Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8594, del 18-07-2019 (2019/6807)

RESOLUCIÓ de 14 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 19/11-AIA Casinos.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8594

Data del DOGV
:   18-07-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/6807

CVE


Data del document
:   14-05-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Casinos](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 14 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 19/11-AIA Casinos. [2019/6807]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 19/11-AIA Casinos.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Número d'expedient: 19/11-AIA.  
Títol del projecte: Projecte d'ampliació de la pedrera de la secció A, denominada el Salt número 1241.  
Promotor: Extracciones y Restauraciones Casinos, SL.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Energia a València, de la Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç.  
Referència òrgan substantiu: MIEXPA/2010/3/46/JSH/jjm.  
Localització: parcel·les 81, 86, 90, 105, 109, 110, 116, 117, i 127 del polígon 19 del municipi de Casinos (València).  
  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'actuació consisteix a ampliar la superfície d'extracció de la pedrera el Salt número 1241, en la superfície formada per les parcel·les 81, 86, 90, 105, 109, 110, 116, 117, i 127 del polígon 19, del municipi de Casinos (València), per a explotar al·luvions quaternaris argilencs amb clastos heteromètrics.  
  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'avaluació d'impacte ambiental continguda en aquesta declaració pren com a base la documentació remesa pel promotor el 21 de març de 2013.  
S'accedeix a la pedrera des de la carretera CV-345, que uneix Casinos amb Villar del Arzobispo. En arribar al km 4, es pren un camí asfaltat denominat camí del Mas d'Agustí, i es recorren uns 800 metres.  
  
L'entorn exterior de l'ampliació discorre a 5 metres de distància dels límits de les parcel·les cadastrals, es deixa aquest espai lliure de tota mena de treballs. Al perímetre exterior s'instal·la una tanca metàl·lica.  
El sistema d'explotació és mitjançant una pedrera, té dos bancs de 8 metres d'alçada i un de 6 metres, les bermes són de 3 metres d'amplària. L'explotació es realitza entre les cotes 418 msnm i 396 msnm, aproximadament. El talús de cada banc individual s'inclina 78° respecte de l'horitzontal.  
L'arrancada es realitza exclusivament mitjançant maquinària (retroexcavadora).  
La terra dels horitzons edàfics s'emmagatzema al voltant de les parcel·les en forma de prisma de dos metres d'alçada. Es reutilitza, posteriorment, en els treballs de restauració.  
L'ampliació de la pedrera dura uns set anys, els treballs es desenvolupen segons la seqüència de fases següent:  
  
Fase Parcel·les  
1a 81  
2a 86 i 90  
3a 116, 117 i 127  
4a 105  
5a 109 i 110  
  
El buit miner que genera l'activitat s'ompli parcialment amb els rebutjos de la planta de tractament de la pedrera el Salt número 1241. Per a poder restituir el terreny a la cota original, es necessiten introduir 372.380 m³ de residus inerts adequats (RIA). Segons indica el pla de restauració, els RIA s'adquireixen a unes altres dues empreses.  
Els primers 21.200 m³ de rebutjos que s'hi produïsquen durant la fase 1 s'enviaran a l'abocador pròxim.  
Segons indica l'Ajuntament de Casinos, l'ampliació s'emplaça en sòl no urbanitzable comú, l'activitat extractiva està permesa per les normes urbanístiques i ordenances vigents en aquest municipi.  
L'aigua que es consumeix procedeix d'un pou existent, s'empra per a regar els camins i les superfícies susceptibles d'emetre partícules a l'atmosfera. El pou està autoritzat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
Tramitació administrativa  
Inici de l'expedient  
En data 9 de febrer de 2011, el Servei Territorial d'Indústria i Innovació de València va sol·licitar l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i va remetre la documentació següent: l'estudi d'impacte ambiental, el projecte d'explotació, el pla de restauració, l'informe final de patrimoni cultural valencià, l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i el certificat del tràmit de la informació pública del projecte.  
  
Tràmit d'informació pública  
El Servei Territorial d'Economia, Indústria i Comerç va sotmetre l'expedient a informació pública i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 6278, del 31 de maig de 2010. Certifica que durant el termini de 30 dies hàbils no s'hi van presentar al·legacions.  
  
Informes sectorials  
Informe de l'Ajuntament de Casinos (12.07.2012)  
L'Ajuntament de Casinos indica que, a la franja de 500 metres d'amplària al voltant de l'àmbit de l'actuació, no està permés l'ús residencial, encara que no de forma expressa, sinó general. A més, no hi ha habitatges establits legalment, de conformitat amb els termes dels articles 21 i 22 de la Llei del sòl no urbanitzable, Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat.  
Informa també que l'activitat està emplaçada en sòl no urbanitzable comú, i que és compatible amb les normes urbanístiques i ordenances vigents al municipi de Casinos.  
Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Subdirecció General d'Ordenació, Planificació i Actuacions Territorials Estratègiques (19.09.2012).  
L'informe es refereix al risc d'inundació en els termes següents:  
  
«Segons la cartografia de riscos a escala regional, únicament es troba lleugerament afectada la parcel·la 81. En tot cas, l'activitat proposada, pedrera, no està expressament prohibida segons l'article 22 del PATRICOVA.  
Al marge de l'anterior, de l'anàlisi de la secció del llit del Túria a l'alçada d'aquesta possible afecció, s'observa que no és d'esperar que la parcel·la es veja afectada per aquest risc, per dos motius: d'una banda, per la gran secció que presenta el llit, suficient per a albergar l'avinguda de 500 anys; per un altre, cal afegir, que si es produïra afecció, l'aigua desbordada, per la forma de la secció (en contrapendent), no retornaria al riu, sinó que seguiria una trajectòria paral·lela fins a trobar un pendent a favor del llit, la qual cosa invalida la hipòtesi que aquesta parcel·la siga inundable, comprensible des de l'anàlisi a escala regional.»  
Conclou que «[...] l'àmbit de l'ampliació de la pedrera el Salt número 1241, situada a diverses parcel·les del polígon 19 del municipi de Casinos (València), no es troba afectada per risc d'inundació de conformitat amb el que s'estableix en els documents normatius del PATRICOVA».  
  
Resolució de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, de la Direcció General de Medi Natural (20.06.2012).  
La Direcció General de Medi Natural indica que la ZEPA Alt Túria - Serra del Negrete és l'espai de la Xarxa Natura 2000 més pròxim a l'àmbit de l'actuació.  
«Alberga poblacions nidificants de 18 espècies d'ocells inclosos en l'annex I de la Directiva 79/409/CEE. La zona és d'especial rellevància per a la conservació de rapinyaires rupícoles. Acull l'àguila-astor cuabarrada, que conté fins a 13 territoris diferents dins de la ZEPA. Inclou, a més, set territoris d'àguila reial. La zona ha sigut colonitzada el 2008 per una parella d'aufrany comú. Nidifiquen també el falcó pelegrí, el mussol reial, la marcenca europea i l'arpella».  
La Direcció General de Medi natural confirma que l'actuació es troba a més de 8 quilòmetres de distància de l'espai de la Xarxa Natura 2000 i que no hi ha els hàbitats d'espècies i les espècies que van motivar la declaració de l'espai. Tampoc s'identifiquen espècies i hàbitats protegits pels catàlegs valencians d'espècies de fauna i flora amenaçades.  
  
La Direcció General de Medi natural resol, finalment, respecte del projecte:  
Primer. Que no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000, per tant, no s'ha de sotmetre a avaluació detallada dels seus efectes sobre aquesta xarxa.  
Segon. Que pot, per tant, i de conformitat amb l'indicat en l'article 7.3 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, continuar la tramitació segons el que estableix la legislació reguladora, i sense perjudici de les obligacions del promotor de sotmetre'l a avaluació d'impacte ambiental, així com d'obtindre totes les concessions, autoritzacions i llicències, remetre declaracions responsables o comunicacions prèvies que calguen en compliment de la legislació vigent.  
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià (10.01.2011)  
Indica que no hi ha constància de l'existència de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.  
La prospecció arqueològica no ha localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic a l'àrea d'actuació, per la qual cosa no és necessari aplicar mesures preventives ni correctores.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, els serveis tècnics de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià van localitzar els elements següents:  
- Un xicotet bufó o refugi de pedra en sec, que es veurà afectat pel projecte d'ampliació de la pedrera i que s'ha documentat adequadament.  
  
- Un parany.  
- Partidor de Casinos.  
Es veurà afectat solament el primer element.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià informa favorablement l'actuació als efectes patrimonials contemplats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
  
Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (16.10.2009)  
La Confederació Hidrogràfica indica que al voltant de l'actuació es localitzen els llits que es reflecteixen en una figura que hi adjunta.  
L'actuació suposa l'ocupació de zona de policia tot respectant la zona de servitud per a ús públic a l'efecte de les finalitats previstes en l'article 7 del Reglament del domini públic hidràulic. La zona de servitud s'ha de mantindre expedita, i restarà supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista a la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com estableix l'article 9 del reglament esmentat.  
D'acord amb la documentació presentada, les aigües fecals es recolliran en fosses sèptiques i es buidaran i abocaran a una planta de tractament.  
Les precipitacions directes es recolliran sobre els contorns dels diferents nivells d'explotació i la plaça de pedrera inferior. Les aigües es recolliran en cunetes situades al peu del talús del banc, les quals desguassaran per baixants cap als nivells inferiors, i, finalment, es recol·lectaran en una bassa. L'aigua embassada s'utilitzarà per al reg de les pistes, accessos i plataformes de treball.  
Segons el PATRICOVA, la zona on se situa l'actuació és inundable (risc 1), cosa per la qual manca un estudi d'inundabilitat realitzat a major escala, l'actuació es troba a la zona de flux preferent en la qual ?d'acord amb el que disposa l'article 9 del Reglament del domini públic hidràulic- no poden autoritzar-se activitats vulnerables davant de les avingudes, ni activitats que suposen una reducció significativa de la capacitat de desguàs de la zona de flux preferent esmentada. No obstant això, l'activitat que es pretén realitzar no suposa, en principi, una interferència en el règim de corrents ni es considera que siga una activitat vulnerable davant de les avingudes.  
La demanda que generarà l'actuació puja a 100.626,387 m³/any, i l'origen del subministrament és un pou propi, el qual està indicat en l'expedient de referència 2003CP0150. L'origen proposat permet atendre la demanda que generarà l'actuació prevista.  
Atés el que s'ha indicat anteriorment, i als efectes establits en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües, i en l'article 19.2 de la Llei, de la Generalitat Valenciana, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer emet un informe favorable sobre l'ampliació de l'explotació minera el Salt número 1241 situada al terme municipal de Casinos (València).  
  
Consideracions ambientals  
Identificació i valoració d'impactes  
Els impactes originats pel desenvolupament de l'actuació han sigut identificats, però alguns d'aquests no han sigut valorats adequadament en la documentació, ni han sigut resolts completament, els quals es comenten a continuació.  
Quan s'obri una pedrera en un terreny pla i s'arriba al punt en què s'han esgotat les reserves, a fi de restaurar-la es requereix omplir el buit miner fins a la superfície original del terreny. En cas contrari, perduraran impactes crítics, els quals pel fet de tractar-se d'al·luvions (permeables) afecten en aquest cas les aigües subterrànies i superficials, també el sòl i la qualitat del paisatge.  
Com per a omplir el buit no són suficients els rebutjos de la planta de tractament, perquè són insuficients, el promotor ha optat per emprar residus inerts adequats (RIA).  
L'extracció dels al·luvions avança a un ritme molt més gran que omplida del buit; com a conseqüència d'això, la restauració resta ressagada durant la fase productiva de la pedrera i perdura més enllà del final de la fase extractiva. La durada dels impactes s'allarga excessivament i s'ha de modificar.  
Encara que des d'un punt de vista econòmic, el ritme de producció està supeditat a la demanda, l'autorització dels RIA pot arribar a condicionar l'existència de la pedrera.  
La disponibilitat dels RIA no és immediata, perquè depén d'altres obres que els generen, a més és difícilment planificable. Com aquestes circumstàncies afavoreixen el retard de la restauració i no han sigut previstes, s'han d'introduir diverses mesures preventives addicionals, que es comenten en l'apartat següent i es recullen en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
  
Establiment de mesures correctores/protectores  
L'ús de RIA està reglat pel Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb finalitats de construcció.  
El Reial decret 975/2009, de 12 de juny, sobre gestió dels residus de les indústries extractives i de protecció i rehabilitació de l'espai afectat per activitats mineres, en l'article 42.2 expressa la necessitat que un organisme de control realitze auditories. Igualment, els articles 13.1.d, 32.1 i 44.3 obliguen el promotor a disposar d'un llibre de registre a les instal·lacions.  
El promotor li lliurarà a l'organisme de control una còpia de la documentació tècnica aprovada i també una còpia d'aquesta declaració, a més li correspon el pagament dels honoraris de l'organisme de control (art. 42.2 del Reial decret 975/2009).  
Extracciones y Restauraciones Casinos, SL, és productor dels rebutjos de la planta de tractament pròxima. A més, compra residus a les societats Lafarge Áridos y Hormigones, SAU, i a Conteco La Pobla, SL, segons consta en els contractes signats amb aquestes societats el 2 de gener de 2012 i el 15 de novembre de 2012, respectivament. No obstant això, segons s'observa en les còpies remeses d'aquests contractes, tots dos documents no indiquen el volum de residus que es venen. En les fotografies que acompanyen la documentació s'observa que aquests residus s'estan eliminant actualment a l'abocador del Salt número 1241; a més se segreguen in situ determinat tipus de residus i s'acumulen temporalment en contenidors metàl·lics.  
Com l'ampliació s'enclava en sediments permeables (al·luvions), si s'utilitzaren erròniament residus perillosos per a omplir el buit miner, es correria el risc d'afectar les aigües subterrànies i també les aigües superficials. Per a evitar aquests efectes adversos, un organisme de control que complisca les especificacions de l'annex III del Reial decret 975/2009 haurà de verificar la naturalesa dels residus. Pel mateix motiu, abans d'iniciar la fase 2a, el promotor ha d'acreditar que reuneix les condicions per a sol·licitar l'ús de RIA i que els residus que preveu emprar són inerts i adequats.  
Si l'organisme de control detectara que la naturalesa dels residus emprats no són inerts ni adequats, s'haurà de procedir, d'acord amb l'article 32.2 del Reial decret 975/2009, és a dir, l'organisme esmentat ha d'emetre un informe, sense tardança i per escrit, a l'entitat explotadora, la qual, al seu torn, suspendrà immediatament la introducció dels residus i donarà compte d'això a l'òrgan substantiu miner abans de 48 hores.  
L'organisme de control emetrà un informe per escrit al promotor sobre els aspectes que es concreten en l'apartat segon d'aquesta declaració. El titular remetrà a l'òrgan substantiu una còpia dels informes i, a més, ha d'anotar les inspeccions al llibre de registre (art. 44 del Reial decret 975/2009), juntament amb els documents escaients, el qual estarà a la disposició del personal adscrit a l'Administració.  
La introducció del farciment no ha d'afectar el ritme d'explotació previst i, a més, s'ha de realitzar de forma contínua. D'acord amb aquestes premisses i ateses les característiques tècniques particulars de l'ampliació de la pedrera el Salt número 1241, la màxima demora admissible en l'avanç dels treballs de restauració respecte als treballs d'extracció és d'una sola fase.  
Abans d'iniciar l'extracció en els terrenys corresponents a una nova fase, l'entitat explotadora ha de remetre a l'òrgan substantiu un informe realitzat per l'organisme de control sobre: l'estat en què es troben els terrenys restaurats, la cubicació del buit miner existent, la superfície total que es troba en procés d'explotació, la superfície total restaurada i un reportatge fotogràfic de la fase conclosa. La informació anterior restarà plasmada també en un plànol, tal com es detalla en el condicionat d'aquesta declaració. A la vista de l'informe esmentat, el titular restarà a l'espera de rebre les instruccions que li dicte l'òrgan substantiu.  
  
Tenint en compte la naturalesa permeable dels al·luvions i que es proposa emmagatzemar els residus perillosos en un espai inadequat, calen mesures addicionals per a impedir que l'abocament accidental dels fluids del manteniment de la maquinària percolen a l'aigua subterrània o drenen a la xarxa hidrogràfica. Hi ha la possibilitat de realitzar el manteniment en tallers externs, o d'instal·lar in situ un taller en un edifici cobert, tancat, ventilat i proveït de solera impermeable, amb una canaleta impermeable o sistema equivalent, dimensionada per a recollir els vessaments.  
Cal compactar el farciment perquè s'elimine el risc de subsidència, per això els rebutjos i els RIA s'han d'introduir per tongades compactades, fins a aconseguir -juntament amb la terra vegetal- la cota corresponent al terreny original. Durant el període de vigilància ambiental es revisaran els terrenys restituïts; si presenten subsidències, s'hi afegirà terra vegetal fins a la cota corresponent.  
L'extracció d'al·luvions posseeix un potencial emissor alt de partícules a l'atmosfera. Com a mesura correctora de les emissions, la documentació proposa realitzar un nombre determinat de regs diaris a l'estiu i situar els apilaments de partícules fines a resguard del vent. No es pot garantir que aquestes mesures siguen suficients per a eradicar les emissions, per tant, els regs seran de la freqüència necessària, perquè la pista, els accessos i les superfícies de la pedrera que emeten partícules es troben humitejats durant la jornada laboral. Els apilaments fins es podran cobrir amb lones o es regaran per a mantindre'ls humitejats. L'organisme de control comprovarà in situ si es compleixen aquestes condicions, a més mesurarà i verificarà si les immissions compleixen els límits previstos en la legislació vigent.  
D'acord amb les dades recollides per l'ortofotografia del Institut Cartogràfic Valencià de l'any 2012, disponible a través del visor SIG d'aquesta conselleria, una porció de les parcel·les 81, 86 i 90 ha sigut explotada; a la parcel·la 117 hi ha apilaments d'àrids. Per aquest motiu, cal conéixer la posició del front d'explotació i el volum de les reserves extretes en el moment actual. A aquest efecte, abans que l'òrgan substantiu autoritze l'actuació, el promotor li ha d'adjuntar aquesta informació, perquè les dades de la documentació es troben actualitzats.  
Es projecta canalitzar les aigües fecals cap a diverses fosses sèptiques. Com les fosses es construeixen als al·luvions i els volums que es preveuen generar són gestionables mitjançant excusats químics, amb l'ús d'aquests es prevé el risc de contaminació de les aigües subterrànies mitjançant gèrmens patògens. Un gestor de residus autoritzat s'encarregarà de retirar periòdicament aquestes aigües.  
  
Programa de vigilància ambiental  
El programa de vigilància ambiental proposat es resumeix en:  
- Instal·lar balises per a marcar els límits de la zona d'extracció.  
- Controlar les immissions de pols en un radi de 250 metres de l'actuació. No explica els detalls tècnics, ni indica els límits màxims permesos per la legislació vigent. Si les fulles de les plantes queden recobertes per partícules de pols, llavors es ruixarien amb aigua i es regarien les zones de la pedrera que emeteren partícules.  
- Mesurar els gasos de fuita i els nivells acústics d'emissió dels motors emprats per la maquinària.  
- Mesurar els nivells acústics de recepció externs a uns 400 metres del voltant de la zona d'explotació, per a verificar si supera els 55 dB(A).  
- Verificar si s'estan desenvolupant xaragalls al terreny.  
- Preparar el sòl a la primavera.  
- Paralitzar els treballs si es localitzen restes del patrimoni nacional.  
- Controlar la implantació de les espècies vegetals.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 3.c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de la Generalitat Valenciana, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 1 del decret esmentat.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 16 del Decret 112/2011, de 2 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència sobre avaluació ambiental estratègica i de projectes, de conformitat amb la normativa aplicable, que es desenvolupen al territori de la Comunitat Valenciana.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc atribuïdes legalment, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici d'altres autoritzacions administratives que li siguen preceptives, el Projecte d'explotació de l'ampliació de la pedrera «el Salt número 1241» i el pla de restauració d'aquesta, sempre que el projecte es desenvolupe segons la documentació tècnica presentada i les prescripcions que s'assenyalen en l'apartat següent.  
  
Segon  
Aquesta declaració inclou els condicionants següents:  
1. En l'ampliació hi ha diversos fronts d'explotació situats a les parcel·les 81, 86 i 90. A fi d'actualitzar-ne la documentació, abans que l'òrgan substantiu dicte resolució, el promotor li ha de remetre un pla de planta amb la posició d'aquests fronts, a més l'ha d'informar del volum d'al·luvions extrets en cada parcel·la i el volum de reserves pendents d'extraure en aquestes.  
2. Abans d'iniciar la fase 2a, el promotor acreditarà que compleix les condicions per a sol·licitar l'ús de RIA i que els residus que preveu emprar són inerts i adequats. Per a això, ha d'aportar a l'òrgan substantiu la resolució favorable emesa per la Direcció General de Qualitat Ambiental, com a prova que ha sigut resolt favorablement el procediment de declaració previst en els articles 6 i següents del Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat.  
Si la resolució esmentada fora desfavorable, llavors s'ha d'entendre així el sentit d'aquesta declaració.  
En cap cas es podrà explotar la fase 2a, si el volum de RIA autoritzat no fora suficient per a emplenar el buit miner de la fase 1a.  
3. D'acord amb els articles 1.3 i 3.3 del Reial decret 975/2009, de 12 de juny, sobre gestió dels residus de les indústries extractives i de protecció i rehabilitació de l'espai afectat per activitats mineres, els treballs d'explotació i restauració de la pedrera s'han de realitzar simultàniament. Tenint en compte les característiques tècniques particulars d'aquesta ampliació, la màxima demora admissible en l'avanç dels treballs de restauració respecte dels treballs d'extracció és d'una sola fase.  
  
Com a aclariment addicional al paràgraf anterior, en el cas suposat d'una pedrera que en un moment donat acabara d'explotar una fase (ex. fase 3) i no s'hagueren restaurat completament els terrenys de la fase anterior (ex. fase 2), no es podrà iniciar l'explotació de la fase següent (ex. fase 4) fins que es complete la restauració de la fase iniciada (ex. fase 2).  
4. Atesa la importància que revist el compliment de la condició 2a i per a assegurar-se que no es depassen accidentalment els límits de la fase 1, el titular jalonarà el contorn d'aquesta fase abans que l'òrgan substantiu emeta una resolució. Com a prova d'això, el promotor li ha d'aportar a l'òrgan substantiu un informe, signat per un tècnic competent, en què deixe constància gràfica d'haver fet aquest treball.  
5. El volum suficient de RIA per a emplenar un buit serà calculat considerant que els residus, més els rebutjos, han de compactar-se fins a aconseguir una densitat equivalent al 95 % de l'assaig Proctor modificat o assaig Proctor (el tipus d'assaig dependrà de la granulometria dels RIA), després d'això ocuparan ?juntament amb el volum de terra vegetal- el 100 % del volum d'aquest buit. Aquest procediment de càlcul s'aplicarà a totes les fases.  
6. D'acord amb el que preveu l'article 44 de l'esmentat Reial decret 975/2009, abans que comence l'activitat d'abocament, i des d'aquest punt en avant, la introducció dels RIA serà inspeccionada per un organisme de control que complisca les especificacions de l'annex III.  
7. Els honoraris de l'organisme de control seran abonats exclusivament pel promotor (art. 42.2 del RD 975/2009).  
8. L'entitat explotadora li lliurarà a l'organisme de control una còpia de: la documentació tècnica aprovada, les autoritzacions atorgades pels òrgans substantius miner i de residus, i aquesta declaració.  
9. Amb la finalitat de verificar la coordinació entre els treballs d'extracció i restauració i d'acord amb els articles 1.3 i 3.3 de l'esmentat Reial decret 975/2009, abans d'iniciar l'explotació d'una nova fase, l'entitat explotadora ha de remetre a l'òrgan substantiu un informe elaborat per un organisme de control, sobre l'estat en què es troben els terrenys de l'ampliació del Salt número 1241.  
L'informe de l'organisme de control ha d'incloure la cubicació del buit miner existent, la superfície total que es troba en procés d'explotació i la superfície que ha sigut restaurada. També ha d'indicar l'estat en què es troben els terrenys restaurats i hi ha d'adjuntar un reportatge fotogràfic d'aquests.  
L'informe esmentat ha de contindre un pla de planta que represente els voltants de l'ampliació, els perímetres reals de les superfícies que es troben en procés d'explotació i els àmbits de les zones restaurades, així com els voltants de les fases previstes en el projecte d'explotació.  
  
10. Els RIA més els rebutjos s'han d'introduir al buit miner disposats en tongades compactades, fins a aconseguir una alçada igual a l'elevació del terreny original menys la grossària de terra vegetal indicat pel pla de restauració.  
11. L'entitat explotadora ha d'anotar al llibre de registre (art. 44.3 del RD 975/2009) totes les inspeccions que realitze l'organisme de control, juntament amb els documents pertinents.  
12. D'acord amb l'article 32 del Reial decret 975/2009, l'organisme de control ha de realitzar també els controls periòdics següents:  
a) Ha de verificar si la naturalesa dels residus que s'introdueixen a la pedrera són inertes i adequats, d'acord amb les característiques descrites en l'autorització de l'òrgan substantiu en matèria de residus. En cas contrari, ha d'informar immediatament l'entitat explotadora. La freqüència de les inspeccions serà la necessària per a garantir un control adequat d'aquest aspecte.  
b) Ha de comprovar que el buit miner s'emplena mitjançant tongades compactades.  
c) Ha de verificar l'aplicació de les mesures correctores de les emissions atmosfèriques de sorolls.  
d) Ha de comprovar la magnitud dels assentaments produïts als terrenys restaurats.  
e) Ha de mesurar les immissions atmosfèriques de partícules i ha de verificar si compleixen els límits previstos en la legislació vigent. Ha d'indicar si s'apliquen adequadament les mesures correctores.  
13. Si als terrenys restaurats es produïra un assentament de magnitud apreciable, llavors s'hi ha d'afegir terra vegetal fins a aconseguir la cota del terreny original, i després s'han de realitzar les labors de preparació del sòl. S'han de reposar les falles que s'hi hagen produït.  
14. Si com a resultat de les inspeccions es detectara que els residus dipositats a la pedrera no es corresponen amb els tipus autoritzats, a fi d'evitar els efectes mediambientals adversos que es podrien ocasionar, en aplicació de l'article 32.2 del Reial decret 975/2009, l'entitat explotadora ha de suspendre l'abocament de residus i donar-ne compte a l'òrgan substantiu abans de 48 hores.  
15. El promotor ha de remetre a l'òrgan substantiu ?amb la freqüència que aquest darrer determine- una còpia dels informes realitzats per l'organisme de control.  
16. S'ha de mantindre constantment humitejada la superfície dels apilaments de partícules fines. Com a alternativa, mentre els apilaments romanguen inactius es poden recobrir amb lones.  
17. Els envasos que contenen residus tòxics i perillosos s'han d'emmagatzemar sota coberta en un lloc tancat, ventilat i proveït de solera impermeable. Els envasos de residus perillosos líquids s'han de col·locar sobre cubetes de seguretat.  
Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residu, perquè en cas de mescla accidental no augmente la perillositat o se'n dificulte la gestió. La capacitat de la cubeta serà del 10 % del volum total emmagatzemat o de l'envàs de major grandària dels presents, i s'adoptarà sempre la xifra més gran dels dos.  
Els residus perillosos s'han de lliurar a un gestor autoritzat en un termini inferior a 6 mesos.  
18. S'ha de comptar amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a solucionar els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat s'ha de gestionar segons la naturalesa del vessament.  
19. Si durant la fase d'explotació es produïra el brollament d'aigües subterrànies, llavors s'han de detindre immediatament els treballs i s'ha de notificar a l'organisme de conca.  
20. Les reparacions i el manteniment de la maquinària s'han de realitzar en tallers externs a l'explotació, o per a dur-les a terme in situ s'ha de condicionar una zona ensostrada, tancada, amb solera impermeable, proveïda de canaleta de dimensions adequades per a recollir els vessaments que s'hi pogueren produir.  
21. Per a previndre el risc potencial de contaminar les aigües subterrànies amb les aigües fecals, en comptes de construir fosses sèptiques s'han d'emprar excusats químics. Un gestor de residus autoritzat retirarà periòdicament les aigües emmagatzemades.  
  
Tercer  
Notificar les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 20 de novembre de 2013.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 14 de maig de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8594, del 18-07-2019 (2019/6807)

RESOLUCIÓN de 14 de mayo de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 19/11-AIA Casinos.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8594

Fecha DOGV
:   18-07-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/6807

CVE


Fecha del documento
:   14-05-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Casinos](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 14 de mayo de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 19/11-AIA Casinos. [2019/6807]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 19/11-AIA Casinos.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Núm. expediente: 19/11-AIA.  
Título del proyecto: Proyecto de ampliación de la cantera de la sección A, denominada El Salt núm. 124.  
Promotor: Extracciones y Restauraciones Casinos, SL.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Energía en Valencia, de la Conselleria de Economía, Industria y Comercio.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXPA/2010/3/46/JSH/jjm.  
Localización: Parcelas 81, 86, 90, 105, 109, 110, 116, 117, y 127 del polígono 19 del municipio de Casinos (Valencia).  
  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
La actuación consiste en ampliar la superficie de extracción de la cantera«El Salt núm. 124», en la superficie formada por las parcelas 81, 86, 90, 105, 109, 110, 116, 117, y 127 del polígono 19, del municipio de Casinos (Valencia), para explotar aluviones cuaternarios arcillosos con clastos heterométricos.  
  
Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
La evaluación de impacto ambiental contenida en esta declaración toma como base la documentación remitida por el promotor el 21 de marzo de 2013.  
Se accede a la cantera desde la carretera CV-345 que une Casinos con Villar del Arzobispo, al llegar al km 4 se toma una camino asfaltado denominado«Camino del Más de Agustín y se recorren unos 800 metros.  
El contorno exterior de la ampliación discurre a 5 metros de distancia de los límites de las parcelas catastrales, se deja este espacio libre de todo tipo de trabajos. En el perímetro exterior se instala una valla metálica.  
El sistema de explotación es mediante cantera, posee dos bancos de 8 metros de altura y uno de 6 metros, las bermas son de 3 metros de anchura. La explotación se realiza entre las cotas 418 msnm y 396 msnm aproximadamente. El talud de cada banco individual se inclina 78º respecto de la horizontal.  
El arranque se realiza exclusivamente mediante maquinaria (retroexcavadora).  
La tierra de los horizontes edáficos se almacena en el contorno de las parcelas en forma de prisma de dos metros de altura. Se reutiliza posteriormente en los trabajos de restauración.  
La ampliación de la cantera dura unos 7 años, los trabajos se desarrollan según la secuencia de fases siguiente:  
  
Fase Parcelas  
1ª 81  
2ª 86 y 90  
3ª 116, 117 y 127  
4ª 105  
5ª 109 y 110  
  
El hueco minero que genera la actividad se rellena parcialmente con los rechazos de la planta de tratamiento de la cantera El Salt núm. 1241. Para poder restituir el terreno a su cota original se necesitan introducir 372.380 m³ de residuos inertes adecuados (RIA). Según indica el plan de restauración, los RIA son adquiridos a otras dos empresas.  
Los primeros 21.200 m³ de rechazos que se produzcan durante la fase 1 se enviarán al vertedero próximo.  
Según indica el Ayuntamiento de Casinos, la ampliación se emplaza en suelo no urbanizable común, la actividad extractiva está permitida por las normas urbanísticas y ordenanzas vigentes en dicho municipio.  
El agua que se consume procede de un pozo existente, se emplea para regar los caminos y las superficies susceptibles de emitir partículas a la atmósfera. El pozo está autorizado por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
  
Tramitación administrativa  
Inicio del expediente  
En fecha 9 de febrero de 2011, el Servicio Territorial de Industria e Innovación de Valencia solicitó la evaluación de impacto ambiental del proyecto y remitió la documentación siguiente: el estudio de impacto ambiental, el proyecto de explotación, el plan de restauración, el informe final de patrimonio cultural valenciano, el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar y el certificado del trámite de la información pública del proyecto.  
  
Trámite de información pública  
El Servicio Territorial de Economía, Industria y Comercio sometió el expediente a información pública y lo anunció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 6278, del 31 de mayo de 2010. Certifica que durante el plazo de 30 días hábiles no se presentaron alegaciones.  
  
Informes sectoriales  
Informe del Ayuntamiento de Casinos (12.07.2012).  
El Ayuntamiento de Casinos indica que en la franja de 500 metros de anchura alrededor del ámbito de la actuación, no está permitido el uso residencial, aunque no de forma expresa, sino general. Además, no existen viviendas legalmente establecidas conforme a los términos de los artículos 21 y 22 de la Ley del suelo no urbanizable, Ley 10/2004, de 9 de diciembre de la Generalitat.  
Informa también de que la actividad está emplazada en suelo no urbanizable común, y es compatible con las normas urbanísticas y ordenanzas vigentes en el municipio de Casinos.  
Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de la Subdirección General de Ordenación, Planificación y Actuaciones Territoriales Estratégicas (19.09.2012).  
El informe se refiere al riesgo de inundación en los términos siguientes:  
«Según la cartografía de riesgos a escala regional, únicamente se encuentra ligeramente afectada la parcela 81. En todo caso, la actividad propuesta, cantera, no está expresamente prohibida según el art. 22 del PATRICOVA.  
Al margen de lo anterior, del análisis de la sección del cauce del Turia a la altura de dicha posible afección, se observa que no es de esperar que la parcela se vea afectada por tal riesgo, por dos motivos: por un lado, por la gran sección que presenta el cauce, suficiente para albergar la avenida de 500 años; por otro, cabe añadir, que si se produjera afección, el agua desbordada, por la forma de la sección (en contrapendiente), no retornaría al río, sino que seguiría una trayectoria paralela hasta encontrar una pendiente a favor del lecho, lo cual invalida la hipótesis de que dicha parcela sea inundable, comprensible desde el análisis a escala regional.»  
Concluye que «[...] el ámbito de la ampliación de la cantera El Salt núm. 1241, ubicada en diversas parcelas del polígono 19 del Municipio de Casinos (Valencia), no se encuentra afectada por riesgo de inundación conforme a lo establecido en los documentos normativos del PATRICOVA».  
  
Resolución de repercusiones sobre la Red Natura 2000, de la Dirección General de Medio Natural (20.06.2012).  
La Dirección General de Medio Natural indica que la ZEPA Alto Turia-Sierra Negrete es el espacio de la Red Natura 2000 más cercano al ámbito de la actuación.  
«Alberga poblaciones nidificantes de 18 especies de aves incluidas en el anexo I de la Directiva 79/409/CEE. La zona es de especial relevancia para la conservación de rapaces rupícolas. Acoge al águila-azor perdicera, con hasta 13 territorios diferentes dentro de la ZEPA. Incluye además siete territorios de águila real. La zona ha sido colonizada en 2008 por una pareja de alimoche común. Nidifican también el halcón peregrino, el búho real, la culebrera europea y el aguililla calzada».  
La Dirección General de Medio Natural confirma que la actuación se encuentra a más de 8 kilómetros de distancia del espacio de la Red Natura 2000 y no existen los hábitats de especies y las especies que motivaron la declaración del espacio. Tampoco se identifican especies y hábitats protegidos por los catálogos valencianos de especies de fauna y flora amenazadas.  
La Dirección General de Medio Natural resuelve finalmente con respecto al proyecto:  
Primero. Que no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000, por lo tanto no debe someterse a evaluación detallada de sus efectos sobre dicha red.  
Segundo. Que puede, por tanto, y de conformidad con lo indicado en el artículo 7.3 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, continuar su tramitación según lo establecido en su legislación reguladora, y sin perjuicio de las obligaciones del promotor de someterlo a evaluación de impacto ambiental, así como de obtener todas las concesiones, autorizaciones y licencias, remitir declaraciones responsables o comunicaciones previas que sean precisas en cumplimiento de la legislación vigente.  
Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano (10.01.2011)  
Indica que no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
La prospección arqueológica no ha localizado restos de cultura material antigua ni de yacimiento arqueológico en el área de actuación, por lo que no es necesario aplicar medidas preventivas ni correctoras.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico, los servicios técnicos de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano localizaron los elementos siguientes:  
- Un pequeño cuco o refugio de piedra en seco, que se verá afectado por el proyecto de ampliación de la cantera y que se ha documentado adecuadamente.  
- Un parany.  
- Partidor de Casinos.  
Se verá afectado solamente el primer elemento.  
La Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano informa favorablemente la actuación a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (16.10.2009)  
La Confederación Hidrográfica indica que en el entorno de la actuación se localizan los cauces que se reflejan en una figura que adjunta.  
La actuación supone la ocupación de zona de policía respetando la zona de servidumbre para uso público a efecto de los fines previstos en el artículo 7 del reglamento del dominio público hidráulico. La zona de servidumbre se debe mantener expedita, quedando supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca, tal y como se establece en el artículo 9 del citado reglamento.  
De acuerdo con la documentación presentada, las aguas fecales se recogerán en fosas sépticas y serán vaciadas y vertidas a una planta de tratamiento.  
Las precipitaciones directas se recogerán sobre los contornos de los distintos niveles de explotación y la plaza de cantera inferior. Las aguas se recogerán en cunetas situadas al pie del talud del banco, desaguando por bajantes hacia los niveles inferiores, para finalmente recolectarlas en una balsa. El agua embalsada se utilizará para el riego de las pistas, accesos y plataformas de trabajo.  
Según el PATRICOVA, la zona donde se ubica la actuación es inundable (riesgo 1), por lo que falta un estudio de inundabilidad realizado a mayor escala, la actuación se encuentra en la zona de flujo preferente en la que -de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 9 del reglamento del dominio público hidráulico- no pueden autorizarse actividades vulnerables frente a las avenidas, ni actividades que supongan una reducción significativa de la capacidad de desagüe de la citada zona de flujo preferente. No obstante, la actividad que se pretende realizar no supone, en principio, interferencia en el régimen de corrientes ni se considera que sea una actividad vulnerable frente a las avenidas.  
La demanda que generará la actuación asciende a 100.626, 387 m³/año, siendo el origen del suministro un pozo propio, el cual se recoge en el expediente de referencia 2003CP0150. El origen propuesto permite atender la demanda que generará la actuación prevista.  
Por todo lo anterior, y a los efectos previstos en el artículo 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, y en el articulo 19.2 de la Ley de la Generalitat Valenciana de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, la Confederación Hidrográfica del Júcar informa favorablemente la ampliación de la explotación minera «El Salt núm. 1241» sita en el término municipal de Casinos (Valencia).  
  
Consideraciones ambientales  
Identificación y valoración de impactos  
Los impactos originados por el desarrollo de la actuación han sido identificados, pero algunos de ellos no han sido valorados adecuadamente en la documentación, ni han sido resueltos completamente, se comentan a continuación.  
Cuando se abre una cantera en un terreno llano y se llega al punto en que se han agotado las reservas, para restaurarla se requiere rellenar el hueco minero hasta la superficie original del terreno. En caso contrario perdurarán impactos críticos, los cuales por tratarse de aluviones (permeables) afectan en este caso a las aguas subterráneas y superficiales, también al suelo y la calidad del paisaje.  
Como para rellenar el hueco no bastan los rechazos de la planta de tratamiento, porque son insuficientes, el promotor ha optado por emplear residuos inertes adecuados (RIA).  
La extracción de los aluviones avanza a un ritmo mucho mayor que el relleno del hueco; como consecuencia de ello, la restauración queda rezagada durante la fase productiva de la cantera y perdura más allá del final de la fase extractiva. La duración de los impactos se alarga excesivamente y debe modificarse.  
Aunque desde un punto de vista económico el ritmo de producción está supeditado a la demanda, la autorización de los RIA puede llegar a condicionar la existencia de la cantera.  
La disponibilidad de los RIA no es inmediata, porque depende de otras obras que los generan, además es difícilmente planificable. Como estas circunstancias favorecen el retraso de la restauración y no han sido previstas, se deben introducir varias medidas preventivas adicionales, que se comentan en el apartado siguiente y se recogen en el apartado segundo de esta declaración.  
  
Establecimiento de medidas correctoras/protectoras.  
El empleo de RIA está reglado por el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción.  
El Real decreto 975/2009, de 12 de junio, sobre gestión de los residuos de las industrias extractivas y de protección y rehabilitación del espacio afectado por actividades mineras, en su artículo 42.2 expresa la necesidad de realizar auditorías por un organismo de control. Igualmente, los artículos 13.1.d, 32.1 y 44.3, obligan al promotor a disponer de un libro de registro en sus instalaciones.  
El promotor le entregará al organismo de control una copia de la documentación técnica aprobada y también una copia de esta declaración, además le corresponde el pago de los honorarios del organismo de control (art. 42.2 del Real decreto 975/2009).  
Extracciones y Restauraciones Casinos, SL, es productor de los rechazos de la planta de tratamiento próxima. Además compra residuos a las sociedades Lafarge Áridos y Hormigones, SAU, y a Conteco La Pobla, SL, según consta en los contratos firmados con estas sociedades el 2 de enero de 2012 y el 15 de noviembre de 2012 respectivamente. No obstante, según se observa en las copias remitidas de dichos contratos, ambos documentos no indican el volumen de residuos que se venden. En las fotografías que acompañan la documentación se observa que dichos residuos se están eliminando actualmente en el vertedero de El Salt núm. 1241; además se segregan in situ determinado tipo de residuos y se acumulan temporalmente en contenedores metálicos.  
Como la ampliación se enclava en sedimentos permeables (aluviones), si se utilizasen erróneamente residuos peligrosos para rellenar el hueco minero, se correría el riesgo de afectar las aguas subterráneas y también las aguas superficiales. Para evitar estos efectos adversos, un organismo de control que cumpla las especificaciones del anexo III del Real decreto 975/2009 deberá verificar la naturaleza de los residuos. Por el mismo motivo, antes de iniciar la fase 2ª, el promotor deberá acreditar que reúne las condiciones para solicitar el empleo de RIA y que los residuos que prevé emplear son inertes y adecuados.  
Si el organismo de control detectase que la naturaleza de los residuos empleados no son inertes ni adecuados, se deberá proceder de acuerdo con el artículo 32.2 del Real decreto 975/2009, es decir, el citado organismo informará sin tardanza y por escrito a la entidad explotadora, la cual a su vez suspenderá de inmediato la introducción de los residuos y dará cuenta de ello al órgano sustantivo minero antes de 48 horas.  
El organismo de control informará por escrito al promotor sobre los aspectos que se concretan en el apartado segundo de esta declaración. El titular remitirá al órgano sustantivo una copia de los informes y además debe anotar las inspecciones en el libro de registro (art. 44 del Real decreto 975/2009), junto con los documentos pertinentes, el cual estará a disposición del personal adscrito a la administración.  
La introducción del relleno no debe afectar el ritmo de explotación previsto y además se tiene que realizar de forma continua. De acuerdo con estas premisas y dadas las características técnicas particulares de la ampliación de la cantera El Salt núm. 1241, la máxima demora admisible en el avance de los trabajos de restauración con respecto a los trabajos de extracción es de una sola fase.  
Antes de iniciar la extracción en los terrenos correspondientes a una nueva fase, la entidad explotadora deberá remitir al órgano sustantivo un informe realizado por el organismo de control sobre: el estado en que se encuentran los terrenos restaurados, la cubicación del hueco minero existente, la superficie total que se encuentra en proceso de explotación, la superficie total restaurada y un reportaje fotográfico de la fase concluida. La información anterior quedará plasmada también en un plano, tal y como se detalla en el condicionado de esta declaración. A la vista del informe citado, el titular quedará a la espera de recibir las instrucciones que le dicte el órgano sustantivo.  
Teniendo en cuenta la naturaleza permeable de los aluviones y que se propone almacenar los residuos peligrosos en un espacio inadecuado, son necesarias medidas adicionales, para impedir que el vertido accidental de los fluidos del mantenimiento de la maquinaria percolen al agua subterránea o drenen a la red hidrográfica. Cabe la posibilidad de realizar el mantenimiento en talleres externos, o de instalar in situ un taller en un edificio cubierto, cerrado, ventilado y provisto de solera impermeable, con una canaleta impermeable o sistema equivalente, dimensionada para recoger los derrames.  
Es necesario compactar el relleno para que se elimine el riesgo de subsidencia, por eso los rechazos y los RIA se deben introducir por tongadas compactadas, hasta alcanzar -junto con la tierra vegetal- la cota correspondiente al terreno original. Durante el período de vigilancia ambiental se revisarán los terrenos restituidos, si presentaran subsidencias se añadirá tierra vegetal hasta la cota correspondiente.  
La extracción de aluviones posee un alto potencial emisor de partículas a la atmósfera. Como medida correctora de las emisiones, la documentación propone realizar un número determinado de riegos diarios en verano y situar los acopios de partículas finas a resguardo del viento. No puede garantizarse que estas medidas sean suficientes para erradicar las emisiones, por lo tanto los riegos serán de la frecuencia necesaria, para que la pista, los accesos y las superficies de la cantera que emitan partículas se encuentren humedecidos durante la jornada laboral. Los acopios finos se podrán cubrir con lonas o se regarán para mantenerlos humedecidos. El organismo de control comprobará in situ si se cumplen estas condiciones, además medirá y verificará si las inmisiones cumplen los límites previstos en la legislación vigente.  
De acuerdo con los datos recogidos por la ortofotografía del instituto cartográfico valenciano del año 2012, disponible a través del visor SIG de esta conselleria, una porción de las parcelas 81, 86 y 90 ha sido explotada; en la parcela 117 existen acopios de áridos. Por tal motivo, es necesario conocer la posición del frente de explotación y el volumen de las reservas extraídas en el momento presente. A tal efecto, antes de que el órgano sustantivo autorice la actuación, el promotor deberá adjuntarle dicha información, para que los datos de la documentación se encuentren actualizados.  
Se proyecta canalizar las aguas fecales hacia varias fosas sépticas. Como las fosas se construyen en los aluviones y los volúmenes que se prevén generar son gestionables mediante retretes químicos, con el uso de estos se previene el riesgo de contaminación de las aguas subterráneas por gérmenes patógenos. Un gestor de residuos autorizado se encargará de retirar periódicamente dichas aguas.  
  
Programa de vigilancia ambiental  
El programa de vigilancia ambiental propuesto se resume en:  
- Instalar balizas para marcar los límites de la zona de extracción.  
- Controlar las inmisiones de polvo en un radio de 250 metros de la actuación. No explica los detalles técnicos, ni indica los límites máximos permitidos por la legislación vigente. Si las hojas de las plantas quedasen recubiertas por partículas de polvo, entonces se rociarían con agua y se regarían las zonas de la cantera que emitiesen partículas.  
- Medir los gases de escape y los niveles acústicos de emisión de los motores empleados por la maquinaria.  
- Medir los niveles acústicos de recepción externos a unos 400 metros del contorno de la zona de explotación, para verificar si supera los 55 dB(A).  
- Verificar si se están desarrollando cárcavas en el terreno.  
- Preparar el suelo en primavera.  
- Paralizar los trabajos si se localizaran restos del patrimonio nacional.  
- Controlar la implantación de las especies vegetales.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 3.c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de la Generalitat Valenciana, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 1 del citado decreto.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.  
4. El artículo 16 del Decreto 112/2011, de 2 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia sobre evaluación ambiental estratégica y de proyectos, conforme a la normativa aplicable, que se desarrollen en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de otras autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, el proyecto de explotación de la ampliación de la cantera «El Salt núm. 1241» y su plan de restauración, siempre que el proyecto se desarrolle según la documentación técnica presentada y las prescripciones que se señalan en el apartado siguiente.  
  
Segundo  
Esta declaración incluye los siguientes condicionantes:  
1. En la ampliación existen varios frentes de explotación situados en las parcelas 81, 86 y 90. Con el objeto de actualizar la documentación, antes de que el órgano sustantivo dicte resolución, el promotor le remitirá un plano de planta con la posición de dichos frentes, además le informará del volumen de aluviones extraídos en cada parcela y el volumen de reservas pendientes de extraer en las mismas.  
2. Antes de iniciar la fase 2ª, el promotor acreditará que reúne las condiciones para solicitar el empleo de RIA y que los residuos que prevé emplear son inertes y adecuados. Para ello, deberá aportar al órgano sustantivo la resolución favorable emitida por la Dirección General de Calidad Ambiental, como prueba de que ha sido resuelto favorablemente el procedimiento de declaración previsto en los artículos 6 y siguientes del Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat.  
Si la citada resolución fuera desfavorable, entonces así deberá entenderse el sentido de esta declaración.  
En ningún caso se podrá explotar la fase 2ª, si el volumen de RIA autorizado no fuera suficiente para rellenar el hueco minero de la fase 1ª.  
3. De acuerdo con los artículos 1.3 y 3.3 del Real decreto 975/2009, de 12 de junio, sobre gestión de los residuos de las industrias extractivas y de protección y rehabilitación del espacio afectado por actividades mineras, los trabajos de explotación y restauración de la cantera se deben realizar simultáneamente. Teniendo en cuenta las características técnicas particulares de esta ampliación, la máxima demora admisible en el avance de los trabajos de restauración con respecto a los trabajos de extracción es de una sola fase.  
Como aclaración adicional al párrafo anterior, en el caso supuesto de una cantera que en un momento dado acabara de explotar una fase (ej. fase 3) y no se hubieran restaurado completamente los terrenos de la fase anterior (ej. fase 2), no podrá iniciarse la explotación de la fase siguiente (ej. fase 4) hasta que se complete la restauración de la fase iniciada (ej. fase 2).  
4. Dada la importancia que reviste el cumplimiento de la condición 2ª y para asegurarse de que no se rebasan accidentalmente los límites de la fase 1, el titular jalonará el contorno de dicha fase antes de que emita resolución el órgano sustantivo. Como prueba de ello, el promotor le aportará al órgano sustantivo un informe, firmado por técnico competente, en el que deje constancia gráfica de haber realizado dicho trabajo.  
5. El volumen suficiente de RIA para rellenar un hueco será calculado considerando que los residuos, más los rechazos, deberán compactarse hasta alcanzar una densidad equivalente al 95 % del ensayo proctor modificado o ensayo proctor (el tipo de ensayo dependerá de la granulometría de los RIA), tras lo cual ocuparán -junto con el volumen de tierra vegetal- el 100 % del volumen de dicho hueco. Este procedimiento de cálculo se aplicará a todas las fases.  
6. De acuerdo con lo previsto por el artículo 44 del citado Real decreto 975/2009, antes de que comience la actividad de vertido y desde ese punto en adelante, la introducción de los RIA será inspeccionada por un organismo de control que cumpla las especificaciones del anexo III.  
7. Los honorarios del organismo de control serán abonados exclusivamente por el promotor (art. 42.2 del Real decreto 975/2009).  
8. La entidad explotadora le entregará al organismo de control una copia de: la documentación técnica aprobada, las autorizaciones otorgadas por los órganos sustantivos minero y de residuos, y esta declaración.  
9. Con la finalidad de verificar la coordinación entre los trabajos de extracción y restauración y de acuerdo con los artículos 1.3 y 3.3 del citado Real decreto 975/2009, antes de iniciar la explotación de una nueva fase, la entidad explotadora deberá remitir al órgano sustantivo un informe elaborado por un organismo de control, sobre el estado en que se encuentran los terrenos de la ampliación de El Salt núm. 1241.  
El informe del organismo de control incluirá la cubicación del hueco minero existente, la superficie total que se encuentra en proceso de explotación y la superficie que ha sido restaurada. También indicará el estado en que se encuentran los terrenos restaurados y adjuntará un reportaje fotográfico de los mismos.  
El citado informe deberá contener un plano de planta que represente el contorno de la ampliación, los perímetros reales de las superficies que se encuentran en proceso de explotación y los ámbitos de las zonas restauradas, así como los contornos de las fases previstas en el proyecto de explotación.  
10. Los RIA más los rechazos se introducirán en el hueco minero dispuestos en tongadas compactadas, hasta alcanzar una altura igual a la elevación del terreno original menos el espesor de tierra vegetal indicado por el plan de restauración.  
11. La entidad explotadora anotará en el libro de registro (art. 44.3 del Real decreto 975/2009) todas las inspecciones que realice el organismo de control, junto con los documentos pertinentes.  
12. De acuerdo con el artículo 32 del Real decreto 975/2009, el organismo de control realizará también los siguientes controles periódicos:  
a) Verificará si la naturaleza de los residuos que se introducen en la cantera son inertes y adecuados, de acuerdo con las características descritas en la autorización del órgano sustantivo en materia de residuos. En caso contrario, deberá informar de inmediato a la entidad explotadora. La frecuencia de las inspecciones será la necesaria para garantizar un control adecuado de este aspecto.  
b) Comprobará que el hueco minero se rellena mediante tongadas compactadas.  
c) Verificará la aplicación de las medidas correctoras de las emisiones atmosféricas de ruidos.  
d) Comprobará la magnitud de los asentamientos producidos en los terrenos restaurados.  
e) Medirá las inmisiones atmosféricas de partículas y verificará si cumplen los límites previstos en la legislación vigente. Indicará si se aplican adecuadamente las medidas correctoras.  
13. Si en los terrenos restaurados se produjera un asentamiento de magnitud apreciable, entonces se deberá añadir tierra vegetal hasta alcanzar la cota del terreno original y luego se realizarán las labores de preparación del suelo. Se repondrán las marras que se hayan producido.  
14. Si como resultado de las inspecciones se detectase que los residuos depositados en la cantera no se corresponden con los tipos autorizados, para evitar los efectos medioambientales adversos que podrían ocasionarse, en aplicación del artículo 32.2 del Real decreto 975/2009, la entidad explotadora suspenderá el vertido de residuos y dará cuenta de ello al órgano sustantivo antes de 48 horas.  
15. El promotor deberá remitir al órgano sustantivo -con la frecuencia que este último determine- una copia de los informes realizados por el organismo de control.  
16. Se mantendrá constantemente humedecida la superficie de los acopios de partículas finas. Como alternativa, mientras los acopios permanezcan inactivos se podrán recubrir con lonas.  
17. Los envases que contienen residuos tóxicos y peligrosos se tienen que almacenar bajo cubierta en un lugar cerrado, ventilado y provisto de solera impermeable. Los envases de residuos peligrosos líquidos se colocarán sobre cubetos de seguridad.  
Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuo, para que en caso de mezcla accidental no aumente su peligrosidad o se dificulte su gestión. La capacidad del cubeto será del 10 % del volumen total almacenado o del envase de mayor tamaño de los presentes, adoptando siempre la cifra mayor de las dos.  
Los residuos peligrosos se entregarán a un gestor autorizado en un plazo inferior a 6 meses.  
18. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
19. Si durante la fase de explotación se produjese el alumbramiento de aguas subterráneas, entonces se detendrán inmediatamente los trabajos y se notificará de ello al organismo de cuenca.  
20. Las reparaciones y mantenimiento de la maquinaria se realizarán en talleres externos a la explotación, o para llevarlas a cabo in situ se acondicionará una zona techada, cerrada, con solera impermeable, provista de canaleta de dimensiones adecuadas para recoger los derrames que pudieran producirse.  
21. Para prevenir el riesgo potencial de contaminar las aguas subterráneas con las aguas fecales, en vez de construir fosas sépticas se emplearán retretes químicos. Un gestor de residuos autorizado retirará periódicamente las aguas almacenadas.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
València, 20 de noviembre de 2013.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 14 de mayo de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML