea europaea (la localización de estos últimos sí se identifica en el estudio en su anexo III) serán objeto de lo siguiente:
  
- Si son directamente interceptados por la traza serán transplantados y reutilizados en las labores de revegetación que se llevarán a cabo.
  
- Aquéllos que se localicen en el entorno de la traza propuesta serán jalonados y señalizados durante la ejecución de las obras, con objeto de evitar que sufran daños derivados de las acciones propias de éstas.
  
La tala de los ejemplares de pinos afectados por las obras será comunicada a la Dirección Territorial de Alicante con objeto de que gestione su posterior aprovechamiento.
  
8. Dada la afección a la vía pecuaria citada en el apartado afecciones legales de la presente declaración, deberá atenderse a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, cuidándose, especialmente en el caso presente, su correcta señalización.
  
9. Previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura y Educación, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano. Si a razón del contenido del informe se implicasen cambios en el trazado, los mismos deberán comunicarse a esta dirección general a fin de que ésta se pronuncie al respecto.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 23 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Francisco Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 287/1996-AIA
  
Promotora: Carmen Carpintero Mora
  
Autoridad sustantiva: Comisión Provincial de Actividades Calificadas (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Explotación de arcillas Vicentica número 1630
  
Localización: Término municipal de Villar del Arzobispo (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características del proyecto.
  
La actividad extractiva en la concesión minera Vicentica se ha llevado a cabo en parte de la autorización minera correspondiente derivada de la Resolución de 23 de febrero de 1979 por un plazo de 90 años según se desprende del estudio de impacto ambiental.
  
Se pretende obtener el cambio de titularidad y la licencia de actividad correspondiente para lo cual se tramita el estudio de impacto ambiental correspondiente. Dicha explotación ocupa una superficie de 36 hectáreas, y se encuentra en un avanzado estado de explotación de las mismas.
  
La restauración posterior se plantea realizarla mediante escombrera, que será revegetada en la medida de lo posible, según lo permita la explotación.
  
2. Alternativas.
  
En el estudio no se presentan alternativas, ni justificación del emplazamiento elegido.
  
Tramitación administrativa
  
La documentación correspondiente al estudio de impacto ambiental de la explotación Vicentica en el término municipal de Villar del Arzobispo, fue remitida por la Comisión Provincial de Actividades Calificadas de Valencia en fecha de 17 de septiembre de 1996, junto con informe municipal en el que se informa que tras el plazo establecido en el tramite de información pública no se ha recibido alegaciones.
  
A dicha documentación se le abrió expediente en el Servicio de Impacto Ambiental con referencia 287/1996-AIA.
  
Informes sectoriales
  
Se ha recibido informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia, mediante el cual se informa que la explotación afecta a terreno forestal de propiedad particular, no afecta a vías pecuarias, ni montes de utilidad pública ni a espacios protegidos.
  
La Dirección General de Patrimonio Artístico informa de la existencia de dos yacimientos conocidos, así como la necesidad de realizar la correspondiente prospección para determinar la posible existencia de yacimientos no catalogados y considerar estas circunstancias para tomar las medidas correctoras que sean necesarias.
  
Afecciones legales
  
No existen impedimentos legales para la actividad propuesta, aunque la conselleria de cultura debería determinar la protección a exigir en los yacimientos existentes, así como de los posibles yacimientos que pudieran surgir con la prospección.
  
Consideraciones ambientales
  
Desde el punto de vista ambiental, la explotación y restauración propuestas no resultan aceptables. Por otro lado, el proyecto propuesto sin considerar la afección al patrimonio no es aceptable desde el punto de vista ambiental, y es necesario considerar los valores patrimoniales y culturales en el estudio de impacto ambiental, los cuales no han sido considerados.
  
La restauración propuesta en escombreras no es aceptable ambientalmente, considerándose necesario utilizar los materiales estériles para la restauración topográfica de los taludes de explotación.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. La citada actuación se encuentra incluida en el anexo I, apartado 3.c1 del Decreto 162/1990, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1990 de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:
  
Primero
  
Estimar no aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Explotación y Restauración de la Cantera denominada Vicentica en el término municipal de Villar del Arzobispo (Valencia) cuya promotora es Carmen Carpintero Mora, debido a que la restauración propuesta resulta inadecuada desde el punto de vista ambiental así como el proyecto en el cual no se ha considerado la afección al patrimonio cultural valenciano.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente estimación de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 10 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Francisco Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 336/1998-AIA
  
Promotor: Grupo Bertolín, SA
  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria (Sección Minas) Valencia
  
Objeto del proyecto: Explotación de gravera sección A denominada Peñasol
  
Localización: Término municipal de Riba-Roja de Túria (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
1.Descripción de las características del proyecto
  
La actividad propuesta de gravera que se pretende explotar con el presente proyecto, corresponde a las parcelas 37 y 38 del polígono 45 del término municipal de Riba-Roja de Túria. Dichos terrenos están arrendados y ocupan una superficie de 10.500 m² de los cuales se van a afectar 9.657 m² por la extracción por una profundidad de 4 metros, lo cual proporcionará un volumen de 33.990 m³, de los cuales se aprovechara todo el material extraído a excepción de la capa edáfica que proporciona un volumen de tierra vegetal de 2.594 m³, que será repuesta tras el relleno del hueco. El tiempo previsto para la explotación es de tres meses.
  
El acceso se realiza por la N-III, dirección Madrid, a la altura del punto kilométrico 338, se toma la salida del polígono industrial El Oliveral, a unos 450 metros hacia la derecha se toma un camino asfaltado hacia el complejo deportivo Peñasol y a 400 metros, lindando con la valla perimetral de dicho complejo en dirección norte, se toma un camino de tierra y tras recorrer 800 metros se cruza la pista de tierra de Loriguilla a Torrente, dirección noroeste y recorridos 500 metros nos encontraremos frente a la zona a explotar.
  
El plan de restauración mediante relleno procedente de excavaciones para cimentaciones, sótanos, garajes etcétera y posterior depósito de la tierra vegetal extraída. No se prevé ningún tipo de revegetación.
  
2. Alternativas.
  
En el estudio no se presenta estudio de alternativas, ni justificación de la alternativa elegida para la ejecución del proyecto.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha de 17 de noviembre de 1998 se recibió escrito del registro por el cual se remitía escrito de Servicio Territorial de Industria y Energía (Sección de Minas) de Valencia, con referencia MIEXPA.98.15/JSH/aan la cual fue remitida en fecha de 10 de julio de 1998 por equivocación sin la correspondiente documentación, aunque se le abrió expediente en el Servicio de Impacto Ambiental, con referencia 336/1998-AIA.
  
Junto con este escrito se recibió la siguiente documentación:
  
- Documento 1, correspondiente al estudio de impacto ambiental y plan de restauración de la gravera.
  
- Documento 2, Proyecto de Explotación de la Gravera Peñasol.
  
Dicha documentación fue incluida junto con el escrito recibido en fecha de 10 de julio de 1998 en expediente.
  
En fecha de 17 de enero de 2000 se recibió certificado del tramite de información pública remitido por el Servicio Territorial de Industria mediante el cual se comunica que finalizado el trámite de información pública del estudio de impacto ambiental, publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 276, de fecha de 20 de noviembre de 1999, no se han presentado alegaciones.
  
Informes sectoriales
  
Se ha recibido informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia.
  
En fecha de 21 de mayo de 1999 se informa de lo siguiente:
  
- La actuación propuesta ya está ejecutada, por lo que resulta imposible conocer el estado previo de los terrenos así como el material utilizado para el relleno.
  
- No afecta a monte público ni consorciado por la sección forestal.
  
- Según la documentación presentada se constata que dicho proyecto no afecta a vía pecuaria alguna.
  
Informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico
  
En fecha de 2 de febrero de 1999 se emite informe de patrimonio mediante el cual considera que la actividad propuesta es totalmente incompatible dada la existencia de dos yacimientos arqueológicos, El Pla de Nadal y El Pla de Nadal II, donde se tiene previsto reanudar los trabajos de consolidación y restauración. Y en cualquier caso se considera preceptivo realizar el estudio de impacto ambiental sobre el patrimonio histórico artístico y arqueológico, realizando la correspondiente prospección, que deberá ser autorizada por la Dirección General de Patrimonio Artístico y se deberá especificar las alternativas o medidas correctoras a fin de no afectar a los yacimientos mencionados.
  
Informe del Ayuntamiento de Riba-Roja de Túria
  
En el cual se informa que la actividad propuesta es incompatible con los usos permitidos en la normativa urbanística vigente, por lo que se informa que la actividad extractiva no está permitida, informando desfavorablemente a la actividad propuesta.
  
Afecciones legales
  
Tal y como se informa en el escrito del ayuntamiento, existe incompatibilidad urbanística para la actividad propuesta en las parcelas que se pretende llevar a cabo.
  
Por otro lado la existencia de dos yacimientos arqueológicos hacen inviable la actividad tal y como se plantea en el proyecto, por lo que deberá respetar los perímetros de protección que se deduzcan de la prospección arqueológica.
  
Consideraciones ambientales
  
Desde el punto de vista ambiental, hay que considerar que la documentación presentada en lo referente a la explotación y restauración carece de sentido, es totalmente imposible que la topografía presentada sea como se ha aportado en dicha documentación no correspondiendo las cotas representadas con las curvas de nivel, por lo que no se puede evaluar correctamente la explotación propuesta, la cual tampoco se ha presentado topográficamente, ni la restauración propuesta, limitada a representar la misma topografía inicial, entendiendo que se va a restituir topográficamente, pero que carece de sentido, siendo además una información casi exclusiva de las parcelas a afectar no quedando representada la integración paisajística en su entorno.
  
En cuando a la no revegetación de la misma es una carencia de la restauración grave, por lo que independientemente del uso que se pretenda solicitar posteriormente, se debe preservar y garantizar la cobertera vegetal y el recurso edafológico, el cual no queda garantizado en absoluto sin ningún tipo de revegetación ni sin conocer la topografía exacta del mismo, dado que no se puede valorar la necesidad o no de medidas correctoras encaminadas a evitar la erosión y pérdida del suelo.
  
Por tanto, desde el punto de vista ambiental, la documentación aportada carece del contenido necesario para poder tener elementos de juicio suficientes para valorar la propuesta de restauración. Considerando además que no se ha evaluado el medio sociocultural, por lo que el proyecto existente tal cual, es incompatible totalmente con el medio ambiente.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. La citada actuación se encuentra incluida en el anexo I, apartado 3.c1 del Decreto 162/1990, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1990, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar no aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la gravera denominada Peñasol, localizada en el término municipal de Riba-Roja de Túria (Valencia) cuyo expediente es el 366/1998-AIA por incompatibilidad urbanística y ser ambientalmente inaceptable por no poder llevar a cabo la prospección arqueológica solicitada por la Dirección General de Patrimonio, así como por las deficiencias gráficas existentes en la documentación.
  
Segundo
  
Se notifica al Servicio de Inspección de la Conselleria de Cultura para que evalúen la posible afección a los dos yacimientos mencionados en su informe, para que tomen las medidas legales correspondientes y informen a esta Conselleria de Territorio y Vivienda de la resolución de las mismas.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente estimación de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 10 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Francisco Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 367/2002-AIA
  
Título: Explotación ganadera intensiva de ovino
  
Promotor: Ovi-Vall, SAT
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de La Vall d'Uixó (Castellón)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la legalización y ampliación de la explotación ovina
  
Localización: Partida Miranda, polígono 6, parcelas 274, 277-a, 277-b, 278 y 279, del término municipal de La Vall d'Uixó (Castellón)
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto. Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación ovina, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por una nave de 1.059 m² y una balsa en el interior de la nave, de 104 m². Anexo a la nave y con acceso desde la misma existe un patio descubierto y cercado por pared de 3 metros de altura, con una superficie de 202 m². Existe además dos cobertizos destinados a aprisco para los animales, con cerramiento de 0,8 metros de altura. Las nuevas construcciones consistirá en una nave almacén de 200 m², siete cobertizos similares a los anteriores de 300 m² c.u. y zona para trojes. La superficie total a ocupar por la explotación es de 3.959 m².
  
La actividad cosiste en la cría de corderos, con una capacidad final de 2.000 nodrizas y 500 corderos. Se utiliza cama de paja, a la que se aplica superfosfato para evitar el problema de emisión de olores.
  
Se calcula una producción anual de estiércol de 109,5 toneladas, el cual es retirado inmediatamente de la explotación tras ser extraído de los establos, y destinado a abono orgánico en fincas agrícolas.
  
El suministro de agua se realiza a partir de las acciones de que dispone el promotor, de la Sociedad de Riegos (sin identificar).
  
Las bajas que se producen en la explotación son retiradas por empresa autorizada a tal efecto.
  
La distancia al núcleo de población es de 1.100 metros.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
El proyecto de actividad, expediente municipal y el estudio de impacto ambiental es remitido por la Dirección Territorial de Medio Ambiente en fecha 21 de octubre de 2002.
  
La información pública se ha realizado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón número 95, de 20 de agosto de 2002, así como a los vecinos colindantes a la actividad, con la presentación de una alegación que no tiene carácter medioambiental.
  
Informes sectoriales
  
El expediente municipal recoge la siguiente información:
  
- Informe desfavorable del ingeniero técnico municipal, en el que se indica que la actividad que se pretende legalizar, se va a efectuar, en parte, en un edificio fuera de ordenación, adosado a lindes. Según el artículo 2.5 de las normas urbanísticas referente a edificios fuera de ordenación, en las obras de ampliación, las edificaciones resultantes, deben adaptarse en su totalidad al Plan General de Ordenación Urbana vigente, con lo que la separación al linde de las construcciones deberá ser de 3 metros (art. 3.5.3.1).
  
- Autorización previa de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes. El informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación está condicionado a la dotación a la explotación de los requisitos de carácter sanitario previstos en la Orden de 14 de febrero de 1996, referentes a dotar a la instalación de un sistema de desinfección para los vehículos que entren y salgan de la explotación.
  
- Informe favorable del veterinario de área.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como suelo no urbanizable común, según normativa urbanística municipal.
  
El municipio de La Vall d'Uixó, está incluido en el Decreto 13/2000, de 25 de enero, del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valencia, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.
  
La superficie a transformar se encuentra afectada por la zona de amortiguación de impactos, concretamente en la definida como área de influencia antrópica, según el Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el estudio de impacto ambiental se han identificado como elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto: fauna, flora, suelo, agua, clima, paisaje, medio socioeconómico.
  
La explotación se localiza en una zona fuertemente antropizada, agrícola próxima a un polígono industrial.
  
No existen valores ambientales relevantes en la zona donde se ubica la explotación.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto son: el suelo, por contaminación asociada a una gestión inadecuada de los residuos orgánicos que se generan y el agua, por contaminación del acuífero subyacente por lixiviación o escorrentía en la explotación o en las fincas donde se aplique el estiércol, asociado a una mala gestión del mismo, así como a la mala gestión de los residuos de productos químicos utilizados en la desinfección, sanitarios, etcétera.
  
La correcta gestión del estiércol generado en la explotación, el desarrollo de las medidas de impermeabilización de la explotación descritas en el expediente, así como la adopción de las suficientes medidas higiénico-sanitarias, se considera suficiente para evitar la aparición de problemas de contaminación en la misma explotación.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental se recogen a continuación:
  
- Se creará una barrera verde, formada por un seto de cipreses, por todo el perímetro de la parcela, para mitigar la emisión de ruidos, impacto que, al situarse la actividad próxima al polígono industrial del Belcaire, no tiene relevancia.
  
- Para minimizar la emisión de olores, se aplicará superfosfato (no indica la cantidad por m² de cama) en la cama de paja, evitando así el desprendimiento de amoniaco y sulfhídrico.
  
- La granja quedará cerrada perimetralmente, mediante valla metálica de 2 metros de altura y paralela a la misma se plantará el seto vegetal.
  
- Los pisos están resueltos con losa de hormigón fratasado, con ligeras pendientes, que facilitan una adecuada limpieza, encalado y desinfección.
  
- Se dispondrá de vado sanitario a la entrada de la explotación.
  
Las medidas correctoras propuestas se consideran suficientes, siempre que se gestione la explotación tal y como se ha declarado en el expediente y se completen con los condicionantes expuestos en esta declaración de impacto ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y su anexo I, apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
4. El artículo 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja ovina situada en el término municipal de La Vall d'Uixó (Castellón), promovida por Ovi-Vall, SAT, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- A la entrada de la explotación se colocará un vado sanitario, para desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.
  
- Previo a la concesión de la licencia de actividad, el promotor deberá disponer del contrato de retirada de cadáveres por empresa gestora autorizada a tal efecto.
  
- Para minimizar la emisión de olores, se aplicará en la cama de paja, evitando así el desprendimiento de amoniaco y sulfhídrico.
  
- La granja quedará cerrada perimetralmente, mediante valla metálica de 2 metros de altura y paralela a la misma se plantará el seto vegetal.
  
- Los pisos estarán resueltos con losa de hormigón fratasado, con ligeras pendientes, que faciliten una adecuada limpieza, encalado y desinfección.
  
- El estiércol se utilizará como abono orgánico en campos de cultivo.
  
- La construcción de las nuevas edificaciones (ampliación) deberá ajustarse a las normas urbanísticas vigentes, guardando una separación al lindes de las construcciones deberá ser de tres metros.
  
- Se dispondrá de estercolero, a base de solera de hormigón impermeabilizada, con ligera pendiente para poder canalizar los posibles lixiviados que se generen a poceta impermeable y estanca.
  
- El destino del estiércol deberá ser exclusivamente agrícola, aplicándose estrictamente en campos de cultivo en explotación, y en la cantidad que requiera el cultivo, considerando las entradas procedentes de las otras fuentes de nutrientes (agua de riego, abonado mineral, mineralización elementos suelo, etc.). El estiércol no podrá aplicarse de manera indiscriminada ni verter al terreno.
  
- Se comunicará a esta dirección general cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 24 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Francisco Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 385/1998-AIA
  
Promotor: Cerámicas Aznar, SL
  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía - Minas (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Explotación de arcillas Virginia
  
Localización: Término municipal de Sellent (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características del proyecto.
  
Se pretende la explotación de las parcelas 106, 107, 108 y 109 del polígono 5 del término municipal de Sellent, partida de El Realengo, propiedad de Cerámicas Aznar, SL. El objeto del proyecto es la extracción de arcillas existentes hasta una profundidad de cinco metros en una superficie de 15.832 m². De los cuales se aprovecharán 12.665 m², ya que se dejará una franja lateral de protección de cinco metros.
  
Se estima un 80% de material aprovechable, lo cual proporciona unas reservas de 50.660 m³ y un estéril de 12.665 m³.
  
Sin embargo la documentación gráfica aportada muestra otro tipo de explotación. Los planos aportados no permiten distinguir la ubicación de la parcela, ni mucho menos la explotación planteada, pues se muestra un corte de una explotación en la cual se desciende en la excavación unos 37 metros, totalmente contrario a lo descrito anteriormente.
  
A título informativo cabe decir que dicho promotor ha estado llevando a cabo extracciones durante años en parcelas municipales, pero que dicha corporación municipal comenzó a poner trabas a la misma denegando el arrendamiento de las mismas hasta el punto de que el promotor se ha visto obligado a adquirir las parcelas para llevar a cabo la explotación, existiendo un conflicto respecto a la parcela 108 como se expone en la tramitación del expediente.
  
Las arcillas extraídas serán transportadas con camiones volquete hasta la fábrica correspondiente. Con el fin de legalizar dicha extracción se presenta en proyecto de explotación y estudio de impacto ambiental correspondiente.
  
En el estudio de impacto ambiental se afirma que:
  
«Con el propósito de no hacer repetitivos los actos de tramitación, con los retrasos que esto conlleva a la vez que se adquiera una nueva parcela, se pretende obtener una declaración de impacto ambiental en una zona correspondiente a todas las parcelas relacionadas anteriormente (las del proyecto), así como por otras que puedan comprarse en el ámbito de actuación próximo a ellas...».
  
Lo cual es no es posible desde el punto de vista administrativo, ya que la evaluación de impacto ambiental se hace para un proyecto concreto y para la superficie a que hace referencia dicho proyecto. Cualquier ampliación o modificación del proyecto presentado deberá ser evaluado y previamente solicitado a la autoridad competente en minería.
  
La descripción del medio es muy pobre y no cumple los contenidos mínimos que se especifican en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
La restauración presentada solo hace referencia a una revegetación y un plano a escala poco adecuada en la que tan solo se ha representado los bancos de explotación pintados de color verde y algunos iconos de árboles en los taludes.
  
2. Alternativas
  
En el estudio no se presentan alternativas, ni justificación del emplazamiento elegido.
  
Tramitación administrativa
  
La documentación correspondiente al estudio de impacto ambiental y plan de restauración y el proyecto para la explotación de la sección A, en el término municipal de Sellent, fue remitida por el Servicio Territorial de Industria y Energía, Sección de Minas, de Valencia, en fecha de 6 de agosto de 1998, con referencia MIEXPA.98.17/TGT/rm. Al cual se le abrió expediente en el Servicio de Impacto Ambiental con referencia 385/1998-AIA.
  
En fecha de 24 de septiembre de 1998 se recibió el certificado del trámite de información pública del estudio de impacto ambiental, sin que se hayan presentado alegaciones, habiéndose publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 191, de fecha de 30 de julio de 1998.
  
Informes sectoriales
  
Se ha recibido informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia, mediante el cual se informa que la explotación puede afectar a la vía pecuaria Vereda de Montot, con anchura legal de 20,89 metros.
  
Solicitud de ampliación de la documentación al promotor:
  
- En fecha de 20 de octubre de 1998 se recibe escrito del Ayuntamiento de Sellent mediante el cual el alcalde informa de que no entrará a valorar la compatibilidad de la cantera de arcillas con el planeamiento urbanístico mientras no se acredite por parte del promotor la propiedad de las parcelas.
  
- En fecha de 30 de marzo de 1999, el promotor aporta en mano escrito mediante el cual acredita ser propietario de las parcelas 106, 107 y 108. Lo cual es comunicado al ayuntamiento.
  
- En fecha de 6 de abril se notifica al ayuntamiento que el promotor acredita ser propietario de las parcelas 106, 107 y 108, pero no de la parcela 109. Por lo que se solicita informe.
  
- En fecha de 3 de mayo de 1999 se informa desde el Ayuntamiento de Sellent que ratifica en todos sus términos, del escrito de 5 de octubre de 1998 en el cual se solicitaba la propiedad de todas las parcelas, afirmando que el Ayuntamiento de Sellent es el propietario de la parcela 108 del polígono 5 de su término municipal aportando copia del padrón del IBI de naturaleza rústica.
  
- En fecha de 14 de mayo de 1999 se comunica al promotor que la propiedad de la parcela 108 es municipal, estando el ayuntamiento en contra de la cesión de la misma, por lo que se requiere aporten titularidad acreditada de dicha parcela, por lo que se solicita se aclare dicha discrepancia en cuanto a la propiedad de la parcela 108.
  
Afecciones legales
  
Tal y como ha informado el ayuntamiento, es propietario de la parcela 108, al igual que el promotor, pidiendo que se ratifiquen y aporten título de propiedad de la misma, lo cual no ha sido presentado, al igual que la propiedad de la parcela 109, por parte del promotor. Lo cual impediría legalmente la explotación en la sección A del recurso minero, aunque deberá ser la autoridad minera quien evalúe dicha discrepancia.
  
Consideraciones ambientales
  
Desde el punto de vista ambiental, la descripción del medio así como del proyecto de explotación que causará los impactos son muy pobres. En ningún momento de la descripción de la geología se describen los materiales que se van a explotar, no se aporta ningún perfil geológico de la zona de afección. La topografía presentada es de muy mala calidad, no se aporta cartografía adecuada ni de detalle y no se puede evaluar la posible afección al medio, sobretodo en cuanto a la topografía y la hidrología, pues parece existir un barranco colindante a la explotación.
  
Existen graves discrepancias entre la explotación descrita en el proyecto y el estudio de impacto ambiental con la correspondiente en el plano aportado, por lo que alguna de ella no debe corresponder al proyecto que se pretende evaluar, por lo que su evaluación es confusa.
  
A su vez, parece derivarse una restauración del hueco presentado en el plano de explotación. Esta restauración proporcionada no es mas que un plano sin ningún tipo de integración paisajística y una revegetación poco adecuada, ya que parece tratarse de plantar ciertas especies en los bancos de los taludes generados, y en la plaza de cantera, cuando se ha descrito una explotación con una profundidad de cinco metros en la descripción del proyecto así como en el estudio de impacto, por lo que desde el punto de vista ambiental es totalmente inviable.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. La citada actuación se encuentra incluida en el anexo I, apartado 3.c1 del Decreto 162/1990, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1990, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:
  
Primero
  
Estimar no aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto para la apertura de la cantera, sección A, denominada Virginia, en el término municipal de Sellent (Valencia) cuyo promotor es Cerámicas Aznar, SL, debido a que la restauración propuesta resulta totalmente incompatible tanto desde el punto de vista ambiental como con la explotación descrita en el proyecto.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente estimación de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML