Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7987, del 24-02-2017 (2017/1248)

RESOLUCIÓ de 24 de novembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 59/14-EAE, 202/15-EAE i 207/15-EAE.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7987

Data del DOGV
:   24-02-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/1248

CVE


Data del document
:   24-11-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 24 de novembre de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 59/14-EAE, 202/15-EAE i 207/15-EAE. [2017/1248]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix que es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 59/14-EAE, 202/15-EAE i 207/15-EAE.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic.  
Expedient: 59/2014-EAE.  
Títol: Modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc.  
Promotor: Ajuntament.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme.  
Localització: la Pobla del Duc (València).  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió tinguda el 27 d'octubre de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc en els termes següents:  
  
A) Documentació aportada  
En data 23 de juliol de 2014, l'Ajuntament de la Pobla del Duc remet la sol·licitud d'inici d'avaluació ambiental de la Modificació puntual del Pla general d'aquest municipi.  
La documentació remesa, en format paper (2 còpies) i digital (CD) amb la documentació en format PDF, està composta per:  
? Document d'avaluació ambiental (ço és, el document inicial estratègic), que inclou plans d'informació.  
? Esquema genèric de l'actuació (ço és, l'esborrany de la Modificació del Pla general), amb plans d'alternatives i l'ordenació proposada.  
  
Revisada, per aquest servei, la documentació aportada, es considera que és conforme al que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), i és suficient per a la tramitació ambiental estratègica en aquesta fase.  
  
B) Planejament vigent  
El planejament municipal vigent el constitueixen les normes subsidiàries aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) de València, en data 6 de març de 1996, i publicat en el DOGV el 4 de juny de 1996.  
La revisió de les normes subsidiàries van ser objecte d'avaluació ambiental (exp. 11/95-AIA), i s'obtingué una declaració d'impacte ambiental (DIA) per la resolució del director general de Qualitat Ambiental, de data 12 de maig de 1995, que va ser publicada en el DOGV núm. 2609, de 20 d'octubre de 1995.  
Sobre aquest planejament s'han realitzat diverses modificacions i instruments de desenvolupament, entre els quals cal destacar, en relació amb els sòls industrials, els següents:  
? Homologació i Pla parcial de la zona industrial oest.  
Avaluat ambientalment (exp. 51/1998-AIA), compta amb DIA positiva amb condicionants de data 22 de febrer de 2000, publicada en el DOGV de 06.05.2003.  
Fou aprovat definitivament per la CTU de València per l'Acord del 2 de maig de 2000, publicat en el BOP de València núm. 160 de 07.07.2000.  
Suposa la reclassificació com a sòl urbanitzable d'ús industrial de 127.302 m², dels quals 10.579 m² corresponen a sòl qualificat com a sistema general perquè és via pecuària (Camí Vell de Gandia), que es troba contigu al nucli urbà per l'extrem oest.  
? Homologació i Pla parcial del sector El Tossal.  
Avaluat ambientalment (exp. 279/2006-AIA), compta amb DIA positiva amb condicionants de data 8 de maig de 2007, publicada en el DOGV de 17.07.2009.  
Aquest instrument de desenvolupament va ser aprovat per l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València de 15 de maig de 2007, publicat en el BOP València núm. 243 d'11.10.2008 i en el DOGV de 03.02.2009.  
Suposa la reclassificació com a sòl urbanitzable d'ús industrial de 373.668 m², localitzat a uns 500 metres al sud del nucli urbà, tocant al terme de Castelló de Rugat.  
Per la Resolució núm. 126/2012 del Tribunal Superior de Justícia, de 7 de febrer de 2012, s'emet una sentència que declara nul i sense efecte l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València de 15 de maig de 2007, pel qual s'aprova l'Homologació i Pla parcial del sector El Tossal.  
  
C) Actuacions relacionades. Variant de la Pobla del Duc de la CV-611  
El projecte bàsic de la «Variant de la Pobla del Duc i condicionament de traçat de la CV-611», promogut per la Diputació de València, va ser sotmés a avaluació d'impacte ambiental i obtingué una declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions en data 22 de novembre de 2013 (exp. 034/2013-AIA).  
En data 28 de novembre de 2014, el director de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València comunica a l'òrgan ambiental l'inici de les obres de la «Variant de la Pobla del Duc i condicionament de traçat de la CV-611, fase I».  
La fase I de les obres es correspon amb el tram de carretera interurbana entre Benigànim i la Pobla del Duc, amb una longitud aproximada de 3,2 km. Aquesta fase I de les obres es troba actualment executada i en funcionament.  
Queda pendent d'executar el tram de carretera de la CV-611 que discorre en variant al traçat actual (que travessa el nucli urbà) per l'oest del municipi de la Pobla del Duc.  
  
D) Modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc: objecte i justificació  
El municipi de la Pobla del Duc, amb una població de 2.556 habitants en 2015 (dades de l'Institut Nacional d'Estadística, INE), té una superfície d'aproximadament 12,3 hectàrees de sòl urbanitzable industrial, corresponents al Sector Industrial Oest, que es troba contigu al nucli urbà per l'oest. Aquest polígon es troba, actualment, urbanitzat i consolidat per l'edificació industrial, i hi queden molt poques parcel·les per edificar. Tal com ho recull el document inicial estratègic (DIE), la problemàtica que es pretén resoldre és la carència de sòl industrial del municipi, atesa la demanda actual d'aquesta mena de sòl i el fet que pràcticament tot el sòl industrial previst en el planejament es troba acomplit.  
Per això, l'objecte de la proposta de modificació de les normes subsidiàries és habilitar nou sòl urbanitzable industrial per mitjà de la reclassificació d'una superfície de 73.416,46 m² de sòl no urbanitzable comú i protegit (agrícola) a sòl urbanitzable industrial, i es permet, d'aquesta manera, ampliar el sòl industrial que hi ha a l'oest del nucli urbà de la Pobla del Duc (Sector Industrial Oest).  
Es proposa, per tant, una modificació puntual del planejament vigent, amb proposta d'ordenació detallada, que queda justificada per l'escassetat de sòl industrial i la demanda actual d'aquesta mena de sòl.  
  
E) Característiques de la Modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc  
E.1. Àmbit de l'actuació  
L'àmbit territorial de la proposta de modificació queda localitzat a l'oest del nucli urbà.  
Aquest àmbit queda delimitat per l'est, pel polígon industrial denominat Sector Industrial Oest, i per l'oest, pel traçat de la variant de la CV-611 de la Pobla del Duc (projectada i pendent d'execució).  
  
E.2. Alternatives proposades  
El document inicial estratègic analitza tres possibles alternatives per a la implantació del sòl industrial:  
- Alternativa A:  
Solució adoptada en la proposta de modificació de les normes subsidiàries.  
Proposa reclassificar el sòl no urbanitzable comú i protegit (agrícola) ubicat a l'oest del polígon industrial existent (sector industrial oest del nucli urbà).  
- Alternativa B:  
Proposa ampliar el polígon industrial existent (sector industrial oest) pel costat sud d'aquest. Tal com s'indica, es descarta aquesta alternativa per la presència del barranc de l'Hort que obligaria a dividir en dues parts el polígon amb els consegüents problemes de comunicació rodada entre tots dos.  
- Alternativa C:  
Proposa reclassificar un sòl no urbanitzable comú ubicat al sud del nucli urbà. S'indica en la proposta que no es considera aquesta alternativa com la més convenient, ja que la demanda actual de sòl industrial se centra en els voltants del polígon existent, que presenta un nivell de consolidació i activitat molt alt, cosa que el fa molt atractiu per a la implantació de noves indústries.  
  
En la imatge següent es recullen les tres alternatives d'ubicació del possible sòl urbanitzable industrial:  
  
Alternatives d'emplaçament de sòl urbanitzable industrial  
  
  
E.3. Descripció d'alternatives  
E.3.1. Situació actual del planejament - Alternativa 0  
La documentació aportada no descriu l'ordenament urbanístic vigent que, com s'indicava, queda recollit en les normes subsidiàries aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) de València en data 6 de març de 1996 i publicat en el DOGV el 4 de juny de 1996, amb les posteriors modificacions introduïdes.  
En el document que es presenta denominat «Esquema genèric de l'actuació», que pot considerar-se com l'esborrany de la proposta de modificació de les normes subsidiàries, s'adjunta el pla núm. 2, «Classificació i qualificació urbanística actual», que mostra la imatge següent:  
  
Classificació i qualificació urbanística actual  
  
E.3.2. Alternativa A - Proposta de modificació normes subsidiàries  
En el document «Esquema genèric de l'actuació» es descriu, succintament, l'alternativa triada per a la modificació proposada de les normes subsidiàries.  
Emplaçament  
Tal com queda reflectit en els plans aportats, es proposa la reclassificació del SNU comú i protegit (agrícola) ubicat al costat de l'actual polígon industrial Sector Industrial Oest del nucli urbà.  
L'àmbit territorial de la modificació queda delimitat, a l'est, per l'existent polígon industrial; a l'oest, per la variant de la CV 611 €projectada per la Diputació Provincial de València?; al sud, pel barranc de l'Hort, i al nord, per SNUC.  
Superfície i classificació  
Es reclassifiquen 73.413,46 m² de SNC a sòl urbanitzable d'ús industrial, i amb aquesta finalitat es proposa una Modificació puntual del planejament i s'aporta una ordenació detallada.  
D'aquesta superfície, aproximadament uns 15.800 m² (el 21,52 % del sector proposat) estan classificats actualment com a SNU de protecció agrícola (localitzada al nord-oest de l'àmbit) i la resta, uns 57.613,46 m² (el 78,48 % del sector proposat), estan classificats com a SNU comú.  
L'àmbit territorial queda conformat per una franja estreta i allargada en direcció nord-sud de terrenys que afronten amb el nucli urbà, amb una topografia que presenta desnivells importants de nord a sud (segons el DIE, al voltant de 4 metres, segons el visor d'uns 10 m).  
Tal com ho descriu la documentació, a partir del vial existent en el sòl urbà industrial, es generen quatre illes (M1, M2, M3 i M4), que continuen la trama del polígon existent, en direcció est-oest, i es tanca l'àmbit territorial, pel sud, amb la zona verda al costat del barranc de l'Hort.  
  
La proposta d'ordenació presentada resumeix les superfícies afectades de la manera següent:  
  
  
Superficíe total 73.413,46 m2  
  
Illa M1 7.970,83 m2  
Illa M2 11.058,69 m2  
Illa M3 13.884, 07 m2  
Illa M3 5.313,27 m2  
  
Via pecuària 4.138,54 m2  
Zona verda 7.382,68 m2  
Zona de talús + Domini públic CV-611 4.901,47 m2  
Xarxa viària 18. 763, 91 m2  
Places d'aparcament 270  
  
IEB industrial 0,60 m2t/m2s  
IEN industrial 1,15 m2t/m2s  
  
Edificabilitat total industrial 44.048,09 m2t  
  
  
Afeccions  
La documentació aportada fa referència al fet que entre les illes M3 i M4 es troba la via pecuària denominada Canyada del Camí Vell de Gandia, que té un ample legal de 37,61 m, amb la consideració de sistema general sense aprofitament.  
A l'oest de l'àmbit de la modificació queda ubicada la variant de la CV-611, projectada per la Diputació de València.  
En la imatge següent pot veure's la proposta d'ordenació:  
  
  
Ordenació proposada  
  
E.4. Efectes previsibles sobre el medi ambient  
El document inicial estratègic presenta, en primer lloc, una descripció de les accions que aquesta modificació pot produir sobre el medi ambient, tant en fase de construcció, com de funcionament i d'abandó. Després de la descripció de les característiques ambientals de la zona afectada per la modificació, n'avalua l'impacte i descriu mesures per a atenuar els impactes que pogueren derivar-se de la modificació.  
  
  
F) Consultes  
La Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, ha sotmés a consulta la documentació aportada a les següents administracions públiques afectades.  
  
  
Administració pública consultada Data consulta Data informe  
SDG Ordenació, Planificació i ATE - Paisatge 20.11.2014 03.07.2015  
SDG Ordenació, Planificació i ATE - PATRICOVA 20.11.2014 19.10.2016  
SDG Ordenació, Planificació i ATE - Ordenació del Territori (ETCV) 20.11.2014 19.10.2016  
SDG de Qualitat Ambiental (S. Protec. i Control Integ. Contaminac.) 20.11.2014 19.12.2014  
SDG de Medi Natural (S. Vida Silvestre) 20.11.2014 20.01.2015  
SDG de Planificació, Logística i Seguretat 20.11.2014 18.12.2014  
Confederació Hidrogràfica del Xúquer 27.11.2014 04.03.2015  
Consorci Pla zonal de residus, zones X, XI i XII - àrea 2 27.11.2014   
DG d'Indústria 27.11.2014 03.02.2015  
DG de Prevenció, Extinció d'Incendis i Emergències 27.11.2014 12.01.2015  
Diputació de València - Àrea de Carreteres 27.11.2014 28.01.2015  
EPSAR 27.11.2014 11.02.2015  
ST d'Agricultura 27.11.2014   
ST d'Urbanisme de València 27.11.2014 26.01.2015  
Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic 27.11.2014 19.12.2014  
  
  
  
G) Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que disposa l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial ha de determinar, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de consultar prèviament les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Analitzada la documentació presentada i revisada la cartografia que hi ha en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, s'observa l'existència d'una sèrie d'afeccions de rellevància tant legals com ambientals, com són:  
  
G.1. Infraestructures viàries. Afecció de la variant de la CV-611 Pobla del Duc  
Com s'indicava, la Diputació de València va redactar el projecte de la «Variant de la Pobla del Duc i condicionament de traçat de la CV-611», de la qual a hores d'ara s'ha executat la fase I, que es correspon amb el tram interurbà entre Benigànim i la Pobla del Duc, i queden pendents d'executar les obres del tram de la variant de la Pobla del Duc.  
  
En l'informe, rebut en data 28 de gener de 2015, del Servei de Planificació i Projectes de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València es posen de manifest els aspectes següents:  
- El document aportat presenta errors en relació amb la delimitació de la zona de protecció de la carretera, en concret de la CV-611.  
  
- No s'hi inclou cap estudi acústic que permeta determinar l'impacte que suposa la carretera sobre els terrenys a reclassificar i, per tant, determinar la necessitat o no d'adoptar mesures correctores de l'impacte acústic sobre aquests una vegada que s'hagen dut a terme.  
- La documentació remesa és insuficient per a determinar la influència de l'escolament de la zona reclassificada sobre el nou traçat de la carretera.  
La Subdirecció General de Planificació, Logística i Seguretat, en un escrit rebut el 18 de desembre de 2014, indica el següent:  
  
- Corregir la zona de protecció de la CV-611.  
- Considerar les limitacions d'usos en les zones de protecció de les carreteres, de conformitat amb l'art. 33 de la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
- Cal disposar d'un punt d'accés des de la mateixa variant de la CV-611 al sector que es reclassifica, que s'ha d'acordar amb la Diputació de València, com a titular i promotora de la carretera, de manera que es permeta la canalització dels tràfics proporcionats pels camins existents cap a l'oest, com és el cas de la canyada del Real de Gandia.  
  
Respecte d'aquest últim punt, s'ha consultat el projecte de la «Variant de la Pobla del Duc i condicionament de traçat de la CV-611», que compta amb una declaració d'impacte ambiental favorable, de data 22 de novembre de 2013, i, per tant, es considera ambientalment viable, entre altres, per les següents determinacions que conté el projecte:  
- S'ha previst la continuïtat transversal de la via pecuària Canyada del Camí Vell de Gandia, que creuarà sota la variant mitjançant un marc de formigó armat d'unes dimensions de 6 × 4 metres.  
- S'ha estudiat la reposició dels accessos a les parcel·les contigus a la variant de la CV-611, de manera que, amb la rotonda de l'inici de la variant, el pas inferior mitjançant un marc de formigó armat per a la via pecuària i lleus actuacions en camins, es resol la comunicació transversal i els accessos a les parcel·les.  
G.2. Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana  
L'Informe del Servei d'Ordenació del Territori, de data 19 d'octubre de 2016, en matèria de compatibilitat de la proposta amb la capacitat de creixement de sòl industrial admissible per l'ETCV, indica que, d'acord amb les directrius de 95 a 101 de l'ETCV, es determina un creixement màxim de sòl per a activitats econòmiques (industrials i terciàries) en el municipi de la Pobla del Duc, de 124.594 m²; superfície que es poden incrementar un 50 % si es justifica adequadament, de conformitat amb els criteris que estableix la Directriu 101 de l'ETCV.  
  
Tenint en consideració que l'actuació proposada comporta la classificació d'un nou sector industrial amb una superfície de 73.413 m², que, tal com ho recull la documentació aportada, no hi ha una reserva de sòl industrial en el nucli urbà i els seus voltants, i estant esgotat el sòl de tolerància industrial previst en el planejament vigent, l'informe conclou que la dimensió del nou sòl industrial proposat compleix la superfície màxima de creixement de sòl per a activitats econòmiques prevista en l'ETCV.  
G.3. Espais naturals protegits. Biodiversitat i hàbitats  
El terme municipal queda afectat pel LIC curs mitjà del riu d'Albaida ES5232008, en la part sud, allunyat de l'àmbit de la modificació.  
  
L'informe del Servei de Vida Silvestre, rebut en data 20 de gener de 2015, indica:  
- No hi ha espècies prioritàries que puguen veure's afectades significativament i no hi ha en l'àmbit d'actuació cap dels hàbitats protegits per l'art. 19 del Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació.  
- Com que l'àmbit de la modificació es troba allunyat del LIC mencionat, conclou que la proposta no té efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
G.4. Paisatge  
De conformitat amb el que estableix l'article 6 de la Llei 5/2014, la LOTUP, el paisatge s'ha d'integrar en totes les polítiques sectorials que hi incidisquen, i, en concret, en la planificació territorial i urbanística, on ha d'actuar com a criteri condicionant en la implantació d'usos, activitats i infraestructures, la gestió i conservació d'espais naturals i la conservació i posada en valor d'espais culturals.  
L'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, rebut en data 3 de juliol de 2015, indica que, tenint en compte l'objecte i l'abast de l'actuació proposada, és de preveure que aquesta sí que tinga incidència en el paisatge de l'entorn.  
És per això que el Servei d'Infraestructura Verda requereix l'elaboració d'un instrument de paisatge que permeta analitzar i valorar els efectes de la planificació proposada en el paisatge i establir mesures efectives tant per a la protecció, ordenació i gestió del paisatge, com per a corregir els possibles efectes negatius generats per l'actuació. En aquest cas, aquest instrument de paisatge serà un estudi d'integració paisatgística.  
G.5. Sòl forestal  
L'àmbit de la modificació no inclou sòl forestal; no obstant això, el límit sud d'aquest queda a escassa distància del sòl forestal estratègic que conté les riberes del barranc de l'Hort, motiu pel qual cal prestar especial atenció al tractament d'integració paisatgística de la zona verda proposada que afronta amb aquest barranc.  
G.6. Vies pecuàries  
Segons la Llei 3/1995, les vies pecuàries són béns de domini públic de les comunitats autònomes.  
El DIE inclou la via pecuària Canyada del Camí Vell de Gandia, que travessa l'àmbit de l'actuació i la qualifica de sistema general sense aprofitament, la qual respecta l'ample legal de 37,5 metres. Cal recordar el que indica anteriorment en relació amb l'afecció de la proposta de modificació amb la continuïtat transversal d'aquesta via pecuària sota la variant de la CV-611 projectada.  
En relació amb els usos i aprofitaments de les vies pecuàries cal ajustar-se al que disposa la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana i comptar amb l'informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, en matèria de vies pecuàries.  
G.7 Riscos ambientals i territorials  
G.7.1. Inundació (PATRICOVA)  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), en el seu informe rebut en data 6 de juny de 2016, indica que la modificació proposada no afecta llits de riu públics i, segons el sistema nacional de cartografia de zones inundables, no està tampoc afectada per risc d'inundació.  
El Servei d'Ordenació del Territori, en l'informe de data 19 d'octubre de 2016, en matèria de risc d'inundació (PATRICOVA), indica que l'actuació proposada no està afectada per risc d'inundació.  
  
G.8. Domini públic hidràulic  
Els terrenys que afronten amb els llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal, a una zona de servitud de 5 m d'amplària per a ús públic i a una zona de policia de 100 m d'amplària en què s'ha de condicionar l'ús del sòl i les activitats que s'hi porten a cap (art. 6 del text refós de la Llei d'aigües).  
El límit sud de l'àmbit de la modificació s'aproxima al llit del barranc de l'Hort, en concret a menys de 100 m de l'esmentat llit; per això, de conformitat amb l'article 9.4 del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, l'execució de qualsevol obra o treball en la zona de policia de llits requereix l'autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca, sense perjuí dels supòsits especials regulats en aquest reglament. L'esmentada autorització serà independent de qualsevol altra que hagen d'atorgar els diversos òrgans de les administracions públiques.  
  
G.9. Recursos hídrics  
El document inicial estratègic no aporta informació ni fa cap referència a les demandes d'aigua que pot generar l'actuació proposada, com tampoc a la suficiència de recursos hídrics existents en el municipi per a fer front a l'esmentada demanda, ni als drets d'aprofitament d'aigües existents en el terme.  
L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX), rebut el 4 de març de 2015, requereix que, a l'efecte d'emetre l'informe que preceptua l'article 25.4 del text refós de la Llei d'aigües, i abans d'aprovar l'instrument de planejament que porte a cap l'actuació proposada, es justifique l'increment i que s'acredite la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre aquesta demanda, per a la qual cosa cal presentar un estudi de demanda.  
S'informa, a més, que segons els antecedents que es troben en l'organisme esmentat, l'Ajuntament de la Pobla del Duc és titular d'una inscripció en la secció C del Registre d'aigües per un volum màxim anual de 246.000 m³. En cas que els recursos necessaris, indiquen, siguen superiors al dret disponible, cal tramitar una concessió administrativa que empare la totalitat de la demanda requerida.  
G.1O. Aigües residuals  
La documentació aportada no conté informació respecte de les previsions d'aigües residuals que puga generar l'actuació ni sobre el mode de tractar-les i abocar-les.  
De l'informe, rebut en data 11 de febrer de 2015, de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) es destaquen les consideracions següents:  
- Les aigües residuals generades en el municipi de la Pobla del Duc són tractades en el sistema de sanejament i depuració de la Pobla del Duc, de titularitat municipal i gestió de la Diputació de València.  
- Aquest sistema públic de sanejament i depuració està dissenyat per a tractar 650 m³/dia. En l'actualitat el cabal influent és de 521 m³/dia.  
- El desenvolupament complet de la figura de planejament de referència ha de generar un cabal d'aigua residual de 673,91 m³/dia, la qual cosa suposarà un increment de 152,91 m³/dia respecte al cabal actual generat pel municipi.  
- En la planificació d'obres en sanejament i depuració existents es preveuen actuacions d'ampliació o millora del sistema públic de sanejament i depuració de la Pobla del Duc. No obstant això, les esmentades actuacions no s'han iniciat.  
Es dedueix, per tant, la necessitat d'estudiar i determinar les aigües residuals que pot comportar l'actuació proposada i compatibilitzar el desenvolupament urbanístic de l'esmentada proposta de modificació del Pla general amb l'execució, per compte de l'agent urbanitzador, de les infraestructures de sanejament i depuració necessàries o amb l'increment de les infraestructures públiques de sanejament i depuració existents, en les condicions establides per l'EPSAR.  
G.11. Aigües pluvials  
La documentació aportada no fa referència al tractament de les aigües pluvials que es puguen recollir amb el desenvolupament urbanístic de la modificació proposada.  
L'informe, rebut en data 28 de gener de 2015, del Servei de Planificació i Projectes de l'Àrea de Carreteres de la Diputació Provincial de València, esmenta, entre altres aspectes, la necessitat de completar la documentació de la modificació proposada amb un estudi de l'escolament del polígon i la seua influència sobre la variant CV-611, i adoptar, si és procedent, mesures correctores adequades.  
Per això, es considera que, atesa l'orografia del terreny i l'afecció que aquesta actuació pot ocasionar sobre la variant de la CV-611, que alterna trams en desmunt i terraplé al llarg del tram coincident amb aquest àmbit, cal procedir a un adequat estudi hidrològic i hidràulic per a determinar els cabals de pluvials que han de ser convenientment recollits i transportats a punts d'abocament autoritzats i analitzar quines mesures cal adoptar per a evitar, en la mesura que siga possible, que les aigües d'escolament que no siguen captades i conduïdes per la xarxa de pluvials al punt d'abocament autoritzat, puguen generar afecció sobre la carretera CV-611.  
G.12. Contaminació acústica  
D'acord amb el que disposa l'article 25 de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica, en els instruments de planejament urbanístic cal considerar la informació i les propostes contingudes en els plans acústics municipals o a falta d'això, en l'estudi acústic del seu àmbit.  
En data 19 de desembre de 2014, es rep l'informe del Servei de Protecció i Control Integrat de la Contaminació, en matèria de contaminació acústica, que indica que la Pobla del Duc és un municipi sense obligació de fer cap pla acústic municipal i que, atés que modificarà l'ús del sòl, cal incloure un estudi acústic amb el contingut que recopila aquest informe.  
El mencionat estudi acústic s'ha de complementar amb l'estudi acústic requerit per la Diputació de València.  
G.13. Gestió de residus  
El municipi de la Pobla del Duc s'integra en el Pla zonal 5 (àrea de gestió V5) del PIRCV, segons la nova nomenclatura, el document inicial estratègic no aporta informació sobre la previsió de residus que el desenvolupament de la proposta urbanística puga generar, ni tampoc descriu el mecanisme per a gestionar-los en el servei de recollida de residus urbans i transportar-los a la planta de tractament i eliminació.  
  
Cal, per tant, analitzar l'afecció que aquesta actuació puga tindre sobre la generació de residus i la gestió prevista per a tractar-los i eliminar-los.  
G.14. Urbanisme  
En data 26 de gener de 2015, es rep un informe del Servei Territorial d'Urbanisme de València, que fa una sèrie de consideracions de caràcter urbanístic que la proposta de Modificació puntual del planejament amb ordenació detallada ha d'atendre i, entre aquelles, indica que cal ajustar les denominacions dels sòls dotacionals proposats, fins i tot zones verdes, a l'annex IV de la LOTUP, i indicar si es proposa que pertanguen a la xarxa primària o a la secundària.  
  
G.15. Patrimoni cultural valencià  
L'Informe del Servei Territorial de Cultura i Esport, rebut en data 19 de desembre de 2014, indica que el projecte pot afectar elements del patrimoni cultural i, per consegüent, considera imprescindible complir amb el que ordena el Decret 208/2010, de 10 de desembre, del Consell, pel qual s'estableix el contingut mínim de la documentació necessària per a l'elaboració dels informes els estudis d'impacte ambiental o altres documents d'anàloga naturalesa i objecte a què es refereix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del patrimoni cultural valencià.  
  
H) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, que estableix la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
I) Proposta d'acord  
Analitzada la proposta de «Modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc», cal considerar que aquesta actuació quedaria emmarcada en l'article 46.3 de la LOTUP per considerar que es tracta d'una modificació menor del Pla general.  
Per això, tal com ho estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de l'esmentada llei, es considera que la proposta de Modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc suposa un desenvolupament compacte del sòl urbanitzable industrial, és compatible amb els creixements de sòl industrial proposats en l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, no comporta cap afecció sobre elements del patrimoni natural i, havent tingut en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de la «Modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc» no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb tot això, es resol: Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la «Modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc», d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, ja que no té efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació de la modificació del pla d'acord amb la seua normativa sectorial, si bé cal tindre en compte les determinacions següents:  
1. Cal atendre a les consideracions de l'informe de l'Àrea de Carreteres de la Diputació de València i obtindre un informe favorable de l'esmentat organisme.  
2. Cal elaborar un estudi d'integració paisatgística i obtindre un informe favorable del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, i cal incorporar, si és procedent, les determinacions que aquest indique.  
3. Cal elaborar un estudi acústic i obtindre un informe favorable de la Subdirecció General del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental.  
4. Cal obtindre, abans de l'aprovació definitiva, un informe favorable del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal respecte de la reposició de la continuïtat de la via pecuària Canyada Camí Vell de Gandia.  
  
5. L'organisme de conca (CHX) ha d'acreditar la disponibilitat de recursos hídrics prèviament a l'aprovació definitiva.  
6. Abans de l'aprovació definitiva cal obtindre un informe favorable de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i, si és procedent, incorporar les determinacions que en aquest informe es requerisquen.  
Tal com ho estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic deixa de tenir vigència i de produir els efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no s'ha aprovat la «Modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc» en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor ha d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificat de la proposta.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte de l'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la Modificació puntual del Pla general (reclassificació de SNU) de la Pobla del Duc, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que us notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 27 d'octubre de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José de la Vall Arocas.»  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 202/2015-EAE  
Títol: Pla especial de protecció i conservació del castell d'Elda i el seu entorn  
Promotor: Ajuntament d'Elda  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Elda i Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: Elda (Alacant)  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió tinguda el 27 d'octubre de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial de protecció i conservació del castell d'Elda i el seu entorn en els termes següents:  
Amb data de registre 16 de novembre de 2015 té entrada en aquesta Direcció General, remesa per l'Ajuntament d'Elda, la documentació referent al Pla especial de protecció i conservació (PEPC) del castell d'Elda i el seu entorn, amb què sol·licita l'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica s'acompanya (en paper i CD) de esborrany del pla i document inicial estratègic amb el contingut previst en els apartats 50.1 i 50.2 de la (LOTUP), ja que l'òrgan promotor considera que és aplicable el procediment simplificat.  
El document inicial estratègic s'acompanya de 4 plans corresponents a l'alternativa 0 i a les altres tres propostes. L'esborrany de pla presentat es compon de memòria informativa, memòria descriptiva i justificativa, plans d'informació (26 plans) i plans d'ordenació (3 plans).  
  
2. Planejament vigent  
El castell d'Elda i el seu entorn es troben regulats pel vigent Pla general d'ordenació urbana (PGOU) d'Elda, que va aprovar la Comissió Territorial d'Urbanisme l'11 de juliol de 1985 (DOGV 18.07.1985), i es complementa amb el Pla especial de millora urbana de la zona històrica del municipi (PEMU), aprovat per l'Ajuntament en el Ple el 27 de setembre de 1985. Ambdós documents es van redactar segons el text refós de la Llei del sòl de 1976.  
  
El PGOU d'Elda està en tràmit de revisió, iniciat abans de l'entrada en vigor de la LOTUP. El 20 d'abril de 2012 va ser emés el document de referència del Pla general d'Elda (exp. 109/2009-EAE).  
  
En la documentació s'assenyala que la informació pública de la versió preliminar del Pla general (estructural) s'inicia el juny de 2015, d'acord amb el nou format que estableix la LOTUP, que divideix el planejament municipal en Pla general estructural (PGE) i Pla d'ordenació detallada (POD), i que també el POD està en elaboració. El PGE estableix les determinacions d'ordenació estructural de la ciutat i remet l'ordenació detallada de l'àmbit del castell a l'elaboració del Pla especial de protecció i conservació del castell d'Elda i el seu entorn.  
  
Així mateix, està en tramit el Catàleg de béns i espais protegits d'Elda. L'elaboració d'aquest document s'inicia en el context de la revisió del PGOU, abans de l'entrada en vigor de la LOTUP i se sotmet a informació pública en data 8 d'agost de 2014. Considerant que la LOTUP (art. 42) permet formular, revisar o modificar catàlegs de protecció de manera separada, s'emet un document d'abast de l'Estudi ambiental i territorial estratègic del Catàleg de béns i espais protegits d'Elda en data 9 de febrer de 2016, i una modificació del mencionat document d'abast en data 28 de juliol de 2016 (exp. 39/2015-EAE).  
  
Antecedents  
El castell d'Elda va ser objecte d'una declaració genèrica com a bé d'interés cultural, en la categoria de monument (anotació del Ministeri R-I-51-0010573, de 08.03.2001). La justificació legal de la declaració radica en la DA 1a de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, modificada per l'article 2 de la Llei 5/2007 de la Generalitat Valenciana, i en la disposició addicional segona de la Llei 16/1985, del patrimoni històric espanyol.  
En 1996 es va redactar el Pla director del castell d'Elda, que no va arribar a aprovar-se.  
  
3. Objecte, descripció/característiques i justificació del pla  
L'àmbit d'aplicació del Pla afecta el castell d'Elda i parcel·les veïnes que conformen l'illa en què s'ubica (delimitació del BIC) i a l'entorn de protecció d'aquest.  
La delimitació de l'àmbit del PEPC reflectida en plans es correspon amb l'entorn de protecció del BIC prevista en el Catàleg de béns i espais protegits que està en tramitació.  
No obstant això, l'apartat corresponent del document inicial estratègic indica un àmbit d'intervenció quelcom menor que abasta fins al riu Vinalopó al nord, el carrer de Ricardo León a l'est, els carrers d'Andrés Amado i de San Pascual al sud i els carrers de Los Clérigos i Espoz y Mina a l'oest. L'entorn de protecció del BIC coincideix amb aquesta descripció literal excepte en el límit est, que supera el carrer de Ricardo León i arriba fins al carrer de Luis Buñuel.  
  
Situació actual i justificació  
La documentació indica que en el PEMU s'establien «com a objectius la regeneració urbana del nucli antic, tant en la configuració física dels espais públics i edificats existent en 1985, com d'atenció a una problemàtica social complexa en tota la zona», però durant la seua vigència s'han produït canvis substancials en el marc regulador, tant urbanístic com de la protecció del patrimoni, i en les dinàmiques socioeconòmiques que afecten l'àmbit, i la degradació física i social de l'entorn del castell s'ha aguditzat.  
Per la seua part, el castell s'ha vist marcat per diverses intervencions de reconstrucció parcial del bé, que són reduïdes en extensió i no permeten una lectura unitària del conjunt.  
El Ministeri d'Educació, Cultura i Esport va iniciar al començament de 2015 el procediment de licitació per a redactar un pla director del castell d'Elda, centrat en la conservació i reconstrucció del monument. El Pla director del castell d'Elda elaborat en 1996, que no va aconseguir l'aprovació definitiva, s'ha constituït com el document de referència per a les intervencions més recents i les planificades per a executar-se pròximament sobre el monument i el seu entorn immediat. Aquest document, atenent a una lectura del castell en l'època comtal (anterior a la desamortització) com la de major interés, estableix les bases per a una progressiva evolució de les intervencions cap a la recuperació del caràcter exempt del castell.  
A més, la degradació física dels immobles que l'envolten ha portat a la desaparició d'una part important d'aquests (arquitectures domèstiques l'interés de les quals està més en la trama que configuren que en la seua arquitectura; el PEMU no catalogava cap dels edificis de l'entorn del castell), amb la qual cosa el castell presenta hui en dia una imatge quasi completament exempta des del seu entorn immediat, i especialment en la visió des del sud, amb amplis espais sense edificació en els fronts dels carrers de San Pascual, de Las Virtudes i de Los Pilares.  
Objectius i objecte del Pla  
Es proposa com a objectiu «regenerar la morfologia urbana prèvia a les ocupacions en l'entorn del bé produïdes a partir de la desamortització en el segle XIX i aconseguir una millor integració urbanística o social en el castell i el seu entorn, reforçant-ne el valor cultural».  
També es fa referència a establir mesures encaminades a millorar la conservació del bé d'interés cultural i el paisatge de l'àmbit d'actuació creant espais de qualitat. Amb això es pretén conservar i posar en valor el patrimoni històric i fomentar el gaudi de l'espai públic, i millorar així el benestar i la qualitat de vida dels ciutadans.  
Com a objectius específics que cal portar a cap es mencionen en la proposta:  
? Adequar el PE al nou marc normatiu vigent a la Comunitat Valenciana.  
? Connectar el castell i el seu entorn amb la trama urbana d'Elda i integrar-los-hi, per millorar així l'accessibilitat a l'àmbit.  
? Reforçar el sistema de recorreguts i espais d'ús col·lectiu, integrant-los en el conjunt d'elements que cal protegir i preservar, i dotar-los de qualitat urbana.  
? Resoldre les situacions de límit entre el castell i les posteriors de les edificacions existents.  
? Renovar i millorar les infraestructures bàsiques.  
? Coordinar les intervencions físiques sobre l'àmbit amb el tractament específic de les problemàtiques socials.  
? Potenciar l'activitat comercial.  
? Protegir les vistes, dins d'una la lectura territorial, urbana i de detall de cada una de les peces de la ciutat en el conjunt d'aquesta.  
? Adaptar la normativa (condicions d'obres i usos) a les bones pràctiques que s'han donat en altres entorns històrics, per mitjà de paràmetres de regulació adequats.  
El PEPC es proposa com a fi últim revertir l'actual situació de deteriorament dels voltants del castell, preservar el patrimoni històric i posar-lo en valor com a element identitari de la ciutat.  
Se centra en la creació d'un espai de centralitat vinculat al castell i la renovació urbana dels carrers que l'envolten. Considera que la desaparició d'una part important de l'edificació requereix una nova aproximació que genere una continuïtat amb altres elements singulars de la trama urbana d'Elda com el parc del riu Vinalopó, la plaça de La Constitución o la plaça d'El Sagrado Corazón.  
S'assenyalen com a aspectes que cal tindre en compte: l'accessibilitat a l'àmbit, l'impacte de l'activitat turística, el metabolisme urbà, els camps subjectius de la cultura vernacla i les tradicions locals. Alguns no són necessàriament susceptibles de regulació urbanística directa, però han de ser valorats en la formació dels criteris d'intervenció i gestió.  
El contingut urbanístic es fonamenta en la definició d'un recorregut que connecta el riu Vinalopó, el castell i l'església de Santa Anna, on l'espai lliure generat entre els carrers de San Pascual, d'El Castillo, d'Espoz y Mina i de Las Virtudes es configura com un lloc de centralitat, que permet la renovació de l'activitat existent en l'àmbit i la creació d'un espai de relació de noves activitats físiques, socials, econòmiques i culturals. L'espai públic es converteix en el mitjà, en l'instrument articulador que confereix estructura, qualitat i representativitat a la proposta. És un espai d'acord entre els usos de la ciutat i dels seus habitants.  
  
La sostenibilitat ambiental del PEPC depén de la seua relació amb l'entorn natural, millorant la funcionalitat ecològica i el metabolisme urbà i afavorint la mitigació dels efectes del canvi climàtic.  
El document assenyala que el nucli antic d'Elda, i especialment l'àmbit del castell, guarda una estreta relació amb el riu. No obstant això, la connexió paisatgística del castell amb aquest i la llegibilitat de la seua posició en el paisatge s'han anat desvirtuant a mesura que el continu urbà ha anat creixent. A més d'afectar aspectes perceptius i visuals reflecteix la desconnexió funcional i ecològica del teixit urbà respecte al seu entorn. El PEPC proposa recuperar aquesta connectivitat perduda, en sinergia amb les millores d'itineraris d'accés a la ciutat, connectivitat d'àrees verdes, etc.  
També indica la necessitat, a Elda i especialment a l'entorn del castell, de millorar la mobilitat dels vianants, de crear accessos de vianants al castell articulats en una xarxa d'itineraris que connecten el nucli antic amb el parc del Vinalopó, recolzada en una reflexió sobre el tractament del paisatge urbà i cuidant amples de vorera, circulació ciclista i de vianants, mobiliari urbà, vegetació, senyalística, zones d'aparcament, etc.  
Les alternatives proposades consideren:  
? El context paisatgístic general de la vall del Vinalopó en què s'ubica el castell. Encara que des de gran part de la zona urbana aquest no siga visible (atesa la densa edificació), pot ser una referència en moltes vistes de llarga distància.  
? El coneixement sobre el bé i el seu entorn generat en les intervencions recents sobre aquest, per a definir les intervencions físiques.  
  
? L'inventari detallat de les edificacions existents, tenint en compte els seus valors (o la irrellevància d'aquests) i les situacions de degradació.  
? El detall d'una normativa urbanística específica per a l'àmbit del bé i el seu entorn, en coordinació amb el PGE i el POD que estan en redacció.  
Les propostes d'ordenació física es basen en les determinacions següents:  
? Definició de criteris d'actuació sobre el monument atenent als criteris actualment propugnats per la UNESCO i per les millors pràctiques en situacions semblants fundant-se en el concepte de paisatge urbà històric.  
(La UNESCO defineix el paisatge urbà històric com «la zona resultant d'una estratificació històrica de valors i atributs culturals i naturals, cosa que transcendeix la noció de conjunt o centre històric per a comprendre el context urbà general i el seu entorn geogràfic»).  
? Necessitat d'una reflexió sobre la relació visual futura del castell amb el teixit urbà. Històricament es trobava envoltat d'edificacions, una situació que en els darrers decennis ha canviat substancialment com a resultat de la degradació física i social del seu entorn, fet que l'aproxima a la situació d'aïllament de l'època comtal.  
? Resolució de les situacions de límit entre el castell i les posteriors de les edificacions existents i potencialment reconstruïbles.  
? Coordinació de les intervencions físiques sobre l'àmbit amb el tractament específic de les problemàtiques socials que persisteixen en algunes zones.  
Es plantegen quatre alternatives, en què varien les determinacions per als espais ubicats al sud de l'avinguda de Novo Hamburgo. Es mantenen com a xarxa secundària de zones verdes els espais enjardinats a la vora del riu Vinalopó i es protegeix així la imatge de fortalesa defensiva del castell en la seua relació amb el llit del riu.  
Alternativa 0. Manté les previsions del PGOU vigent i del PEMU, consolida la imatge externa del castell i reconstrueix les edificacions residencials del seu entorn.  
El PEMU té com a objectiu revitalitzar el nucli antic des de la millora de la xarxa d'espais lliures públics (proposa obrir una plaça al sud del castell i una nova alineació en els carrers de San Andrés i de San Pascual amb la qual es genera un bulevard arbrat), crear equipaments (en delimita un a l'interior d'una illa a què s'accedeix a través d'un passatge) i rehabilitar els habitatges existents. En la seua ordenació manté l'estructura urbana existent, per mitjà de la conservació del patrimoni edificat, per al qual defineix dues zones (una d'interior més baixa PB+I; una de perimètrica més alta PB+II) amb ús preferent residencial en tipologies col·lectives o unifamiliarment i alternativament usos terciaris, dotacionals i fins i tot industrials de dimensió reduïda en planta baixa.  
  
El document assenyala que una part important de les edificacions preexistents i contigües a l'avantmuralla del castell (i la seqüència espacial d'aproximació al castell que es generava) han desaparegut i que la reconstrucció d'aquestes (amb valor més ambiental i representatiu de les formes de vida tradicional que artístic o monumental) podria implicar problemes d'accessibilitat i qualitat de vida per als seus habitants.  
La visual urbana del castell que s'ha generat permet observar-lo d'una forma molt més desembarassada que en èpoques anteriors. El document assenyala, a més, que les obres dutes a terme (i en execució) atenen als plantejaments del Pla director de 1996, que advoquen per consolidar una imatge exempta del castell.  
Es considera que una trama densa, amb espais lliures constrets en àrees poc funcionals per al conjunt de la ciutat i on els equipaments s'articulen a l'interior d'illes de cases, no responen als criteris de renovació urbana, requalificació d'espais públics i reactivació del centre històric d'Elda.  
Les alternatives 1, 2 i 3 incrementen la superfície d'espais verds i redueixen l'edificabilitat respecte a les previsions del planejament vigent. Les tres es basen en el model de castell exempt respecte del seu entorn immediat, envoltat de zones verdes.  
El model d'altures per a zones edificables és el mateix que en el planejament vigent, per evitar així l'aparició d'elements de fons que sobreïsquen i desvirtuen la ja poc evident imatge i silueta del castell des de la distància.  
Alternativa 1. Proposa l'alliberament complet de les illes de cases al sud del castell per a la creació d'un gran espai lliure públic entre l'avinguda Novo Hamburgo (al nord), els carrers de Los Clérigos i d'Espoz y Mina (a l'oest), els carrers d'Andrés Amado i de San Pascual (al sud), i els carrers de Ricardo León i de Los Pilares (a l'est). Està en correspondència amb la filosofia d'intervenció del Pla director de 1996 en què cobren especial rellevància les avantmuralles com a elements configuradors de la imatge exterior exempta.  
La resta de les illes de cases incloses en l'àmbit del PEPC es mantenen amb la configuració i el nombre d'altures plantejades en el planejament vigent i s'eixamplen alguns viaris (Los Pilares, Ricardo León, Los Clérigos i Espoz y Mina).  
Aquesta és l'alternativa que major rellevància atorga al castell en el paisatge urbà, des dels voltants i des de vistes més allunyades.  
S'assenyala que es redueix en un poc més de la meitat l'edificabilitat en l'àmbit i s'incrementen les zones verdes, però és la que comporta un major cost per obtenció de terrenys, a pesar que una proporció important de parcel·les són propietat municipal.  
Alternativa 2. Respecte a l'alternativa 1, aquesta proposta conserva com a illa edificada la formada pels carrers de San Pascual (sud), de Ricardo León (est), de Las Virtudes (nord) i d'El Castillo (oest), que no interfereix amb la imatge exempta del castell, i manté els elements de base de la trama urbana original recognoscible en les traces dels carrers de Las Virtudes i d'El Castillo.  
S'indica que el reconeixement de la traça original d'aquests carrers constitueix un element de valor per a la comprensió del conjunt defensiu al llarg de la història.  
Aquesta proposta, si bé és una miqueta menor, comporta encara un increment important de zones verdes en relació amb l'alternativa 0 i implica un menor cost d'adquisició de sòl.  
Alternativa 3 (seleccionada). Planteja la reconstrucció, sota nous paràmetres urbanístics, de l'illa de cases compresa entre els carrers de San Pascual (sud), de Ricardo León (est), de Las Virtudes (nord) i d'El Castillo (oest), així com dels espais prèviament edificats i quasi desapareguts al llarg dels carrers d'Espoz y Mina i de Los Clérigos en la seua façana est.  
Així mateix, s'assenyala que es pretén configurar un eix nord-sud d'espais lliures que connecte l'església de Santa Anna amb el castell, a través de la parcel·la situada a l'est de l'Ajuntament, qualificada com a equipament.  
S'assenyala que la requalificació de la parcel·la dotacional que comporta aquesta alternativa (que queda fora de l'àmbit) pot incorporar-se al POD que està en tràmit.  
Alternativa 3 (seleccionada)  
  
S'indica que aquesta proposta atorga major rellevància a l'estructura urbana originària de la ciutat, en la qual es marcaven dos eixos corresponents a l'actual carrer de Los Clérigos i al carrer de Las Virtudes des d'on sorgien els vials primitius d'accés al castell i, dotant les zones residencials d'un espai públic de petita escala, recupera, en certa manera, l'urbanisme islàmic, gènesi de la ciutat.  
Aquesta opció proposa, a més, destinar a equipament les edificacions situades en el vessant del castell proper a la barbacana, i vincular-les a la gestió, el coneixement i la posada en valor del castell. Així es compensa la superfície dotacional prevista a l'est de l'Ajuntament (fora de l'àmbit) i la disposada en el PEMU a l'interior de l'illa que conformaven els carrers d'El Castillo, de Las Virtudes, de Ricardo León i de San Pascual.  
Aquesta proposta incrementa les zones destinades a aparcament amb la inclusió d'un espai per aparcar-hi en bateria en el carrer de Las Virtudes.  
Aquesta opció, amb major superfície de sòls susceptibles d'aprofitament lucratiu, resulta més econòmica que les anteriors. Comporta la construcció d'uns 260 habitatges (25.998 m²), manté la introducció d'un increment dels espais lliures i satisfà les necessitats dotacionals de l'àmbit.  
Les tres alternatives mantenen el bulevard que preveu el PEMU en els carrers d'Andrés Amado i de San Pascual (on es permeten baixos comercials) i aparcaments, i també l'eixamplament dels viaris de Los Pilares, de Ricardo León, de Los Clérigos i d'Espoz y Mina, que permetrà ampliar voreres i disposar aparcaments.  
  
Resum d'alternatives Superfície edificable (m²) Nre. d'habitatges \* Nre. d'habitants \*\*  
Alternativa 0 34.147,34 341 854  
Alternativa 1 15.726,06 157 393  
Alternativa 2 22.424,84 224 561  
Alternativa 3 25.998,00 260 650  
  
  
\* Considerant 100 m²/habitatge.  
\*\* Considerant 2,5 habitants/habitatge.  
  
Efectes previsibles  
El document considera que els efectes seran principalment positius (protecció dels sòls, el paisatge i els béns; millor integració urbana i mobilitat) i seran poc significatius els negatius, que atribueix a la fase d'obres (principalment pertorbacions en la qualitat de l'aire, sorolls i fauna urbana). Proposa mesures correctores per a la fase d'obres i un pla de seguiment que s'estén durant dos anys més.  
En relació amb el paisatge, la documentació indica que els efectes sobre aquell les analitzarà detalladament l'estudi de paisatge previst per a fases posteriors de la tramitació del pla. No obstant això, s'assenyala que les afeccions seran de signe positiu, ja que aquesta proposta estableix una limitació d'altures en les edificacions de l'entorn i allibera de les edificacions que recolzen en la muralla, destina aqueixos espais a zones verdes, i garanteix d'aquesta manera la conservació de les vistes del castell.  
  
4. Consultes realitzades  
La direcció general competent en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, ha sotmés a consulta la documentació aportada, en la seua condició d'administracions públiques afectades, als organismes següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
09.12.2015 28.01.2016 Direcció Territorial d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Servei Territorial d'Urbanisme  
09.12.2015 02.06.2016  
19.01.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
09.12.2015 07.06.2016 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
Direcció General de Cultura i Patrimoni  
09.12.2015 19.02.2016 Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX)  
09.12.2015 18.02.2016 Ministeri d'Educació, Cultura i Esport  
Secretària d'Estat de Cultura  
DG de BBAA i Béns Culturals i Arxius i Biblioteques  
Subdirecció General de Protecció del Patrimoni Històric  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que disposa l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial ha de determinar, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de consultar prèviament les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Paisatge. Infraestructura verda  
De conformitat amb la LOTUP (art. 6, 34, 35, 40 i 63) el paisatge s'integra en la planificació territorial i urbanística, per mitjà de la incorporació en els seus plans i projectes de condicionants, criteris o instruments de paisatge, en funció de l'abast de les seues determinacions i del paisatge afectat.  
Per la seua part, la LOTUP (art. 4) també estableix l'obligació de definir i caracteritzar la infraestructura verda amb caràcter previ a l'ordenació d'usos i activitats en el territori, tot integrant els espais previstos en l'art 5.  
El Servei Territorial d'Infraestructura Verda i Paisatge informa el 2 de juny de 2016 que, encara que es planteja com a criteri d'intervenció «anar més enllà de l'exclusiu interés patrimonial del monument i anar a un concepte paisatgístic d'aquesta», el document no aporta elements propis de l'anàlisi i la intervenció paisatgística.  
L'informe indica l'instrument de paisatge que cal redactar en funció del procediment de tramitació (ordinari o simplificat), encara que, atenent a l'objecte del pla, considera més adequat que el servei mencionat elabore un estudi d'integració paisatgística (i catàleg) amb caràcter previ a l'aprovació definitiva.  
  
L'informe també assenyala que la documentació no inclou ni el Pla de participació pública ni la definició de la infraestructura verda i la seua connexió amb la continguda en el Pla general estructural que es troba en tramitació, per la qual cosa cal aportar-los en la versió inicial (preliminar) del pla.  
En relació amb la infraestructura verda, l'informe assenyala certs espais que cal incorporar i recorda que la seua coherència (entre escales regional, supramunicipal, municipal i urbana) l'ha de supervisar la conselleria competent en ordenació del territori i paisatge.  
En relació amb l'alternativa 3 seleccionada l'informe considera que no estan prou justificades algunes de les determinacions adoptades per a articular els espais públics i facilitar l'accés als residents (obertura contínua proposada, ampliació de les seccions de certs carrers, etc.) en comparació amb les altres alternatives plantejades, així com la conveniència d'incloure en el Pla (modificant-ne l'àmbit) l'estudi de les determinacions que afecten espais contigus, que no s'haurien de deixar per a incorporar-se posteriorment al Pla general detallat, i conclou que el Pla especial que es proposa per a aquest espai té incidència en el caràcter i la percepció del paisatge i afecta un recurs paisatgístic de primer ordre.  
  
Senderes  
Per l'àmbit del PEC passa la senda GR-7, sender de gran recorregut que travessa tot l'arc mediterrani i, en la zona urbana d'Elda, va seguint el curs del Vinalopó de manera més o menys propera.  
  
La proposta manté els espais lliures previstos en la zona contigua al riu pel sud, que queda dins de l'àmbit, i permet la continuïtat del GR-7, que discorre pel costat del castell.  
Domini públic hidràulic  
A la part nord de l'àmbit del Pla especial s'ubica el llit del riu Vinalopó.  
El 19 de febrer de 2016 l'organisme de conca assenyala els aspectes que cal considerar per a obtindre l'informe favorable previst en els articles 25.4 i 128 del text refòs de la Llei d'aigües que s'ha de sol·licitar prèviament a l'aprovació de l'instrument de planejament.  
L'informe reflecteix el llit que hi ha dins de l'entorn del PE, així com la seua zona de flux preferent i la zona inundable per a avinguda de 500 anys, i recorda la subjecció de terrenys que afronten amb llits a una zona de servitud de 5 metres d'amplària per a ús públic (que ha de quedar expedita) i a una zona de policia de 100 m d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'hi duguen a terme.  
L'organisme de conca recorda, de més a més, la prohibició general d'abocament a domini públic llevat que es dispose de l'autorització de l'administració hidràulica competent, i sol·licita en l'informe que, a fi de garantir que no s'interferisca en el règim de corrents, es justifique que el pla no suposa l'execució de construccions vulnerables en la zona de flux preferent del llit afectat.  
La proposta seleccionada comporta una disminució del nombre d'habitatges i, per tant, de la demanda de recursos hídrics prevista en el planejament vigent, cosa que no vol dir que no calga obtindre l'informe definitiu de l'organisme de conca.  
Risc d'inundació  
El Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, estableix restriccions a l'hora d'implantar certs usos en el sòl afectat per risc d'inundació, i en el cas del sòl urbà afectat requereix imposar, quan siga procedent, condicions per a adequar l'edificació i les infraestructures.   
El 19 de gener de 2016 el Servei d'Ordenació del Territori, considerant les cartografies aplicables en virtut del que estableix la normativa del PATRICOVA i els usos previstos en l'àmbit, informa que el Pla especial de protecció i conservació del castell d'Elda i el seu entorn es troba parcialment afectat per risc d'inundació, però és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.  
  
Patrimoni cultural  
El 7 de juny de 2016 la Direcció General de Cultura i Patrimoni emet un informe favorable la proposta, amb la condició següent: «[?] que es reconsidere la qualificació de zona verda que és l'atorgada al castell. És convenient qualificar d'espai obert el turó on aquell és situat i, en tot cas, reconéixer la categoria cultural que li correspon, que és la de monument».  
Per la seua banda, la Subdirecció General del Patrimoni Històric del Ministeri d'Educació, Cultura i Esport assenyala en l'informe de 18 de febrer de 2016, en relació amb les actuacions de derrocament proposades per a afavorir la contemplació del castell, la necessitat de fermesa de la declaració de ruïna i autorització de l'administració competent.  
Quant a la revisió de les ruïnes del castell, considera que aquesta podria ser adequada per a detectar problemes de conservació i aplicar mesures encaminades a consolidar-lo, i recomana la presència d'un arqueòleg davant de qualsevol remoció del terreny.  
Aspectes urbanístics  
El 28 de gener de 2016 el Servei Territorial d'Urbanisme informa que la proposta afecta l'ordenació estructural, per la qual cosa l'ha d'aprovar la conselleria competent en la matèria, tal com ho estableix l'article 44.2.c de la LOTUP.  
L'informe indica que cal justificar expressament el manteniment de l'estàndard dotacional global i preveure els instruments de gestió més adequats per a obtindre els sòls públics i, si és procedent, el repartiment dels drets i les obligacions que es deriven de les noves determinacions que per mitjà del Pla especial es pretenen atribuir a l'àmbit, i assenyala que aquestes determinacions no poden diferir-se a l'aprovació d'altres instruments de planejament que estan en tràmit.  
Feta l'anàlisi tècnica de la documentació presentada, que actua dins d'un àmbit de sòl urbà, i en la qual s'incrementen els espais públics i es redueix l'edificabilitat de l'àmbit, disminuint el nombre d'habitatges i habitants potencials, i consultada la cartografia disponible del visor de la Generalitat i vistos els informes rebuts, es considera que el Pla especial de protecció i conservació del castell d'Elda i el seu entorn proposat podria tindre incidència en el paisatge.  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció que estableix la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a integrar els aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
7. Proposta d'acord  
Tal com ho estableix l'article 51 de la LOTUP, pel fet que considera, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que el pla avaluat (que afecta sòl urbà únicament) no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix cap increment significatiu en el consum de recursos; no comporta afecció sobre elements del patrimoni natural, ni cultural; tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta de Pla especial de protecció i conservació del castell d'Elda i el seu entorn no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, i, per tant, correspon continuar la tramitació de l'expedient d'acord amb la seua normativa sectorial, si bé cal atendre a les determinacions següents:  
1. Abans d'aprovar-lo definitivament el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge ha d'elaborar un estudi d'integració paisatgística que ha d'incorporar, si és procedent, les determinacions que l'informe indique.  
Així mateix, ha de definir la infraestructura verda i la seua connexió, a escala municipal, amb la que desenvolupa el Pla general estructural.  
2. Cal atendre al que assenyala l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de 28 de gener de 2016.  
3. Cal prendre en consideració el que diu l'informe de la Direcció de General del Cultura i Patrimoni de 7 de juny de 2016, que assenyala «que es reconsidere la qualificació de zona verda que és l'atorgada al castell. És convenient qualificar d'espai obert el turó on aquell és situat i, en tot cas, reconéixer la categoria cultural que li correspon, que és la de monument».  
Tal com ho estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic deixa de tenir vigència i de produir els efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha aprovat el Pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor ha d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda: Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de protecció i conservació del castell d'Elda i el seu entorn, perquè considera que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que us notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 27 d'octubre de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José de la Vall Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Expedient: 207/2015-EAE  
Títol: Estudi de detall en l'àrea de repartiment 29 Tomballops  
Promotor: Ajuntament d'Elx  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Elx  
Localització: Elx (Alacant)  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió tinguda el 27 d'octubre de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'Informe ambiental i territorial estratègic de l'estudi de detall en l'àrea de repartiment 29 Tomballops d'Elx en els termes següents:  
Amb data de registre 24 de novembre de 2015 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la sol·licitud d'inici del procediment d'avaluació ambiental de l'Estudi de detall en l'àrea de repartiment 29 Tomballops d'Elx, remesa pel Servei Territorial d'Urbanisme.  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici s'acompanya de l'esborrany del pla i del document inicial estratègic (en paper i CD), amb el contingut previst en l'article 50.1 de la LOTUP, i també d'una còpia en paper de l'informe tècnic municipal de 13 de maig de 2015 i del decret municipal d'admissió a tràmit de la documentació i de remissió perquè siga avaluat ambientalment.  
2. Planejament vigent  
El planejament vigent és el Pla general d'Elx, aprovat per la resolució del conseller competent en urbanisme el 25 de maig de 1998 (DOGV 13.09.01, BOP 04.08.01), sotmés a avaluació d'impacte ambiental (exp. 315/1995-AIA) i amb declaració d'impacte ambiental positiva emesa el 21 de març de 1998.  
3. Objecte, descripció/característiques i justificació de l'estudi de detall  
L'objecte de l'estudi de detall és modificar l'ordenació detallada prevista en el Pla general en un àmbit contigu al llit del Vinalopó (àrea de repartiment 29), alterant alineacions i elevant una planta l'alçària màxima admissible de l'edificació, sense incrementar l'edificabilitat prevista. L'objectiu és millorar la integració entre la futura edificació i l'existent. La proposta comporta incrementar el sòl dotacional viari.  
  
Àmbit. La modificació opera sobre una illa delimitada pels espais públics següents: la plaça dels Reis Catòlics (per l'oest), la travessia de la Rambla (pel nord), el carrer de Tomballops (per l'est) i el carrer de Terrateig (pel sud), que es troba en el nucli urbà d'Elx en la zona de nucli antic. A l'est de l'àmbit discorre la rambla del Vinalopó i al nord es troba l'Hort de Tomballops.  
L'Estudi de detall afecta dues àrees de repartiment del PG d'Elx: AR-21 i AR-29. L'àmbit corresponent a l'AR-29 (àrea de repartiment pluriparcel·lària) està qualificat com a sòl urbà, clau 2, zona de nucli antic, tipologia d'edificació ordenada segons alineació a vial, bloc (aprofitament tipus 1,366) i està pendent de dur-se a terme.  
L'àmbit de l'AR-21 (àrea de repartiment uniparcel·lària) està qualificat amb clau 4, zona eixamplament, tipologia d'edificació ordenada segons alineació a vial i es troba consolidada.  
El pla vigent preveu que siguen edificables 883 m² dels 3.348 m² que formen l'àmbit; la resta corresponen a viari i parc públic de xarxa primària. Aquest pla estableix l'estructura viària i una àrea de zona verda que connectarà amb la rambla del Vinalopó, tram de riu canalitzat i de gran importància per als habitants d'Elx.  
Problemàtica. Les edificacions preexistents en l'AR-21 han fet finestres i obertures que miren cap a l'AR-29. Tal com ho indica la documentació, el pla general no preveia aquestes finestres, sinó que plantejava una mitgera sense obertures.  
En vista de tot això, s'estableixen com a criteris d'ordenació:  
? redefinir el volum previst en el pla vigent per a la illa, per mitjà d'un estudi específic que permeta mantindre les edificacions existents i les finestres de l'edificació de l'AR-21 que s'obrin cap a l'AR-29.  
  
? mantindre l'edificabilitat i la xarxa d'espais públics tal com les estableix el Pla general (tipologia residencial, clau 2, bloc; aprofitament tipus 1,366; sòl dotacional en un 73,56 %, entre viari i zona verda, segons la fitxa del PG).  
Alternativa 0. Correspon a l'ordenació prevista en el Pla general vigent. En aquesta es defineix un bloc, un viari i una zona verda que forma part de la rambla del riu Vinalopó (espai lliure estructural en tot el nucli d'Elx). En la configuració del bloc no es tenen en compte les edificacions preexistents ni les edificacions amb finestres de l'àmbit contigu (àrea de repartiment 21) que s'obrin cap a l'àrea de repartiment 29.  
  
Alternativa 1. L'Estudi de detall proposa un volum d'edificació en l'AR-29 que manté els paràmetres d'estàndards dotacionals i d'edificabilitat que preveu el PG. El nou bloc es dissenya adaptant la planta baixa a les edificacions existents i separant-se en les plantes superiors dels edificis de l'àrea de repartiment 21, de manera que permet mantindre les edificacions consolidades, així com la il·luminació i ventilació de les plantes superiors d'aquestes edificacions.  
En la nova ordenació es proposa un viari de vianants (i accessible per a vehicles d'emergències) i una zona verda en la part contigua a la rambla del Vinalopó, dissenyada com a jardí urbà en consonància amb l'hort de palmeres anomenat Hort de Tomballops, contigu pel nord.  
Planejament vigentProposta Estudi de Detall  
  
  
S'assenyala en la documentació que, per a salvar la diferències de cotes, s'executarà una suau rampa (que permeta l'accés de vianants i dels vehicles d'emergència) entre els carrers de Tomballops i de Muhammad al-Xafra, i en la zona verda, terrasses enjardinades (respectant la topografia existent) amb vegetació autòctona i tractaments superficials permeables, d'acord amb el conjunt de la zona verda de la rambla del riu Vinalopó.  
Coherència amb el planejament vigent. Desenvolupament previsible. Possibles efectes  
Entre els objectius del PG d'Elx s'apunta que està «crear sòl edificable per a construir habitatges i fer activitats, en la proporció adequada a la demanda i amb un nivell suficient de dotacions per a assegurar la qualitat de vida».  
L'àmbit AR-29 (àrea pluriparcel·lària) està pendent de desenvolupament, i la programació prevista per a aquesta àrea permetrà que aquesta zona es consolide, executant la zona verda pública i el viari, dotacions necessàries per al desenvolupament urbà d'aquesta. La materialització dels espais públics de l'àmbit permetrà gaudir-ne i contribuirà a millorar la qualitat de vida de la població de la zona.  
Entre altres efectes (positius) que, segons la documentació, es derivaran del desenvolupament de l'actuació, es poden mencionar:  
? protecció i valoració del paisatge, respectant la zona verda i posant en valor el riu Vinalopó (que forma part de la infraestructura verda) i conformant una façana (o límit urbà) vers el riu;  
? millora de la cohesió social, facilitant l'accés a l'habitatge;  
? ocupació racional i sostenible del sòl: prioritzant l'ocupació del sòl vacant enfront de nous desenvolupaments, concentrant en una illa l'edificació i generant sòl dotacional (viari i zona verda) en proporció superior al 70 % de la superfície de l'àmbit i compatibilitzant el creixement urbanístic amb el manteniment de la funcionalitat de la infraestructura verda.  
  
4. Consultes realitzades  
La direcció general competent en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, ha sotmés a consulta la documentació aportada als organismes següents, en la seua condició d'administracions públiques afectades:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
 10.11.2015 Direcció Territorial d'Habitatge, OP i Vertebració del Territori  
Servei Territorial d'Urbanisme  
17.12.2015 05.08.2016  
26.01.2016 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
  
17.12.2015 11.03.2016 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, C. Climàt. i Desenvolupament Rural  
Subdirecció General de Medi Natural  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal  
17.12.2015 14.26.2016 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
Direcció General de Cultura i Patrimoni  
17.12.2015 24.02.2016 Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX)  
  
  
Nota: Els informes rebuts es publicaran en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic.  
  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que disposa l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial ha de determinar, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de la certesa en la determinació de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després d'haver consultat les administracions públiques afectades a què es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Paisatge. Infraestructura verda  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge estima en el seu informe de 5 d'agost de 2016 que no hi haurà incidència significativa en el paisatge i la infraestructura verda, i assenyala com a condició que s'execute el jardí que dóna a la rambla del riu Vinalopó, en continuïtat amb el front verd existent al llarg d'aquesta, abans que siga concedida la llicència d'ocupació.  
Vies pecuàries  
La canal d'Orihuela a Alacant discorre per l'est, fora de l'àmbit.  
  
En l'informe d'11 de març de 2016 en matèria forestal i de vies pecuàries, la Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant assenyala que la via pecuària mencionada està classificada amb 20 m d'amplària al passar per Elx, i el seu eix es troba a 23 m de la delimitació de la illa, per la qual cosa no hi ha afeccions.  
Per la seua banda, en l'informe de data 24 de febrer de 2016, la direcció territorial competent en matèria d'agricultura i pesca indica que no hi ha objeccions des de la perspectiva sectorial corresponent a aquestes competències.  
Risc d'inundació  
L'àmbit d'actuació és contigu al llit del riu Vinalopó.  
El Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, estableix que en sòl urbà afectat per risc d'inundació s'han d'imposar, quan siga procedent, condicions per a adequar l'edificació i les infraestructures.  
El 26 de gener de 2016 el Servei d'Ordenació del Territori informa, considerant les cartografies aplicables en virtut del que estableix la normativa del PATRICOVA, que l'àmbit objecte d'estudi de detall està afectat per perillositat d'inundació, a pesar de la canalització del riu.  
  
En l'informe recorda que, pel fet de tractar-se de sòl urbà, l'Ajuntament ha de verificar la incidència de la inundació (article 20 Normativa urbanística PATRICOVA) i imposar, quan siga procedent, condicions d'adequació de les futures edificacions (prenent com a referència les establides en l'annex I). Assenyala que, atés que es tracta d'una competència municipal, és en el marc de l'ordenació detallada on s'ha de complir el que estableix l'esmentat article, i recorda en què ha de consistir la verificació.  
Conclou l'informe que l'Estudi de detall en l'àrea de repartiment 29 Tomballops es troba afectat per risc d'inundació i és parcialment incompatible amb les determinacions normatives del PATRICOVA, per la qual cosa el document que s'elabore per a aprovar-lo definitivament ha d'incloure una justificació del compliment de l'article 20 de la Normativa de l'esmentat pla.  
Patrimoni cultural  
En relació amb el patrimoni arqueològic, etnològic o paleontològic la documentació indica que no hi ha béns immobles o elements a valorar.  
Assenyala tan sols que per la zona discorre la séquia de Marxena, que forma part del patrimoni hidràulic d'Elx.  
El 14 de juny de 2016 la Direcció General de Cultura i Patrimoni informa de la viabilitat de la proposta sempre que es faça constar que en els treballs es prendran les prevencions cautelars que garantisquen la conservació del traçat de la séquia de Marxena.  
Aspectes urbanístics  
El 10 de novembre de 2015 el Servei Territorial d'Urbanisme informa que no considera la proposta inviable, però que l'Estudi de detall no és la figura adequada per a implementar la modificació pretesa (amb la reordenació proposada es qualifica com a residencial una part de sòl dotacional al sud de l'àmbit). En l'informe es recorda l'abast que la LOTUP (art 41) preveu per a aquesta mena d'instruments.  
Encara que l'abast de la proposta supere el que preveu la LOTUP per als estudis de detall i requerisca que s'hi adeqüe (o que s'elabore l'instrument de planejament ajustat a l'abast que es pretén), una vegada feta l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i vistos els informes rebuts, es considera que l'Estudi de detall en l'àrea de repartiment 29 Tomballops d'Elx proposat afecta sòl urbà i, a priori, no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, que estableix la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a integrar els aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
7. Proposta d'acord  
D'acord amb tot l'anterior, es proposa: Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'Estudi de detall en l'àrea de repartiment 29 Tomballops d'Elx, tal com ho estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que l'Estudi de detall avaluat no influeix en altres plans o programes; no té incidència en el model territorial vigent en el municipi ni produeix increment significatiu en el consum de recursos; no comporta cap afecció sobre elements del patrimoni natural ni cultural; tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la modificació proposada en l'Estudi de detall en l'àrea de repartiment 29 Tomballops d'Elx no presenta efectes significatius sobre el medi ambient, i, per tant, correspon continuar la tramitació de l'estudi de detall (o de l'instrument urbanístic adequat a l'abast que es pretén) d'acord amb la seua normativa sectorial, si bé han de complir-se les determinacions següents:  
? L'instrument de planejament que s'elabore ha de ser adequat a l'objecte de la modificació que es pretenga implementar (tal com assenyala l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de 10.11.2015).  
? En l'instrument de planejament que s'elabore cal explicitar, tal com assenyala l'informe en matèria de paisatge de 5 d'agost de 2016, que s'executarà el jardí que dóna a la rambla del riu Vinalopó, en continuïtat amb el front verd que hi ha al llarg d'aquesta, abans que siga concedida la llicència d'ocupació.  
? Tal com ho especifica l'informe en matèria de patrimoni cultural, cal fer constar que en els treballs es prendran les mesures cautelars que garantisquen la conservació del traçat de la séquia de Marxena.  
  
? L'Ajuntament ha de verificar la incidència de la perillositat d'inundació i justificar el compliment de l'article 20 de la Normativa del PATRICOVA i imposar, si és procedent, les condicions d'adequació de les futures edificacions que pertoquen, d'acord amb el que disposa l'informe del Servei d'Ordenació del Territori de 26 de gener de 2016.  
  
Tal com ho estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic deixa de tenir vigència i de produir els efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha aprovat el corresponent Instrument de planejament en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor ha d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda:  
Emetre un informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de l'Estudi de detall en l'àrea de repartiment 29 Tomballops d'Elx, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
Cosa que us notifique perquè en prengueu coneixement i als efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, tal com ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 27 d'octubre de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José de la Vall Arocas.»  
  
València, 24 de novembre de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Març i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7987, del 24-02-2017 (2017/1248)

RESOLUCIÓN de 24 de noviembre de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 59/14-EAE, 202/15-EAE y 207/15-EAE.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7987

Fecha DOGV
:   24-02-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/1248

CVE


Fecha del documento
:   24-11-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 24 de noviembre de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 59/14-EAE, 202/15-EAE y 207/15-EAE. [2017/1248]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 59/14-EAE, 202/15-EAE y 207/15-EAE.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Expediente: 59/2014-EAE.  
Título: Modificación puntual del Plan General (reclasificación de SNU) de La Pobla del Duc.  
Promotor: Ayuntamiento.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo.  
Localización: La Pobla del Duc (Valencia).  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 27 de octubre de 2016, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual del Plan General (reclasificación de SNU) de La Pobla del Duc en los siguientes términos:  
  
A) Documentación aportada  
En fecha 23 de julio de 2014, el Ayuntamiento de La Pobla del Duc remite la solicitud de inicio de evaluación ambiental de la modificación puntual del plan general de dicho municipio.  
La documentación remitida, en formato papel (2 copia) y digital (CD) con la documentación en formato PDF, está compuesta por:  
- Documento de evaluación ambiental (entiéndase documento inicial estratégico), incluyendo planos de información.  
- Esquema genérico de la actuación (entiéndase borrador de la modificación del plan general), con planos de alternativas y ordenación propuesta.  
Revisada, por este servicio, la documentación aportada, se considera que es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunidad Valenciana (LOTUP), siendo suficiente para la tramitación ambiental estratégica en esta fase.  
  
B) Planeamiento vigente  
El planeamiento municipal vigente lo constituyen las normas subsidiarias aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo (CTU) de Valencia, en fecha 6 de marzo de 1996 y publicado en el DOGV el 4 de junio de 1996.  
La revisión de las Normas Subsidiarias fueron objeto de evaluación ambiental (expediente 11/95-AIA), obteniéndose declaración de impacto ambiental (DIA) por Resolución del director general de Calidad Ambiental, de fecha 12 de mayo de 1995, que fue publicada en el DOGV número 2609, de 20 de octubre de 1995.  
Sobre este planeamiento se han realizado diversas modificaciones e instrumentos de desarrollo, siendo de destacar, en relación con los suelos industriales, los siguientes:  
- Homologación y Plan Parcial Zona Industrial Oeste.  
Evaluado ambientalmente (expediente 51/1998-AIA), cuenta con DIA positiva con condicionantes de fecha 22 de febrero de 2000, publicada en DOGV de 06.05.2003.  
Fue aprobado definitivamente por la CTU de Valencia por Acuerdo del 2 de mayo de 2000, publicado en BOP Valencia número 160 de 07.07.2000.  
Supone la reclasificación como suelo urbanizable de uso industrial de 127.302 m² de los que 10.579 m² corresponden a suelo calificado como sistema general al ser vía pecuaria (Camí Vell de Gandia), localizándose lindante al casco urbano por el extremo Oeste.  
- Homologación y Plan Parcial del Sector el Tossal.  
Evaluado ambientalmente (expediente 279/2006-AIA), cuenta con DIA positiva con condicionantes de fecha 8 de mayo de 2007, publicada en DOGV de 17.07.2009.  
Este instrumento de desarrollo fue aprobado por Acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia de 15 de mayo de 2007, publicado en BOP Valencia número 243 de 11.10.2008 y DOGV de 03.02.2009.  
Supone la reclasificación como Suelo Urbanizable de Uso Industrial de 373.668 m², localizado a unos 500 metros al Sur del núcleo urbano, lindando con el término de Castelló de Rugat.  
Por resolución núm. 126/2012 del Tribunal Superior de Justicia, de 7 de febrero de 2012, se emite sentencia que declara nulo y sin efecto el Acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia de 15 de mayo de 2007 por el que se aprueba la Homologación y Plan Parcial del Sector el Tossal.  
  
C) Actuaciones relacionadas. Variante de La Pobla del Duc de la CV-611.  
El proyecto básico de la «Variante de La Pobla del Duc y Acondicionamiento de trazado de la CV-611», promovido por la Diputación de Valencia, fueron sometidas a evaluación de impacto ambiental, obteniendo declaración de impacto ambiental favorable con condiciones en fecha 22 de noviembre de 2013 (expediente 034/2013-AIA).  
En fecha 28 de noviembre de 2014, el director del Área de Carreteras de la Diputación de Valencia comunica al órgano ambiental el inicio de las obras de la variante de La Pobla del Duc y acondicionamiento de trazado de la CV-611. Fase I.  
La fase I de las obras corresponde con el tramo de carretera interurbana entre Benigànim y La Pobla del Duc, con una longitud aproximada de 3,2 km. Esta fase I de las obras se encuentra, a fecha actual, ejecutada y en funcionamiento.  
Queda pendiente de ejecutar el tramo de carretera de la CV-611 que discurre en variante al trazado actual (que atraviesa en el casco urbano) por el oeste del municipio de La Pobla del Duc.  
  
D) Modificación puntual del Plan General (reclasificación de SNU) de La Pobla del Duc: objeto y justificación  
El municipio de La Pobla del Duc, con una población de 2.556 habitantes en 2015 (datos del Instituto Nacional de Estadística INE), cuenta con una superficie de, aproximadamente, 12,3 hectáreas de suelo urbanizable industrial, correspondientes al Sector Industrial Oeste, que se localiza lindante al núcleo urbano por el oeste. Dicho polígono se encuentra, actualmente, urbanizado y consolidado por la edificación industrial, quedando muy pocas parcelas por edificar. Según se recoge en el Documento Inicial Estratégico (DIE) la problemática que se pretende resolver es la carencia de suelo industrial del municipio, dada la demanda actual de dicho tipo de suelo y el hecho de que prácticamente todo el suelo industrial previsto en el planeamiento se encuentre desarrollado.  
Por ello, el objeto de la propuesta de modificación de las normas subsidiarias es habilitar nuevo suelo urbanizable industrial mediante la reclasificación de una superficie de 73.416,46 m² de suelo no urbanizable común y protegido (Agrícola) a suelo urbanizable industrial, permitiéndose, de este modo, la ampliación del suelo industrial existente al oeste del núcleo urbano de La Pobla del Duc (Sector Industrial Oeste).  
Se propone, por tanto, una modificación puntual del planeamiento vigente, con propuesta de ordenación pormenorizada, que queda justificada por la escasez de suelo industrial y la demanda actual de este tipo de suelo.  
  
E) Características de la modificación puntual del plan general (reclasificación de SNU) de La Pobla del Duc  
E.1. Ámbito de la actuación  
El ámbito territorial de la propuesta de modificación queda localizado al oeste del núcleo urbano.  
Este ámbito queda delimitado por el este, por el polígono industrial denominado sector industrial oeste, y por el oeste, por el trazado de la variante de la CV-611 de La Pobla del Duc (proyectada y pendiente de ejecución).  
E.2. Alternativas propuestas  
El documento inicial estratégico analiza tres posibles alternativas para la implantación del suelo industrial:  
- Alternativa A:  
Solución adoptada en la propuesta de modificación de las normas subsidiarias.  
Se propone la reclasificación del suelo no urbanizable común y protegido (agrícola) ubicado al oeste del polígono industrial existente (Sector Industrial Oeste del núcleo urbano).  
- Alternativa B:  
Propone ampliar el polígono industrial existente (Sector Industrial Oeste) por el lado sur del mismo. Según se indica, se descarta esta alternativa por la presencia del barranco de l'Hort que obligaría a dividir en dos partes el polígono con los consiguientes problemas de comunicación rodada entre ambos.  
- Alternativa C:  
Propone la reclasificación de un suelo no urbanizable común ubicado al sur del casco urbano. Se indica en la propuesta que, no se considera esta alternativa como la más conveniente ya que la demanda actual de suelo industrial se centra en las proximidades del polígono existente que presenta un nivel de consolidación y actividad muy alto, haciéndolo muy atractivo para la implantación de nuevas industrias.  
  
En la siguiente imagen se recogen las tres alternativas de ubicación del posible suelo urbanizable industrial:  
  
Alternativas de emplazamiento de Suelo Urbanizable Industrial  
  
  
E.3. Descripción de alternativas  
E.3.1. Situación Actual del Planeamiento - Alternativa 0  
En la documentación aportada no se describe el ordenamiento urbanístico vigente que como se indicaba queda recogido en las Normas Subsidiarias aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo (CTU) de Valencia en fecha 6 de marzo de 1996 y publicado en el DOGV el 4 de junio de 1996, con las posteriores modificaciones introducidas.  
En el documento que se presenta denominado «Esquema Genérico de la Actuación», que puede considerarse como el borrador de la propuesta de modificación de las Normas Subsidiarias, se adjunta el plano número 2, «Clasificación y Calificación Urbanística Actual», que recogemos en la siguiente imagen:  
Clasificación y Calificación Urbanística Actual  
  
E.3.2. Alternativa A. - Propuesta modificación normas subsidiarias  
En el documento «Esquema genérico de la actuación» se describe, someramente, la alternativa escogida para la modificación propuesta de las normas subsidiarias.  
Emplazamiento.  
Tal como queda reflejado en los planos aportados, se propone la reclasificación del SNU común y protegido (agrícola) ubicado junto al actual polígono industrial Sector Industrial Oeste del casco urbano.  
El ámbito territorial de la modificación queda delimitado al este por el existente polígono industrial, al oeste por la variante de la CV-611, proyectada por la Diputación Provincial de Valencia, al sur por el barranco de l'Hort, y al norte por SNUC.  
Superficie y clasificación.  
Se reclasifican 73.413,46 m² de SNC a suelo urbanizable de uso industrial, proponiéndose para ello una modificación puntual del planeamiento y aportando una ordenación pormenorizada.  
De dicha superficie, aproximadamente unos 15.800 m² (el 21,52 % del sector propuesto) están clasificados, actualmente, como SNU de protección agrícola (localizada al noroeste del ámbito) y el resto, unos 57.613,46 m² (el 78,48 % del sector propuesto), están clasificados como SNU Común.  
El ámbito territorial queda conformado por una franja estrecha y alargada en dirección norte-sur de terrenos que lindan con el casco urbano, con una topografía que presenta desniveles importantes de norte a sur (según el DIE, entorno a 4 metros, según el visor, de unos 10 m).  
Según se describe en la documentación, a partir del vial existente en el suelo urbano industrial, se generan cuatro manzanas, M1, M2, M3 y M4 que continúan la trama del polígono existente, en dirección este-oeste, y se cierra el ámbito territorial, por el sur, con la zona verde junto al barranco de l'Hort.  
La propuesta de ordenación presentada, resume las superficies afectadas del siguiente modo:  
  
  
Superficie total 73.413,46 m2  
  
Manzana M1 7.970,83 m2  
Manzana M2 11.058,69 m2  
Manzana M3 13.884, 07 m2  
Manzana M3 5.313,27 m2  
  
Via pecuaria 4.138,54 m2  
Zona verde 7.382,68 m2  
Zona de talud + Dominio público CV-611 4.901,47 m2  
Red viaria 18. 763, 91 m2  
Plazas de aparcamiento 270  
  
IEB industrial 0,60 m2t/m2s  
IEN industrial 1,15 m2t/m2s  
  
Edificabilitat total industrial 44.048,09 m2t  
  
  
Afecciones  
En la documentación aportada se hace referencia a que entre la manzana M3 y M4 se encuentra la Vía Pecuaria denominada Canyada del Camí Vell de Gandia, que tiene un ancho legal de 37,61 m, con la consideración de sistema general sin aprovechamiento.  
Al oeste del ámbito de la modificación queda ubicada la variante de la CV-611, proyectada por la Diputación de Valencia.  
En la imagen siguiente, puede verse la propuesta de ordenación:  
  
  
Ordenación propuesta  
  
E.4. Efectos previsibles sobre el medio ambiente  
El Documento Inicial Estratégico presenta, en primer lugar, una descripción de las acciones que esta modificación puede producir sobre el medio ambiente, tanto en fase de construcción, como de funcionamiento y de abandono. Tras la descripción de las características ambientales de la zona afectada por la modificación, realiza la evaluación del impacto y se describen medidas para atenuar los impactos que pudieran derivarse de la modificación.  
  
F) Consultas  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones públicas afectadas.  
  
Administración pública consultada Fecha consulta Fecha informe  
SDG ORDENACIÓN, PLANIFICACIÓN Y ATES - PAISAJE 20.11.2014 03.07.2015  
SDG ORDENACIÓN, PLANIFICACIÓN Y ATES - PATRICOVA 20.11.2014 19.10.2016  
SDG ORDENACIÓN, PLANIFICACIÓN Y ATES - Ordenación del Territorio (ETCV) 20.11.2014 19.10.2016  
SDG DE CALIDAD AMBIENTAL (S. PROTEC Y CONTROL INTEG CONTAMINAC) 20.11.2014 19.12.2014  
SDG DE MEDIO NATURAL (S. VIDA SILVESTRE) 20.11.2014 20.01.2015  
SDG DE PLANIFICACIÓN, LOGÍSTICA Y SEGURIDAD 20.11.2014 18.12.2014  
CONFEDERACIÓN HIDROGRÁFICA DEL JÚCAR 27.11.2014 04.03.2015  
CONSORCIO PLAN ZONAL DE RESIDUOS ZONAS X, XI Y XII - ÁREA 2 27.11.2014   
DG DE INDUSTRIA 27.11.2014 03.02.2015  
DG DE PREVENCIÓN, EXTINCIÓN DE INCENDIOS Y EMERGENCIAS 27.11.2014 12.01.2015  
DIPUTACIÓN DE VALENCIA - ÁREA DE CARRETERAS 27.11.2014 28.01.2015  
EPSAR 27.11.2014 11.02.2015  
ST DE AGRICULTURA 27.11.2014   
ST DE URBANISMO DE VALENCIA 27.11.2014 26.01.2015  
UNIDAD DE INSPECCIÓN DEL PATRIMONIO HISTÓRICO-ARTÍSTICO 27.11.2014 19.12.2014  
  
  
  
G) Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Analizada la documentación presentada y revisada la Cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta Conselleria, se observa la existencia de una serie de afecciones tanto legales, como ambientales de relevancia como son:  
  
G.1. Infraestructuras viarias. Afección de la variante de la CV-611 Pobla del Duc  
Como se indicaba, la Diputación de Valencia redactó el Proyecto de la Variante de La Pobla del Duc y Acondicionamiento de trazado de la CV-611, habiéndose ejecutado, a fecha actual, la Fase I que se corresponde con el tramo interurbano entre Benigànim y La Pobla del Duc y quedando pendiente de ejecutar las obras del tramo de la variante de La Pobla del Duc.  
En el informe, recibido en fecha 28 de enero de 2015, del Servicio de Planificación y Proyectos del Área de Carreteras de la Diputación de Valencia se ponen de manifiesto los siguientes aspectos:  
- En el documento aportado presenta errores en relación con la delimitación de la zona de protección de la carretera, en concreto de la CV-611  
€ No se incluye Estudio acústico que permita determinar el impacto que supone la carretera sobre los terrenos a reclasificar y, por tanto, determinar la necesidad o no de adoptar medidas correctoras del impacto acústico sobre los mismos una vez que se hayan desarrollado.  
- La documentación remitida es insuficiente para determinar la influencia de la escorrentía de la zona reclasificada sobre el nuevo trazado de la carretera.  
Por parte de la Subdirección General de Planificación, Logística y Seguridad, en escrito recibido el 18 de diciembre de 2014, se indica lo siguiente:  
- Corregir la zona de protección de la CV-611.  
- Considerar las limitaciones de usos en las zona de protección de las carreteras, de conformidad con el artículo 33 de la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunitat Valenciana.  
- Se deberá disponer de un punto de acceso desde la misma variante de la CV-611 al sector que se reclasifica, que se acordará con la Diputación de Valencia, como titular y promotora de la carretera, de tal modo que se permita la canalización de los tráficos proporcionados por los caminos existentes hacia el Oeste, como es el caso de la Cañada Real de Gandia.   
Al respecto de este último punto, se ha consultado el proyecto«Variante de La Pobla del Duc y acondicionamiento de trazado de la CV-611, que cuenta con declaración de impacto ambiental favorable, de fecha 22 de noviembre de 2013, y por tanto, ambientalmente viable, entre otras, por las siguientes determinaciones que contiene el proyecto:  
- Se ha previsto la continuidad transversal de la vía pecuaria Canyada del Camí Vell de Gandia, que cruzará bajo la variante mediante un marco de hormigón armado de dimensiones 6x4 metros.  
- Se ha estudiado la reposición de los accesos a las parcelas colindantes a la variante de la CV-611, de tal modo que con la glorieta del inicio de la variante, el paso inferior mediante marco de hormigón armado para la vía pecuaria y pequeñas actuaciones en caminos se resuelve la comunicación transversal y los accesos a las parcelas.  
G.2. Estrategia territorial de la Comunitat Valenciana  
El informe del Servicio de Ordenación del Territorio, de fecha19 de octubre de 2016, en materia de compatibilidad de la propuesta con la capacidad de crecimiento de suelo industrial admisible por la ETCV, indica que conforme con las directrices 95 a 101 de la ETCV, se determina un crecimiento máximo de suelo para actividades económicas (industriales y terciarias), en el municipio de La Pobla del Duc, de 124.594 m²s, pudiendo incrementarse esta superficie en un 50 % si se justifica adecuadamente, de conformidad con los criterios establecidos en la directriz 101 de la ETCV.  
Teniendo en consideración que la actuación propuesta supone la clasificación de un nuevo sector industrial con una superficie de 73.413 m²s, que según se recoge en la documentación aportada, no existe una reserva de suelo industrial en el casco urbano y sus alrededores, y estando agotado el suelo de tolerancia industrial previsto en el vigente planeamiento, el informe concluye que la dimensión del nuevo suelo industrial propuesto cumple la superficie máxima de crecimiento de suelo para actividades económicas prevista en la ETCV.  
G.3. Espacios naturales protegidos. Biodiversidad y hábitats  
El término municipal queda afectado por el LIC Curs Mitjà del Riu Albaida ES5232008, en la parte sur, alejado del ámbito de la modificación.  
En el informe del Servicio de Vida Silvestre, recibido en fecha 20 de enero de 2015, se indica:  
- No existen especies prioritarias que puedan verse afectadas significativamente y no existe en el ámbito de actuación ninguno de los hábitats protegidos por el artículo 19 del Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación.  
- Siendo que el ámbito de la modificación se encuentra alejado del LIC mencionado, concluye que la propuesta no tiene efectos apreciables sobre la Red Natura 2000.  
G.4. Paisaje  
De conformidad con lo establecido en el artículo 6 de la Ley 5/2014, LOTUP, el paisaje se integrará en todas las políticas sectoriales que incidan en el mismo y, en concreto, en la planificación territorial y urbanística, actuando como criterio condicionante en la implantación de usos, actividades e infraestructuras, la gestión y conservación de espacios naturales y la conservación y puesta en valor de espacios culturales.  
En el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, recibido en fecha 3 de julio de 2015, se indica que, teniendo en cuenta el objeto y alcance de la actuación propuesta, es de prever que esta sí tenga incidencia en el paisaje del entorno.  
Es por ello que el Servicio de Infraestructura Verde requiere la elaboración de un instrumento de paisaje que permita analizar y valorar los efectos de la planificación propuesta en el paisaje y establecer medidas efectivas tanto para la protección, ordenación y gestión del paisaje, como para corregir los posibles efectos negativos generados por la actuación. En este caso, dicho instrumento de paisaje será un estudio de integración paisajística.  
G.5. Suelo forestal  
El ámbito de la modificación no incluye suelo forestal, no obstante, su límite sur, queda a escasa distancia del suelo forestal estratégico que recoge las riberas del barranco de L'Hort, motivo por el cual deberá prestarse especial atención al tratamiento de integración paisajística de la zona verde propuesta que linda con este barranco.  
G.6. Vías pecuarias  
Según la Ley 3/1995, las vías pecuarias son bienes de dominio público de las comunidades autónomas.  
El DIE recoge la vía pecuaria Canyada del Camí Vell de Gandia que atraviesa el ámbito de la actuación y la califica de sistema general sin aprovechamiento, respetándose su ancho legal de 37,5 metros. Cabe recordar lo indicado anteriormente en relación con la afección de la propuesta de modificación con la continuidad transversal de esta vía pecuaria bajo la variante de la CV-611 proyectada.  
En relación con los usos y aprovechamientos de las vías pecuarias se estará a lo dispuesto en la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana y deberá contarse con informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal, en materia de vías pecuarias.  
G.7 Riesgos ambientales y territoriales  
G.7.1. Inundación (PATRICOVA)  
La Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ), en su informe recibido en fecha 6 de junio de 2016, indica que la modificación propuesta no afecta a cauces públicos y, según el sistema nacional de cartografía de zonas inundables, tampoco está afectada por riesgo de inundación.  
El Servicio de Ordenación del Territorio, en su informe, de fecha 19 de octubre de 2016, en materia de riesgo de inundación (PATRICOVA), indica que la actuación propuesta no está afectada por riesgo de inundación.  
G.8. Dominio público hidráulico  
Los terrenos que lindan con los cauces están sujetos, en toda su extensión longitudinal, a una zona de servidumbre de 5 m de anchura para uso público y a una zona de policía de 100 m de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen (art. 6 del texto refundido de la ley de aguas).  
El límite sur del ámbito de la modificación se aproxima al cauce del barranco de l'Hort, en concreto a menos de 100 m del mencionado cauce, por ello de conformidad con el artículo 9.4 del Real decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del dominio público hidráulico, la ejecución de cualquier obra o trabajo en la zona de policía de cauces precisará autorización administrativa previa del organismo de cuenca, sin perjuicio de los supuestos especiales regulados en ese Reglamento. Dicha autorización será independiente de cualquier otra que haya de ser otorgada por los distintos órganos de las administraciones públicas.  
G.9. Recursos hídricos  
En el documento inicial estratégico no se aporta información ni se hace referencia a las demandas de agua que puede generar la actuación propuesta, como tampoco a la suficiencia de recursos hídricos existentes en el municipio para hacer frente a dicha demanda, ni a los derechos de aprovechamiento de aguas existentes en el término.  
En el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ), recibido el 4 de marzo de 2015, se requiere que, a efectos de la emisión del informe preceptuado en el artículo 25.4 del texto refundido de la Ley de Aguas, y previamente a la aprobación del instrumento de planeamiento que desarrollo la actuación propuesta, se justifique el incremento y acreditar la disponibilidad de recursos hídricos para atender dicha demanda, para lo cual se presentará un estudio de demanda.  
Se informa, además, que según los antecedentes obrantes en dicho organismo, el ayuntamiento de La Pobla del Duc es titular de una inscripción en la sección C del Registro de Aguas por un volumen máximo anual de 246.000 m³. En el caso, indican, de que los recursos necesarios sean superiores al derecho disponible se deberá tramitar una concesión administrativa que ampare la totalidad de la demanda requerida.  
G.1O. Aguas residuales  
En la documentación aportada no se recoge información al respecto de las previsiones de aguas residuales que pudiera generar la actuación ni sobre el modo de tratamiento y vertido.  
Del informe,recibido en fecha 11 de febrero de 2015, de la Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), se destacan las siguientes consideraciones:  
- Las aguas residuales generadas en el municipio de La Pobla del Duc son tratadas en el sistema de saneamiento y depuración de Pobla del Duc, de titularidad municipal y gestión de la Diputación de Valencia.  
- Este sistema público de saneamiento y depuración está diseñado para tratar 650 m³/día. En la actualidad el influente es de 521 m³/día.  
- El desarrollo completo de la figura de planeamiento de referencia generará un caudal de agua residual de 673,91 m³/día, lo que supondrá un incremento de 152,91 m³/día respecto al caudal actual generado por el municipio.  
- En la planificación de obras en saneamiento y depuración existentes se contemplan actuaciones de ampliación o mejora del sistema público de saneamiento y depuración de La Pobla del Duc. No obstante, las citadas actuaciones no se han iniciado.  
Se deduce, por tanto, la necesidad de estudiar y determinar las aguas residuales que puede comportar la actuación propuesta y compatibilizar el desarrollo urbanístico de dicha propuesta de modificación del Plan General con la ejecución, por cuenta del agente urbanizador, de las infraestructuras de saneamiento y depuración necesarias o con el incremento de las infraestructuras públicas de saneamiento y depuración existentes, en las condiciones establecidas por la EPSAR.  
G.11. Aguas pluviales  
En la documentación aportada no se hace referencia al tratamiento de las aguas pluviales que pudieran recogerse con el desarrollo urbanístico de la modificación propuesta.  
En el informe, recibido en fecha 28 de enero de 2015, del Servicio de Planficación y Proyectos del Área de Carreteras de la Diputación Provincial de Valencia, se recoge, entre otros aspectos, la necesidad de completarse la documentación de la modificación propuesta con un estudio de la escorrentía del polígono y su influencia sobre la variante CV-611 y adoptar, en su caso, medidas correctoras adecuadas.  
Por ello, se considera que dada la orografía del terreno y la afección que esta actuación puede ocasionar sobre la variante de la CV-611, que alterna tramos en desmonte y terraplén a lo largo del tramo coincidente con este ámbito, debe procederse a un adecuado estudio hidrológico e hidráulico para determinar los caudales de pluviales que deben ser convenientemente recogidos y transportados a puntos de vertidos autorizados y analizarse qué medidas deben adoptarse para evitar, en lo posible, que las aguas de escorrentía que no sean captadas y conducidas por la red de pluviales al punto de vertido autorizado, puedan generar afección sobre la carretera CV-611.  
G.12. Contaminación acústica  
Conforme a lo dispuesto en el artículo 25 de la Ley 7/2002, de protección contra la contaminación acústica, en los instrumentos de planeamiento urbanístico deberá contemplarse la información y las propuestas contenidas en los planes acústicos municipales o en su defecto, en el estudio acústico de su ámbito.  
En fecha 19 de diciembre de 2014, se recibe informe del Servicio de Protección y Control Integrado de la Contaminación, en materia de contaminación acústica, en el que se indica que La Pobla del Duc es un municipio sin obligación de realizar Plan Acústico Municipal y que dado que se va a modificar el uso del suelo se deberá incluir un estudio acústico con el contenido que recoge dicho informe.  
El mencionado estudio acústico deberá complementarse con el estudio acústico requerido por la Diputación de Valencia.  
G.13. Gestión de residuos  
El municipio de La Pobla del Duc se integra en el Plan Zonal 5 (Área de Gestión V5) del PIRCV, según la nueva nomenclatura, En el documento inicial estratégico no se aporta información sobre la previsión de residuos que el desarrollo de la propuesta urbanística pueda generar, ni tampoco se describe el mecanismo de su gestión en el servicio de recogida de residuos urbanos y de su transporte a la planta de tratamiento y eliminación.  
Deberá, por tanto, analizarse la afección que esta actuación pueda tener sobre la generación de residuos y la gestión prevista para su tratamiento y eliminación.  
G.14. Urbanismo  
Por Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia, se recibe informe, en fecha 26 de enero de 2015, en el que se realizan una serie de consideraciones de carácter urbanístico que la propuesta de modificación puntual del planeamiento con ordenación pormenorizada deberá atender y, entre ellas, se indica que se deberán ajustar las denominaciones de los suelos dotacionales propuestos, incluso zonas verdes, al anexo IV de la LOTUP, indicándose si se propone su pertenencia a la red primaria o secundaria.  
G.15. Patrimonio cultural valenciano  
El informe del Servicio Territorial de Cultura y Deporte, recibido en fecha 19 de diciembre de 2014, se indica que el proyecto puede afectar a elementos del patrimonio cultural y, por consiguiente, se considera imprescindible cumplir con lo recogido en el Decreto 208/2010, de 10 de diciembre, del Consell, por el que se establece el contenido mínimo de la documentación necesaria para la elaboración de los informes a los estudios de impacto ambiental u otros documentos de análoga naturaleza y objeto, a los que se refiere el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del patrimonio cultural valenciano.  
  
H) Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
I) Propuesta de acuerdo  
Analizada la propuesta de modificación puntual del Plan General (Reclasificación de SNU) de La Pobla del Duc, cabe considerar que dicha actuación quedaría enmarcada en el artículo 46.3 de la LOTUP por considerar que se trata de una modificación menor del Plan General.  
Por ello, según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de dicha ley, se considera que la propuesta de modificación puntual del Plan General (Reclasificación de SNU) de La Pobla del Duc supone un desarrollo compacto del suelo urbanizable industrial, es compatible con los crecimientos de suelo industrial propuestos en la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana, no supone afección sobre elementos del patrimonio natural y, habiendo tenido en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta de la modificación puntual del Plan General (Reclasificación de SNU) de La Pobla del Duc no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual del Plan General (Reclasificación de SNU) de La Pobla del Duc, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la modificación del plan conforme a su normativa sectorial, si bien deberán tenerse en cuenta las siguientes determinaciones:  
1. Se deberá atender a las consideraciones del informe del Área de Carreteras de la Diputación de Valencia y obtener informe favorable de dicha administración.  
2. Elaborar estudio de integración paisajística y obtener informe favorable del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, debiendo incorporar, en su caso, las determinaciones que en el mismo se indiquen.  
3. Elaborar estudio acústico y obtener informe favorable de la Subdirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental.  
4. Deberá obtener, previamente a la aprobación definitiva, informe favorable del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal al respecto de la reposición de la continuidad de la vía pecuaria Canyada Camí Vell de Gandia.  
5. Deberá acreditar, por el Organismo de Cuenca (CHJ), la disponibilidad de recursos hídricos previa a la aprobación definitiva.  
6. Previa a la aprobación definitiva deberá obtener informe favorable de la Dirección General de Cultura y Patrimonio y, en su caso, incorporar las determinaciones que en dicho informe se requieran.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la modificación puntual del Plan General (Reclasificación de SNU) de La Pobla del Duc en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la propuesta.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual del Plan General (Reclasificación de SNU) de La Pobla del Duc, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 27.5 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de régimen jurídico de las administraciones públicas y del procedimiento administrativo común (LRJAP-PAC).  
  
València, 27 de octubre de 2016.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Expediente: 202/2015-EAE.  
Título: Plan especial de protección y conservación del Castillo de Elda y su entorno.  
Promotor: Ayuntamiento de Elda.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Elda y Comisión Territorial de Urbanismo.  
Localización: Elda (Alicante).  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 27 de octubre de 2016, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico del Plan Especial de Protección y Conservación del Castillo de Elda y su entorno en los siguientes términos:  
Con fecha de registro 16 de noviembre de 2015 tiene entrada en esta dirección general, remitida por el Ayuntamiento de Elda, la documentación referente al Plan Especial de Protección y Conservación (PEPC) del Castillo de Elda y su entorno, solicitando el inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica.  
  
1. Documentación presentada  
La solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica se acompaña de (en papel y CD) borrador del plan y documento inicial estratégico con el contenido previsto en los apartados 50.1 y 50.2 de la (LOTUP), por considerar el órgano promotor que resulta de aplicación el procedimiento simplificado.  
El documento inicial estratégico se acompaña de 4 planos correspondientes a la alternativa 0 y a las otras tres propuestas. El borrador de plan, presentado se compone de memoria informativa, memoria descriptiva y justificativa, planos de información (26 planos) y planos de ordenación (3 planos).  
  
2. Planeamiento vigente  
El Castillo de Elda y su entorno se encuentran regulados por el vigente Plan General (PGOU) de Elda, que fue aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo el 11 de julio de 1985 (DOGV 18.07.1985) y se complementa con el Plan Especial de Mejora Urbana de la zona histórica del municipio (PEMU), aprobado por el Ayuntamiento en el Pleno el 27 de septiembre de 1985. Ambos documentos se redactaron bajo el texto refundido de la Ley del suelo de 1976.  
El PGOU de Elda está en trámite de revisión, iniciada antes de la entrada en vigor de la LOTUP. El 20 de abril de 2012 fue emitido documento de referencia del Plan General de Elda (Expt. núm. 109/2009-EAE).  
En la documentación se señala que la información pública de la versión preliminar del Plan General (Estructural) se inicia en junio de 2015, de acuerdo con el nuevo formato establecido en la LOTUP, que divide el planeamiento municipal en Plan General Estructural (PGE) y Plan de Ordenación Pormenorizada (POP), estando en elaboración también el POP. El PGE establece las determinaciones de ordenación estructural de la ciudad y remite la ordenación pormenorizada del ámbito del Castillo a la elaboración del Plan Especial de Protección y Conservación del Castillo de Elda y su entorno.  
A su vez, se encuentra en tramitación el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos de Elda. La elaboración de este documento se inicia en el contexto de la revisión del PGOU, antes de la entrada en vigor de la LOTUP y se somete a información pública en fecha 8 de agosto de 2014. Considerando que la LOTUP (art 42) permite formular, revisar o modificar catálogos de protecciones de manera separada se emite documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico del Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos de Elda en fecha 9 de febrero de 2016 y modificación del mencionado documento de alcance en fecha 28 de julio de 2016 (Expte núm. 39/2015-EAE).  
Antecedentes  
El Castillo de Elda fue objeto de una declaración genérica como bien de interés cultural, en la categoría de monumento (anotación del Ministerio R-I-51-0010573, fecha 08.03.2001). La justificación legal de la declaración radica en la DA 1.ª de la Ley 4/1998, del patrimonio cultural valenciano, modificada por el artículo 2 de la Ley 5/2007 de la Generalitat Valenciana, y en la DA 2.ª de la Ley 16/1985, del patrimonio histórico español.  
En 1996 se redactó el Plan director del Castillo de Elda, que no llego a aprobarse.  
  
3. Objeto, descripción/características y justificación del plan  
El ámbito de aplicación del Plan afecta al castillo de Elda y parcelas vecinas que conforman la manzana en que se ubica (delimitación del BIC) y al entorno de protección de este.  
La delimitación del ámbito del PECP reflejada en planos corresponde con el entorno de protección del BIC prevista en el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos que está en tramitación.  
No obstante en el correspondiente apartado del documento inicial estratégico se indica un ámbito de intervención algo menor que alcanza hasta el río Vinalopó al norte, la calle de Ricardo León al este, las calles Andrés Amado y San Pascual al sur y las calles Clérigo y Espoz y Mina al oeste. El entorno de protección del BIC coincide con esta descripción literal salvo en el límite este que supera la calle Ricardo León y llega hasta la calle Luis Buñel.  
  
Situación actual y justificación  
En la documentación se indica que en el PEMU se establecían «como objetivos la regeneración urbana del casco antiguo, tanto en la configuración física de los espacios públicos y edificados existente en 1985, como de atención a una problemática social compleja en toda la zona», pero durante su vigencia se han producido cambios sustanciales en el marco regulatorio, tanto urbanístico como de la protección del patrimonio, y en las dinámicas socioeconómicas que afectan al ámbito, y la degradación física y social del entorno del castillo se ha agudizado.  
A su vez, el castillo se ha visto marcado por diversas intervenciones de reconstrucción parcial del bien, que son reducidas en extensión y no permiten una lectura unitaria del conjunto.  
El Ministerio de Educación Cultura y Deporte inició a principios de 2015 el procedimiento de licitación para la redacción de un Plan director del Castillo de Elda, centrado en la conservación y reconstrucción del monumento. El Plan director del Castillo de Elda elaborado en 1996, que no alcanzó su aprobación definitiva, se ha constituido como el documento de referencia para las intervenciones más recientes y las planificadas para su ejecución próxima sobre el monumento y su entorno inmediato. Este documento, atendiendo a una lectura del Castillo en la época Condal (anterior a la desamortización) como la de mayor interés, sienta las bases para una progresiva evolución de las intervenciones hacia la recuperación del carácter exento del castillo.  
Además, la degradación física de los inmuebles que lo rodean ha llevado a la desaparición de una parte importante de los mismos (arquitecturas domésticas cuyo interés está más en la trama que configuran que en su arquitectura; el PEMU no catalogaba ninguno de los edificios del entorno del castillo), con lo que el castillo presenta hoy en día una imagen casi completamente exenta desde su entorno inmediato, y especialmente en la visión desde el sur, con amplios espacios sin edificación en los frentes de las calles San Pascual, Virtudes y Pilares.  
Objetivos y objeto del Plan  
Se propone como objetivo «regenerar la morfología urbana previa a las ocupaciones en el entorno del bien producidas a partir de la desamortización en el siglo XIX y conseguir una mejor integración urbanística o social en el Castillo y su entorno, reforzando el valor cultural del mismo».  
También se hace referencia a establecer medidas encaminadas a mejorar la conservación del bien de interés cultural y el paisaje del ámbito de actuación creando espacios de calidad. Con ello se pretende conservar y poner en valor el patrimonio histórico y fomentar el disfrute del espacio público, mejorando así el bienestar y la calidad de vida de los ciudadanos.  
Como objetivos específicos a desarrollar en la propuesta se mencionan:  
- Adecuar el PE al nuevo marco normativo vigente en la Comunitat Valenciana.  
- Conectar e integrar el Castillo y su entorno con la trama urbana de Elda, mejorando así la accesibilidad al ámbito.  
- Reforzar el sistema de recorridos y espacios de uso colectivo, integrándolos en el conjunto de elementos a proteger y preservar y dotarlos de calidad urbana.  
- Resolver las situaciones de borde entre el castillo y las traseras de las edificaciones existentes.  
- Renovar y mejorar las infraestructuras básicas.  
- Coordinar las intervenciones físicas sobre el ámbito con el tratamiento específico de las problemáticas sociales.  
- Potenciar la actividad comercial.  
- Proteger las vistas, dentro de una la lectura territorial, urbana y de detalle de cada una de las piezas de la ciudad en el conjunto de la misma.  
- Adaptar la normativa (condiciones de obras y usos) a las buenas prácticas que se han dado en otros entornos históricos, a través de parámetros de regulación adecuados.  
El PEPC se propone como fin último revertir la actual situación de deterioro de las inmediaciones del Castillo, la preservación del patrimonio histórico y su puesta en valor como elemento identitario de la ciudad.  
Se centra en la creación de un espacio de centralidad vinculado al Castillo y la renovación urbana de las calles que lo rodean. Considera que la desaparición de una parte importante de la edificación requiere una nueva aproximación que genere una continuidad con otros elementos singulares de la trama urbana de Elda como el Parque del Río Vinalopó, la Plaza de la Constitución o la Plaza Sagrado Corazón.  
Se señalan como aspectos a tener en cuenta: la accesibilidad al ámbito, el impacto de la actividad turística, el metabolismo urbano, los campos subjetivos de la cultura vernácula y las tradiciones locales. Algunos no son necesariamente susceptibles de regulación urbanística directa, pero deben ser valorados en la formación de los criterios de intervención y gestión.  
El contenido urbanístico se fundamenta en la definición de un recorrido que conecta el rio Vinalopó, el Castillo y la Iglesia de Santa Ana, donde el espacio libre generado entre las calles San Pascual, Castillo, Espoz y Mina y Virtudes se configura como un lugar de centralidad, que permite la renovación de la actividad existente en el ámbito y la creación de un espacio de relación de nuevas actividades físicas, sociales, económicas y culturales. El espacio público se convierte en el medio, en la herramienta articuladora que confiere estructura, calidad y representatividad a la propuesta. Es un espacio de acuerdo entre los usos de la ciudad y de sus habitantes.  
La sostenibilidad ambiental del PECP pasa por su relación con el entorno natural, mejorando la funcionalidad ecológica y metabolismo urbano y favoreciendo la mitigación de los efectos del cambio climático.  
Se señala en el documento que el casco antiguo de Elda, y especialmente el ámbito del Castillo, guarda una estrecha relación con el río. Sin embargo la conexión paisajística del castillo con este y la legibilidad de su posición en el paisaje se han ido desvirtuando a medida que el continuo urbano ha ido creciendo. Además de afectar a aspectos perceptivos y visuales refleja la desconexión funcional y ecológica del tejido urbano respecto a su entorno. El PECP propone recuperar esa conectividad perdida, en sinergia con las mejoras de itinerarios de acceso a la ciudad, conectividad de áreas verdes, etc.  
Se señala la necesidad, en Elda y especialmente en el entono del Castillo, de mejorar la movilidad peatonal, de crear accesos peatonales al Castillo articulados en una red de itinerarios que conecten el casco antiguo con el parque del Vinalopó, apoyada en una reflexión sobre el tratamiento del paisaje urbano y cuidando anchos de acera, circulación ciclista y peatonal, mobiliario urbano, vegetación, señaléctica, zonas de aparcamiento...  
Las alternativas propuestas consideran:  
- El contexto paisajístico general del valle del Vinalopó en que se ubica el Castillo. Aunque desde gran parte de la zona urbana este no sea visible (dada la densa edificación), puede ser una referencia en muchas vistas de larga distancia.  
- El conocimiento sobre el bien y su entorno generado en las intervenciones recientes sobre el mismo, para la definición de las intervenciones físicas.  
- El inventario pormenorizado de las edificaciones existentes, teniendo en cuenta sus valores (o la no relevancia de estos) y las situaciones de degradación.  
- Pormenorización de una normativa urbanística específica para el ámbito del bien y su entorno, en coordinación con el PGE y el POP que están en redacción.  
Las propuestas de ordenación física se basan en las siguientes determinaciones:  
- Definición de criterios de actuación sobre el monumento atendiendo a los criterios actualmente propugnados por la UNESCO y por las mejores prácticas en situaciones similares apoyándose en el concepto de paisaje urbano histórico.  
(La UNESCO define el paisaje urbano histórico como «la zona resultante de una estratificación histórica de valores y atributos culturales y naturales, lo que trasciende la noción de conjunto o centro histórico para abarcar el contexto urbano general y su entorno geográfico»).  
- Necesidad de una reflexión sobre la relación visual futura del castillo con el tejido urbano. Históricamente se encontraba rodeado de edificaciones, una situación que en las últimas décadas ha cambiado sustancialmente como resultado de la degradación física y social de su entorno, aproximándose a la situación de aislamiento de la época Condal.  
- Resolución de las situaciones de borde entre el castillo y las traseras de las edificacioens existentes y potencialmente reconstruibles.  
- Coordinación de las intervenciones físicas sobre el ámbito con el tratamiento específico de las problemáticas sociales que persisten en algunas zonas.  
Se plantean cuatro alternativas, en las que varían las determinaciones para los espacios ubicados al sur de la avenida Novo Hamburgo. Se mantiene como red secundaria de zonas verdes los espacios ajardinados en el borde del río Vinalopó y se protege así la imagen de fortaleza defensiva del Castillo en su relación con el cauce del río.  
Alternativa 0. Mantiene las previsiones del PGOU vigente y del PEMU, consolidando la imagen externa del castillo y reconstruyendo las edificaciones residenciales de su entorno.  
El PEMU tiene como objetivo la revitalización del casco antiguo desde la mejora de la red de espacios libres públicos (se propone la apertura de una plaza al sur del castillo y una nueva alineación en las calles San Andrés y San Pascual con la que se genera un bulevar arbolado), la creación de equipamientos (se delimita uno en el interior de una manzana al que se accede a través de un pasaje) y la rehabilitación de las viviendas existentes. En su ordenación se mantiene la estructura urbana existente, mediante la conservación del patrimonio edificado, para el que se definen dos zonas (una interior más baja PB+I; una perimetral más alta PB+II) con uso preferente residencial en tipologías colectivas o unifamiliares y alternativamente usos terciarios, dotacionales e incluso industriales de pequeño tamaño en planta baja.  
En el documento se señala que una parte importante de las edificaciones preexistentes y colindantes con el antemural del castillo (y la secuencia espacial de aproximación al castillo que se generaba) han desaparecido y que la reconstrucción de estas (con valor más ambiental y representativo de las formas de vida tradicional que artístico o monumental) podría implicar problemas de accesibilidad y calidad de vida para sus habitantes.  
La visual urbana del castillo que se ha generado permite observarlo de una forma mucho más despejada que en épocas anteriores. Se señala además que las obras realizadas (y en ejecución) atienden a los planteamientos del Plan director de 1996 en los que se aboga por consolidar una imagen exenta del castillo.  
Se considera que una trama densa, con espacios libres constreñidos en áreas poco funcionales para el conjunto de la ciudad y donde los equipamientos se articulan en el interior de manzanas no responden a los criterios de renovación urbana, recualificación de espacios públicos y reactivación del centro histórico de Elda.  
En las alternativas 1, 2 y 3 se incrementa la superficie de espacios verdes y se reduce la edificabilidad respecto a las previsiones del planeamiento vigente. Las tres se basan en el modelo de castillo exento respecto de su entorno inmediato, rodeado de zonas verdes.  
El modelo de alturas para zonas edificables es el mismo que en el planeamiento vigente, evitando así la aparición de elementos de fondo que sobresalgan y desvirtúen la ya poco evidente imagen y silueta del castillo desde la distancia.  
Alternativa 1. Se propone la liberación completa de las manzanas al sur del Castillo para la creación de un gran espacio libre público entre av. Novo Hamburgo (al norte), c/ Clérigos y c/ Espoz y Mina (al oeste), c/ Andrés Amado y c/ San Pascual (al sur) y c/ Ricardo León y c/ Pilares (al este). Está en correspondencia con la filosofía de intervención del Plan director de 1996 en el que cobran especial relevancia los antemurales como elementos configuradores de la imagen exterior exenta.  
  
El resto de las manzanas incluidas en el ámbito del PEPC se mantienen con la configuración y número de alturas planteadas en el planeamiento vigente y se ensanchan algunos viarios (Pilares, Ricardo León, Clérigo y Espoz y Mina).  
Esta es la alternativa que mayor relevancia otorga al castillo en el paisaje urbano, desde las proximidades y desde vistas más alejadas.  
Se señala que se reduce en algo más de la mitad la edificabilidad en el ámbito y se incrementan las zonas verdes, pero es la que comporta un mayor coste por obtención de terrenos, pese a que una proporción importante de parcelas son propiedad municipal.  
Alternativa 2. Respecto a la alternativa 1, esta propuesta conserva como manzana edificada la formada por las calles San Pascual (sur), Ricardo León (este), Virtudes (norte) y Castillo (oeste), que no interfiere en con la imagen exenta del castillo, manteniendo los elementos de base de la trama urbana original reconocible en las trazas de las calles Virtudes y Castillo.  
Se indica que el reconocimiento de la traza original de estas calles constituye un elemento de valor para la comprensión del conjunto defensivo a lo largo de la historia.  
Esta propuesta, aunque algo menor, sigue comportando un incremento importante de zonas verdes en relación con la alternativa 0 y supone menor coste de adquisicion de suelo.  
Alternativa 3 (seleccionada). Plantea la reconstrucción, bajo nuevos parámetros urbanísticos, de la manzana comprendida entre las calles San Pascual (sur), Ricardo León (este), Virtudes (norte) y Castillo (oeste), así como de los espacios previamente edificados y casi desaparecidos a lo largo de las calles Espoz y Mina y Clérigos, en su fachada este.  
A su vez se señala que se pretende configurar un eje norte sur de espacios libres que conecte la iglesia de Santa Ana con el Castillo, a través de la parcela situada al este del Ayuntamiento calificada como equipamiento.  
Se señala que la recalificación de la parcela dotacional que comporta esta alternativa (que quera fuera del ámbito) puede incorporarse, al POP que está en tramitación.  
Alternativa 3 (seleccionada)  
  
Se indica que esta propuesta otorga mayor relevancia a la estructura urbana originaria de la ciudad, en la que se marcaban dos ejes correspondientes a la actual calle Clérigos y a la calle Virtudes desde la que surgían los viales primitivos de acceso al castillo y, dotando las zonas residenciales de un espacio público de pequeña escala, recupera, en cierto modo, el urbanismo islámico génesis de la ciudad.  
Se propone además destinar a equipamiento las edificaciones situadas en la ladera del castillo junto a la barbacana, y vincularlas a la gestión, conocimiento y puesta en valor del castillo. Así se compensa la superficie dotacional prevista al este del Ayuntamiento (fuera del ámbito) y la dispuesta en el PEMU en el interior de la manzana que conformaban las calles Castillo, Virtudes, Ricardo León y San Pascual.  
  
En esta propuesta se incrementan las zonas destinadas a aparcamiento incluyendo una bolsa en batería en la calle Virtudes.  
Esta opción, con mayor superficie de suelos susceptibles de aprovechamiento lucrativo, resulta más económica que las anteriores. Comporta la construcción de unas 260 viviendas (25.998 m²), sigue introduciendo un incremento de los espacios libres y satisface las necesidades dotacionales del ámbito.  
  
En las tres alternativas se mantiene el bulevar previsto en el PEMU en las calles Andrés Amado y San Pascual (en el que se permiten bajos comerciales) y aparcamientos, así como el ensanchamiento de los viarios Pilares, Ricardo León, Clérigo y Espoz y Mina, que permitirá ampliar aceras y disponer aparcamientos.  
  
Resumen alternativas Superficie edificable m² Núm. de viviendas \* Núm. de habitantes \*\*  
Alternativa 0 34.147,34 341 854  
Alternativa 1 15.726,06 157 393  
Alternativa 2 22.424,84 224 561  
Alternativa 3 25.998,00 260 650  
  
  
\* Considerando 100 m²/vivienda.   
\*\* Considerando 2,5 habitantes/vivienda.  
  
Efectos previsibles  
En el documento se considera que los efectos serán principalmente positivos (protección de los suelos, el paisaje y los bienes; mejor integración urbana y movilidad) siendo poco significativos los negativos, que se atribuyen a la fase de obras (principalmente perturbaciones en la calidad del aire, ruidos y fauna urbana). Se proponen medidas correctoras para la fase de obras y un plan de seguimiento que se extiende dos años más.  
En relación con el paisaje, en la documentación se indica que los efectos el mismo se analizarán detalladamente en el estudio de paisaje previsto a realizar en fases posteriores de la tramitación del plan. No obstante, se señala que las afecciones serán de tipo positivo, al establecer una limitación de alturas en las edificaciones del entorno y liberar de las edificaciones que se apoyan en la muralla, destinando esos espacios a zonas verdes y garantizando de ese modo la conservación de las vistas del Castillo.  
  
4. Consultas realizadas  
Por parte de la dirección general competente en Evaluación Ambiental, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta, en su condición de administraciones públicas afectadas, a:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
09/12/15 28.01.2016 Dirección Territorial de Vivienda, OP y Vertebración del Territorio  
Servicio Territorial de Urbanismo  
09/12/15  
  
 02.06.2016  
19.01.2016 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio  
Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
Servicio de Ordenación del Territorio (PATRICOVA)  
09/12/15 07.06.2016 Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte.  
Dirección General de Cultura y Patrimonio.  
09/12/15 19.02.2016 Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ)  
09/12/15 18.02.2016 Ministerio de Educación, Cultura y Deporte.  
Secretaria de Estado de Cultura.  
DG de BBAA y Bienes Culturales y Archivos y Bibliotecas.  
Subdirección General de Protección del Patrimonio Histórico  
  
  
Nota: los informes recibidos se publicarán en la página web www.agroambient.gva.es/eae junto con el informe ambiental y territorial estratégico.  
  
5. Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Paisaje. Infraestructura verde  
De conformidad con la LOTUP (art 6, 34, 35, 40 y 63) el paisaje se integrará en la planificación territorial y urbanística, mediante la incorporación en sus planes y proyectos de condicionantes, criterios o instrumentos de paisaje, en función del alcance de sus determinaciones y del paisaje afectado.  
A su vez, la LOTUP (art 4) también establece la obligación de definir y caracterizar la Infraestructura Verde con carácter previo a la ordenación de usos y actividades en el territorio integrando los espacios contemplados en el art 5.  
El Servicio Territorial de Infraestructura Verde y Paisaje informa el 2 de junio de 2016 que, aunque se plantea como criterio de intervención «ir más allá del exclusivo interés patrimonial del monumento e ir a un concepto paisajístico de esta», el documento no aporta elementos propios del análisis y la intervención paisajística.  
En el informe se indica el instrumento de paisaje a redactar en función del procedimiento de tramitación (ordinario/simplificado), aunque, atendiendo al objeto del plan, se considera más adecuado que se elabore un estudio de integración paisajística (y Catálogo), que deberá ser informado por el servicio mencionado con carácter previo a la aprobación definitiva.  
También se señala en el informe que en la documentación no se incluyen ni el Plan de Participación Pública ni la definición de la Infraestructura Verde y su conexión con la contenida en el Plan General Estructural que se encuentra en tramitación, por lo que deberán aportarse en la versión inicial (preliminar) del plan.  
En relación con la Infraestructura Verde se señalan ciertos espacios que deben ser incorporados y se recuerda que deberá ser supervisada su coherencia (entre escalas regional, supramunicipal, municipal y urbana) por la conselleria competente en Ordenación del Territorio y Paisaje.  
En relación con la alternativa 3 seleccionada se considera que están insuficientemente justificadas algunas de las determinaciones adoptadas para articular los espacios públicos y facilitar el acceso a los residentes (apertura continua propuesta, ampliación de las secciones de ciertas calles...) en comparación con las otras alternativas planteadas, así como la conveniencia de incluir en el Plan (modificando su ámbito) el estudio de las determinaciones que afectan a espacios colindantes, que no debería dejarse para su posterior incorporación al Plan General Pormenorizado, concluyendo que el Plan Especial que se propone para este espacio tiene incidencia en el carácter y la percepción del paisaje afectando a un recurso paisajístico de primer orden.  
Senderos  
Por el ámbito del PEC pasa el sendero GR-7, sendero de gran recorrido que atraviesa todo el Arco Mediterráneo y en la zona urbana de Elda va siguiendo el curso del Vinalopó, con mayor o menor proximidad a él.  
La propuesta mantiene los espacios libres previstos en la zona contigua al río por el sur que queda dentro del ámbito, permitiendo la continuidad del GR-7, que discurre junto al Castillo.  
Dominio Público Hidráulico  
En la parte norte del ámbito del Plan Especial se ubica el cauce del río Vinalopó.   
El 19 de febrero de 2016 el Organismo de Cuenca señala los aspectos a considerar para obtener el informe favorable previsto en los artículos 25.4 y 128 del TR de la Ley de aguas que deberá solicitarse previamente a la aprobación del instrumento de planeamiento.  
En el informe se reflejan el cauce existente en el entorno del PE, así como su zona de flujo preferente y zona inundable para avenida de 500 años, y se recuerda la sujeción de terrenos que lindan con cauces a una zona de servidumbre de 5 metros de anchura para uso público (que debe quedar expedita) y a una zona de policía de 100 m de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen.  
Recuerda además la prohibición general de vertido a dominio público salvo que se disponga de la autorización de la administración hidráulica competente y solicita en su informe que, a efectos de garantizar la no interferencia en el régimen de corrientes, se justifique que el plan no supone la ejecución de construcciones vulnerables en la zona de flujo preferente del cauce afectado.  
La propuesta seleccionada supone una disminución del número de viviendas y por tanto de la demanda de recursos hídricos prevista en el planeamiento vigente, lo que no significa que no se deba obtener el informe definitivo del Organismo de Cuenca.  
Riesgo de inundación  
El Decreto 201/2015, de 29 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana, establece restricciones para la implantación de ciertos usos en el suelo afectado por riesgo de inundación y en el caso del suelo urbano afectado requiere imponer, cuando proceda, condiciones para la adecuación de la edificación e infraestructuras.  
El 19 de enero de 2016 el Servicio de Ordenación del Territorio, considerando las cartografías aplicables en virtud de lo establecido en la Normativa del PATRICOVA, y los usos previstos en el ámbito, informa que el Plan Especial de Protección y Conservación del Castillo de Elda y su entorno se encuentra parcialmente afectado por riesgo de inundación pero es compatible con las determinaciones normativas del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana.  
Patrimonio cultural  
El 7 de junio de 2016 la Dirección General de Cultura y Patrimonio informa favorablemente la propuesta, con la salvedad siguiente: «[...] que se reconsidere la calificación de zona verde que es la otorgada al Castillo. Es conveniente calificar de espacio abierto el cerro donde el mismo se asienta y en cualquier caso reconocer la categoría cultural que le corresponde, que es la de Monumento».  
Por su parte la Subdirección General del Patrimonio Histórico del Ministerio de Educación, Cultura y Deporte señala en su informe de 18 de febrero de 2016, en relación con las actuaciones de derribo propuestas para favorecer la contemplación del castillo, la necesidad de firmeza de la declaración de ruina y autorización de la Administración competente.  
En cuanto a la revisión de las ruinas del castillo considera que podría ser adecuada esta para detectar problemas de conservación y aplicar medidas encaminadas a la consolidación del mismo y recomienda la presencia de arqueólogo ante cualquier remoción del terreno.  
Aspectos urbanísticos  
El 28 de enero de 2016 el Servicio Territorial de Urbanismo informa que la propuesta afecta a la ordenación estructural por lo que su aprobación es autonómica, tal como establece el artículo 44.2.c de la LOTUP.  
En el informe se indica que debe justificarse expresamente el mantenimiento del estándar dotacional global y prever los instrumentos de gestión más adecuados para la obtención de los suelos públicos y, en su caso, el reparto de los derechos y obligaciones que se deriven de las nuevas determinaciones que mediante el Plan Especial se pretenden atribuir al ámbito y se señala que estas determinaciones no pueden diferirse a la aprobación de otros instrumentos de planeamiento que se encuentren en tramitación.  
Realizado el análisis técnico de la documentación presentada, que actúa dentro de un ámbito de suelo urbano, y en el cual se incrementan los espacios públicos y reduce la edificabilidad del ámbito, disminuyendo el número de viviendas y habitantes potenciales, y consultada la cartografía disponible del visor de la Generalitat y vistos los informes recibidos, se considera que el Plan Especial de Protección y Conservación del Castillo de Elda y su entorno propuesto podría tener incidencia en el paisaje.  
6. Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
7. Propuesta de acuerdo  
Según establece el artículo 51 de la LOTUP, por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, que el Plan evaluado (que afecta unicamente a suelo urbano) no influye en otros planes o programas; no tiene incidencia en el modelo territorial vigente en el municipio ni produce incremento significativo en el consumo de recursos; no supone afección sobre elementos del patrimonio natural, ni cultural, teniendo en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta de Plan Especial de Protección y Conservación del Castillo de Elda y su entorno no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación del expediente conforme a su normativa sectorial, si bien deberá atender a las siguientes determinaciones:  
1. Previo a la aprobación definitiva se deberá elaborar estudio de integración paisajística que debe ser informado por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, debiendo incorporar, en su caso, las determinaciones que en el informe se indiquen.  
Asimismo, deberá definir la Infraestructura Verde y su conexión, a escala municipal, con la que se desarrolla en el Plan General Estructural.  
2. Se deberá atender a lo señalado en el informe del Servicio Territorial de Urbanismo de 28 de enero de 2016.  
3. Se considerará lo señalado en el informe de la Dirección de General del Cultura y Patrimonio de 7 de junio de 2016 que señala «se reconsidere la calificación de zona verde que es la otorgada al Castillo. Es conveniente calificar de espacio abierto el cerro donde el mismo se asienta y en cualquier caso reconocer la categoría cultural que le corresponde, que es la de Monumento».  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe Ambiental y Territorial Estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del plan.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: Emitir Informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan Especial de Protección y Conservación del Castillo de Elda y su entorno, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 27.5 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de régimen jurídico de las administraciones públicas y del procedimiento administrativo común (LRJAP-PAC).  
  
València, 27 de octubre de 2016.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Expediente: 207/2015-EAE.  
Título: Estudio de detalle en el Área de Reparto 29 Tomballops.  
Promotor: Ayuntamiento de Elx.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Elx.  
Localización: Elx (Alicante).  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 27 de octubre de 2016, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico del estudio de detalle en el Área de Reparto 29 Tomballops de Elx en los siguientes términos:  
Con fecha de registro 24 de noviembre de 2015 ha tenido entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica solicitud de inicio del procedimiento de evaluación ambiental del estudio de detalle en el Área de Reparto 29 Tomballops de Elx, remitida por el Servicio Territorial de Urbanismo.  
1. Documentación presentada  
La solicitud de inicio se acompaña de borrador de plan y documento inicial estratégico (en papel y CD), con el contenido previsto en el artículo 50.1 de la LOTUP, así como de copia en papel del informe técnico municipal de 13 de mayo de 2015 y del decreto municipal de admisión a trámite de la documentación y de remisión para su evaluación ambiental.  
2. Planeamiento vigente  
El planeamiento vigente es el Plan General de Elx aprobado por resolución del conseller competente en urbanismo el 25 de mayo de 1998 (DOGV 13.09.01, BOP 04.08.01), sometido a evaluación de impacto ambiental (Expte 315/1995-AIA) y con declaración de impacto ambiental positiva emitida el 21 de marzo de 1998.  
3. Objeto, descripción/características y justificación del estudio de detalle  
El objeto del estudio de detalle es modificar la ordenación pormenorizada prevista en el Plan General en un ámbito contiguo al cauce del Vinalopó (área de reparto 29), alterando alineaciones y elevando una planta la altura máxima admisible de la edificación, sin incrementar la edificabilidad prevista. El objetivo es mejorar la integración entre la futura edificación y la existente. La propuesta comporta incrementar el suelo dotacional viario.  
Ámbito. La modificación opera sobre una manzana delimitada por los siguientes espacios públicos: plaza Reyes Católicos (oeste), travesía Rambla (norte), calle Tomballops (este) y calle Terrateig (sur), que se encuentra en el casco urbano de Elx en la zona de casco antiguo. Al este del ámbito discurre la rambla del Vinalopó y al norte se encuentra el Huerto de Palmeras Tomballops.  
El estudio de detalle afecta a dos áreas de reparto del PG de Elx (AR-21 y AR-29). El ámbito correspondiente al AR-29 (Área de Reparto Pluriparcelaria) está calificado como suelo urbano clave 2, Zona de Casco Antiguo, tipología de edificación ordenada según alineación a vial, bloque (aprovechamiento tipo 1,366) y está pendiente de desarrollo.  
El ámbito de la AR-21 (Área de Reparto Uniparcelaria) está calificado con clave 4 zona ensanche, tipología de edificación ordenada según alineación a vial y se encuentra consolidada.  
El Plan vigente prevé que sean edificables 883 m² de los 3.348 m² que forman el ámbito, correspondiendo el resto a viario y parque público de red primaria. En el se establece la estructura viaria y un área de zona verde que conectará con la rambla del Vinalopó, tramo de río canalizado y de gran importancia para los habitantes de Elx.  
Problemática. Las edificaciones preexistentes en el AR-21 han abierto luces y vistas hacia el AR-29. Según se indica en la documentación, el plan general no contemplaba dichas ventanas, sino que planteaba una medianera ciega.  
En atención a todo ello, se establecen como criterios de ordenación:  
- Redefinir el volumen previsto en el plan vigente para la manzana, mediante un estudio específico que permita el mantenimiento de las edificaciones existentes y de las ventanas de la edificación del AR-21 que se abren hacia el AR-29.  
- Mantener la edificabilidad y la red de espacios públicos tal como establece el Plan General. (tipología residencial Clave 2 Bloque; aprovechamiento tipo 1,366; suelo dotacional en un 73,56 %, entre viario y zona verde según la ficha del PG).  
Alternativa 0. Corresponde a la ordenación prevista en el Plan General vigente. En ella que se define un bloque, un viario y una zona verde que forma parte de la rambla del río Vinalopó (espacio libre estructural en todo el núcleo de Elx). En la configuración del bloque no se tiene en cuenta las edificaciones preexistentes y las edificaciones con ventanas del ámbito colindante (área de reparto 21) que se abren hacia el área de reparto 29.  
Alternativa 1. El Estudio de Detalle propone un volumen de edificación en el AR-29 que mantiene los parámetros de estándares dotacionales y de edificabilidad previstos en el PG. El nuevo bloque se diseña adaptando la planta baja a las edificaciones existentes y separándose en las plantas superiores de los edificios del área de reparto 21 de forma que permite mantener las edificaciones consolidadas, así como la iluminación y ventilación de las plantas superiores de dichas edificaciones.  
En la nueva ordenación se propone un viario peatonal (y accesible para vehículos de emergencias) y una zona verde en la parte contigua a la Rambla del Vinalopó, diseñada como jardín urbano en consonancia con el huerto de palmeras Hort de Tomballops, colindante por el norte.  
Planeamiento vigente Propuesta estudio de detalle  
  
  
Se señala en la documentación que, para salvar la diferencias de cotas, se ejecutará una suave rampa (que permita el acceso peatonal y de los vehículos de emergencia) entre las calles Tomballops y Muhammad-Al Shafra y en la zona verde terrazas ajardinadas (respetando la topografía existente) con vegetación autóctona y tratamientos superficiales permeables, acorde al conjunto de la zona verde de la rambla del Río Vinalopó.  
Coherencia con el planeamiento vigente. Desarrollo previsible. Posibles efectos.  
Entre los objetivos del PG de Elx se apunta que está «crear suelo edificable para la construcción de viviendas y actividades, en la proporción adecuada a la demanda y con un nivel suficiente de dotaciones para asegurar la calidad de vida».  
El ámbito AR-29 (área pluriparcelaria), está pendiente de desarrollo y la programación de la misma, permitirá que se consolide esta zona, ejecutando la zona verde pública y el viario, dotaciones necesarias para el desarrollo urbano de la misma. La materialización de los espacios públicos del ámbito permitirá disfrutar de los mismos y contribuirá a mejorar la calidad de vida de la población de la zona.  
Entre otros efectos (positivos) que se indica en la documentación se derivarán del desarrollo de la actuación, se pueden mencionar:  
- Protección y valorización del paisaje, respetando la zona verde y poniendo en valor el río Vinalopó (que forma parte de la infraestructura verde) y conformando una fachada (o borde urbano) hacia el río.  
- Mejora de la cohesión social, facilitando el acceso a la vivienda  
- Ocupación racional y sostenible del suelo: priorizando la ocupación del suelo vacante frente a nuevos desarrollos, concentrando en una manzana la edificación y generando suelo dotacional (viario y zona verde) en proporción superior al 70 % de la superficie del ámbito y compatibilizando el crecimiento urbanístico con el mantenimiento de la funcionalidad de la infraestructura verde.  
  
4. Consultas realizadas  
Por parte de la dirección general competente en evaluación ambiental, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta, en su condición de administraciones públicas afectadas, a:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
 10.11.2015 Dirección Territorial de Vivienda, OP y Vertebración del Territorio  
Servicio Territorial de Urbanismo  
17/12/15 05.08.2016  
26.01.2016 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio  
Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
Servicio de Ordenación del Territorio (PATRICOVA)  
17/12/15 11.03.2016 Conselleria de Agricultura, Med Ambiente, CClimat y Desarrollo Rural  
Subdirección General de Medio Natural  
Servicio de Ordenación y Gestión Forestal  
17/12/15 14.26.2016 Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte.  
Dirección General de Cultura y Patrimonio.  
17/12/15 24.02.2016 Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ)  
  
  
Nota: los informes recibidos se publicarán en la página web www.agroambient.gva.es/eae junto con el Informe Ambiental y Territorial Estratégico.  
  
5. Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la certidumbre en la determinación de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Paisaje. Infraestructura Verde  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje estima en su informe de 5 de agosto de 2016 que no habrá incidencia significativa en el paisaje y la Infraestructura Verde señalando como condición, que se ejecute el jardín recayente a la rambla río Vinalopó, en continuidad con el frente verde existente a lo largo de la misma, de forma previa a la concesión de la licencia de ocupación.  
Vías pecuarias  
La cañada de Orihuela a Alicante discurre al este del ámbito, fuera del mismo.  
En el informe de 11 de marzo de 2016 en materia forestal y de vías pecuarias, de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Alicante, se señala que la vía pecuaria mencionada está clasificada con 20 m de anchura su paso por Elx y su eje se encuentra a 23 m de la delimitación de la manzana, por lo que no hay afecciones.  
Por su parte, en informe de fecha 24 de febrero de 2016, la dirección territorial competente en materia de agricultura y pesca indica que no hay objeciones desde la perspectiva sectorial correspondiente a tales competencias.  
Riesgo de inundación  
El ámbito de actuación es contiguo al cauce del río Vinalopó.  
El Decreto 201/2015, de 29 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana, establece que en suelo urbano afectado por riesgo de inundación se deberán imponer, cuando proceda, condiciones para la adecuación de la edificación e infraestructuras.  
El 26 de enero de 2016 el Servicio de Ordenación del Territorio informa, considerando las cartografías aplicables en virtud de lo establecido en la normativa del PATRICOVA, que el ámbito objeto de estudio de detalle está afectado por peligrosidad de inundación, a pesar del encauzamiento del río.  
En el informe se recuerda que por tratarse de suelo urbano el Ayuntamiento deberá verificar la incidencia de la inundación (art. 20 Normativa Urbanística PATRICOVA) e imponer, cuando proceda, condiciones de adecuación de las futuras edificaciones (tomando como referencia las establecidas en el anexo I). Se señala que, dado que se trata de una competencia municipal, es en el marco de la ordenación pormenorizada donde se ha de dar cumplimiento a lo establecido en el mencionado artículo y se recuerda en que ha de consistir la verificación.  
Concluye el informe que el estudio de detalle en el Área de Reparto 29 Tomballops se encuentra afectado por riesgo de inundación y es parcialmente incompatible con las determinaciones normativas del PATRICOVA, por lo que el documento que se elabore para su aprobación definitiva deberá incluir una justificación del cumplimiento del artículo 20 de la normativa del citado plan.  
Patrimonio cultural  
En relación con el patrimonio arqueológico, etnológico o paleontológico se indica en la documentación que no existen bienes inmuebles o elementos a valorar.  
Se señala unicamente que por la zona discurre la acequia de Marchena que forma parte del patrimonio hidráulico de Elx.  
El 14 de junio de 2016 la Dirección General de Cultura y Patrimonio informa la viabilidad de la propuesta siempre que se haga constar que en los trabajos se tomarán las prevenciones cautelares que garanticen la conservación del trazado de la acequia de Marchena.  
Aspectos urbanísticos  
El 10 de noviembre de 2015 el Servicio Territorial de Urbanismo informa que no considera la propuesta inviable, pero que el estudio de detalle no es la figura adecuada para implementar la modificación pretendida (con la reordenación propuesta se califica como residencial una parte de suelo dotacional al sur del ámbito). En el informe se recuerda el alcance que la LOTUP (art 41) prevé para este tipo de instrumentos.  
Aunque el alcance de la propuesta exceda del previsto para los estudios de detalle en la LOTUP y requiera su adecuación (o la elaboración del instrumento de planeamiento ajustado al alcance pretendido), realizado el análisis técnico de la documentación presentada y vistos los informes recibidos, se considera que el estudio de detalle en el Área de Reparto 29 Tomballops de Elx propuesto afecta a suelo urbano y, a priori, no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
6. Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
7. Propuesta de acuerdo  
De acuerdo con lo expuesto, se propone: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del estudio de detalle en el Área de Reparto 29 Tomballops de Elx, según establece el artículo 51 de la LOTUP, por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, que el estudio de detalle evaluado no influye en otros planes o programas, no tiene incidencia en el modelo territorial vigente en el municipio ni produce incremento significativo en el consumo de recursos, no supone afección sobre elementos del patrimonio natural ni cultural, teniendo en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la modificación propuesta en el estudio de detalle en el Área de Reparto 29 Tomballops de Elx no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación del estudio de detalle (o del instrumento urbanístico adecuado al alcance pretendido) conforme a su normativa sectorial, si bien deberán cumplirse las siguientes determinaciones:  
- El instrumento de planeamiento que se elabore será adecuado al objeto de la modificación que se pretenda implementar (tal como señala el informe del Servicio Territorial de Urbanismo de 10.11.2015).  
- En el instrumento de planeamiento que se elabore deberá reseñarse, tal como se señala en el informe en materia de paisaje de 5 de agosto de 2016, que se ejecutará el jardín recayente a la rambla río Vinalopó, en continuidad con el frente verde existente a lo largo de la misma, de forma previa a la concesión de la licencia de ocupación.  
- Tal como se especifica en el informe en materia de patrimonio cultural, se hará constar que en los trabajos se tomarán las medidas cautelares que garanticen la conservación del trazado de la acequia de Marchena.  
- Deberá verificarse por parte del Ayuntamiento la incidencia de la peligrosidad de inundación y justificar el cumplimiento del artículo 20 de la Normativa del PATRICOVA e imponer, en su caso, las condiciones de adecuación de las futuras edificaciones que procedan, de acuerdo a lo indicado en el informe del Servicio de Ordenación del Territorio de 26 de enero de 2016.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del correspondiente Instrumento de planeamiento en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica Del estudio de detalle en el Área de Reparto 29 Tomballops de Elx, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 27.5 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de régimen jurídico de las administraciones públicas y del procedimiento administrativo común (LRJAP-PAC).  
  
València, 27 de octubre de 2016.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 24 de noviembre de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML