Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9219, del 19-11-2021 (2021/11576)

ORDRE 22/2021, d'11 de novembre, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual es regula la caça i control del senglar a la Comunitat Valenciana.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/2021/11/11/22/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   9219

Data del DOGV
:   19-11-2021

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2021/11576

CVE


Data del document
:   11-11-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [regulació de la caça](javascript:void(0))
    * [fauna](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [animal de caça](javascript:void(0))

ORDRE 22/2021, d'11 de novembre, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, per la qual es regula la caça i control del senglar a la Comunitat Valenciana. [2021/11576]  
PREÀMBUL  
  
El gener de 2012 es va publicar l'Ordre 3/2012, de 19 de gener, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, per la qual es regula la caça i control del senglar en la Comunitat Valenciana. La norma tenia per objecte definir de manera expressa els períodes hàbils per als diferents tipus i modalitats de caça del senglar, les condicions generals de les autoritzacions de caça o control i els aspectes relatius a la seguretat en les caceres, i també concretar unes certes normes sobre les condicions de caça, control i gestió de l'espècie. Algunes de les previsions inicials com els períodes hàbils, modalitats de caça i normes de seguretat en les caceres han patit modificacions a través de les ordenes de vedes de caça d'anys posteriors. Aquesta situació genera inseguretat i complica la consulta de la norma per la dispersió de textos normatius en els quals es recullen els successius canvis.  
  
D'altra banda, transcorreguda quasi una dècada des de la seua entrada en vigor, tots els espais cinegètics han presentat i aplicat les seues ordenacions a l'empara d'aquesta. No obstant això, s'ha constatat que les mesures aplicades no són suficients per a frenar l'expansió demogràfica de l'espècie, ni la freqüència i magnitud dels seus impactes sobre les activitats humanes i el medi natural.  
En l'última dècada les captures anuals de l'espècie han crescut un 116 per cent, a pesar que el nombre de caçadors s'ha reduït en aquest mateix període en un 36 per cent. S'estima que en el 55 per cent dels municipis de la Comunitat existeix una situació de sobreabundància de senglar, entesa aquesta com l'existència d'unes poblacions excessives que poden comprometre la conservació de la resta d'espècies o valors naturals, i generar un nivell d'impactes incompatible amb el normal desenvolupament de la resta d'usos legítims del territori.  
En aquest escenari de problemàtica creixent, resulta necessària una nova regulació dirigida a habilitar tècniques que permeten incrementar l'eficàcia de les accions de caça i control, limitar situacions que afavorisquen el foment de l'espècie i, en definitiva, actualitzar un marc normatiu inadequat per a l'escenari previst, agilitant a més els tràmits i procediments des de la perspectiva d'una administració eficient.  
  
D'altra banda, la publicació del Reial decret 138/2020, de 28 de gener, pel qual s'estableix la normativa bàsica en matèria d'actuacions sanitàries en espècies cinegètiques que actuen com reservori de la tuberculosi (complex Mycobacterium tuberculosi) introdueix la necessitat de regular l'alimentació suplementària a les regions PATUBES (Pla d'actuació sobre tuberculosi en espècies silvestres). Regulació que s'escomet en aquesta ordre amb la finalitat d'incrementar l'eficàcia de les caceres sense contribuir al foment de l'espècie.  
D'acord amb l'article 49.1.17 de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, la Generalitat posseeix competència exclusiva en matèria de caça, i, de conformitat amb el seu article 50.6, correspon a la Generalitat en el marc de la legislació bàsica de l'Estat el desplegament legislatiu i l'execució en matèria de protecció del medi ambient, sense perjudici de l'establiment de normes addicionals de protecció.  
Per tot això, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, oït el Consell Valencià de la Caça i a proposta de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental i de conformitat amb aquesta, en virtut de les competències atribuïdes pel Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica,  
  
  
  
  
ORDENE  
  
Artículo 1. Objecte  
L'objecte d'aquesta ordre és establir les directrius per a l'ordenació dels aprofitaments cinegètics de senglar i l'emissió d'autoritzacions de caça mitjançant tècniques de control o gestió. Aquestes directrius seran aplicables en la redacció i aprovació de plans tècnics, autoritzacions excepcionals i el seu seguiment.  
  
Artículo 2. Modalitats esportives de caça de senglar  
En els diferents espais cinegètics de la Comunitat Valenciana, podran autoritzar-se les modalitats següents de caça amb armes per al senglar:  
Batuda menuda: aquella cacera en la qual amb ajuda d'un màxim de 30 gossos es bata una extensió de terreny o rodal, on prèviament s'han apostat caçadors i caçadores en els punts previsibles de fugida de les peces. El màxim de caçadors i caçadores amb armes de foc serà de 15.  
  
Batuda: aquella modalitat organitzada igual que les batudes menudes quan se supera una de les dues quantitats anteriors. El nombre de postes per batuda no excedirà de 60 sense existència de límit en el nombre de gossos.  
Caça a mà: modalitat en la qual no se situen caçadors i caçadores apostats en els punts previsibles de fugida de les peces. L'ús del rifle en aquesta modalitat està prohibit. No obstant això, depenent de l'estudi de cada cas a partir del pla tècnic d'ordenació cinegètica o de la sol·licitud d'autorització extraordinària, es podrà autoritzar el seu ús.  
  
Caça per acostament: modalitat en la qual els caçadors i caçadores sense l'ajuda d'observadors ni gossos, excepte en el seu cas els utilitzats per a seguir el rastre de la peça una vegada ferida, busquen en solitari o en companyia la peça a abatre. Aquesta modalitat podrà ser complementària a altres autoritzacions d'espècies de caça major.  
Caça a l'espera o a l'aguait: modalitat consistent en què, una vegada comprovades les tirades, els llocs d'aliment o banyadors dels animals, el caçador espera armat en un lloc fix a una distància prudencial, en horari crepuscular o nocturn.  
  
Artículo 3. Tècniques de caça per raons de control o gestió  
1. Les tècniques de caça susceptibles d'autorització per raons de control o gestió en els diferents espais cinegètics i altres terrenys de la Comunitat Valenciana seran totes les previstes en l'article anterior.  
  
2. Podran autoritzar-se estructures tipus caixa, gàbia, o capturador, quan les anteriors tècniques no siguen solució satisfactòria perquè concórrega alguna de les situacions de l'apartat a d'aquest article, i d'acord amb les característiques i procediment següents:  
a) Es possibilita l'ús d'aquesta mena d'estructures quan raons de seguretat desaconsellen l'ús d'armes de foc; quan el compliment del pla tècnic d'ordenació cinegètica aprovat s'haja constatat insuficient per a disminuir la densitat de les poblacions de senglar i no siga viable augmentar els esforços de caça i control amb les modalitats previstes en l'article 2, o bé quan l'administració competent en matèria cinegètica o de sanitat animal inste el seu ús en el marc d'accions de control per motius sanitaris.  
b) La tècnica de control consisteix en la utilització d'estructures mòbils el tancament de les quals, una vegada haja entrat l'animal, es produïsca per accionament d'un sistema automàtic i el seu funcionament complisca els criteris de benestar animal fixats per accionament d'un sistema automàtic i el seu funcionament complisca els criteris d'homologació de mètodes de captura previstos en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i de la biodiversitat. La tirada o entrada dels senglars podrà afavorir-se amb la utilització d'aliment a l'interior de la gàbia. Els senglars capturats no podran ser traslladats en viu i hauran de ser sacrificats en el lloc. Per a això, entre el personal a càrrec de la vigilància i maneig de les estructures de captura es comptarà amb personal habilitat per al control de predadors.  
c) L'ús d'aquesta mena d'estructures de captura està sotmés a autorització administrativa. En les sol·licituds d'autorització s'indicarà la localització, el període previst de col·locació, el personal a càrrec del control i els motius o limitacions pels quals no es pot exercir un control eficaç mitjançant modalitats i tècniques ordinàries de caça. Les sol·licituds d'autorització es podran presentar tot l'any amb un mes d'antelació a l'activació. Correspondrà la seua resolució a la direcció territorial de la província corresponent amb competència en matèria cinegètica. El termini per a resoldre serà d'un mes, transcorregut el qual s'entendrà desestimada. Una vegada finalitzat el període autoritzat per a la captura, s'haurà de presentar memòria de resultats amb indicació dels dies que han estat actives les estructures i l'encebament o atraient empleat, i també totes aquelles dades requerides conforme al procediment i impresos vigents a cada moment.  
d) Es comptarà amb el permís de la persona titular de la parcel·la on se situen. En el cas de sol·licituds per a l'autorització d'estructures de captura en espais cinegètics declarats, aquestes s'acompanyaran de la conformitat del titular cinegètic.  
  
Artículo 4. Normes generals de caça, gestió i ordenació  
Les modalitats esportives o tècniques de caça es podran autoritzar en qualsevol mena d'espai cinegètic, amb independència de la seua superfície, i podran estendre's a les zones de reserva de caça menor establides en els vedats conforme a l'article 30.2 de la Llei 13/2004, de 27 de setembre, de caça de la Comunitat Valenciana, i també a espais no cinegètics a petició del seu titular i en el marc de plans de gestió de l'espècie.  
Durant la pràctica d'aquestes modalitats esportives o tècniques de caça, es podrà utilitzar armes de foc llargues d'ànima estriada, escopetes i arc, incloses armes blanques per a rematada de les peces.  
Durant la pràctica de qualsevol modalitat o tècnica de caça major o menor, el senglar únicament podrà abatre's utilitzant com a munició la bala en l'arma de foc o puntes de caça major en l'arc. Finalitzada la temporada de caça menor a mà, durant les accions de caça que recull aquesta ordre no podrà portar-se una altra munició diferent de les referides anteriorment.  
En totes les caceres de senglar es podran caçar els exemplars de porcs assilvestrats, porcs vietnamites assilvestrats i els seus encreuaments, en previsió de fenòmens de contaminació genètica.  
Artículo 5. Normes excepcionals de caça, gestió i ordenació en zones declarades amb sobreabundància de senglar  
La conselleria competent en matèria de caça establirà els municipis afectats amb caràcter generalitzat per sobreabundància de senglar segons la densitat de les seues poblacions i l'existència d'impactes sobre el medi i les activitats humanes. Anualment es revisarà la llista de municipis amb sobreabundància relacionats en l'annex I, d'acord amb la informació disponible.  
En aquestes zones s'atendran les normes següents:  
1. L'ordenació dels espais cinegètics declarats a través del seu pla tècnic d'ordenació cinegètica i del seu pla anual de gestió programarà un esforç o pressió de caça o control mínim, orientat a reconduir les densitats de l'espècie a l'estat de normalitat. Per a això, la direcció general competent en matèria de caça publicarà en el termini d'un any unes directrius tècniques sobre l'efectivitat i esforç mínim de caça o control per a les diferents modalitats i pla anual en funció dels resultats i conclusions de noves investigacions i informes tècnics en la matèria.  
  
2. El subministrament d'alimentació artificial o l'ús d'engranalls únicament serà possible quan vaja associada a un augment de l'eficàcia d'una acció de control poblacional. En aquest sentit s'estarà al que es disposa per als municipis amb sobreabundància en l'article 13.  
3. Quan un espai no cinegètic (refugi de fauna o zona de seguretat) per les seues característiques, població de l'espècie i absència de gestió, puga limitar o comprometre els esforços de gestió i control en el seu entorn pròxim, la conselleria competent en matèria de caça podrà sol·licitar a la persona titular o promotora la redacció i aplicació d'un pla de gestió de l'espècie.  
  
Artículo 6. Normes de seguretat en batudes i batudes menudes  
1. Normes generals de seguretat  
a) Els observadors, batedors o acompanyants i caçadors hauran de vestir jupetins d'alta visibilitat o, en defecte d'això, peces d'alta visibilitat de característiques equivalents, preferentment de color taronja.  
b) Els llocs se senyalitzaran mitjançant una banderola d'alta visibilitat, o en defecte d'això, el caçador o caçadora que ocupa aquest lloc portarà una gorra d'alta visibilitat.  
c) Els caçadors i caçadores solament podran portar bala com a munició per a l'arma de foc.  
d) Els batedors, gossers o persona que acompanya, amb llicència i permís, en el seu cas, del titular cinegètic, podran portar escopetes a fi de rematar les peces.  
f) La mera aproximació cap al caçador o caçadora de persones alienes a la cacera comporta l'obligació d'obrir i descarregar l'arma de foc o retirar la fletxa de la corda i reposafletxes.  
g) Se senyalitzaran els camins d'accés al rodal per a vehicles i les sendes homologades, segons el Decret 179/2004, de 24 de setembre, del Consell, de regulació del senderisme i esports de muntanya de manera compatible amb la conservació del medi natural, mitjançant cartells que advertisquen del perill per la presència d'armes de foc. El cartell inclourà la llegenda corresponent de l'annex II en funció de si compta o no amb consentiment del titular o la titular del camí per a tallar l'accés i la data de realització de la cacera, que s'haurà de col·locar abans del crepuscle civil matutí, i romanent sobre el terreny fins a la finalització de la cacera (les característiques del cartell s'especifiquen en l'annex). Després de la finalització de la cacera es procedirà a la retirada dels cartells.  
2. Normes específiques de seguretat  
En les batudes i batudes menudes queda prohibit:  
a) Doblar llocs, és a dir, que en un mateix lloc hi haja dues persones amb dues armes muntades.  
b) Col·locar llocs interiors i exteriors a menys de 100 metres de tancaments cinegètics.  
c) Practicar la modalitat denominada «a rereguarda», és a dir, situar-se per darrere de les línies de lloc per a aprofitar l'escapada d'animals, encara que siga en terreny d'un altre tancat, pel perill que comporta.  
d) Entorpir, dificultar, interrompre o impedir les accions col·lectives de caça major legalment autoritzades amb vista a la seua preparació, organització, execució i possibilitats d'optimitzar resultats.  
3. Normes de seguretat addicionals  
a) Totes les persones que componen la cacera es reuniran obligatòriament abans de l'inici de la cacera en un punt de trobada prefixada que haurà de ser conegut per totes elles. Així mateix, es fixarà un punt de trobada o reunió després de la seua finalització.  
b) Existirà un persona encarregada-responsable de l'organització i col·locació dels llocs o de coordinació dels posadors i posadores, que disposarà d'un llistat de tots els caçadors i caçadores que participen, i també el número de lloc que ocupen. Les funcions de la persona que està al càrrec o responsable seran:  
1r. Organitzar racionalment el moviment i aparcament dels vehicles amb els quals s'accedeix al rodal.  
2n. Abans de començar la cacera haurà d'indicar, personalment o a través dels posadors i posadores, a tots els caçadors i caçadores el camp de tir permés i especialment les direccions de tir a evitar, i també qualsevol altra precaució a tindre en compte, especialment el recorregut dels batedors.  
3r. Ordenar el senyal acústic d'inici i fi de la cacera. En cap cas es podran utilitzar petards o coets com a senyal acústic.  
4t. Resoldre els conflictes de tir o primera sang que puguen presentar-se.  
5é. Interrompre o suspendre la cacera per imprevistos.  
c) Els llocs es col·locaran desenfilats i separats entre si per accidents del terreny o, en defecte d'això, els llocs veïns es visualitzaran entre si.  
  
d) Es prohibeix el canvi o abandó dels llocs per part dels caçadors i caçadores i els seus auxiliars durant la cacera.  
e) La rematada de peces ferides fora dels llocs només es farà per part del personal autoritzat per l'organització de la batuda.  
f) Els batedors i gossers hauran de facilitar la seua localització amb jupetins d'alta visibilitat i qualsevol senyal acústic.  
g) Es prohibeix tindre carregades les armes abans del moment d'arribar a la postura o després d'abandonar-la.  
h) Les persones responsables dels gossos que participen en la cacera portaran elements bàsics per a una primera cura per les ferides que puguen provocar els senglars i procuraran la ràpida recollida dels gossos una vegada finalitzada la cacera.  
i) Les persones que participen en les batudes o batudes menudes podran utilitzar radiotelecomunicacions per a l'organització de la cacera, per raons de seguretat i per a millorar l'eficàcia o resultats d'aquesta.  
Artículo 7. Pràctica de batudes i batudes menudes en camins  
A fi de garantir l'èxit dels controls de senglar mitjançant batudes i batudes menudes, es podran apostar caçadors i caçadores, excepcionalment, en camins de terra o les seues proximitats, sempre que a més de les normes de seguretat esmentades, es duguen a terme les mesures següents:  
a) Control d'accessos per persones encarregades a aquest efecte, a més de la corresponent senyalització.  
b) El punt de control d'accessos estarà fora de la zona d'afecció de la cacera.  
c) Comunicació de la realització de la cacera i de la col·locació de llocs en la zona de seguretat a l'ajuntament.  
Artículo 8. Condicions de caça en les esperes  
1. En les zones declarades amb sobreabundància de l'espècie, amb un informe tècnic previ que ho justifique, podrà habilitar-se en la resolució dels plans tècnics d'ordenació cinegètica o mitjançant autoritzacions extraordinàries l'ús dels mitjans i usos següents per a millorar l'eficàcia i resultats de les caceres. En aquest supòsit, aquestes caceres deixaran de tindre la consideració de modalitats esportives de caça passant a ser tècniques de caça per raons de control i gestió.  
a) L'ús de dispositius electrònics, com ara detectors d'hora de pas i presència o cambres de parament fotogràfic, per al seguiment de fauna i la posterior realització d'esperes nocturnes al senglar.  
b) L'ús de substàncies oloroses atraients no contaminants o nocives per al medi natural com ara extractes d'aliments o plantes o derivats d'orina.  
c) La caça de cries.  
d) L'ús de mires de visió nocturna o tèrmica incorporades a l'arma o com a mecanisme de punteria. L'ús d'aquests mètodes comportarà la necessitat d'identificar el caçador o caçadora autoritzats per al seu ús, bé en la resolució administrativa que n'autoritza l'ús, o bé en el permís nominal emés posteriorment pel titular o la titular cinegètics.  
  
e) L'ús de fars, llanternes i qualsevol altra font lluminosa artificial, acoblada a l'arma o no, i també l'ús d'aparells de visió per raigs infrarojos.  
f) La caça en aiguaders i engranalls sense limitació de distància al lloc.  
Per a la resta de les zones, aquestes mesures només podran autoritzar-se de manera excepcional mitjançant autoritzacions extraordinàries concedides a l'empara de l'article 13 de la Llei 13/2004, de 27 de setembre, de caça de la Comunitat Valenciana.  
El cobrament de peces ferides podrà posposar-se l'endemà al matí, fins i tot amb ajuda de gossos de rastre.  
  
Artículo 9. Normes de seguretat en les esperes  
Les condicions generals en matèria de seguretat per a esperes o aguaits seran:  
Les armes es carregaran una vegada en el lloc, després de la localització de les zones de seguretat i camps possibles de tir, i es descarregaran una vegada finalitzada la cacera abans d'abandonar el lloc. En cas d'existència de cultius pendents de collita en les proximitats de zones de seguretat, el lloc se situarà d'esquena a aquestes.  
L'abandó del lloc, bé per a rastrejar un animal ferit o de retorn fins al vehicle una vegada finalitzada la cacera, s'efectuarà amb un focus o llanterna encesa amb independència de la major o menor visibilitat en funció de l'estat de la lluna.  
El nombre de caçadors i caçadores armats per lloc serà d'un.  
  
La distància mínima entre llocs d'esperes serà, almenys, de 200 metres, llevat que existisquen accidents del terreny que impedisquen l'abast de la munició entre llocs. A més, els llocs se situaran, almenys, a 100 metres de la boga del vedat contigu, excepte acord entre els titulars dels espais cinegètics. Així mateix, quan es tracte de la boga entre vedat i zona comuna de caça es respectaran els 100 metres a ambdues parts de la boga.  
  
Artículo 10. Períodes hàbils  
Els períodes hàbils per a les diferents modalitats o tècniques de caça susceptibles d'autorització en els diferents espais cinegètics no excediran de:  
Modalitat o tècnica de caça Període hàbil de caça  
Batuda 1 setembre - últim dia de febrer  
Batuda menuda 1 setembre - últim dia de febrer  
Caça a mà 1 setembre - últim dia de febrer  
Caça a l'espera o a l'aguait Tot l'any  
Caça per acostament 1 setembre - últim dia de febrer  
  
  
  
Els dies hàbils seran els establits en la resolució aprovatòria del pla tècnic d'ordenació cinegètica de cada espai cinegètic, amb un màxim de quatre dies hàbils a la setmana, a excepció de les esperes o aguaits que es podrà practicar sense límit de dies.  
  
Artículo 11. Zones comunes de caça  
1. En les zones comunes de caça, la pràctica de qualsevol modalitat de caça, o tècnica de caça per raons de control o gestió, requerirà autorització de la directora o el director territorial de la conselleria competent en matèria de caça, que es tramitarà en model normalitzat. El termini per a la resolució de les sol·licituds s'estableix en un mes, transcorregut el qual s'entendran desestimades.  
2. Caça recreativa o esportiva: es permet la caça en batuda o batuda menuda, a mà en colla o a mà tot sol. Els períodes de caça per modalitat estaran regulats per l'ordre de vedes.  
Per a la realització de batudes o batudes menudes, les sol·licituds s'efectuaran per la persona propietària del terreny, per federacions, per associacions o clubs de caçadors i caçadores, per associacions d'agricultors i agricultores o per l'ajuntament del terme municipal en el qual se situen els rodals a batre. A l'efecte del coneixement per part dels ajuntaments afectats de la realització de batudes o de batudes menudes, s'entregarà còpia de la sol·licitud presentada en la direcció territorial als ajuntaments on es vaja a realitzar la cacera, perquè aquests ho puguen tindre en compte davant la possibilitat d'organitzar un altre tipus d'esdeveniments durant les mateixes dates. Aquesta notificació a l'ajuntament es realitzarà, almenys, amb 15 dies d'antelació a la data de realització de la cacera.  
3. Caça per raons de control o gestió: es permet l'ús de qualsevol de les tècniques de caça per raons de control o gestió. Cada tècnica de caça s'acollirà al seu període hàbil establit en l'article anterior.  
  
Quan la mesura aplicable de control consistisca en la realització de batudes, batudes menudes, a mà en colla o a mà tot sol, les sol·licituds s'efectuaran per la persona propietària del terreny, federacions, associacions o clubs de caçadors i caçadores, o associacions d'agricultors i agricultores, o bé mitjançant declaració responsable quan es tracte de l'ajuntament del municipi en el qual se situen els rodals a batre.  
Quan la mesura aplicable de control consistisca en la realització d'esperes, estarà legitimat per a sol·licitar-les la persona propietària de les parcel·les afectades, els titulars i les titulars del ben danyat, o amb la conformitat dels anteriors, federacions, associacions o clubs de caçadors i caçadores, associacions d'agricultors i agricultores, associacions de propietaris i propietàries, o l'ajuntament de la localitat. Aquest tipus de control en zones comunes només podrà concedir-se en els cultius i el seu entorn pròxim de fins a 100 metres, des de 15 dies abans de l'inici previsible dels danys fins a la collita o última collita. Per a aquests controls no podrà establir-se cap mena d'engranall o atraient.  
Quan el control requerisca l'ús d'estructures tipus caixa, gàbia o corral estaran legitimats per al seu ús l'ajuntament, els agricultors i agricultores afectats per danys en els seus cultius.  
  
Artículo 12. Planificació i comunicació de les caceres  
1. El pla anual de gestió de cada tancat concretarà en el calendari de caça per a la temporada entrant l'esforç de caça i control previst per a l'espècie. En cas de detectar-se desviacions en la memòria anual entre l'estat de la població en la planificació prevista en el pla tècnic d'ordenació cinegètica i la situació actual, el pla anual proposarà els ajustos que corresponguen en el calendari de caça per a la temporada entrant.  
  
2. Independentment de l'anterior, la realització de batudes menudes per a la caça de senglar haurà de ser comunicada per les titulars i pels titulars de l'aprofitament cinegètic amb una antelació mínima de cinc dies naturals a aquesta realització. La realització de batudes de caràcter general haurà de ser comunicada pels titulars i les titulars de l'aprofitament cinegètic amb una antelació mínima de 10 dies naturals.  
En el cas de sol·licituds de batudes que requerisquen la col·locació d'un nombre superior a 60 llocs, el termini de sol·licitud serà d'un mes i en aquesta s'especificarà la ubicació dels llocs mitjançant coordenades UTM, fus 30, ETRS 89 i posicionats sobre el terreny, les quals seran facilitades en format digital Shapefile (.shp) al servei territorial de medi ambient corresponent a la província on es vaja a realitzar la cacera.  
  
Els anteriors terminis es comptaran a partir de l'endemà de l'entrada en el registre administratiu competent per a conéixer d'aquesta comunicació o sol·licitud. En les anteriors comunicacions o sol·licituds s'especificarà la ubicació del punt de trobada dels caçadors i caçadores a l'inici i final de la batuda o batuda menuda, matrícula del vedat de caça o zona de caça controlada i identificació de la persona física encarregada o responsable de la cacera, adreça electrònica i telèfon de contacte, i també qualsevol altra dada requerida per l'imprés habilitat per la conselleria competent a aquest efecte.  
Sense perjudici dels apartats anteriors i de la comunicació efectuada des de la direcció territorial a les agents i als agents de l'autoritat, la persona que organitza la batuda o batuda menuda posarà en coneixement del post de la Guàrdia Civil més pròxim la realització de la cacera amb, almenys, cinc dies naturals abans de la seua realització.  
3. La comunicació de caceres i la presentació de tots els documents referits anteriorment en aquest article als quals estan obligades les persones titulars o arrendatàries dels espais cinegètics declarats, haurà de fer-se de manera telemàtica, bé directament o bé a través de la persona representant legal o designada per a gestions administratives.  
  
  
Artículo 13. Regulació de l'alimentació suplementària  
1. Amb caràcter general, l'alimentació suplementària del senglar està prohibida. S'exceptuen els supòsits següents:  
a) Les explotacions espais de categories I i II del Pla d'actuació sobre tuberculosi en espècies silvestres (PATUBES). Ací estan inclosos els espais cinegètics destinats principalment a la cria i posterior venda de peces de caça vives per a la reproducció i repoblació en altres espais o per a sacrifici (carn), i també els tancaments cinegètics amb alimentació suplementària aprovada en el seu pla tècnic d'ordenació cinegètica.  
  
b) En espais cinegètics declarats que no estiguen situats en municipis amb sobreabundància ni en comarca d'especial risc segons el PATUBES, únicament per a augmentar l'eficàcia de caceres individuals o col·lectives i sempre que la seua utilització i regulació estiga aprovada en el pla tècnic d'ordenació cinegètica de l'espai de què es tracte.  
c) En municipis declarats amb sobreabundància i a les comarques d'especial risc de tuberculosi segons el PATUBES, el subministrament d'alimentació artificial o l'ús d'engranalls es limitarà als casos en els quals siga necessari a fi de concentrar o que s'afeccionen els animals en determinats punts de manera prèvia a les caceres. Aquesta necessitat serà valorada per la conselleria competent, a fi d'autoritzar, en el seu cas, les condicions d'alimentació suplementària autoritzades.  
En el cas de batudes i batudes menudes, aquesta possibilitat es redueix en els 10 dies previs a la realització de la cacera, amb un únic punt d'encebament en el cas de batudes menudes i un màxim de tres punts d'encebament per cada 100 hectàrees de rodal a batre en el cas de batudes. En cadascun d'aquests punts no podrà existir en cap moment més de cinc quilograms d'aliment accessible per a l'espècie.  
Per a les esperes, la disposició d'aliment o engranalls es limita al període comprés entre l'1 de setembre i el primer diumenge de març, amb un màxim d'un punt d'encebament per cada 100 hectàrees. En cadascun d'aquests punts no podrà existir en cap moment més de dos quilograms d'aliment accessible per a l'espècie. Es prohibeix de manera general l'existència de qualsevol mena de menjadora, engranall o punts d'alimentació artificial accessible per a l'espècie entre l'endemà del primer diumenge de març i el 31 d'agost, en aquest període l'encebament estarà supeditat a una problemàtica concreta d'impactes negatius en cultius, la quantitat màxima d'aliment disponible en aquest període serà igual a la indicada per a la resta de l'any.  
2. En cap cas els punts d'alimentació se situaran a menys de 200 metres de carreteres o cultius dels que s'exclouen les sembres cinegètiques.  
3. En qualsevol cas, l'alimentació suplementària haurà d'estar autoritzada i regulada en quantitat, temps i forma, bé siga en el pla tècnic d'ordenació cinegètica o bé en l'autorització concreta de la cacera.  
  
4. Les accions realitzades pels titulars dels espais cinegètics dirigides a impedir l'entrada del senglar en cultius, com són la instal·lació de tanques o de pastors elèctrics, i també les accions realitzades per a impedir l'accés a les tolles pel bestiar boví, tindran la consideració d'inversions en benefici de les poblacions silvestres sempre que no compten amb finançament públic.  
  
Artículo 14. Trasllats i soltes de senglar  
1. Es prohibeixen les soltes de senglar en el medi natural, excepte les soltes previstes en l'article 11, apartat a, del Decret 178/2005, del 18 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les condicions dels closos en el medi natural i dels tancaments cinegètics, amb la finalitat de millorar la qualitat de la població existent per a evitar la seua endogàmia. Per a això, cada cinc anys es podrà introduir un 20 per cent del cens declarat l'any anterior en la cartilla ramadera. Els exemplars introduïts estaran identificats amb cròtals en lloc visible.  
2. Per als tancaments cinegètics preexistents i els futurs que puguen instal·lar-se, el senglar deixa de ser espècie susceptible d'introducció per a reforç de caceres.  
3. Quan la destinació siga la Comunitat Valenciana, únicament es podran autoritzar trasllats d'exemplars vius procedents d'explotacions de producció i reproducció amb destinació a altres granges de la mateixa categoria o a tancaments cinegètics per a evitar l'endogàmia.  
  
4. Es prohibeix la captura en viu de senglars del medi natural la destinació dels quals siga diferent del sacrifici immediat.  
  
Artículo 15. Mesures de control i de seguiment per motius sanitaris  
  
1. Els titulars d'espais cinegètics o no cinegètics hauran de col·laborar en la presa de mostres per al seguiment sanitari de les poblacions d'espècies cinegètiques, per a això prendran les mostres dels exemplars capturats que l'autoritat competent en caça o en sanitat animal els indique, o bé es coordinaran amb personal de l'administració per a facilitar-los la presa d'aquestes.  
2. El trasllat d'exemplars morts que han sigut abatuts en caceres dutes a terme en tancaments cinegètics, espais de categoria I, II i III, regulats pel Reial decret 138/2020 de 28 de gener, comportarà obligatòriament la presa de mostres per a analitzar les malalties que es preveuen en el Pla nacional de vigilància sanitària porcina i el Pla nacional d'actuació sobre tuberculosi en espècies silvestres. La presa de mostres la realitzarà el personal veterinari que s'encarrega del programa sanitari de l'explotació o el designat per l'autoritat sanitària.  
  
3. Davant una sospita o declaració d'epizoòtia, la conselleria competent en sanitat animal en coordinació amb la conselleria competent en matèria cinegètica podrà emprendre les accions que estime necessàries per al seu control independentment de la mena d'espai de què es tracte, emprant qualsevol modalitat de caça o tècnica de control poblacional i amb els mitjans humans i materials que requerisca. Els titulars dels espais cinegètics estaran obligats a col·laborar quan se'ls requerisca.  
  
4. L'incompliment del deure de col·laboració o l'incompliment dels requeriments o l'obstaculització a l'actuació de l'autoritat competent en matèria de sanitat animal o cinegètica en els tres apartats anteriors se sancionarà d'acord amb la Llei 8/2003, de 24 d'abril, de sanitat animal.  
  
  
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL  
  
Primera. Habilitació  
S'habilita a la direcció general amb competències en matèria de caça perquè, mitjançant resolució, modifique els termes municipals declarats amb sobreabundància, i també els valors límit de referència per a les densitats normals de l'espècie en cada territori.  
Així mateix, s'autoritza la direcció general amb competències en matèria de caça perquè, mitjançant resolució, modifique qualssevol de les dates i períodes establits en aquesta ordre.  
  
Segona. Regla de no despesa pública  
La implementació i el posterior desenvolupament d'aquesta ordre no podrà tindre cap incidència en la dotació dels capítols de despesa assignats a la conselleria amb competències en matèria de caça en la data de publicació d'aquesta i, en tot cas, haurà de ser atesa amb els mitjans personals i materials de l'esmentada conselleria.  
  
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA  
  
Única. Derogació normativa  
Queda derogada l'Ordre 3/2012, de 19 de gener, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, per la qual es regula la caça i el control del senglar en la Comunitat Valenciana.  
Queda derogada la disposició addicional tercera de l'Ordre 18/2015, de 19 de juny, de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, per la qual es fixen, per a la temporada 2015-2016, els períodes hàbils i les normes de caça en les zones comunes i s'estableixen altres regulacions en els vedats de caça i zones de caça controlada en la Comunitat Valenciana.  
Queda derogada la disposició final segona de l'Ordre 16/2016, de 13 de juliol, de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per la qual es fixen, per a la temporada 2016-2017, els períodes hàbils i normes de caça en les zones comunes i s'estableixen altres regulacions en els vedats de caça i zones de caça controlada en la Comunitat Valenciana.  
Queda derogada la disposició final tercera de l'Ordre 1/2019, d'11 de juliol, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, de veda per la qual es fixen els períodes hàbils i les normes de caça en les zones comunes, i s'estableixen altres regulacions en els vedats de caça i zones de caça controlada en la Comunitat Valenciana, i també mesures de control o de possible erradicació de l'arruí (Ammotragus lervia).  
Queden derogades totes les disposicions d'igual o inferior rang que s'oposen o contradiguen el que es disposa en aquesta ordre.  
  
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA  
  
Única  
Fins a la publicació de directrius tècniques referides en l'article 5, apartat 1, es programarà l'esforç o pressió de caça mínim mitjançant caceres col·lectives (batudes i batudes menudes) equivalent a 30 llocs per cada quilòmetre quadrat de terreny forestal i temporada. Aquesta pressió de caça podrà reduir-se fins a un màxim d'una tercera part en funció de l'execució de modalitats de caça alternatives com les esperes nocturnes o la caça de l'espècie a mà. En aquest supòsit, en els instruments d'ordenació del vedat parcial haurà de justificar-se adequadament que l'execució d'aquestes modalitats de caça alternatives és d'intensitat suficient per a mantindre la població de senglar en un estat de normalitat aplicant un esforç de caça en caceres col·lectives menor a l'indicat.  
  
  
DISPOSICIONS FINALS  
  
Primera  
Modificació de l'Ordre 1/2019, d'11 de juliol, de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, de veda per la qual es fixen els períodes hàbils i les normes de caça en les zones comunes, i s'estableixen altres regulacions en els vedats de caça i zones de caça controlada en la Comunitat Valenciana, i també mesures de control o de possible erradicació de l'arruí (Ammotragus lervia).  
  
1. L'apartat «Condicions específiques» de l'article 3.6 queda redactat en la seua integritat en els termes següents:  
«Les establides en l'autorització preceptiva de la direcció territorial de la conselleria competent en matèria de caça. En aquests casos, estarà legitimat per a sol·licitar-les la persona propietària de les parcel·les afectades, les titulars i els titulars del bé danyat, o amb la conformitat dels anteriors, les federacions, les associacions o els clubs de caçadors i caçadores, les associacions d'agricultors i agricultores, les associacions de propietàries i propietaris o l'ajuntament de la localitat. Aquest tipus de control en zones comunes només podrà concedir-se en els llocs exactes de cultius afectats o en les infraestructures danyades, des de 15 dies abans de l'inici previsible dels danys fins a la collita o última collita. Fora d'aquests llocs no podrà establir-se cap mena d'engranalls.  
  
  
Segona. Entrada en vigor  
Aquesta ordre entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 11 de novembre de 2021  
  
La consellera d'Agricultura, Desenvolupament Rural,  
 Emergència Climàtica i Transició Ecològica,  
Mireia Mollà Herrera.  
  
  
ANNEX I  
Llista de municipis qualificats amb sobreabundància de senglar  
  
Alacant  
Atzúbia (l?), Agres, Aigües, Alcalalí, Alcosser, Alcoleja, Alcoi, Alfafara, Alfàs del Pi (l?), Algueña, Almudaina, Alqueria d'Asnar (l?), Altea, Balones, Banyeres de Mariola, Benasau, Beneixama, Beniarbeig, Beniardá, Beniarrés, Benidoleig, Benidorm, Benifallim, Benifato, Benigembla, Benilloba, Benillup, Benimantell, Benimarfull, Benimassot, Benimeli, Benissa, Biar, Bolulla, Callosa d'en Sarrià, Calp, Camp de Mirra (el), Cañada, Castalla, Castell de Castells, Castell de Guadalest (el), Cocentaina, Confrides, Cox, Dénia, Elda, Fageca, Famorca, Finestrat, Gaianes, Gata de Gorgos, Gorga, Hondón de los Frailes, Ibi, Llíber, Millena, Monòver, Murla, Muro de Alcoy, Nucia (la), Orba, Orxa (l?), Orxeta, Parcent, Pedreguer, Pego, Penàguila, Petrer, Pinós (el), Planes, Poble Nou de Benitatxell (el), Polop, Quatretondeta, Ràfol d'Almúnia (el), Relleu, Romana (la), Sagra, Salinas, Sanet y Negrals, Sax, Sella, Senija, Tàrbena, Teulada, Tibi, Tollos, Tormos, Torre de les Maçanes (la), Vall d'Alcalà (la), Vall de Gallinera (la), Vall de Laguar (la), Vall d'Ebo (la), Verger (el), Vila Joiosa (la), Xàbia, Xaló, Xixona.  
  
València  
Ador, Agullent, Aielo de Rugat, Albaida, Albalat dels Tarongers, Alborache, Alcúdia de Crespins (l?), Alfara de la Baronia, Alfarp, Alfauir, Algar de Palancia, Algímia d'Alfara, Almiserà, Alzira, Anna, Antella, Atzeneta d'Albaida, Ayora, Bèlgida, Barx, Barxeta, Bellús, Benagéber, Benaguasil, Beniatjar, Benicolet, Benifairó de la Valldigna, Benifairó de les Valls, Benigànim, Benirredrà, Benissanó, Benissoda, Bicorp, Bocairent, Bolbaite, Bufali, Bugarra, Buñol, Calles, Camporrobles, Canals, Carcaixent, Carrícola, Casinos, Castelló de Rugat, Castellonet de la Conquesta, Catadau, Cerdà, Chella, Chelva, Chera, Cheste, Chiva, Chulilla, Cofrentes, Corbera, Cortes de Pallás, Cotes, Daimús, Domeño, Enguera, Énova (l?), Estivella, Estubeny, Favara, Font de la Figuera (la), Font d'en Carròs (la), Fontanars dels Alforins, Gandia, Gátova, Gavarda, Genovés (el), Gilet, Godelleta, Guadassuar, Higueruelas, Jalance, Jarafuel, Llanera de Ranes, Llaurí, Llíria, Llocnou de Sant Jeroni, Llombai, Llosa de Ranes (la), Llutxent, Loriguilla, Losa del Obispo, Manuel, Marines, Moixent, Montesa, Montitxelvo, Montroi, Montserrat, Navarrés, Oliva, Olleria (l?), Olocau, Ontinyent, Otos, Palma de Gandía, Palomar (el), Pedralba, Petrés, Pinet, Potries, Quart de les Valls, Quatretonda, Quesa, Rafelguaraf, Ráfol de Salem, Real, Real de Gandia (el), Requena, Riba-roja de Túria, Rotglà i Corberà, Ròtova, Rugat, Sagunt, Salem, Segart, Sellent, Serra, Siete Aguas, Simat de la Valldigna, Sinarcas, Sot de Chera, Sumacàrcer, Tavernes de la Valldigna, Teresa de Cofrentes, Terrateig, Torres Torres, Tous, Tuéjar, Turís, Utiel, Vallada, Vallés, Venta del Moro, Vilamarxant, Vilallonga, Villargordo del Cabriel, Xàtiva, Xeraco, Xeresa, Yátova i Zarra.  
  
Castelló  
Aín, Alcalà de Xivert, Alcudia de Veo, Algimia de Almonacid, Almedíjar, Almenara, Arañuel, Argelita, Artana, Ayódar, Azuébar, Benicàssim, Benlloch, Cabanes, Canet lo Roig, Castellnovo, Cervera del Maestre, Cirat, Coves de Vinromà (les), Espadilla, Fanzara, Fuentes de Ayódar, Gaibiel, Geldo, Higueras, Llosa (la), Ludiente, Matet, Montán, Orpesa, Pavías, Peníscola, Pobla Tornesa (la), Ribesalbes, Rossell, Sant Jordi, Sant Mateu, Santa Magdalena de Pulpis, Segorbe, Soneja, Sot de Ferrer, Sueras, Tales, Toga, Torralba del Pinar, Torreblanca, Torrechiva, Traiguera, Vall de Almonacid, Vall d'Uixó (la), Vallat, Vilanova d'Alcolea, Villamalur i Xert.  
  
  
ANNEX II  
Característiques dels cartells per a senyalització de camins i senderes homologades en la realització de batudes i batudes menors  
  
Cartells, metàl·lics o en PVC, de fons blanc amb la llegenda en roig.  
  
Les mesures dels cartells seran de 50 cm × 33 cm, amb un marge del 10 per cent en cada dimensió.  
Llegenda: «Atenció, perill, cacera de senglar. Camí tallat per raons de seguretat» o «Atenció, perill, cacera de senglar»  
En el cartell haurà d'existir un buit per a indicar la data, en el qual s'anotarà la data de la cacera.  
El cartell es col·locarà amb un trípode o suport de fàcil col·locació i retirada del terreny.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9219, del 19-11-2021 (2021/11576)

ORDEN 22/2021, de 11 de noviembre, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la que se regula la caza y control del jabalí en la Comunitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/2021/11/11/22/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   9219

Fecha DOGV
:   19-11-2021

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2021/11576

CVE


Fecha del documento
:   11-11-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [regulación de la caza](javascript:void(0))
    * [fauna](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [animal de caza](javascript:void(0))

ORDEN 22/2021, de 11 de noviembre, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, por la que se regula la caza y control del jabalí en la Comunitat Valenciana. [2021/11576]  
PREÁMBULO  
  
En enero de 2012 se publicó la Orden 3/2012, de 19 de enero, de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, por la que se regula la caza y control del jabalí en la Comunitat Valenciana. La norma tenía por objeto definir de manera expresa los periodos hábiles para los distintos tipos y modalidades de caza del jabalí, las condiciones generales de las autorizaciones de caza o control y los aspectos relativos a la seguridad en las cacerías, así como concretar ciertas normas sobre las condiciones de caza, control y gestión de la especie. Algunas de las previsiones iniciales como los periodos hábiles, modalidades de caza y normas de seguridad en las cacerías han sufrido modificaciones a través de las ordenes de vedas de caza de años posteriores. Esta situación genera inseguridad y complica la consulta de la norma por la dispersión de textos normativos en los que se recogen los sucesivos cambios.  
Por otra parte, transcurrida casi una década desde su entrada en vigor todos los espacios cinegéticos han presentado y aplicado sus ordenaciones al amparo de la misma. Sin embargo, se ha constatado que las medidas aplicadas no son suficientes para frenar la expansión demográfica de la especie, ni la frecuencia y magnitud de sus impactos sobre las actividades humanas y el medio natural.  
En la última década las capturas anuales de la especie han crecido un 116 %, a pesar de que el número de cazadores se ha reducido es este mismo periodo en un 36 %. Se estima que en el 55 % de los municipios de la Comunitat existe una situación de sobreabundancia de jabalí, entendida esta como la existencia de unas poblaciones excesivas que pueden comprometer la conservación del resto de especies o valores naturales, y generar un nivel de impactos incompatible con el normal desarrollo del resto de usos legítimos del territorio.  
En este escenario de problemática creciente, resulta necesaria una nueva regulación dirigida a habilitar técnicas que permitan incrementar la eficacia de las acciones de caza y control, limitar situaciones que favorezcan el fomento de la especie y en definitiva, actualizar un marco normativo inadecuado para el escenario previsto, agilizando además los trámites y procedimientos desde la perspectiva de una administración eficiente.  
Por otra parte, la publicación del Real decreto 138/2020, de 28 de enero, por el que se establece la normativa básica en materia de actuaciones sanitarias en especies cinegéticas que actúan como reservorio de la tuberculosis (complejo Mycobacterium tuberculosis) introduce la necesidad de regular la alimentación suplementaria en las regiones PATUBES. Regulación que se acomete en esta orden con el fin de incrementar la eficacia de las cacerías sin contribuir al fomento de la especie.  
  
De acuerdo con el artículo 49.1.7ª del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, la Generalitat ostenta competencia exclusiva En materia de caza, y de conformidad con su artículo 50.6 corresponde a la Generalitat en el marco de la legislación básica del Estado el desarrollo legislativo y la ejecución en materia de protección del medio ambiente, sin perjuicio del establecimiento de normas adicionales de protección.  
Por todo ello, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, oído el Consejo Valenciano de la Caza y a propuesta de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental y de conformidad con la misma, en virtud de las competencias atribuidas por el Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica.  
  
  
  
ORDENO  
  
Artículo 1. Objeto  
El objeto de la presente orden es establecer las directrices para la ordenación de los aprovechamientos cinegéticos de jabalí y la emisión de autorizaciones de caza mediante técnicas de control o gestión. Estas directrices serán de aplicación en la redacción y aprobación de planes técnicos, autorizaciones excepcionales y su seguimiento.  
  
Artículo 2. Modalidades deportivas de caza de jabalí  
En los diferentes espacios cinegéticos de la Comunitat Valenciana, podrán autorizarse las siguientes modalidades de caza con armas para el jabalí:  
Gancho: aquella cacería en la que con ayuda de un máximo de 30 perros se bata una extensión de terreno o mancha, donde previamente se han apostado cazadores y cazadoras en los puntos previsibles de huida de las piezas. El máximo de cazadores y cazadoras con armas de fuego será de 15.  
Batida: aquella modalidad organizada al igual que los ganchos cuando se supera una de las dos cantidades anteriores. El número de puestos por batida no excederá de 60 sin existencia de límite en el número de perros.  
Al salto o en mano: modalidades en la que no se sitúan cazadores y cazadoras apostados en los puntos previsibles de huida de las piezas. El uso del rifle en esta modalidad está prohibido. No obstante, dependiendo del estudio de cada caso a partir del plan técnico de ordenación cinegética o de la solicitud de autorización extraordinaria, se podrá autorizar su empleo.  
Rececho: modalidad en la que cazadores y cazadoras sin ayuda de ojeadores ni perros, salvo en su caso los utilizados para seguir el rastro de la pieza una vez herida, buscan en solitario o en compañía la pieza a abatir. Esta modalidad podrá ser complementaria a otras autorizaciones de especies de caza mayor.  
Espera o aguardo: modalidad consistente en que, una vez comprobadas las querencias, los lugares de alimento o baña de los animales, el cazador espera armado en un puesto fijo a una distancia prudencial, en horario crepuscular o nocturno.  
  
Artículo 3. Técnicas de caza por razones de control o gestión  
1. Las técnicas de caza susceptibles de autorización por razones de control o gestión en los diferentes espacios cinegéticos y otros terrenos de la Comunitat Valenciana, serán todas las previstas en el artículo anterior.  
2. Podrán autorizarse estructuras tipo caja, jaula, o capturadero cuando las anteriores técnicas no sean solución satisfactoria porque concurra alguna de las situaciones del apartado a del presente artículo, y de acuerdo con las características y procedimiento siguientes:  
a) Se posibilita el uso de este tipo de estructuras cuando razones de seguridad desaconsejen el empleo de armas de fuego, cuando el cumplimiento del plan técnico de ordenación cinegética aprobado se haya constatado insuficiente para disminuir la densidad de las poblaciones de jabalí y no sea viable aumentar los esfuerzos de caza y control con las modalidades previstas en el artículo 2; o bien cuando la administración competente en materia cinegética o de sanidad animal, inste a su empleo en el marco de acciones de control por motivos sanitarios.  
b) La técnica de control consiste en la utilización de estructuras móviles cuyo cierre, una vez haya entrado el animal, se produzca por accionamiento de un sistema automático y su funcionamiento cumpla los criterios de bienestar animal fijados por accionamiento de un sistema automático y su funcionamiento cumpla los criterios de homologación de métodos de captura previstos en la Ley 42/2007 de Conservación del Patrimonio Natural y la Biodiversidad. La querencia o entrada de los jabalíes podrá favorecerse con la utilización de alimento en el interior de la jaula. Los jabalís capturados no podrán ser trasladados en vivo y deberán ser sacrificados en el sitio. Para ello, entre el personal a cargo de la vigilancia y manejo de las estructuras de captura se contará con personal habilitado para el control de predadores.  
c) El uso de este tipo de estructuras de captura está sometido a autorización administrativa. En las solicitudes de autorización se indicará la localización, el periodo previsto de colocación, el personal a cargo del control y los motivos o limitaciones por los que no se puede ejercer un control eficaz mediante modalidades y técnicas ordinarias de caza. Las solicitudes de autorización se podrán presentar todo el año con un mes de antelación a la activación. Corresponderá su resolución a la dirección territorial de la provincia correspondiente con competencia en materia cinegética. El plazo para resolver será de un mes, transcurrido el cual se entenderá desestimada. Una vez finalizado el periodo autorizado para la captura, se deberá presentar memoria de resultados con indicación de los días que han estado activas las estructuras y el cebado o atrayente empleado, así como todos aquellos datos requeridos conforme al procedimiento e impresos vigentes en cada momento.  
d) Se contará con el permiso de la persona titular de la parcela donde se ubiquen. En el caso de solicitudes para la autorización de estructuras de captura en espacios cinegéticos declarados, estas se acompañarán de la conformidad del titular cinegético.  
  
Artículo 4. Normas generales de caza, gestión y ordenación  
Las modalidades deportivas o técnicas de caza se podrán autorizar en cualquier tipo de espacio cinegético, con independencia de su superficie, y podrán extenderse a las zonas de reserva de caza menor establecidas en los cotos conforme al artículo 30.2 de la Ley 13/2004, de Caza, así como a espacios no cinegéticos a petición de su titular y en el marco de planes de gestión de la especie.  
  
Durante la práctica de estas modalidades deportivas o técnicas de caza, se podrá utilizar armas de fuego largas rayadas, escopetas y arco, incluidas armas blancas para remate de las piezas.  
Durante la práctica de cualquier modalidad o técnica de caza mayor o menor, el jabalí únicamente podrá abatirse utilizando como munición la bala en el arma de fuego o puntas de caza mayor en el arco. Finalizada la temporada de caza menor al salto, durante las acciones de caza que recoge esta Orden no podrá portarse otra munición diferente a las referidas anteriormente.  
En todas las cacerías de jabalí se podrán cazar los ejemplares de cerdos asilvestrados, cerdos vietnamitas asilvestrados y sus cruces, en previsión de fenómenos de contaminación genética.  
Artículo 5. Normas excepcionales de caza, gestión y ordenación en zonas declaradas con sobreabundancia de jabalí  
La Conselleria competente en materia de caza establecerá los municipios afectados con carácter generalizado por sobreabundancia de jabalí en base a la densidad de sus poblaciones y la existencia de impactos sobre el medio y las actividades humanas. Anualmente se revisará el listado de municipios con sobreabundancia relacionados en el anexo I de acuerdo con la información disponible.  
En estas zonas se atenderán las siguientes normas:  
1. La ordenación de los espacios cinegéticos declarados a través de su Plan Técnico de Ordenación Cinegética y de su Plan Anual de Gestión programará un esfuerzo o presión de caza o control mínimo, orientado a reconducir las densidades de la especie al estado de normalidad. Para ello, la dirección general competente en materia de caza publicará en el plazo de un año unas Directrices Técnicas sobre efectividad y esfuerzo mínimo de caza o control para las distintas modalidades y plan anual en función de los resultados y conclusiones de nuevas investigaciones e informes técnicos en la materia.  
2. El suministro de alimentación artificial o el empleo de cebaderos únicamente será posible cuando vaya asociada a un aumento de la eficacia de una acción de control poblacional. En este sentido se estará a lo dispuesto para los municipios con sobreabundancia en el artículo 13.  
3. Cuando un espacio no cinegético (refugio de fauna o zona de seguridad) por sus características, población de la especie y ausencia de gestión, pueda limitar o comprometer los esfuerzos de gestión y control en su entorno próximo, la Conselleria competente en materia de caza podrá solicitar a la persona titular o promotora la redacción y aplicación de un plan de gestión de la especie.  
  
Artículo 6. Normas de seguridad en batidas y ganchos  
1. Normas generales de seguridad  
a) Los ojeadores, batidores o acompañantes y cazadores deberán vestir chalecos de alta visibilidad o en su defecto prendas de alta visibilidad de características equivalentes, preferentemente de color naranja.  
b) Los puestos se señalizarán mediante un banderín de alta visibilidad, o en su defecto, el cazador o cazadora que ocupa dicho puesto llevará una gorra de alta visibilidad.  
c) Los cazadores y cazadoras solamente podrán portar bala como munición para el arma de fuego.  
d) Los batidores, perreros o persona que acompaña, con licencia y permiso, en su caso del titular cinegético, podrán llevar escopetas al objeto de rematar las piezas.  
f) La mera aproximación hacia el cazador o cazadora de personas ajenas a la cacería comporta la obligación de abrir y descargar el arma de fuego o retirar la flecha de la cuerda y reposaflechas.  
g) Se señalizarán los caminos de acceso a la mancha para vehículos y las sendas homologadas, según el Decreto 179/2004, de 24 de septiembre, del Consell, de regulación del senderismo y deportes de montaña de forma compatible con la conservación del medio natural, mediante carteles que adviertan del peligro por la presencia de armas de fuego. El cartel incluirá la leyenda correspondiente del anexo II en función de si cuenta o no con consentimiento de la o el titular del camino para cortar el acceso y la fecha de celebración de la cacería, debiendo colocarse antes del crepúsculo civil matutino, y permaneciendo sobre el terreno hasta la finalización de la cacería (las características del cartel se especifican en el anexo). Tras la finalización de la cacería se procederá a la retirada de los carteles.  
2. Normas específicas de seguridad  
En los ganchos y batidas queda prohibido:  
a) Doblar puestos, es decir, que en un mismo puesto haya dos personas con dos armas montadas.  
b) Colocar puestos interiores y exteriores a menos de 100 metros de cerramientos cinegéticos.  
c) Practicar la modalidad denominada «a retranca», es decir situarse por detrás de las líneas de puesto para aprovechar el escape de animales, aunque sea en terreno de otro acotado, por el peligro que conlleva.  
d) Entorpecer, dificultar, interrumpir o impedir las acciones colectivas de caza mayor legalmente autorizadas en orden a su preparación, organización, ejecución y posibilidades de optimizar resultados.  
3. Normas de seguridad adicionales  
a) Todos las personas que componen la cacería se reunirán obligatoriamente antes del inicio de la cacería en un punto de encuentro prefijado que deberá ser conocido por todas ellas. Asimismo, se fijará un punto de encuentro o reunión tras su finalización.  
b) Existirá un persona encargada -responsable de la organización y colocación de los puestos o de coordinación de los postores y postoras, quien dispondrá de un listado de todos los cazadores y cazadoras que participan, así como el número de puesto que ocupan. Las funciones de la persona que está al cargo-responsable serán:  
1º Organizar racionalmente el movimiento y aparcamiento de los vehículos con los que se accede a la mancha.  
2º Antes de empezar la cacería deberá indicar, personalmente o a través de los postores y postoras, a todos los cazadores y cazadoras el campo de tiro permitido y especialmente las direcciones de disparo a evitar, así como cualquier otra precaución a tener en cuenta, especialmente el recorrido de los batidores.  
3º Ordenar la señal acústica de inicio y fin de la cacería. En ningún caso se podrán utilizar petardos o cohetes como señal acústica.  
4º Resolver los conflictos de tiro o primera sangre que puedan presentarse.  
5º Interrumpir o suspender la cacería por imprevistos.  
c) Los puestos se colocarán desenfilados y separados entre sí por accidentes del terreno, o en su defecto, los puestos vecinos se visualizarán entre sí.  
d) Se prohíbe el cambio o abandono de los puestos por parte de los cazadores y cazadoras y sus auxiliares durante la cacería.  
e) El remate de piezas heridas fuera de los puestos solo se hará por parte del personal autorizado por la organización de la batida.  
f) Los batidores y perreros deberán facilitar su localización con chalecos de alta visibilidad y cualquier señal acústica.  
g) Se prohíbe tener cargadas las armas antes del momento de llegar a la postura o después de abandonarla.  
h) Las personas responsables de los perros que participen en la cacería portarán elementos básicos para una primera cura por las heridas que puedan provocar los jabalíes y procurarán la pronta recogida de los perros una vez finalizada la cacería.  
i) Las personas que participa en las batidas o ganchos podrán utilizar radiotelecomunicaciones para la organización de la cacería, por razones de seguridad y para mejorar la eficacia o resultados de la misma.  
Artículo 7. Práctica de ganchos y batidas en caminos  
Al objeto de garantizar el éxito de los controles de jabalí mediante ganchos y batidas, se podrán apostar cazadores y cazadoras, excepcionalmente, en caminos de tierra o sus proximidades, siempre que además de las normas de seguridad citadas, se lleven a cabo las siguientes medidas:  
a) Control de accesos por personas encargadas al efecto, además de la correspondiente señalización.  
b) El punto de control de accesos estará fuera de la zona de afección de la cacería.  
c) Comunicación de la celebración de la cacería y de la colocación de puestos en la zona de seguridad al ayuntamiento.  
Artículo 8. Condiciones de caza en las esperas  
1. En las zonas declaradas con sobreabundancia de la especie, previo informe técnico que lo justifique, podrá habilitarse en la resolución de los planes técnicos de ordenación cinegética o mediante autorizaciones extraordinarias el uso de los siguientes medios y usos para mejorar la eficacia y resultados de las cacerías. En este supuesto, estas cacerías dejarán de tener la consideración de modalidades deportivas de caza pasando a ser técnicas de caza por razones de control y gestión.  
a) El empleo de dispositivos electrónicos, tales como detectores de hora de paso y presencia o cámaras de fototrampeo, para el seguimiento de fauna y la posterior realización de esperas nocturnas al jabalí.  
b) El empleo de sustancias olorosas atrayentes no contaminantes o nocivos para el medio natural como extractos de alimentos o plantas o derivados de orina.  
c) La caza de crías.  
d) El empleo de miras de visión nocturna o térmica incorporadas al arma o como mecanismo de puntería. El empleo de estos métodos conllevará la necesidad de identificar al cazador o cazadora autorizado para su empleo bien en la resolución administrativa que autoriza su uso, o bien en el permiso nominal emitido posteriormente por la o el titular cinegético.  
e) El uso de faros, linternas y cualquier otra fuente luminosa artificial, acoplada al arma o no, así como el uso de aparatos de visión por rayos infrarrojos.  
f) La caza en aguaderos y cebaderos sin limitación de distancia al puesto.  
Para el resto de las zonas, estas medidas solo podrán autorizarse de forma excepcional mediante autorizaciones extraordinarias concedidas al amparo del artículo 13 de la Ley 13/2004 de caza de la Comunidad Valenciana.  
El cobro de piezas heridas podrá posponerse a la mañana siguiente, inclusive con ayuda de perros de rastro.  
  
Artículo 9. Normas de seguridad en las esperas  
Las condiciones generales en materia de seguridad para esperas o aguardos serán:  
Las armas se cargarán una vez en el puesto, tras la localización de las zonas de seguridad y campos posibles de tiro, y se descargarán una vez finalizada la cacería antes de abandonar el puesto. En caso de existencia de cultivos pendientes de cosecha en las proximidades de zonas de seguridad, el puesto se ubicará de espaldas a las mismas.  
El abandono del puesto, bien para pistear a un animal herido o de regreso hasta el vehículo una vez finalizada la cacería, se efectuará con un foco o linterna encendida con independencia de la mayor o menor visibilidad en función del estado de la luna.  
El número de cazadores y cazadoras armados por puesto será de uno.  
La distancia mínima entre puestos de esperas será al menos de 200 metros, salvo que existan accidentes del terreno que impidan el alcance de la munición entre puestos. Además, los puestos se situarán al menos a 100 metros de la linde del coto contiguo salvo acuerdo entre los titulares de los espacios cinegéticos. Asimismo, cuando se trate del linde entre coto y zona común de caza se respetarán los 100 metros a ambas partes de la linde.  
  
Artículo 10. Períodos hábiles  
Los periodos hábiles para las distintas modalidades o técnicas de caza susceptibles de autorización en los diferentes espacios cinegéticos no excederán de:  
Modalidad o técnica de caza Periodo hábil de caza  
Batida 1 septiembre - Último día de febrero  
Gancho 1 septiembre - Último día de febrero  
Al salto o en mano 1 septiembre - Último día de febrero  
Espera o aguardo Todo el año  
Rececho 1 septiembre - Último día de febrero  
  
  
  
Los días hábiles serán los establecidos en la resolución aprobatoria del plan técnico de ordenación cinegética de cada espacio cinegético, con un máximo de 4 días hábiles a la semana, a excepción de las esperas o aguardos que se podrá practicar sin límite de días.  
  
Artículo 11. Zonas comunes de caza  
1. En las zonas comunes de caza la práctica de cualquier modalidad de caza, o técnica de caza por razones de control o gestión, requerirá autorización de la directora o el director territorial de la Conselleria competente en materia de caza, que se tramitará en modelo normalizado. El plazo para la resolución de las solicitudes se establece en un mes, transcurrido el cual se entenderán desestimadas.  
2. Caza recreativa o deportiva: Se permite la caza en gancho o batida, en mano y al salto. Los periodos de caza por modalidad vendrán regulados por la orden de vedas.  
Para la celebración de ganchos o batidas, las solicitudes se efectuarán por la persona propietaria del terreno, por federaciones, por asociaciones o clubs de cazadores y cazadoras, por asociaciones de agricultores y agricultoras o por el ayuntamiento del término municipal en el que se ubiquen las manchas a batir. A efectos del conocimiento por parte de los ayuntamientos afectados de la celebración de batidas o de ganchos, se entregará copia de la solicitud presentada en la dirección territorial a los ayuntamientos donde se vaya a realizar la cacería, para que estos lo puedan tener en cuenta ante la posibilidad de organizar otro tipo de eventos durante las mismas fechas. Esta notificación al Ayuntamiento se realizará al menos con 15 días de antelación a la fecha de celebración de la cacería.  
3. Caza por razones de control o gestión: se permite el empleo de cualquiera de las técnicas de caza por razones de control o gestión. Cada técnica de caza se acogerá a su periodo hábil establecido en el artículo anterior.  
Cuando la medida aplicable de control consista en la celebración de ganchos, batidas, en mano o al salto, las solicitudes se efectuarán por la persona propietaria del terreno, federaciones, asociaciones o clubs de cazadores y cazadoras, o asociaciones de agricultores y agricultoras, o bien mediante declaración responsable cuando se trate del ayuntamiento del municipio en el que se ubiquen las manchas a batir.  
Cuando la medida aplicable de control consista en la celebración de esperas, estará legitimado para solicitarlas la persona propietaria de las parcelas afectadas, las y los titulares del bien dañado, o con la conformidad de los anteriores, federaciones, asociaciones o clubs de cazadores y cazadoras, asociaciones de agricultores y agricultoras, asociaciones de propietarios y propietarias, o el Ayuntamiento de la localidad. Este tipo de control en zonas comunes solo podrá concederse en los cultivos y su entorno próximo de hasta 100 metros, desde 15 días antes del inicio previsible de los daños hasta la cosecha o última cosecha. Para estos controles no podrá establecerse ningún tipo de cebadero o atrayente.  
Cuando el control requiera el uso de estructuras tipo caja, jaula o corral estarán legitimados para su empleo el Ayuntamiento, los agricultores y agricultoras afectados por daños en sus cultivos.  
  
Artículo 12. Planificación y comunicación de las cacerías  
1. El Plan Anual de Gestión de cada acotado concretará en el calendario de caza para la temporada entrante el esfuerzo de caza y control previsto para la especie. En caso de detectarse desviaciones en la Memoria Anual entre el estado de la población en la planificación prevista en el Plan Técnico de Ordenación Cinegética y la situación actual, el Plan Anual propondrá los ajustes que correspondan en el calendario de caza para la temporada entrante.  
2. Independientemente de lo anterior, la celebración de ganchos para la caza de jabalí deberá ser comunicada por las y los titulares del aprovechamiento cinegético con una antelación mínima de cinco días naturales a dicha celebración. La celebración de batidas de carácter general deberá ser comunicada por las y los titulares del aprovechamiento cinegético con una antelación mínima de 10 días naturales.  
En el caso de solicitudes de batidas, que requieran la colocación de un número superior a 60 puestos, el plazo de solicitud será de un mes y en la misma se especificará la ubicación de los puestos mediante coordenadas UTM, huso 30, ETRS 89 y posicionados sobre el terreno, las cuales serán facilitadas en formato digital shapefile (.shp) al servicio territorial de medioambiente correspondiente a la provincia donde se vaya a celebrar la cacería.  
Los anteriores plazos se contarán a partir del día siguiente a la entrada en el registro administrativo competente para conocer de dicha comunicación o solicitud. En las anteriores comunicaciones o solicitudes se especificará la ubicación del punto de encuentro de los cazadores y cazadoras al inicio y final del gancho o batida, matrícula del coto de caza o zona de caza controlada e identificación de persona física encargada o responsable de la cacería, correo electrónico y teléfono de contacto, así como cualquier otro dato requerido por el impreso habilitado por la Conselleria competente al efecto.  
Sin perjuicio de los apartados anteriores y de la comunicación efectuada desde la dirección territorial a las y los agentes de la autoridad, la persona que organiza del gancho o batida pondrá en conocimiento del puesto de la Guardia Civil más cercano la celebración de la cacería con al menos cinco días naturales antes de su celebración.  
3. La comunicación de cacerías y la presentación de todos los documentos referidos anteriormente en este artículo a los que están obligadas las personas titulares o arrendatarias de los espacios cinegéticos declarados, deberá hacerse de manera telemática, bien directamente, o bien a través de la persona representante legal o designada para gestiones administrativas.  
  
Artículo 13. Regulación de la alimentación suplementaria  
1. Con carácter general la alimentación suplementaria del jabalí está prohibida. Se exceptúan los siguientes supuestos:  
a) Las explotaciones espacios de categorías I y II del Plan de Actuación sobre Tuberculosis en Especies Silvestres (PATUBES). Están aquí incluidos los espacios cinegéticos destinados principalmente a la cría y posterior venta de piezas de caza vivas para la reproducción y repoblación en otros espacios o para sacrificio (carne) así como los cerramientos cinegéticos con alimentación suplementaria aprobada en su plan técnico de ordenación cinegética.  
b) En espacios cinegéticos declarados no situados en municipios con sobreabundancia ni en comarca de especial riesgo según PATUBES, únicamente para aumentar la eficacia de cacerías individuales o colectivas y siempre y cuando su utilización y regulación este aprobada en el plan técnico de ordenación cinegética del espacio del que se trate.  
c) En municipios declarados con sobreabundancia y en las comarcas de especial riesgo de tuberculosis según el PATUBES, el suministro de alimentación artificial o el empleo de cebaderos se limitará a los casos en los que sea necesario con el objeto de concentrar o aquerenciar a los animales en determinados puntos de forma previa a las cacerías. Esta necesidad será valorada por la Conselleria competente a fin de autorizar, en su caso, las condiciones de alimentación suplementaria autorizadas.  
En el caso de batidas y ganchos esta posibilidad se reduce a los 10 días previos a la realización de la cacería, con un único punto de cebado en el caso de ganchos y un máximo de tres puntos de cebado por cada 100 hectáreas de mancha a batir en el caso de batidas. En cada uno de estos puntos no podrá existir en ningún momento más de 5 kilogramos de alimento accesible para la especie.  
Para las esperas la disposición de alimento o cebaderos se limita al periodo comprendido entre el 1 de septiembre y el primer domingo de marzo, con un máximo de un punto de cebado por cada 100 hectáreas. En cada uno de estos puntos no podrá existir en ningún momento más de 2 kilogramos de alimento accesible para la especie. Se prohíbe de manera general la existencia de cualquier tipo de comedero, cebadero o puntos de alimentación artificial accesible para la especie entre el día siguiente primer domingo de marzo y el 31 de agosto, en este periodo el cebado estará supeditado a una problemática concreta de impactos negativos en cultivos, la cantidad en este periodo máxima de alimento disponible será igual a la indicada para el resto del año.  
2. En ningún caso los puntos de alimentación se situarán a menos de 200 metros de carreteras o cultivos de los que se excluyen las siembras cinegéticas.  
3. En cualquier caso la alimentación suplementaria deberá estar autorizada y regulada en cantidad, tiempo y forma, bien sea en el plan técnico de ordenación cinegética o bien en la autorización concreta de la cacería.  
4. Las acciones realizadas por los titulares de los espacios cinegéticos dirigidas a impedir la entrada del jabalí en cultivos, como son la instalación de vallados o de pastoreos eléctricos, así como las acciones realizadas para impedir el acceso a las charcas por el ganado bovino, tendrán la consideración de inversiones en beneficio de las poblaciones silvestres siempre que no cuenten con financiación pública.  
  
Artículo 14. Traslados y sueltas de jabalí  
1. Se prohíben las sueltas de jabalí en el medio natural, excepto las sueltas previstas en el artículo 11 apartado a del Decreto 178/2005, del 18 de noviembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las condiciones de los vallados en el medio natural y de los cerramientos cinegéticos, con la finalidad de mejorar la calidad de la población existente para evitar su endogamia. Para ello, cada 5 años se podrá introducir un 20 % del censo declarado el año anterior en la cartilla ganadera. Los ejemplares introducidos vendrán identificados con crotales en lugar visible.  
2. Para los cerramientos cinegéticos preexistentes y los futuros que puedan instalarse, el jabalí deja de ser especie susceptible de introducción para refuerzo de cacerías.  
3. Cuando el destino sea la Comunidad Valenciana, únicamente se podrán autorizar traslados de ejemplares vivos procedentes de explotaciones de producción y reproducción con destino a otras granjas de la misma categoría o a cerramientos cinegéticos para evitar la endogamia.  
4. Se prohíbe la captura en vivo de jabalís del medio natural cuyo destino sea diferente al sacrificio inmediato.  
  
Artículo 15. Medidas de control y de seguimiento por motivos sanitarios  
1. Los titulares de espacios cinegéticos o no cinegéticos deberán colaborar en la toma de muestras para el seguimiento sanitario de las poblaciones de especies cinegéticas, para ello tomarán las muestras de los ejemplares capturados que se les indique por la autoridad competente en caza o en sanidad animal, o bien se coordinarán con personal de la administración para facilitarles la toma de las mismas.  
2. El traslado de ejemplares muertos que han sido abatidos en cacerías llevadas a cabo en cerramientos cinegéticos, espacios de categoría I, II,y III regulados por el Real decreto 138/2020 de 28 de enero, conllevará obligatoriamente la toma de muestras para analizar las enfermedades contempladas en el Plan Nacional de Vigilancia Sanitaria Porcina y el Plan Nacional de Actuación sobre Tuberculosis en Especies Silvestres. La toma de muestras la realizará el personal veterinario que se encarga del programa sanitario de la explotación o el designado por la autoridad sanitaria.  
3. Ante una sospecha o declaración de epizootia la Conselleria competente en sanidad animal en coordinación con la Conselleria competente en materia cinegética podrá emprender las acciones que estime necesarias para su control independientemente del tipo de espacio del que se trate, empleando cualquier modalidad de caza o técnica de control poblacional y con los medios humanos y materiales que precise. Los titulares de los espacios cinegéticos estarán obligados a colaborar en cuanto se les requiera.  
4. El incumplimiento del deber de colaboración o el incumplimiento de los requerimientos o la obstaculización a la actuación de la autoridad competente en materia de sanidad animal o cinegética en los tres apartados anteriores se sancionará de acuerdo con la Ley 8/2003, de 24 de abril, de Sanidad Animal.  
  
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL  
  
Primera. Habilitación  
Se habilita a la dirección general con competencias en materia de caza a modificar por resolución los términos municipales declarados con sobreabundancia, así como los valores límite de referencia para las densidades normales de la especie en cada territorio.  
Asimismo, se autoriza a la dirección general con competencias en materia de caza para que, mediante resolución, modifique cualquiera de las fechas y periodos establecidos en esta orden.  
  
Segunda. Regla de no gasto público.  
La implementación y posterior desarrollo de esta orden no podrá tener incidencia alguna en la dotación de los capítulos de gasto asignados a la conselleria con competencias en materia de caza en la fecha de publicación del mismo, y, en todo caso, deberá ser atendido con los medios personales y materiales de la citada conselleria.  
  
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA  
  
Única. Derogación normativa  
Queda derogada Orden 3/2012, de 19 de enero, de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, por la que se regula la caza y control del jabalí en la Comunitat Valenciana.  
Queda derogada la disposición adicional tercera de la Orden 18/2015, de 19 de junio, de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, por la que se fijan, para la temporada 2015-2016, los períodos hábiles y normas de caza en las zonas comunes y se establecen otras regulaciones en los cotos de caza y zonas de caza controlada en la Comunitat Valenciana.  
Queda derogada la disposición final segunda de la Orden 16/2016, de 13 de julio, de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, por la que se fijan, para la temporada 2016-2017, los períodos hábiles y normas de caza en las zonas comunes y se establecen otras regulaciones en los cotos de caza y zonas de caza controlada en la Comunitat Valenciana.  
Queda derogada la disposición final tercera de la Orden 1/2019, de 11 de julio, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, de veda por la que se fijan los periodos hábiles y las normas de caza en las zonas comunes, y se establecen otras regulaciones en los cotos de caza y zonas de caza controlada en la Comunitat Valenciana, así como medidas de control o de posible erradicación del arruí (Ammotragus lervia).  
Quedan derogadas cuantas disposiciones, de igual o inferior rango, que se opongan o contradigan lo dispuesto en la presente orden.  
  
  
DISPOSICIÓN TRANSITORIA  
  
Única  
Hasta la publicación de Directrices Técnicas referidas en el artículo 5 apartado 1, se programará el esfuerzo o presión de caza mínimo mediante cacerías colectivas (ganchos y batidas) equivalente a 30 puestos por cada kilómetro cuadrado de terreno forestal y temporada. Esta presión de caza podrá reducirse hasta un máximo de una tercera parte en función de la ejecución de modalidades de caza alternativas como las esperas nocturnas o la caza de la especie al salto. En este supuesto, en los instrumentos de ordenación del acotado deberá justificarse adecuadamente que la ejecución de estas modalidades de caza alternativas es de intensidad suficiente, para mantener la población de jabalí en un estado de normalidad aplicando un esfuerzo de caza en cacerías colectivas menor al indicado.  
  
  
DISPOSICIONES FINALES  
  
Primera  
Modificación de la ORDEN 1/2019, de 11 de julio, de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, de veda por la que se fijan los periodos hábiles y las normas de caza en las zonas comunes, y se establecen otras regulaciones en los cotos de caza y zonas de caza controlada en la Comunitat Valenciana, así como medidas de control o de posible erradicación del arruí (Ammotragus lervia).  
1. El apartado «Condiciones específicas» del artículo 3.6 queda redactado en su integridad en los siguientes términos:  
Las establecidas en la preceptiva autorización de la dirección territorial de la Conselleria competente en materia de caza. En estos casos estará legitimado para solicitarlas la persona propietaria de las parcelas afectadas, las y los titulares del bien dañado, o con la conformidad de los anteriores, federaciones, asociaciones o clubs de cazadores y cazadoras, asociaciones de agricultores y agricultoras, asociaciones de propietarias y propietarios o el Ayuntamiento de la localidad. Este tipo de control en zonas comunes solo podrá concederse en los lugares exactos de cultivos afectados o en las infraestructuras dañadas, desde 15 días antes del inicio previsible de los daños hasta la cosecha o última cosecha. Fuera de estos lugares no podrá establecerse ningún tipo de cebadero.  
  
Segunda. Entrada en vigor  
La presente orden entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
  
València, 11 de noviembre de 2021  
  
La consellera de Agricultura, Desarrollo Rural,   
Emergencia Climática y Transición Ecológica,  
Mireia Mollà Herrera  
  
  
ANEXO I.  
Listado de municipios calificados con sobreabundancia de jabalí  
  
Alicante  
Atzúubia (l?), Agres, Aigües, Alcalalí, Alcosser, Alcoleja, Alcoy, Alfafara, Alfàs del Pi (l?), Algueña, Almudaina, Alqueria d'Asnar (l?), Altea, Balones, Banyeres de Mariola, Benasau, Beneixama, Beniarbeig, Beniardá, Beniarrés, Benidoleig, Benidorm, Benifallim, Benifato, Benigembla, Benilloba, Benillup, Benimantell, Benimarfull, Benimassot, Benimeli, Benissa, Benitachell, Biar, Bolulla, Callosa d'en Sarrià, Calp, Campo de Mirra, Cañada, Castalla, Castell de Castells, Castell de Guadalest (el), Cocentaina, Confrides, Cox, Dénia, Elda, Fageca, Famorca, Finestrat, Gaianes, Gata de Gorgos, Gorga, Hondón de los Frailes, Ibi, Jávea, Jijona, Llíber, Lorcha, Millena, Monóvar, Murla, Muro de Alcoy, Nucia (la), Orba, Orxeta, Parcent, Pedreguer, Pego, Penàguila, Petrer, Pinoso, Planes, Polop, Quatretondeta, Ràfol d'Almúnia (el), Relleu, Romana (la), Sagra, Salinas, Sanet y Negrals, Sax, Sella, Senija, Tàrbena, Teulada, Tibi, Tollos, Tormos, Torremanzanas, Vall d'Alcalà (la), Vall de Gallinera (la), Vall de Laguar (la), Vall d'Ebo (la), Verger (el), Villajoyosa, Xaló.  
  
València  
Ador, Agullent, Aielo de Rugat, Albaida, Albalat dels Tarongers, Alborache, Alcúdia de Crespins (l?), Alfara de la Baronia, Alfarp, Alfauir, Algar de Palancia, Algimia de Alfara, Almiserà, Alzira, Anna, Antella, Atzeneta d'Albaida, Ayora, Bèlgida, Barx, Barxeta, Bellús, Benagéber, Benaguasil, Beniatjar, Benicolet, Benifairó de la Valldigna, Benifairó de les Valls, Benigànim, Benirredrà, Benissanó, Benissoda, Bicorp, Bocairent, Bolbaite, Bufali, Bugarra, Buñol, Calles, Camporrobles, Canals, Carcaixent, Carrícola, Casinos, Castelló de Rugat, Castellonet de la Conquesta, Catadau, Cerdà, Chella, Chelva, Chera, Cheste, Chiva, Chulilla, Cofrentes, Corbera, Cortes de Pallás, Cotes, Daimús, Domeño, Enguera, Énova (l?), Estivella, Estubeny, Favara, Font de la Figuera (la), Font d'en Carròs (la), Fontanars dels Alforins, Gandia, Gátova, Gavarda, Genovés (el), Gilet, Godelleta, Guadassuar, Higueruelas, Jalance, Jarafuel, Llanera de Ranes, Llaurí, Llíria, Llocnou de Sant Jeroni, Llombai, Llosa de Ranes (la), Llutxent, Loriguilla, Losa del Obispo, Manuel, Marines, Mogente, Montesa, Montichelvo, Montroy, Montserrat, Navarrés, Oliva, Olleria (l?), Olocau, Ontinyent, Otos, Palma de Gandía, Palomar, el, Pedralba, Petrés, Pinet, Potries, Quart de les Valls, Quatretonda, Quesa, Rafelguaraf, Ráfol de Salem, Real, Real de Gandía (el), Requena, Riba-roja de Túria, Rotglà i Corberà, Ròtova, Rugat, Sagunto, Salem, Segart, Sellent, Serra, Siete Aguas, Simat de la Valldigna, Sinarcas, Sot de Chera, Sumacàrcer, Tavernes de la Valldigna, Teresa de Cofrentes, Terrateig, Torres Torres, Tous, Tuéjar, Turís, Utiel, Vallada, Vallés, Venta del Moro, Vilamarxant, Villalonga, Villargordo del Cabriel, Xàtiva, Xeraco, Xeresa, Yátova y Zarra.  
  
Castellón  
Aín, Alcalà de Xivert, Alcudia de Veo, Algimia de Almonacid, Almedíjar, Almenara, Arañuel, Argelita, Artana, Ayódar, Azuébar, Benicasim, Benlloch, Cabanes, Canet lo Roig, Castellnovo, Cervera del Maestre, Cirat, Coves de Vinromà (les), Espadilla, Fanzara, Fuentes de Ayódar, Gaibiel, Geldo, Higueras, Llosa (la), Ludiente, Matet, Montán, Oropesa del Mar, Pavías, Peñíscola, Pobla Tornesa (la), Ribesalbes, Rossell, San Jorge, Sant Mateu, Santa Magdalena de Pulpis, Segorbe, Soneja, Sot de Ferrer, Sueras, Tales, Toga, Torralba del Pinar, Torreblanca, Torrechiva, Traiguera, Vall de Almonacid, Vall d'Uixó (la), Vallat, Vilanova d'Alcolea, Villamalur y Xert.  
  
  
ANEXO II  
Características de los carteles para señalización de caminos y sendas homologadas en la realización de batidas y ganchos  
  
Carteles, metálicos o en PVC, de fondo blanco con la leyenda en rojo.  
Las medidas de los carteles serán de 50 cm. x 33 cm., con un margen del 10 % en cada dimensión.  
Leyenda: «Atención Peligro cacería de jabalí. Camino cortado por razones de seguridad» o «Atención Peligro cacería de jabalí»  
En el cartel deberá existir un hueco para indicar la fecha, en el que se anotará la fecha de la cacería.  
El cartel se colocará con un trípode o apoyo de fácil colocación y retirada del terreno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI