Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9179, del 22-09-2021 (2021/9119)

RESOLUCIÓ de 9 de setembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 40/18-AIA Alacant.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9179

Data del DOGV
:   22-09-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/9119

CVE


Data del document
:   09-09-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Alacant](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 9 de setembre de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 40/18-AIA Alacant. [2021/9119]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 40/18-AIA Alacant.  
  
«Informe d'impacte ambiental.  
Expedient: 40-2018-AIA.  
Títol: Escorxador industrial d'aus, sala d'especejament i magatzem frigorífic amb estació depuradora d'aigües residuals (legalització).  
Promotor: Antonio Pamies, SL.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Localització: Granja de Rocamora (Alacant). Polígon 1, parcel·les 1, 5, 28, 29 i 30 (cadastre de rústica) i parcel·la 11 (referència cadastral 001701100XH82F0001TQ-urbana).  
  
Antecedents  
El 9 de setembre de 2008, la Direcció General de Gestió del Medi Natural emet declaració d'impacte ambiental favorable per a un escorxador industrial d'aus amb capacitat de processament de 9.646,88 t/any de pollastres i 8.062,03 t/any de gallines en l'àmbit de l'expedient 227-2007-AIA.  
El projecte es va sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en ser un cas de l'annex I.1.j del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana: escorxadors amb capacitat superior a 1.000 tones/any; instal·lacions d'esquarterament d'animals amb capacitat superior a 4.000 tones/any.  
El 10 de juliol de 2012 es publica en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental (DIA).  
El 10 d'abril de 2018 té entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental una sol·licitud d'informe del Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació en l'àmbit del tràmit d'autorització ambiental integrada.  
Els antecedents esmentats en la documentació tècnica indiquen que no es va obtindre la llicència d'activitat en considerar la Comissió Territorial d'Anàlisi Ambiental Integrada d'Alacant que, pel fet que la capacitat de depuració era major a 10.000 habitants-equivalents, el tràmit que procedia era el d'autorització ambiental integrada i no el de llicència ambiental.  
Sobre aquest tema cal indicar que es tracta d'una legalització que, en qualsevol cas, es va iniciar la seua tramitació amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 9/2018, d'avaluació ambiental, en la modificació de la qual es recull la impossibilitat de realitzar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental per a projectes totalment o parcialment executats excepte per sentència judicial ferma.  
D'altra banda i quant a la validesa de la DIA, l'inici del procediment va començar amb anterioritat a la pèrdua de la vigència de la DIA d'acord amb el que s'estableix en la disposició transitòria 1a de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental.  
Es considera, per tant, que la DIA emesa pot considerar-se vàlida i l'objecte de l'actual procediment ambiental és valorar les modificacions del projecte actual respecte al valorat en l'expedient 227-2007-AIA.  
  
El 14 de febrer de 2018, l'òrgan substantiu comunica que s'ha realitzat el tràmit d'informació pública del 19 d'octubre al 30 de novembre de 2018 i no s'hi han presentat al·legacions.  
El 9 de juliol de 2018 va tindre entrada la documentació requerida per a l'inici de la tramitació del procediment simplificat d'avaluació d'impacte ambiental.  
Durant la fase de consultes als òrgans afectats per la realització del projecte, el 30 de gener de 2019 es va sol·licitar informe al Servei d'Ordenació del Territori respecte al risc d'inundació existent a la parcel·la ocupada per l'activitat.  
Documentació administrativa:  
L'expedient conté:  
- Informe referent al subministrament de l'aigua de l'àrea d'explotació de la delegació de la Granja de Rocamora de Global Omnium Medioambiente, SL, de 10 d'abril de 2018, en els termes següents: hi ha subministrament d'aigua potable a nom d'Antonio Pamies, SL, en el domicili Camino Granja Catral, s/n, corresponent a un escorxador d'aus i sala d'especejament situat a la Senda de Albatera, s/n, (...). Aquest subministrament està actiu actualment. Segons les últimes anualitats ha tingut un consum mitjà de 81.809 m³ anuals, i té capacitat i disponibilitat suficient per al subministrament del cabal demandat (105.800 m³/any) a través del seu comptador de 40 mm.  
- Justificació de contracte amb gestor de residus no perillosos (cartó, paper, plàstic).  
- Document d'acceptació de residus perillosos per part d'empresa autoritzada.  
- Certificat de retirada de productes SANDACH categories 2 i 3 per part de gestors autoritzats.  
  
Anàlisi de la legislació sectorial en matèria d'avaluació d'impacte ambiental:  
Cap de les modificacions del projecte aconsegueix les magnituds dels annexos del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, ni dels annexos de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental. Acumulant les magnituds el projecte en conjunt (no la modificació) seria un supòsit de l'annex II, grup 2.f: Instal·lacions per al sacrifici, especejament o esquarterament d'animals amb una capacitat de producció de canals superior a 50 t per dia.  
Quant a l'activitat de depuració, una vegada analitzats els paràmetres de depuració, no s'adverteixen modificacions suficients respecte al projecte original que supose la necessitat de realitzar un pronunciament ordinari d'avaluació d'impacte ambiental.  
Finalment, cal indicar que no obstant el que s'ha dit, mitjançant anàlisi realitzada el 23 de maig de 2018 segons els criteris de l'article 7.2.c, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental va determinar que hi ha increments significatius de consum d'aigua, emissions a l'atmosfera i generació de residus, per la qual cosa el projecte havia de sotmetre's a una avaluació d'impacte ambiental pel tràmit simplificat.  
  
Anàlisi del projecte segons els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013  
En primer lloc, es descriuran les modificacions del projecte i, en segon lloc, es realitzarà la seua valoració ambiental segons els criteris de l'annex III, si bé cal indicar que el promotor ha realitzat una anàlisi ambiental del projecte en conjunt, així com en la fase d'obra, funcionament i abandó.  
La present anàlisi se centrarà en la descripció i valoració de la fase de funcionament i abandó per entendre que les actuacions realitzades en la fase d'obres ja van ser assumides per la DIA de 9 de setembre de 2008.  
La valoració de l'impacte global de la indústria permetrà analitzar els efectes acumulatius del projecte i valorar l'impacte causat per les modificacions realitzades.  
Es realitza la valoració d'acord amb els criteris de l'annex III:  
a) Característiques del projecte  
Al municipi de Granja de Rocamora existeix una activitat industrial dedicada a escorxador i especejament d'aus. El procés industrial s'inicia amb l'arribada de les aus a la indústria. Una vegada situats els camions en molls es descarreguen les gàbies que contenen les aus i es procedeix a la inspecció veterinària, l'atordiment dels animals i el sacrifici.  
  
A continuació, es procedeix a la plomada i evisceració, envasament de les canals i expedició.  
La indústria disposa de connexió d'aigua potable i depuració des de la xarxa municipal i subministrament elèctric per mitjà de línia elèctrica d'alta tensió.  
Les modificacions realitzades i les proposades són:  
Respecte als paràmetres avaluats en l'expedient 227-2007-AIA, s'ha augmentat la superfície de l'edifici principal que va passar de 4.852,50 m² a 4.912,50 m² i l'espai ocupat per la depuradora d'aigües residuals que va passar d'una ocupació de 612 m² a una ocupació de 1.706,70 m². Aquesta superfície es va obtindre mitjançant la disminució del sòl agrícola que va passar de 5.490,2 m² a 4.395,5 m². La superfície de les parcel·les adscrites a la indústria no ha variat des de la seua construcció: 34.382 m².  
A més de les instal·lacions objecte de la DIA de l'expedient 227-2007-AIA, actualment existeixen en funcionament una nova caldera i bullidora de sang la qual cosa ha suposat incrementar els abocaments a l'atmosfera en un 35,46 %.  
Existeix una previsió d'augment de processament d'aus en 3.184,02 t a l'any, augment del 17,98 % que el promotor considera no significatiu.  
Amb la modificació proposada la producció diària màxima serà de 55,34 t de productes acabats i 13.559,44 t de productes acabats anuals.  
  
- El consum d'aigua de xarxa diari ha passat de 310,56 m³ a 416,98 m³ dia, cosa que suposa un increment del 38,53 % respecte a les previsions realitzades.  
Es produirà, així mateix, un increment de residus no perillosos i subproductes (rebutjos, fem, aus mortes, llots de depuració) en 2.086,98 t (increment del 32,4 %) i perillosos en 1,68 t (increment del 93,3 %).  
  
b) Ubicació del projecte  
- Ocupació del terreny: quant a l'ocupació física del terreny, no existeix modificació respecte al projecte valorat en l'expedient 227-2007-AIA. La parcel·la és de 34.382 m² i part d'aquesta està ocupada per cultius i bassa de reg.  
Sobre aquest tema, l'òrgan ambiental realitza les consideracions següents: s'observa que l'augment de la superfície ocupada per la depuradora s'ha produït disminuint la superfície cultivada. L'augment de la superfície de la resta d'instal·lacions de la indústria no ha afectat terreny cultivat o natural.  
Per això, haurà de verificar-se que es compleixen les limitacions d'ocupació establides en la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge i, si escau, les que siguen procedents respecte a l'autorització atorgada en matèria en sòl no urbanitzable i, si cal, les que determine la modificació de l'anterior.  
- Compatibilitat urbanística: mitjançant l'informe urbanístic de 30 de maig de 2017, l'Ajuntament de Granja de Rocamora indica que l'activitat està situada a les parcel·les 5, 28, 29 i 30 del polígon 1 del municipi inclòs en sòl no urbanitzable general i els usos permesos són les naus agrícoles, els habitatges unifamiliars i les activitats subjectes a declaració d'interés comunitari.  
El 10 de gener de 1992, l'activitat va obtindre la declaració d'interés social (actual declaració d'interés comunitari), per això l'activitat està d'acord amb la normativa municipal.  
- Espais protegits: els espais protegits més pròxims a l'àrea d'actuació són el LIC Sierra de Callosa de Segura i la ZEPA Serres del Sud d'Alacant i la cova del Perro, inclosa en el catàleg de coves de la Comunitat Valenciana i al seu torn declarada LIC i ZEC. Aquests espais protegits estan situats a quasi 3 km de la indústria, pet tant no s'esperen efectes ambientals significatius sobre aquests.  
- Característiques i riscos del terreny:  
a) Inundabilitat: segons la cartografia del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial per a la prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), l'àmbit de la indústria està afectat per perillositat 6 i geomorfològica.  
El 15 d'abril de 2020, el Servei d'Ordenació del Territori emet informe sobre la perillositat i risc existent. Examinada la cartografia del PATRICOVA i la cartografia del sistema nacional de zones inundables, aquesta última a major escala que el PATRICOVA, s'observa en l'àmbit d'actuació calats inferiors a 15 cm.  
Per a la parcel·la 11 del cadastre de rústica, els calats són superiors al mig metre.  
Segons l'article 11 del PATRICOVA (aprovat pel Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell), a la parcel·la 11 la implantació d'escorxador genera un risc que segons la seua normativa està prohibida.  
  
L'informe conclou: «(?) l'autorització ambiental integrada del projecte d'escorxador industrial d'aus, sala d'especejament i magatzem frigorífic amb EDAR a les parcel·les 5, 11, 28, 29 i 30 del polígon 1, del terme municipal de Granja de Rocamora (Alacant), es troba afectada per risc d'inundació i és compatible (excepte l'ocupació de la parcel·la 11 del polígon 1) amb les determinacions del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana».  
Sobre aquest tema cal indicar que a l'interior de la parcel·la 5 del polígon 1 se situa la parcel·la 11 del cadastre d'urbana que recull els edificis considerats urbans d'aquesta parcel·la, i que, per tant, tributen com a urbans.  
L'informe d'inundabilitat, segons els plànols aportats, fa referència a la parcel·la 11 del cadastre de rústica, parcel·la que encara que es troba a escassa distància de la indústria no està inclosa en el projecte d'activitat pel que cal concloure que la ubicació de la indústria és compatible amb el PATRICOVA.  
b) En la zona on se situa la indústria existeix risc sísmic amb acceleració sísmica 0,15 g i perillositat sísmica alta.  
La documentació ambiental es limita a enumerar els riscos existents sense preveure mesures de cap mena o garantir que els riscos existents no generaran efectes adversos significatius, per això aquest pronunciament inclourà els aspectes que ha de tindre en compte el promotor en el desenvolupament de la seua activitat.  
c) Característiques del potencial impacte: el document ambiental analitza els impactes ambientals per factor ambiental afectat en fase d'obra, funcionament i abandó i valora els impactes abans d'aplicar mesures correctores i després d'aplicar aquestes mesures. S'exposa a continuació una síntesi de la valoració realitzada centrada, com s'ha indicat, en les fases de funcionament i abandó.  
- Atmosfera:  
En fase de funcionament, la qualitat de l'aire estarà afectada per emissions contaminants, olors, sorolls i vibracions.  
L'empresa utilitza gasoil per al funcionament de calderes, bullidors, etc. del procés productiu. Les emissions es canalitzen a través de xemeneies amb punts d'emissió de 9 a 12 metres d'alçària i amb temperatura d'eixida de gasos de 187 a 243 °.  
Existeixen en total set punts d'emissió: tres procedents dels bullidors de sang, un procedent de la caldera d'aigua calenta, dos procedents de les rentadores d'envasos i palets i un procedent de la caldera de vapor.  
Per a evitar la contaminació de l'atmosfera s'utilitza gasoil C i s'intentarà reduir el seu consum.  
L'òrgan ambiental observa que no s'esmenta cap altra mesura preventiva o correctora, per tant queda a la disposició de l'òrgan substantiu en funció de les MTD aplicables indicar la necessitat o no de mesures addicionals de protecció.  
Les emissions a l'atmosfera no canalitzades procedeixen de la recepció d'aus vives (partícules en suspensió) que, a més, seran les responsables de la producció d'olors. A més, pot produir-se emissió a l'atmosfera de fluids procedents dels equips de refrigeració.  
En el procés industrial es produeixen sorolls i vibracions. Les auditories acústiques realitzades van identificar com a focus de sorolls els reactors biològics de l'EDAR, nau de rentada i emmagatzematge d'envasos, l'estacionament de camions i la descàrrega d'aus vives, casetes de bomba d'aigua, taller de manteniment de camions, zona de plomada i cocció de sang, zona d'expedició, zona de rentada de camions i sala de màquines d'equips frigorífics.  
Les auditories mostren que amb l'activitat parada (horari nocturn), els nivells són de 62,2 dB, i es mostra la influència de l'autopista que limita amb l'activitat. Es considera que atés que la indústria està aïllada, no es transmet a l'exterior soroll de fons.  
Tampoc es transmeten a l'exterior vibracions que puguen afectar la població.  
Si bé no és previsible, a la vista de les auditories realitzades, que es generen efectes sobre la població, atés que els punts de mesurament estan en la mateixa fàbrica, l'òrgan ambiental considera que haurà d'analitzar-se el nivell de soroll i olors en les poblacions pròximes.  
També pot produir-se contaminació lumínica a causa de la il·luminació de la planta.  
D'altra banda, en la fase de desmantellament es produiran emissions de partícules a l'atmosfera a causa dels processos d'enderrocament com ara l'acumulació dels residus de construcció.  
Els diferents impactes produïts sobre l'atmosfera en la fase de funcionament i abandó es valoren com a moderats.  
La prevenció de l'escapament de fluids de refrigeració a l'atmosfera s'evitarà mitjançant un adequat manteniment dels equips, per a això se subscriurà contracte de manteniment.  
En la fase de demolició es procedirà al regatge de la zona d'obres i es limitarà l'horari de treball. Els residus que puguen generar emissions de pols seran retirats al més prompte possible per empreses gestores.  
  
Si bé la possible contaminació atmosfèrica a causa de l'emissió d'olors ha sigut valorada com a irrellevant, per a evitar generar impactes en aquest sentit, a la fàbrica es netejaran i desinfectaran tots els locals, equips, camions que hagen estat en contacte amb els animals.  
  
Els residus procedents de les operacions de sacrifici, plomada, evisceració i especejament són retirats en continu de les seccions en les quals es produeixen de manera automàtica i són retirats diàriament per gestors autoritzats.  
Quant als sorolls, els tancaments dels edificis tindran un nivell d'aïllament adequat perquè es complisca la normativa vigent sobre sorolls i vibracions. Els equips instal·lats en l'exterior, incloent-hi els equips de depuració, tindran un nivell de soroll inferior als exigits per la normativa vigent.  
Per a evitar la contaminació lumínica, les lluminàries estaran dissenyades per a evitar dispersió de llum a l'atmosfera.  
Amb l'aplicació de les mesures preventives i correctores es preveu que l'impacte causat per olors, contaminació lumínica i gasos siguen irrellevants.  
- Aigües (sostenibilitat i qualitat): en la indústria es produirà un increment del consum d'aigua que pot tindre impactes sobre la disponibilitat del recurs, impacte que es valora com a sever.  
Amb la finalitat de minimitzar el consum d'aigua s'aplicarà un pla de manteniment i vigilància de les instal·lacions.  
El fet que l'aigua després del seu ús quede contaminada suposa la generació d'un impacte sobre la qualitat de l'aigua que sense l'aplicació de mesures correctores es valora com a sever.  
No obstant això, les aigües de procés (escaldada, plomada, evisceració), les procedents dels serveis higiènics de neteja i les pluvials de les cobertes de l'edifici principal són recollides en basses de bombament i enviades a l'estació d'aigües residuals existent abans de l'abocament a la xarxa municipal que al seu torn seran depurades en la depuradora mancomunada, per això no s'espera, després de l'aplicació de les mesures correctores, un augment significatiu de la contaminació de les aigües.  
Les previsions quant a paràmetres d'abocament és que siguen inferiors als exigits per l'entitat de sanejament.  
- Sòl i aigües  
a) Impactes per abocaments accidentals  
Es pot produir contaminació de sòls i aigües a causa d'abocaments accidentals o incompliment dels valors límits d'emissió en l'EDAR. L'impacte es valora com a sever.  
Com a mesura preventiva de caràcter general s'ha tingut en compte l'adequat aïllament de les canonades que poden ocasionar fugues contaminants. Quant als depòsits de gasoil, el dipòsit A és de doble xapa i se situa sobre solera de formigó armat i el dipòsit C està col·locat sobre cubeta impermeabilitzada.  
Les mesures preventives disposades en l'EDAR són la instal·lació d'elements de control com ara boies, sondes, cabalímetres, mesuradors hidroestàtics, així com un programa de supervisió que permet visualitzar i controlar els diferents processos.  
Com a mesura de control, s'estableix l'anàlisi mensual a entrada i eixida d'EDAR. En cas necessari es corregiran les deficiències detectades.  
Per a evitar abocaments per damunt dels paràmetres admissibles, en el cas de detectar-se un mal funcionament de la depuradora, s'ajustarà el nivell de producció de manera que la càrrega de l'abocament siga compatible amb el compliment dels nivells límits d'emissió fins a l'esmena de l'anomalia. Per a evitar fallades en el sistema s'ha contractat el manteniment de la planta.  
En el cas d'abocaments accidentals en la planta que continguen substàncies perilloses, s'haurà de procurar que l'abocament no arribe a la xarxa de sanejament i netejar l'abocament amb materials absorbents que seran gestionats com a productes perillosos. En el cas que l'abocament arribe a la xarxa de sanejament, es desconnectaran les bombes d'entrada en l'EDAR. En qualsevol cas, tant el sòl de la indústria com el de l'EDAR es troben formigonades.  
L'expedient inclou l'informe de l'EPSAR (entitat de sanejament d'aigües), de 3 de maig de 2018 que indica el següent: la indústria disposa d'arquetes d'inspecció d'abocaments. L'aigua procedent dels processos realitzats en la indústria és portada a la depuradora on es tracta juntament amb les aigües sanitàries abans de ser abocada al clavegueram.  
Tot l'abocament de l'empresa, a excepció de la sang que s'introdueix en el bullidor de sang, s'acumula en una bassa des d'on es bomba al sistema de tractament on se sotmet a tamisatge, desgreixatge, homogeneïtzació i tractament fisicoquímic on es realitza la coagulació. Després es procedeix a la floculació, separació de fangs per flotació on l'efluent s'acumula en un dipòsit de rebombament i els fangs acumulats es bomben a un dipòsit abans de la centrifugació. L'efluent de la centrifugadora es torna a capçalera. Des del dipòsit de rebombament les aigües s'introdueixen en l'SBR (reactor biològic seqüencial). Una vegada completats els cicles de reacció, ventilació i clarificació, l'efluent s'aboca al clavegueram.  
De les inspeccions d'abocament realitzades, s'ha detectat que en moments puntuals s'han superat els límits d'abocament els quals han sigut corregits amb l'aplicació de mesures correctores.  
L'informe finalitza amb les recomanacions següents:  
En la qualitat dels abocaments efectuats, garantir el compliment d'article 8 del Reial decret 509/1996, així com les ordenances municipals d'abocament aplicables.  
Les aigües residuals generades no han d'impedir el compliment dels objectius de qualitat fixats en l'autorització d'abocament a DPH emés per la confederació hidrogràfica corresponent per a l'EDAR receptora d'aquestes.  
Respecte a l'autorització d'abocament, amb data de 25 de juny de 2018, l'Ajuntament de Granja de Rocamora emet un informe tècnic on analitza les determinacions referents als abocaments del pla general i l'ordenança d'abocament.  
Analitzats els paràmetres d'abocament de l'empresa, s'indica que només el nitrogen total està per damunt de l'ordenança, paràmetre que es consideraria subjecte a mesures correctores.  
Finalment, l'informe indica que pot concedir-se l'autorització d'abocament amb el compliment del condicionat de l'informe tècnic emés per l'EPSAR el 3 de maig de 2018.  
b) Impactes per generació de residus:  
En el procés d'activitat es produiran 351,81 t de residus SANDACH categoria 2 (fem, aus mortes) i categoria 6.284,25 t 3 (residus de teixits d'animals) i 6.284,25 t SANDACH categoria 3 (plomes, sang i vísceres). En total es produeixen 6.642,67 t de residus tipus SANDACH gestionats per gestors de categoria 2 i 3 en plantes de tractament.  
  
Com a mesura preventiva, els SANDACH en general s'emmagatzemaran en contenidors plàstics. Les restes de vísceres, el paquet intestinal i la sang cuita s'emmagatzemaran en sitges verticals d'acer. Aquests residus es retiraran de la planta diàriament per gestors autoritzats. La sang cuita es valoritzarà.  
Els residus perillosos (olis usats, dissolvents, envasos contaminats [...]), procedents del taller de reparació i manteniment de vehicles, s'emmagatzemaran en envasos estancs. Els llocs d'emmagatzematge tindran cubetes d'obra impermeabilitzades o safates antivessaments.  
  
Els residus no perillosos seran assimilables a RSU, aparells elèctrics i electrònics i ferralla. Tots aquests residus es recolliran en contenidors separats i es gestionaran els dos últims a través de gestor autoritzat.  
  
En el tractament d'aigües residuals es produiran 15.0624 t a l'any de llots deshidratats que s'emmagatzemaran en contenidor metàl·lic tancat abans de la gestió per gestor autoritzat si bé en altres apartats de l'estudi s'indica que la destinació serà agrícola.  
Amb l'aplicació de mesures preventives i correctores els impactes causats per la generació de residus es valoren com a moderats.  
- Riscos: a més dels indicats a conseqüència de la ubicació del projecte, els riscos que pot generar la indústria a causa del seu funcionament són riscos per a la salut humana a causa de la presència d'animals, incendi, explosió a causa dels recipients a pressió, així com riscos d'escapament de fluids refrigerants a l'atmosfera.  
Les actuacions de neteja i desinfecció que es realitzen en la planta i sense perjudici de l'aplicació de la normativa en matèria de salut i higiene en el treball, són mesures en principi correctes i susceptibles de sotmetre's a vigilància.  
Ara bé, en el cas de generació d'accident i la susceptibilitat de generar efectes ambientals significatius, la documentació presentada no especifica res sobre aquest tema excepte l'aplicació del Reial decret 393/2007, pel qual s'aprova la norma bàsica d'autoprotecció dels centres, establiments i dependències dedicats a activitats que puguen donar lloc a situacions d'emergència.  
Si bé la perillositat de la indústria no es deriva del seu procés industrial sinó de la presència de combustibles i altres substàncies i la presència d'equips a pressió, l'òrgan ambiental considera que amb la finalitat de previndre l'aparició d'efectes ambientals significatius la indústria, a més de complir totes les mesures de prevenció o realitzar, si escau, les anàlisis de riscos que establisca la normativa vigent, haurà de redactar un estudi previ en el qual s'establisca la susceptibilitat del projecte de generar efectes sobre la població situada a menys de 500 m a causa d'un succés accidental greu i l'incorporarà a la documentació en matèria de riscos i establirà, si escau, mesures addicionals de prevenció, avís, o correcció.  
Pel fet que el municipi de Granja de Rocamora és considerat de risc alt segons el Pla especial davant el risc d'accidents en el transport de mercaderies perilloses per carretera i ferrocarril per tindre usos residencials a menys de 500 m de l'autopista A-7, i la indústria se situa així mateix a menys de 500 m de la infraestructura, es tindrà en compte en aquest estudi l'efecte acumulat d'un incident en la carretera que puga afectar la indústria i els possibles efectes acumulatius sobre la població. Tot això de manera independent de les competències municipals en la matèria.  
- Paisatge: la fàbrica disposa d'un mur paral·lel a l'A7, zona amb major nombre d'espectadors. En el perímetre restant es disposa de tanca tipus muret i malla amb vegetació. En la resta de la parcel·la es disposa de zones enjardinades que milloren la imatge global de la instal·lació. El document ambiental considera que l'establiment no genera cap mena d'impacte negatiu sobre el paisatge. En la fase d'abandó, les parcel·les recuperaran el seu ús rural i generaran un impacte positiu sobre el paisatge.  
- Patrimoni cultural: no existeix afecció al patrimoni cultural i estan totes les instal·lacions construïdes. No obstant això, a l'efecte de legalització de les actuacions, el promotor ha sol·licitat informe a l'òrgan competent.  
- Socioeconomia: es produiran impactes positius en la generació d'ocupació en fase de funcionament mentre que en la fase d'abandó aquests impactes positius desapareixeran i caldrà establir mesures correctores com ara la reubicació dels empleats en altres indústries de la zona, per això l'impacte és moderat.  
- Programa de vigilància ambiental (PVA): l'objectiu del PVA és assegurar el compliment de les mesures correctores i protectores de l'estudi d'impacte ambiental i les que indique el pronunciament ambiental, comprovar l'eficàcia d'aquestes, detectar impactes no previstos i, si cas, introduir les modificacions que siguen necessàries.  
  
Per a fer efectiu el compliment del PVA es realitzarà una recopilació i arxiu dels mitjans materials que s'utilitzen en el projecte, es registrarà el grau de compliment de les mesures preventives i correctores, es realitzaran informes periòdics per part del responsable ambiental de l'empresa i un informe anual de mesures correctores on es proposaran noves mesures correctores en el cas que s'haja detectat que les mesures proposades són insuficients, si s'han detectat impactes no previstos o si es poden aplicar mesures correctores més eficaces.  
  
El PVA inclou una descripció de les activitats de seguiment de totes les mesures correctores previstes, un quadre resum dels elements i punts de control, i plànols amb les mesures correctores previstes.  
Consideracions de l'òrgan ambiental  
En general, s'aprecien modificacions significatives entre les previsions realitzades per a la DIA de 9 de setembre de 2008 i la proposta actual. El canvi més significatiu s'ha produït en el procés de depuració de les aigües amb la instal·lació de nous equips per a permetre una adequada depuració.  
No obstant això, amb les mesures preventives i correctores proposades en els documents presentats, les propostes en la DIA inicial complementada amb les indicades en aquesta resolució, no és probable que la modificació de l'activitat genere efectes ambientals significatius.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un supòsit inclòs en l'article 7.2.c de la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013 modificada per la Llei 9/2018 i en les altres disposicions que són d'aplicació.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental (DOGV. núm. 8614, de 16.08.2019).  
  
Resolució  
  
Primer  
Emetre informe d'impacte ambiental a la modificació del projecte «escorxador industrial d'aus, sala d'especejament i magatzem frigorífic amb estació depuradora d'aigües residuals», sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables i considerar que amb el compliment dels condicionants de l'apartat segon el projecte no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
Segon  
S'anul·len els condicionants de la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 227-2007-AIA, i es fa una nova redacció d'aquests segons punt 3 de l'apartat tercer de la part resolutiva d'aquest informe d'impacte ambiental.  
  
  
Tercer  
El projecte s'efectuarà d'acord amb el contingut del document ambiental, la documentació que consta en l'expedient i els condicionants que s'indiquen a continuació que seran aplicables a tot el projecte i no sols a la modificació:  
1. Patrimoni cultural: s'haurà d'obtindre informe de l'òrgan competent en cultura respecte a la legalització de les construccions realitzades i complir el que s'hi determine a aquest efecte.  
2. Ocupació del sòl: s'haurà d'obtindre el pronunciament que calga en matèria urbanística respecte a l'ocupació dels terrenys i la superfície ocupada i complir les determinacions de l'informe o resolució que siga procedent.  
3. Considerant la proximitat de l'activitat a nucli urbà, s'haurà de controlar l'emissió d'olors amb una periodicitat semestral, de manera que es comprove l'afecció a la població, i s'hauran d'adoptar mesures complementàries per a la seua correcció, si cal.  
Per a això, hauran de realitzar-se els mesuraments en els nuclis habitats pròxims.  
- Considerant la proximitat de l'activitat al nucli urbà, s'haurà de controlar l'emissió de sorolls amb la periodicitat que a aquest efecte establisca l'AAI i aplicar mesures correctores en cas de percebre's aquesta afecció.  
Per a això, s'establiran punts de mesurament en els nuclis de població més pròxims a l'activitat.  
4. Emissions atmosfèriques: l'òrgan substantiu haurà de valorar, respecte a la vigilància dels focus canalitzats d'emissió, la necessitat de posar límits a aquestes emissions mitjançant l'adopció de mesures correctores.  
5. Vulnerabilitat  
a) Sísmica: el promotor haurà de revisar el compliment de la normativa en vigor i adaptar les instal·lacions al que calga.  
b) Inundabilitat: aquelles zones de l'activitat que queden per davall dels 15 cm d'alçària probable d'inundació i que siguen susceptibles de causar efectes ambientals significatius (zones de dipòsit de residus, per exemple) hauran d'elevar-se per damunt dels 15 cm o aplicar mesures preventives perquè no s'hi arribe per la pujada del nivell de les aigües.  
  
c) Riscos: l'òrgan substantiu delimitarà el compliment de la legislació en matèria de riscos com ara deflagració, explosió i incendi perquè es complisquen les seues mesures correctores i altres, com ara la prevenció de legionel·losi, si cal.  
S'haurà de complir, així mateix, la normativa derivada de protecció civil (elaboració de plans d'autoprotecció) i s'haurà d'incorporar un apartat en el qual s'establisca la susceptibilitat del projecte de generar efectes sobre la població situada a menys de 500 m a causa d'un succés accidental greu, apartat que s'haurà d'incorporar a la documentació en matèria de riscos i que establirà, si escau, mesures addicionals de prevenció, avís o correcció.  
A més, pel fet que el municipi de Granja de Rocamora és considerat de risc alt segons el Pla especial davant el risc d'accidents en el transport de mercaderies perilloses per carretera i ferrocarril per tindre usos residencials a menys de 500 m de l'autopista A-7, i la indústria se situa així mateix a menys de 500 m de la infraestructura, es tindrà en compte en aquest estudi l'efecte acumulat d'un incident en la carretera que puga afectar la indústria i els possibles efectes acumulatius sobre la població. Tot això de manera independent de les competències municipals en la matèria.  
  
Quart  
D'acord amb el que es disposa en els punts 3 i 4 de l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, aquest informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat no s'ha procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació.  
  
Cinqué  
D'acord amb el que es disposa en l'article 47.5 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, l'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
València, 19 de novembre de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher. [Per delegació del director general de Qualitat i Educació Ambiental, segons la Resolució de 9 d'agost de 2019 (DOGV 8614, 16.08.2019).]»  
  
  
València, 9 de setembre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9179, del 22-09-2021 (2021/9119)

RESOLUCIÓN de 9 de septiembre de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 40/18-AIA Alicante.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9179

Fecha DOGV
:   22-09-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/9119

CVE


Fecha del documento
:   09-09-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Alicante](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 9 de septiembre de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 40/18-AIA Alicante. [2021/9119]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletin Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 40/18-AIA Alicante.  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 40-2018-AIA.  
Título: Matadero industrial de aves, sala de despiece y almacén frigorífico con estación depuradora de aguas residuales (legalización).  
Promotor: Antonio Pamies, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
Localización: Granja de Rocamora (Alicante). Polígono 1, parcelas 1, 5, 28, 29, 30 (catastro de rústica) y parcela 11 (referencia catastral 001701100XH82F0001TQ-urbana).  
  
Antecedentes.  
El 9 de septiembre de 2008 la Dirección General de Gestión del Medio Natural emite declaración de impacto ambiental favorable para matadero industrial de aves con capacidad de procesamiento de 9.646,88 tm/año de pollos y 8.062,03 tm/año de gallinas en el ámbito del expediente 227-2007-AIA.  
El proyecto se sometió al procedimiento de evaluación de impacto ambiental al ser un supuesto del anexo I.1.j del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana: Mataderos con capacidad superior a 1.000 toneladas/año; instalaciones de descuartizamiento de animales con capacidad superior a 4.000 toneladas/año.  
El 10 de julio de 2012 se publica en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, la declaración de impacto ambienta (DIA).  
El 10 de abril de 2018 tiene entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicitud de informe del Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación en el ámbito del trámite de autorización ambiental integrada.  
Los antecedentes citados en la documentación técnica indican que no se obtuvo la licencia de actividad al considerar la Comisión Territorial de Análisis Ambiental Integrado de Alicante que, debido a que la capacidad de depuración era mayor a 10.000 habitantes-equivalentes, el trámite que procedía era el de autorización ambiental integrada y no el de licencia ambiental.  
Al respecto cabe indicar que se trata de una legalización que, en cualquier caso, tuvo el inicio de su tramitación con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley 9/2018 de evaluación ambiental en cuya modificación se recoge la imposibilidad de realizar el procedimiento de evaluación de impacto ambiental para proyectos total o parcialmente ejecutados salvo por sentencia judicial firme.  
Por otro lado y en cuanto a la validez de la DIA, el inicio del procedimiento tuvo inicio con anterioridad a la pérdida de la vigencia de la DIA de acuerdo con lo establecido en la disposición transitoria 1ª de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental.  
Se considera por lo tanto que la DIA emitida puede considerarse válida siendo objeto el actual procedimiento ambiental valorar las modificaciones del proyecto actual respecto al valorado en el expediente 227-2007-AIA.  
El 14 de febrero de 2018 el órgano sustantivo comunica que se ha realizado el trámite de información pública del 19 de octubre al 30 de noviembre de 2018 no habiéndose presentado alegaciones.  
El 9 de julio de 2018 tuvo entrada la documentación requerida para el inicio de la tramitación del procedimiento simplificado de evaluación de impacto ambiental.  
Durante la fase de consultas a los órganos afectados por la realización del proyecto, el 30 de enero de 2019 se solicitó informe al Servicio de Ordenación del Territorio respecto al riesgo de inundación existente en la parcela ocupada por la actividad.  
Documentación administrativa:  
El expediente contiene:  
- Informe referente al suministro del agua del área de explotación de la delegación de la Granja de Rocamora de «Global Omnium Medioambiente, SL», de 10 de abril de 2018 en los siguientes términos: Existe suministro de agua potable a nombre de Antonio Pamies, SL, en el domicilio Camino Granja Catral, s/n, correspondiente a matadero de aves y sala de despiece situado en Senda de Albatera, s/n, (...). Dicho suministro se encuentra activo actualmente. Según las últimas anualidades ha tenido un consumo medio de 81.809 m³ anuales, teniendo capacidad y disponibilidad suficiente para el suministro del caudal demandado (105.800 m³/año) a través de su contador de 40 mm.  
- Justificación de contrato con gestor de residuos no peligrosos (cartón, papel, plástico).  
- Documento de aceptación de residuos peligrosos por parte de empresa autorizada.  
- Certificado de retirada de productos SANDACH categorías 2 y 3 por parte de gestores autorizados.  
  
Análisis de la legislación sectorial en materia de evaluación de impacto ambiental:  
Ninguna de las modificaciones del proyecto alcanza las magnitudes de los anexos del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana, ni de los anexos de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental. Acumulando las magnitudes el proyecto en su conjunto (no la modificación) sería un supuesto del anexo II, grupo 2.f): Instalaciones para el sacrificio, despiece o descuartizamiento de animales con una capacidad de producción de canales superior a 50 t por día.  
En cuanto a la actividad de depuración, analizados los parámetros de depuración, no se advierten modificaciones suficientes con respeto al proyecto original que suponga la necesidad de realizar un pronunciamiento ordinario de evaluación de impacto ambiental.  
Por último indicar que no obstante a la indicado, mediante análisis realizado el 23 de mayo de 2018 según los criterios del artículo 7.2.c el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental determinó que existen incrementos significativos de consumo de agua, emisiones a la atmósfera y generación de residuos, por lo que el proyecto debía someterse a una evaluación de impacto ambiental por el trámite simplificado.  
  
Análisis del proyecto según los criterios del anexo III de la Ley 21/2013.  
En primer lugar se describirán las modificaciones del proyecto y en segundo lugar se realizará su valoración ambiental según los criterios del anexo III si bien debe indicarse que el promotor ha realizado un análisis ambiental del proyecto en su conjunto así como en la fase de obra, funcionamiento y abandono.  
El presente análisis se centrará en la descripción y valoración de la fase de funcionamiento y abandono por entender que las actuaciones realizadas en la fase de obras ya fueron asumidas por la DIA de 9 de septiembre de 2008.  
La valoración del impacto global de la industria permitirá analizar los efectos acumulativos del proyecto y valorar el impacto causado por las modificaciones realizadas.  
Se realiza la valoración de acuerdo con los criterios del anexo III:  
a) Características del proyecto.  
En el municipio de Granja de Rocamora existe una actividad industrial dedicada a matadero y despiece de aves. El proceso industrial se inicia con la llegada de las aves a la industria. Una vez ubicados los camiones en muelles se descargan los jaulones que contienen las aves y se procede a la inspección veterinaria, aturdido de los animales y sacrificio.  
A continuación se procede al desplumado y eviscerado, envasado de canales y expedición.  
La industria dispone de acometida de agua potable y depuración desde la red municipal y suministro eléctrico por medio de línea eléctrica de alta tensión.  
Las modificaciones realizadas y las propuestas son:  
Respecto a los parámetros evaluados en el expediente 227-2007-AIA, se ha aumentado la superficie del edificio principal que pasó de 4.852,50 m² a 4.912,50 m² y el espacio ocupado por la depuradora de aguas residuales que pasó de una ocupación de 612 m² a una ocupación de 1706,70 m². Esta superficie se obtuvo a costa de la disminución del suelo agrícola que pasó de 5.490,2 m² a 4.395,5 m². La superficie de las parcelas adscritas a la industria no ha variado desde su construcción: 34.382 m².  
Además de las instalaciones objeto de la DIA del expediente 227-2007-AIA actualmente existen en funcionamiento una nueva caldera y cocedor de sangre lo que ha supuesto incrementar los vertidos a la atmósfera en un 35,46 %.  
Existe una previsión de aumento de procesado de aves en 3.184,02 T al año, aumento del 17,98 % que el promotor considera no significativo.  
Con la modificación propuesta la producción diaria máxima será de 55,34 T de productos acabados y 13.559,44 T de productos acabados anuales.  
- El consumo de agua de red diario ha pasado de 310,56 m³ a 416,98 m³ día suponiendo un incremento del 38,53 % respecto a las previsiones realizadas.  
Se producirá asimismo un incremento de residuos no peligrosos y subproductos (desperdicios, estiércol, aves muertas lodos de depuración) en 2.086,98 T (incremento del 32,4 %) y peligrosos en 1, 68 T (incremento del 93,3 %).  
b) Ubicación del proyecto.  
- Ocupación del terreno: en cuanto a la ocupación física del terreno, no existe modificación respecto al proyecto valorado en el expediente 227-2007-AIA. La parcela es de 34.382 m² estando parte de ella ocupada por cultivos y balsa de riego.  
Al respecto el órgano ambiental realiza las siguientes consideraciones: Se observa que el aumento de la superficie ocupada por la depuradora se ha producido disminuyendo la superficie cultivada. El aumento de la superficie del resto de instalaciones de la industria no ha afectado a terreno cultivado o natural.  
Por ello deberá verificarse que se cumplen las limitaciones de ocupación establecidas en la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje y en su caso las que procedieran respecto a la autorización otorgada en materia en suelo no urbanizable y en caso que proceda, las que determine la modificación de la anterior.  
- Compatibilidad urbanística: mediante informe urbanístico de 30 de mayo de 2017 el Ayuntamiento de Granja de Rocamora indica que la actividad está situada en las parcelas 5, 28, 29 y 30 del polígono 1 del municipio incluido en suelo no urbanizable general siendo los usos permitidos las naves agrícolas, viviendas unifamiliares y actividades sujetas a declaración de interés comunitario.  
El 10 de enero de 1992 la actividad obtuvo la declaración de interés social (actual declaración de interés comunitario) siendo por ello la actividad acorde con la normativa municipal.  
- Espacios Protegidos: Los espacios protegidos más cercanos al área de actuación son el LIC Sierra de Callosa de Segura y ZEPA Serres del Sud d- Alacant y la Cueva del Perro incluida en el catálogo de cuevas de la Comunitat Valenciana y a su vez declarada LIC y ZEC. Estos espacios protegidos están situados a casi 3 km de la industria por lo que no se esperan efectos ambientales significativos sobre ellos.  
- Características y riesgos del terreno:  
a) Inundabilidad: según la cartografía del plan de acción territorial de carácter sectorial para prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), el ámbito de la industria está afectado por peligrosidad 6 y geomorfológica.  
El 15 de abril de 2020 el Servicio de Ordenación del Territorio emite informe sobre la peligrosidad y riesgo existente. Examinada la cartografía del PATRICOVA y la cartografía del sistema nacional de zonas inundables, esta última a mayor escala que el PATRICOVA, se observa en el ámbito de actuación calados inferiores a 15 cm.  
Para la parcela 11 del catastro de rústica, los calados son superiores al medio metro.  
Según el artículo 11 del PATRICOVA (aprobado por Decreto 201/2015, de 29 de octubre, del Consell), en la parcela 11 la implantación de matadero genera un riesgo que según su normativa está prohibida.  
El informe concluye: «(?) la autorización ambiental integrada del proyecto de matadero industrial de aves, sala de despiece y almacén frigorífico con EDAR en las parcelas 5, 11, 28, 29 y 30 del polígono 1 del término municipal de Granja de Rocamora (Alicante), se encuentra afectada por riesgo de inundación y es compatible (salvo la ocupación de la parcela 11 del polígono 1) con las determinaciones del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana».  
Al respecto cabe indicar que en el interior de la parcela 5 del polígono 1 se ubica la parcela 11 del catastro de urbana que recoge los edificios considerados urbanos de dicha parcela, y que por lo tanto tributan como urbanos.  
El informe de inundabilidad, según planos aportados, se refiere a la parcela 11 del catastro de rústica, parcela que aunque se encuentra a escasa distancia de la industria no está incluida en el proyecto de actividad por lo que cabe concluir que la ubicación de la industria es compatible con el PATRICOVA.  
b) En la zona donde se ubica la industria existe riesgo sísmico con aceleración sísmica 0,15 g. y peligrosidad sísmica alta.  
La documentación ambiental se limita a enumerar los riesgos existentes sin prever medidas de ningún tipo o garantizar que los riesgos existentes no generarán efectos adversos significativos por lo que este pronunciamiento incluirá los aspectos que debe tener en cuenta el promotor en el desarrollo de su actividad.  
c) Características del potencial impacto: El documento ambiental analiza los impactos ambientales por factor ambiental afectado en fase de obra, funcionamiento y abandono y valora los impactos antes de aplicar medidas correctoras y después de aplicar dichas medidas. Se expone a continuación una síntesis de la valoración realizada centrada, como se ha indicado, en las fases de funcionamiento y abandono.  
- Atmósfera:  
En fase de funcionamiento la calidad del aire se verá afectada a causa de emisiones contaminantes, olores, ruidos y vibraciones.  
La empresa utiliza gasóleo para el funcionamiento de calderas, cocederos, etc del proceso productivo. Las emisiones se canalizan a través de chimeneas con puntos de emisión de 9 a 12 metros de altura y con temperatura de salida de gases de 187 a 243 º.  
Existen en total 7 puntos de emisión: 3 procedentes de los cocedores de sangre, uno procedente de la caldera de agua caliente, dos procedentes de las lavadoras de envases y palets y uno procedente de la caldera de vapor.  
Para evitar la contaminación de la atmósfera se utiliza gasóleo C y se intentará reducir su consumo.  
El órgano ambiental observa que no se menciona ninguna otra medida preventiva o correctora por lo que queda a disposición del órgano sustantivo en función de las MTDs aplicables indicar la necesidad o no de medidas adicionales de protección.  
Las emisiones a la atmósfera no canalizadas proceden de la recepción de aves vivas (partículas en suspensión) que además serán las responsables de la producción de olores. Además puede producirse emisión a la atmósfera de fluidos procedentes de los equipos de refrigeración.  
En el proceso industrial se producen ruidos y vibraciones. Las auditorías acústicas realizadas identificaron como focos de ruidos los reactores biológicos de la EDAR, nave de lavado y almacenamiento de envases, el estacionamiento de camiones y descarga de aves vivas, casetas de bomba de agua, taller de mantenimiento de camiones, zona de desplumado y cocción de sangre, zona de expedición, zona de lavado de camiones y sala de máquinas de equipos frigoríficos.  
Las auditorías muestran que con la actividad parada (horario nocturno), los niveles son de 62,2 dB, mostrándose la influencia de la autopista que linda con la actividad. Se considera que dado que la industria está aislada, no se transmite al exterior ruido de fondo.  
Tampoco se transmiten al exterior vibraciones que puedan afectar a la población.  
Si bien no es previsible, a la vista de las auditorías realizadas, que se generen efectos sobre la población, dado que los puntos de medición están en la misma fábrica, el órgano ambiental considera que deberá analizarse el nivel de ruido y olores en las poblaciones cercanas.  
También puede producirse contaminación lumínica a causa de la iluminación de la planta.  
Por otro lado en la fase de desmantelamiento se producirá emisiones de partículas a la atmósfera debido a los procesos de derribo como a la acumulación de los residuos de construcción.  
Los diferentes impactos producidos sobre la atmósfera en fase de funcionamiento y abandono se valoran como moderados.  
La prevención del escape de fluidos de refrigeración a la atmósfera se evitará mediante un adecuado mantenimiento de los equipos para lo cual se suscribirá contrato de mantenimiento.  
En la fase de demolición se procederá al regado de la zona de obras y se limitará el horario de trabajo. Los residuos que puedan generar emisiones de polvo serán retirados a la mayor brevedad por empresas gestoras.  
Si bien la posible contaminación atmosférica a causa de la emisión de olores ha sido valorada como irrelevante, para evitar generar impactos en este sentido en la fábrica se procede a la limpieza y desinfección de todos los locales, equipos, camiones que hayan estado en contacto con los animales.  
Los residuos procedentes de las operaciones de sacrificio, desplumado, eviscerado y despiece son retirados en continuo de las secciones en las que se producen de forma automática y son retirados a diario por gestores autorizados.  
En cuanto a los ruidos, los cerramientos de los edificios tendrán un nivel de aislamiento necesario para que se cumpla la normativa vigente sobre ruidos y vibraciones. Los equipos instalados en el exterior, incluidos los equipos de depuración, tendrán un nivel de ruido inferior a los exigidos por la normativa vigente.  
Para evitar la contaminación lumínica las luminarias estarán diseñadas para evitar dispersión de luz a la atmósfera.  
Con la aplicación de las medidas preventivas y correctoras se prevé que el impacto causado por olores, contaminación lumínica y gases sean irrelevantes.  
- Aguas (sostenibilidad y calidad): En la industria se producirá un incremento del consumo de agua que puede tener impactos sobre la disponibilidad del recurso, impacto que se valora como severo.  
Con el fin de minimizar el consumo de agua se aplicará un plan de mantenimiento y vigilancia de las instalaciones.  
El hecho que el agua tras su uso quede contaminada supone la generación de un impacto sobre la calidad del agua que sin la aplicación de medidas correctoras se valora como severo.  
No obstante las aguas de proceso (escaldado, desplumado, eviscerado), las procedentes de los servicios higiénicos, de limpieza y las pluviales de las cubiertas del edificio principal son recogidas en fosos de bombeo y enviadas a la estación de aguas residuales existente previo vertido a red municipal que a su vez serán depuradas en la depuradora mancomunada no esperándose por ello, tras la aplicación de las medidas correctoras, un aumento significativo de la contaminación de las aguas.  
  
Las previsiones en cuanto a parámetros de vertido, es que sean inferiores a los exigidos por la entidad de saneamiento.  
- Suelo y aguas:  
a) Impactos por vertidos accidentales.  
Se puede producir contaminación de suelos y aguas a causa de vertidos accidentales o incumplimiento de los valores límites de emisión en la EDAR. El impacto se valora como severo.  
Como medida preventiva de carácter general se ha tenido en cuenta el adecuado aislamiento de las tuberías que pueden ocasionar fugas contaminantes. En cuanto a los depósitos de gasóleo, el depósito A es de doble chapa y se ubica sobre solera de hormigón armado y el depósito C está colocado sobre cubeto impermeabilizado.  
Las medidas preventivas dispuestas en la EDAR son la instalación de elementos de control tales como boyas, sondas, caudalímetros, medidores hidrostáticos así como un programa de supervisión que permite visualizar y controlar los distintos procesos.  
Como medida de control se establece el análisis mensual a entrada y salida de EDAR. En caso necesario se corregirán las deficiencias detectadas.  
Para evitar vertidos por encima de los parámetros admisibles en caso de detectarse un mal funcionamiento de la depuradora se ajustará el nivel de producción de modo que la carga del vertido sea compatible con el cumplimiento de los niveles limites de emisión hasta la subsanación de la anomalía. Para evitar fallos en el sistema se ha contratado el mantenimiento de la planta.  
En caso de vertidos accidentales en la planta que contengan sustancias peligrosas se procurará que el vertido no alcance la red de saneamiento, se limpiará el vertido con materiales absorbentes que serán gestionados como productos peligrosos. En el caso que alcance el vertido la red de saneamiento se desconectarán las bombas de entrada en la EDAR. En cualquier caso tanto el suelo de la industria como el de la EDAR se encuentran hormigonados.  
El expediente incluye informe de la EPSAR (entidad de saneamiento de aguas), de 3 de mayo de 2018 indicando lo siguiente: La industria dispone de arquetas de inspección de vertidos. El agua procedente de los procesos realizados en la industria es llevada a la depuradora donde se trata junto a las aguas sanitarias antes de ser vertida al alcantarillado.  
  
Todo el vertido de la empresa a excepción de la sangre que se introduce en el cocedero de sangre se acumula en una balsa desde donde se bombea al sistema de tratamiento donde se somete a tamizado, desengrase, homogeneización, y tratamiento físico-químico donde se realiza la coagulación. Después se procede a la floculación, separación de fangos por flotación donde el efluente se acumula en un depósito de rebombeo y los fangos acumulados se bombean a un depósito antes de su centrifugación. El efluente de la centrífuga se vuelve a cabecera. Desde el depósito de rebombeo las aguas se introducen en el SBR (reactor biológico secuencial). Una vez completados los ciclos de reacción, aireación y clarificación, el efluente se vierte al alcantarillado.  
De las inspecciones de vertido realizadas se ha detectado que en momentos puntuales se han superado los límites de vertido siendo corregidos aplicando medidas correctoras.  
El informe finaliza recomendando:  
En la calidad de los vertidos efectuados, garantizar el cumplimiento de artículo 8 del Real decreto 509/1996 así como las ordenanzas municipales de vertido aplicables.  
Las aguas residuales generadas no deben impedir el cumplimiento de los objetivos de calidad fijados en la autorización de vertido a DPH emitida por la confederación hidrográfica correspondiente para la EDAR receptora de estas.  
Respecto a la autorización de vertido, con fecha de 25 de junio de 2018, el Ayuntamiento de Granja de Rocamora emite informe técnico analizando las determinaciones referentes a vertidos del plan general y la ordenanza de vertido.  
Analizados los parámetros de vertido de la empresa se indica que solo el nitrógeno total está por encima de la ordenanza, parámetro que se consideraría sujeto a medidas correctoras.  
El informe finaliza indicando que puede concederse la autorización de vertido con el cumplimiento del condicionado del informe técnico emitido por la EPSAR el 3 de mayo de 2018.  
b) Impactos por generación de residuos:  
En el proceso de actividad se producirán 351,81 T de residuos SANDACH categoría 2 (estiércol, aves muertas) y categoría 6.284,25 T 3 (residuos de tejidos de animales) y 6284,25 T SANDACH categoría 3 (plumas, sangre y vísceras). En total se producen 6.642,67 T de residuos tipo SANDACH gestionados por gestores de categoría 2 y 3 en plantas de tratamiento.  
Como medida preventiva los SANDACH en general se almacenarán en contenedores plásticos. Los restos de vísceras, el paquete intestinal y la sangre cocida se almacenarán en silos verticales de acero. Estos residuos se retirarán de la planta diariamente por gestores autorizados. La sangre cocida se valorizará.  
Los residuos peligrosos (aceites usados, disolventes, envases contaminados [...]) procedentes del taller de reparación y mantenimiento de vehículos se almacenarán en envases estancos. Los lugares de almacenamiento contarán con cubetos de obra impermeabilizados o bandejas antiderrames.  
Los residuos no peligrosos serán asimilables a RSU, aparatos eléctricos y electrónicos y chatarra. Todos estos residuos se recogerán en contenedores separados gestionándose los dos últimos a través de gestor autorizado.  
En el tratamiento de aguas residuales se producirán 15.0624 T al año de lodos deshidratados que se almacenarán en contenedor metálico cerrado con carácter previo a su gestión por gestor autorizado si bien en otros apartados del estudio se indica que el destino será agrícola.  
Con la aplicación de medidas preventivas y correctoras los impactos causados por la generación de residuos se valoran como moderados.  
- Riesgos: Además de los indicados como consecuencia de la ubicación del proyecto, los riesgos que puede generar la industria debido a su propio funcionamiento son riesgos a la salud humana debido a la presencia de animales, incendio, explosión a causa de los recipientes a presión así como riesgos de escape de fluidos refrigerantes a la atmósfera.  
Las actuaciones de limpieza y desinfección que se realizan en la planta y sin perjuicio de la aplicación de la normativa en materia de salud e higiene en el trabajo, son medidas en principio correctas y susceptibles de someterse a vigilancia.  
Ahora bien, en el caso de generación de accidente y la susceptibilidad de generar efectos ambientales significativos, la documentación presentada no especifica nada al respecto excepto la aplicación del Real decreto 393/2007, por el que se aprueba la norma básica de autoprotección de los centros, establecimientos y dependencias dedicados a actividades que puedan dar lugar a situaciones de emergencia.  
Si bien la peligrosidad de la industria no se deriva de su proceso industrial sino de la presencia de combustibles y otras sustancias y la presencia de equipos a presión, el órgano ambiental considera que con el fin de prevenir la aparición de efectos ambientales significativos la industria, además de cumplir con todas las medidas de prevención o realizar en su caso los análisis de riesgos que establezca la normativa vigente redactará un estudio previo en el que se establezca la susceptibilidad del proyecto de generar efectos sobre la población situada a menos de 500 m a causa de un suceso accidental grave incorporándolo a la documentación en materia de riesgos y estableciendo en su caso, medidas adicionales de prevención, aviso, o corrección.  
Debido a que el municipio de Granja de Rocamora está considerada de riesgo alto según el plan especial ante el riesgo de accidentes en el transporte de mercancías peligrosas por carretera y ferrocarril por tener usos residenciales a menos de 500 m de la autopista A-7, y la industria se ubica asimismo a menos de 500 m de la infraestructura, se tendrá en cuenta en este estudio el efecto acumulado de un incidente en la carretera que pueda afectar a la industria y los posibles efectos acumulativos sobre la población. Todo ello de manera independiente de las competencias municipales en la materia.  
- Paisaje: la fábrica dispone de un muro paralelo a la A7, zona con mayor número de espectadores. En el perímetro restante se dispone de vallado tipo murete y malla con vegetación. En el resto de la parcela se dispone de zonas ajardinadas que mejoran la imagen global de la instalación. Considera el documento ambiental que el establecimiento no genera ningún tipo de impacto negativo sobre el paisaje. En la fase de abandono las parcelas recuperarán su uso rural generando un impacto positivo sobre el paisaje.  
- Patrimonio Cultural: no existe afección al patrimonio cultural estando todas las instalaciones construidas. No obstante, a efectos de legalización de las actuaciones el promotor ha solicitado informe al órgano competente.  
- Socioeconomía: Se producirán impactos positivos en la generación de empleo en fase de funcionamiento mientras que en la fase de abandono estos impactos positivos desaparecerán siendo necesario establecer medidas correctoras como la reubicación de los empleados en otras industrias de la zona siendo por ello el impacto moderado.  
- Programa de vigilancia ambiental (PVA): El objetivo del PVA es asegurar el cumplimiento de las medias correctoras y protectoras del estudio de impacto ambiental y las que indique el pronunciamiento ambiental, comprobar la eficacia de las mismas, detectar impactos no previstos y en caso necesario, introducir las modificaciones que sean necesarias.  
Para hacer efectivo el cumplimiento del PVA se realizará una recopilación y archivo de los medios materiales que se utilicen en el proyecto, se registrará el grado de cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras, se realizarán informes periódicos por parte del responsable ambiental de la empresa, y un informe anual de medidas correctoras donde se propondrán nuevas medidas correctoras en el caso que se haya detectado que las medidas propuestas son insuficientes, se han detectado impactos no previstos o se pueden aplicar medidas correctoras más eficaces.  
El PVA incluye una descripción de las actividades de seguimiento de todas las medidas correctoras previstas, cuadro-resumen de los elementos y puntos de control y planos con las medidas correctoras previstas.  
Consideraciones del órgano ambiental:  
En general se aprecian modificaciones significativas entre las previsiones realizadas para la DIA de 9 de septiembre de 2008 y la propuesta actual. El cambio más significativo se ha producido en el proceso de depuración de las aguas instalándose nuevos equipos para permitir una adecuada depuración.  
No obstante con las medidas preventivas y correctoras propuestas en los documentos presentados, las propuestas en la DIA inicial complementada con las indicadas en la presente resolución, no es probable que la modificación de la actividad genere efectos ambientales significativos.  
  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye un supuesto incluido en el artículo 7.2.c de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 2ª de la Ley 21/2013 modificada por la Ley 9/2018 y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Decreto 105/2019, de 5 de julio del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante resolución de 9 de agosto de 2019 el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y Evaluación Ambiental (DOGV. núm. 8614, de 16.08.2019).  
  
Resolución  
  
Primero  
Emitir informe de impacto ambiental a la modificación del proyecto «matadero industrial de aves, sala de despiece y almacén frigorífico con estación depuradora de aguas residuales» y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, considerando que con el cumplimiento de los condicionantes del apartado segundo el proyecto no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente.  
  
Segundo  
Se anulan los condicionantes de la declaración de impacto ambiental del expediente 227-2007-AIA, y se procede a darles una nueva redacción según punto 3 del apartado tercero de la parte resolutiva de este informe de impacto ambiental.  
  
  
Tercero  
El proyecto se efectuará de acuerdo con el contenido del documento ambiental, la documentación obrante en el expediente y los condicionantes que se citan a continuación que serán de aplicación a todo el proyecto y no solo a la modificación:  
1. Patrimonio cultural: Se obtendrá informe del órgano competente en cultura respecto a la legalización de las construcciones realizadas cumpliéndose lo que al efecto determine el informe.  
2. Ocupación del suelo: Se obtendrá el pronunciamiento que proceda en materia urbanística respecto a la ocupación de los terrenos y superficie ocupada cumpliéndose con las determinaciones del informe o resolución que proceda.  
3. Considerando la proximidad de la actividad a núcleo urbano, se controlará la emisión de olores con una periodicidad semestral, de manera que se compruebe la afección a la población, adoptando medidas complementarias para su corrección, en caso de existir dicha afección.  
Para ello deberán realizarse las mediciones en los núcleos habitados cercanos.  
- Considerando la proximidad de la actividad al núcleo urbano, se controlará la emisión de ruidos con la periodicidad que al efecto establezca la AAI aplicándose medidas correctoras en caso de percibirse dicha afección.  
Para ello se establecerán puntos de medición en los núcleos de población más cercanos a la actividad.  
4. Emisiones atmosféricas: el órgano sustantivo deberá valorar respecto a la vigilancia de los focos canalizados de emisión, la necesidad de poner límites a estas emisiones mediante la adopción de medidas correctoras.  
5. Vulnerabilidad:  
a) Sísmica: el promotor revisará el cumplimiento de la normativa en vigor y adaptará las instalaciones a lo que proceda.  
b) Inundabilidad: aquellas zonas de la actividad que queden por debajo de los 15 cm de altura probable de inundación y que sean susceptibles de causar efectos ambientales significativos (zonas de depósito de residuos, por ejemplo) deberán elevarse por encima de los 15 cm o aplicar medidas preventivas para que no sean alcanzadas por la subida del nivel de las aguas.  
c) Riesgos: el órgano sustantivo delimitará el cumplimiento de la legislación en materia de riesgos tales como deflagración, explosión, incendio para que se cumplan sus medidas correctoras y otras como prevención de legionelosis en caso que proceda.  
Se cumplirá asimismo la normativa derivada de protección civil (elaboración de planes de autoprotección) y se incorporará un apartado en el que se establezca la susceptibilidad del proyecto de generar efectos sobre la población situada a menos de 500 m a causa de un suceso accidental grave incorporándolo a la documentación en materia de riesgos y estableciendo en su caso, medidas adicionales de prevención, aviso, o corrección.  
Además debido a que el municipio de Granja de Rocamora está considerada de riesgo alto según el plan especial ante el riesgo de accidentes en el transporte de mercancías peligrosas por carretera y ferrocarril por tener usos residenciales a menos de 500 m de la autopista A-7, y la industria se ubica asimismo a menos de 500 m de la infraestructura, se tendrá en cuenta en este estudio el efecto acumulado de un incidente en la carretera que pueda afectar a la industria y los posibles efectos acumulativos sobre la población. Todo ello de manera independiente de las competencias municipales en la materia.  
  
Cuarto  
De acuerdo con lo dispuesto en los puntos 3 y 4 del artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, modificada por la Ley 9/2018 el presente informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si una vez publicado, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación.  
  
Quinto  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.5 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, modificada por la Ley 9/2018 el informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de lo que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto en su caso, de autorización del proyecto.  
  
València, 19 de noviembre de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Benjamín Pérez Rocher. [Por delegación del director general de Calidad y Educación Ambiental, según Resolución de 9 de agosto de 2019 (DOGV núm. 8614, de 16.08.2019).]»  
  
València, 9 de septiembre de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML