Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9544, del 01-03-2023 (2023/1531)

RESOLUCIÓ 2023-0153, de 6 de febrer de 2023, de modificació puntual número 3 del Pla general d'ordenació urbana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9544

Data del DOGV
:   01-03-2023

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2023/1531

CVE


Data del document
:   13-02-2023

Organisme emissor
:   Ajuntament de Muro de Alcoy

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ 2023-0153, de 6 de febrer de 2023, de modificació puntual número 3 del Pla general d'ordenació urbana. [2023/1531]  
Vist que aquest ajuntament tramita la modificació puntual núm. 3 del Pla general d'ordenació urbana d'aquest municipi, relativa a ordenació detallada sobre una regulació detallada dels usos per a la incorporació dels establiments de joc dins de l'ús recreatiu i la seua incompatibilitat amb l'ús residencial, de conformitat amb les disposicions dels articles 67 i 50 i seg. del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP).  
Vist que mitjançant acord adoptat pel Ple de la corporació en sessió de data 21 de juny de 2022 l'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica, que acompanya la sol·licitud de l'esborrany de la modificació puntual núm. 3 del Pla general estructural d'aquest municipi i del document inicial estratègic, del qual es dona trasllat a l'òrgan ambiental (l'Ajuntament), després de la comprovació que s'ajusta al que s'estableix en els apartats 1 i 2 de l'art. 52 TRLOTUP i en la legislació sectorial.  
I, d'acord amb el que disposa el 53.1 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, es va sotmetre la documentació indicada a consulta de les administracions públiques afectades i de les persones interessades, per un termini de 30 dies hàbils a comptar de la recepció de la sol·licitud d'informe.  
Sobre aquest tema, es van presentar els informes següents:  
· Informe de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública.  
«Informe de sanitat ambiental referent a la consulta prèvia sobre document inicial estratègic del PGOU de Muro de Alcoy (Alacant)  
Amb data 18 d'agost de 2022 ha tingut entrada en Sanitat Ambiental, de la Direcció General de Salut Pública i Addiccions, escrit de l'Ajuntament del Muro de Alcoy, relatiu al document inicial estratègic del Pla general d'ordenació urbana de Muro de Alcoy relatiu a la modificació puntual número 3, establiments de joc, el promotor del qual és l'Ajuntament de Muro de Alcoy a la província d'Alacant, a fi que s'emeta informe preceptiu en matèries de la nostra competència, de conformitat amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
L'objectiu de la modificació és adaptar la regulació dels usos detallats i establir limitacions en el municipi de Muro de Alcoy als establiments de joc, d'acord amb la Llei 1/2020, d'11 de juny, de la Generalitat, de regulació del joc i de prevenció de la ludopatia a la Comunitat Valenciana, incloent-hi un article en les normes urbanístiques, i establint limitacions en els establiments següents: casinos de joc, sales de bingo, salons de jocs, salons recreatius i locals específics d'apostes.  
  
Per tot això i vista la documentació aportada es considera que des del punt de vista de la sanitat ambiental no hi ha al·legacions sobre aquesta modificació del PGOU.  
València, data de la signatura electrònica  
La coordinadora de Sanitat Ambiental»  
· Informe del Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
Aquest informe es troba contingut en l'expedient de referència i únicament va imposar la condició que el document que se sotmeta a informació pública continguera la motivació necessària, tant pel que fa a la necessitat de la proposta com pel que fa a les concretes limitacions que es pretenen implantar.  
Vist l'informe emés pels serveis tècnics i jurídics del Departament d'Urbanisme d'aquest ajuntament, que emet informe favorable a la resolució d'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació plantejat i que es transcriu a continuació:  
  
«Expedient: 1393/2022  
Assumpte: mpgou- modificació puntual núm. 3 del Pla general d'ordenació urbana de Muro de Alcoy  
  
En relació amb la tramitació de la modificació puntual núm. 3 del Pla general d'ordenació urbana d'aquest municipi, que requereix avaluació ambiental i territorial estratègica, s'emet l'informe següent:  
  
Antecedents  
  
Primer. Aquest ajuntament tramita la modificació puntual núm. 3 del Pla general d'ordenació urbana d'aquest municipi, relativa a ordenació detallada sobre una regulació detallada dels usos per a la incorporació dels establiments de joc dins de l'ús recreatiu i la seua incompatibilitat amb l'ús residencial, de conformitat amb les disposicions dels articles 67 i 50 i seg. del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP).  
Mitjançant acord adoptat pel Ple de la Corporació en sessió de data 21 de juny de 2022 l'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica, que acompanya la sol·licitud de l'esborrany de la modificació puntual núm. 3 del Pla general estructural d'aquest municipi i del document inicial estratègic, del qual es dona trasllat a l'òrgan ambiental (l'Ajuntament), després de la comprovació que s'ajusta al que s'estableix en els apartats 1 i 2 de l'art. 52 TRLOTUP i en la legislació sectorial.  
  
I, d'acord amb el que disposa el 53.1 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, es va sotmetre la documentació indicada a consulta de les administracions públiques afectades i de les persones interessades, per un termini de 30 dies hàbils a comptar de la recepció de la sol·licitud d'informe.  
Segon. Planejament vigent municipal  
El planejament general municipal vigent actualment es va aprovar per acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant el 31 d'octubre de 2007, i es va tramitar conforme a la Llei 6/1994, reguladora de l'activitat urbanística (LRAU) i la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable.  
  
Es troba aprovada la modificació del pla general d'ordenació urbana següent:  
- Modificació puntual número 1 (aprovada per la Comissió Territorial d'Urbanisme en sessió celebrada el 25.09.2017), la modificació constava de cinc apartats:  
1. Adaptació del Pla General a la legislació estatal en matèria de reserva per a habitatge protegit.  
2. Revisió del sistema de definició d'àrees de repartiment i aprofitament tipus en sòl urbà i urbanitzable.  
3. Supressió de viari estructural en el sector «la Plana».  
4. Actualització del Catàleg de béns i espais protegits.  
5. Revisió de l'articulat de les normes urbanístiques del Pla general.  
  
Les normes urbanístiques del Pla general regulen en el títol IV els usos permesos al municipi. El capítol 5 regula l'ús terciari, i en la seua secció 4 l'ús recreatiu, que estableix literalment el següent:  
  
  
Secció 4: Ús recreatiu.  
  
Article 4.68. Definició.  
Correspon aquest ús als edificis o recintes destinats al públic amb finalitats d'esbarjo o relació social, com ara discoteques, pistes de bitles, bingos, restaurants, bars, discobars, cafeteries, etc.  
  
Article 4.69. Condicions.  
Compliran les condicions establides en la normativa vigent.  
  
Els articles 4.68 i 4.69 seran objecte d'aquesta modificació puntual amb la finalitat d'adaptar la regulació dels usos detallats i establir limitacions al municipi de Muro de Alcoy als establiments de joc, d'acord amb la Llei 1/2020, d'11 de juny, de la Generalitat, de regulació del joc i de prevenció de la ludopatia a la Comunitat Valenciana, incloent-hi un article en les normes urbanístiques, i els establiments on es recull una limitació són els següents:  
  
Casinos de joc.  
Sales de bingo.  
Salons de jocs.  
Salons recreatius.  
Locals específics d'aposta  
  
Tercer. Modificació puntual: objecte i justificació  
La modificació puntual plantejada afecta l'ordenació detallada de l'àrea de sòl urbana la qual disposa dels serveis urbanístics efectivament implantats, i sense modificació de l'ús dominant de la zona establida en l'ordenació estructural, tenint per objecte i característiques la regulació detallada dels usos del sòl de cada subzona, en desenvolupament de les zones d'ordenació estructural. La present modificació té com a objecte adaptar la regulació dels usos detallats i establir limitacions al municipi de Muro de Alcoy als establiments de joc, d'acord amb la Llei 1/2020, d'11 de juny, de la Generalitat, de regulació del joc i de prevenció de la ludopatia en la Comunitat Valenciana, incloent-hi una modificació en un article en les normes urbanístiques, atesa la seua falta de regulació dins de l'ús recreatiu. Així aquest article quedaria redactat de la manera següent:  
  
  
« Article 4.68. Definició.  
Correspon aquest ús als edificis o recintes destinats al públic amb finalitats d'esbarjo o relació social, com ara discoteques, pistes de bitles, bingos, restaurants, bars, discobars, cafeteries, etc.  
Quant als establiments de jocs, serà aplicable les definicions contingudes en la Llei 1/2020, d'11 de juny, de la Generalitat, de regulació del joc i de prevenció de la ludopatia a la Comunitat Valenciana i les seues modificacions posteriors, diferenciant:  
Grau 1: Casinos de joc, sales de bingo, salons de joc i locals específics d'apostes.  
Grau 2: Salons recreatius i altres locals habilitats per a la instal·lació de màquines de joc.»  
Així mateix, es procedirà a declarar els establiments de joc dins del Grau 1 com a incompatibles amb l'ús residencial.  
Tant la jurisprudència del TS com la jurisprudència del TSJUE admeten que hi haja, amb normalitat, unes limitacions i restriccions a l'activitat concreta del joc en considerar que aquesta revesteix d'una sèrie d'especialitats. En aquest sentit, la Sentència del Tribunal Suprem (STS 1408/2019, 22.10.2019), assenyala el següent:  
«D'acord amb l'anterior, la jurisprudència del Tribunal de Justícia de la Unió Europea admet amb normalitat que l'activitat de joc siga objecte de limitacions i restriccions per part dels estats membres; i, més encara, reconeix un ampli marge d'apreciació als estats a l'hora de delimitar els interessos a protegir i els objectius de la seua política en matèria de jocs d'atzar.  
És oportú ressenyar la STJUE de 8 de setembre de 2009 (assumpte C-42/07, Liga Portuguesa de Futebol Profissional, Bwin International Ltd,) -citada en l'escrit de les associacions recurrents en cassació-, que en els apartats 56 a 59 de la seua fonamentació assenyala el següent:  
56 L'article 46 CE, apartat 1, admet restriccions justificades per raons d'ordre públic, de seguretat pública o de salut pública. D'altra banda, la jurisprudència ha admés una sèrie de raons imperioses d'interés general, com els objectius de protecció dels consumidors, lluita contra el frau i prevenció tant de la incitació a la despesa excessiva en joc com de l'aparició de pertorbacions en l'ordre social en general (vegeu la sentència Placanica i altres, abans citada, apartat 46 i jurisprudència citada).  
57 En aquest context, convé observar, com han assenyalat la majoria dels estats membres que han presentat observacions davant el Tribunal de Justícia, que la normativa en matèria de jocs d'atzar es compta entre els àmbits en què es donen considerables divergències morals, religioses i culturals entre els estats membres. Com que manca harmonització comunitària en la matèria, correspon a cada estat membre apreciar en aquests àmbits, conforme a la seua pròpia escala de valors, les exigències que suposa la protecció dels interessos afectats (vegen-se, en particular, les sentències de 14 de desembre de 1979, Henn i Darby, 34/79, Rec. p. 3795, apartat 15; de 24 de març de 1994, Schindler, C-275/92, Rec. p. I-1039, apartat 32; de 20 de novembre de 2001, Jany i altres, C-268/99, Rec. p. I-8615, apartats 56 i 60, i Placanica i altres, abans citada, apartat 47).  
58 El mer fet que un estat membre haja triat un sistema de protecció diferent de l'adoptat per un altre estat membre no pot tindre incidència en l'apreciació de la necessitat i de la proporcionalitat de les disposicions adoptades en la matèria. Aquestes han d'apreciar-se solament en relació amb els objectius que persegueixen les autoritats competents de l'estat membre interessat i amb el nivell de protecció que aquestes pretenen garantir (sentències de 21 de setembre de 1999, Läärä i altres, C- 124/97, Rec. p. I-6067, apartat 36, i de 21 d'octubre de 1999, Zenatti, C-67/98, Rec. p. I-7289, apartat 34).  
  
59 Els estats membres són, per tant, lliures per a determinar els objectius de la seua política en matèria de jocs d'atzar i, si escau, per a definir amb precisió el grau de protecció perseguit. No obstant això, les restriccions que imposen han de complir els requisits que es deriven de la jurisprudència del Tribunal de Justícia en relació amb la seua proporcionalitat».  
Així i com indica la mateixa sentència: la jurisprudència ha admés una sèrie de raons imperioses d'interés general, com els objectius de protecció dels consumidors, lluita contra el frau i prevenció tant de la incitació a la despesa excessiva en joc com de l'aparició de pertorbacions en l'ordre social en general.  
Aquesta mesura troba la seua base i la seua justificació, tal com s'ha exposat en l'esborrany de la modificació del PGOU, en la Llei 1/2020, d'11 de juny, de regulació del joc i de prevenció de la ludopatia a la Comunitat Valenciana. El preàmbul exposa, havent assumit les competències exclusives en matèria de casinos, jocs i apostes, a exclusió de les apostes mútues esportiu-benèfiques, una sèrie d'evidències que porten a la necessitat de regular l'activitat socioeconòmica del joc en les seues diverses modalitats i canals a la Comunitat Valenciana i la prevenció del joc patològic. El mateix preàmbul fa esment a l'article 3.11 de la Llei 17/2009, de 23 de novembre, sobre el lliure accés a les activitats de serveis i el seu exercici, així com al principi de necessitat i proporcionalitat de l'article 5 LGUM. Com a fonament de la modificació puntual que s'està duent a terme i que no és objecte d'aquest recurs, el preàmbul assenyala que:  
  
«L'evidència científica més recent indica una situació molt preocupant de la prevalença del joc problemàtic i del joc patològic en la població espanyola, particularment, en les persones menors d'edat i joves. L'estudi publicat en 2019 per la Unitat d'Investigació Joc i Addiccions Tecnològiques del Departament de Psicologia Bàsica de la Universitat de València realitzat a partir d'una enquesta a una mostra aleatòria estratificada de 6.816 persones entre 18 i 95 anys representativa de la població espanyola indica que la prevalença del joc patològic a Espanya se situa en el 0,7 % de la població, superior a les estimacions oficials prèvies. Així mateix, en una altra investigació publicada en 2019 per la mateixa unitat d'investigació sobre una mostra de 7.964 escolars d'entre 15 i 19 anys de 104 centres educatius públics i privats de les tres províncies de la Comunitat Valenciana es mostra que el 16,3 % manifesta un joc de risc (almenys compleix un criteri diagnòstic de trastorn de joc del DSM-V), sent major la incidència en la franja d'edat de 18-19 anys (23 %) que en la de 15-17 anys (15 %); mentre que el 2,2 % pot considerar-se que té un problema de trastorn de joc (compleix almenys quatre criteris de diagnòstic de trastorn del joc del DSM-V), 4,8 % en adolescents joves (18-19 anys) i 1,8 % en persones menors d'edat (15 a 17 anys). Aquests resultats indiquen una prevalença del joc patològic en les persones menors d'edat i adolescents joves que triplica la trobada per a la població espanyola en general»  
  
  
El municipi de Muro de Alcoy té un Pla general que no regula de manera expressa, dins de l'ús recreatiu, els establiments de jocs definits en la Llei 1/2020, d'11 de juny, de regulació del joc i de prevenció de la ludopatia a la Comunitat Valenciana i que, com ja hem vist, ateses les seues especialitats, han de ser objecte d'una regulació específica. Per tant, els seus objectius no són uns altres que, en primer lloc, proporcionar una regulació més concreta a aquests establiments atesa la manca d'aquesta i, en segon lloc, limitar-los a les zones no residencials amb la finalitat de previndre un increment, en xiquets, joves i adults, de la ludopatia a les zones de Muro en les quals hi ha una major afluència de població atesa l'existència de col·legis, parcs, acadèmies, habitatges, etc.  
Pel que fa a la proporcionalitat, hui és doctrina consolidada que el control de la proporcionalitat integra al seu torn un control d'adequació o idoneïtat de la mesura objecte d'examen (relació mitjà-finalitat), un examen de la seua necessitat (inexistència d'una alternativa menys onerosa) i un control de proporcionalitat en sentit estricte ateses les seues conseqüències (es calibren els interessos afectats i en conflicte per a comprovar si els avantatges superen o almenys compensen els inconvenients). L'inconvenient en aquest cas és la limitació d'una activitat, únicament en la zona urbana residencial del municipi. Per tant, hem de comprovar si els avantatges de la mesura adoptada superen aqueix inconvenient. Per a això, el Tribunal Constitucional va exposar, en referència al dret de reunió, el següent:  
«Per a comprovar si la mesura impeditiva de l'exercici del dret de reunió supera el judici de proporcionalitat exigible, és necessari constatar si compleix els tres requisits o condicions següents: si aquesta mesura era susceptible d'aconseguir l'objectiu proposat -la garantia de l'ordre públic sense perill per a persones i béns-; si, a més, era necessària en el sentit que no existia una altra mesura més moderada per a la consecució del propòsit amb igual eficàcia; i, finalment, si aquesta era proporcionada, en sentit estricte, és a dir, ponderada o equilibrada per derivar-se'n més beneficis o avantatges per a l'interés general que perjudicis sobre altres béns o valors en conflicte (STC 55/1996 FJ 5).»  
  
Novament cal citar la STS que exposa que l'«establiment de limitacions en la regulació del joc compta així mateix amb el suport de la legislació interna, tant estatal com autonòmica, perquè ja hem assenyalat que la norma (estatal) amb rang de llei deixa enunciats els objectius i els interessos que cal protegir que justifiquen la imposició de limitacions, com són la tutela i protecció social dels menors i dels participants en els jocs, la prevenció d'activitats fraudulentes i de blanqueig de capitals, així com el propòsit d'articular una oferta dimensionada del joc.»  
  
Aquests interessos són els que es pretenen protegir amb la modificació puntual que s'està duent a terme, és a dir, la inclusió dels establiments de jocs dins d'ús recreatiu en diferents graus i la seua incompatibilitat amb l'ús residencial.  
L'esmentada incompatibilitat entre usos que es produeix amb la modificació puntual núm. 3, no impedeix, de cap manera, que aquestes activitats s'implanten al municipi. Muro de Alcoy té una quantitat substancialment important de sòl en el qual l'ús recreatiu resultarà compatible en tots els seus graus i que no es troba prop dels nuclis de població més vulnerables que es pretenen protegir amb aquesta mesura. Això la fa equilibrada, ja que la limitació és mínima atesa la quantitat de sòl en la qual aquests establiments podrien implantar-se davant del risc per als interessos que es pretenen protegir i que amb aquesta es protegeixen.  
  
  
Quart. Documentació  
La documentació objecte del present informe està integrada per l'esborrany de la modificació puntual núm. 3 del Pla general d'ordenació urbana d'aquest municipi i el document inicial estratègic. Aquesta documentació és conforme al que s'estableix en 52 Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
  
Cinqué. Tràmit de consultes  
Per part d'aquest ajuntament, que exerceix la condició d'òrgan promotor, òrgan substantiu i òrgan ambiental i territorial, de conformitat amb l'art. 49.2 c) del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, en afectar la proposta plantejada exclusivament l'ordenació estructural del sòl urbà que té els serveis urbanístics efectivament implantats, sense modificar l'ús dominant de la zona establida en l'ordenació estructural, ha procedit, d'acord amb l'article 53.1 TRLOTUP, a sotmetre la documentació indicada a consultes a les següents administracions públiques afectades i persones interessades, per un termini de 30 dies hàbils:  
  
· Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat.  
Seccions de:  
Urbanisme, Direcció Territorial de València.  
SDG. Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge (Planificació Territorial i Infraestructura Verda).  
  
Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge (Serv. OT Patricova).  
  
· Vicepresidència segona i Conselleria d'Habitatge i Arquitectura Bioclimàtica.  
· Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública (Direcció Gral. de Salut Pública).  
· Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic (Confederació Hidrogràfica del Xúquer, O.A.).  
D'aquestes administracions públiques s'ha rebut resposta de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública (Direcció Gral. de Salut Pública), en els termes següents:  
«Informe de sanitat ambiental referent a la consulta prèvia sobre document inicial estratègic del PGOU de Muro de Alcoy (Alacant)  
Amb data 18 d'agost de 2022 ha tingut entrada en Sanitat Ambiental, de la Direcció General de Salut Pública i Addiccions, escrit de l'Ajuntament de Muro de Alcoy, relatiu al document inicial estratègic del Pla general d'ordenació urbana de Muro de Alcoy relatiu a la modificació puntual número 3, establiments de joc, el promotor del qual és l'Ajuntament de Muro de Alcoy a la província d'Alacant, a fi que s'emeta informe preceptiu en matèries de la nostra competència, de conformitat amb la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
L'objectiu de la modificació és adaptar la regulació dels usos detallats i establir limitacions en el municipi de Muro de Alcoy als establiments de joc, d'acord amb la Llei 1/2020, d'11 de juny, de la Generalitat, de regulació del joc i de prevenció de la ludopatia a la Comunitat Valenciana, incloent-hi un article en les normes urbanístiques, i establint limitacions en els establiments següents: casinos de joc, sales de bingo, salons de jocs, salons recreatius i locals específics d'apostes.  
  
Per tot això i vista la documentació aportada, es considera que des del punt de vista de la sanitat ambiental no hi ha al·legacions sobre aquesta modificació del PGOU.  
  
València, data de la signatura electrònica  
La coordinadora de Sanitat Ambiental»  
  
També s'ha rebut resposta, una vegada transcorregut el termini atorgat de consultes, del Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant i l'informe del qual es troba en l'expedient.  
  
Sisé. Identificació i valoració de possibles efectes adversos sobre el medi ambient, i justificació de l'aplicació del procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica.  
Atenent el que disposa l'article 46.3 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, i els criteris de l'annex VIII d'aquest text refós, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, després de consulta a les administracions públiques afectades:  
  
Ø Risc d'inundació:  
El Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació, va ser aprovat pel Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell (DOGV 03.11.2015).  
Atés que la modificació puntual és simplement una regulació més detallada dels usos d'una subzona (en aquest cas, l'ús recreatiu) per a incloure una regulació específica dels establiments de joc i la incompatibilitat d'un dels seus graus amb l'ús residencial, no hi ha interacció amb la perillositat d'inundació.  
Ø Paisatge:  
De conformitat amb el que s'estableix en la TRLOTUP, el paisatge actuarà com a criteri condicionant en la planificació territorial i urbanística. El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge no ha emés informe sobre la incidència de la modificació en el paisatge o de la necessitat de dur a terme un estudi d'integració paisatgística. De conformitat amb l'art. 6.4 b) del Decret legislatiu 1/2021: «En els instruments de planejament sotmesos a avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada que no tinguen incidència en el paisatge no serà exigible estudi d'integració paisatgística, en cas que així ho determine l'òrgan ambiental, així com un informe del departament amb les competències de paisatge».  
Atés que la modificació únicament va encaminada a regularitzar més detalladament els usos en una determinada zona del territori (la zona urbana d'ús residencial), aquesta manca d'incidència sobre la infraestructura verda del territori.  
Ø Urbanisme:  
De l'informe rebut pel Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant en el tràmit de consulta a les administracions públiques afectades, únicament es desprén l'observació que el document que se sotmeta a informació pública ha de contindre una major motivació quant a les limitacions que es pretenen implantar amb la modificació puntual núm. 3. Aquesta motivació, realitzada en l'antecedent tercer d'aquest informe, haurà d'incorporar-se per l'òrgan ambiental al document que s'elabore i remeta a l'òrgan substantiu i a l'òrgan promotor.  
  
Des d'urbanisme no es rep cap altra consideració, per tant s'entén que la modificació no té un efecte significatiu en l'ordenació del territori del municipi.  
  
Ø Vies pecuàries:  
Segons la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries, s'entén per vies pecuàries les rutes o itineraris per on discorre o ha discorregut tradicionalment el trànsit ramader. Les vies pecuàries es denominen, amb caràcter general: canyades, carrerades, senderes i goles.  
· Les canyades són aquelles vies l'amplària de les quals no excedisca dels 75 metres.  
· Són carrerades, quan la seua amplària no sobrepasse els 37,5 metres.  
· Senderes o assagadors són les vies que tenen una amplària no superior als 20 metres.  
· Goles són vies pecuàries l'amplària de les quals serà la que determine l'acte de classificació.  
  
En el terme municipal de Muro de Alcoy apareixen les següents vies pecuàries:  
· Assagador de la Crebantada  
· Assagador de la Querola  
· Assagador de Setla  
· Assagador del Camí de Cocentaina a Benimarfull  
· Assagador del Camí de la Casablanca i Benillup  
· Assagador del Camí Vell d'Agres  
· Assagador del Corral Blanco  
· Assagador del Corral d'Alonso  
· Assagador del Molí de Pere  
· Assagador del Molí Pedro  
· Gola camí del Corral de Dídac  
· Sendera de l'Arpella  
· Sendera del Camí Vell de Muro  
· Sendera del Port d'Albaida  
· Sendera del Ventorrillo  
· Vereda de l'Albaida  
· Vereda de la Plana  
  
Les vies pecuàries que afecten el sòl urbà objecte de la modificació són:  
- Assagador de la Crebantada.  
- Sendera del Ventorrillo.  
- Assagador de Setla.  
- Sendera de l'Arpella.  
- Sendera del Camí Vell de Muro.  
  
La modificació no pretén alterar els usos existents al municipi, sinó ordenar detalladament la compatibilitat de les zones residencials amb els usos recreatius, per la qual cosa no es pretén afectar ni alterar l'àmbit de les vies pecuàries, les quals discorren per àmbits de domini públic.  
  
  
Ø Patrimoni cultural:  
Es coneix com a patrimoni cultural el conjunt de béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic, o de qualsevol altra naturalesa cultural, existents en el territori o que, trobant-se'n fora, siguen especialment representatius de la història i la cultura.  
Segons l'Inventari de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià a Muro de Alcoy es troben els elements següents:  
Béns d'interés cultural (BIC):  
· Escut dels Alonso de Medina  
· Escut dels Bono  
Béns de rellevància local (BRL):  
· Ximenera de la fàbrica de les Caixetes  
· Ermita de la Patrona  
· Ermita de Sant Antoni  
· Espai de Protecció Arqueològica la Cova Beneito  
· Espai de Protecció Arqueològica de la Penya del Frare  
· Església dels Desemparats  
· Església parroquial de Nostra Senyora de Gràcia (Benàmer)  
· Església parroquial de Sant Francesc de Paula  
· Església Parroquial de Sant Joan Baptista  
· Molí Pedro  
· Nucli històric tradicional de Muro de Alcoy  
· Retaule ceràmic de la Mare de Déu del Miracle de Cocentaina  
· Retaule ceràmic de la Mare de Déu dels Dolors  
· Retaule ceràmic de les Ànimes del Purgatori  
· Retaule ceràmic de Sant Blai  
· Retaule ceràmic de Sant Caietà  
· Retaule ceràmic de Sant Cosme i Sant Damià, els Sants Metges  
· Retaule ceràmic de Sant Josep  
· Retaule ceràmic de Sant Pasqual Bailón, Crist de Zalamea I Beat Andrés Hiber  
· Retaule ceràmic del Jesús Natzaret de Cocentaina  
· Via Crucis. Estació XIV  
  
Addicionalment, es troben inventariats 76 béns etnològics i 32 jaciments arqueològics.  
Atés que la modificació puntual únicament establirà la restricció d'instauració d'activitats en els entorns dels centres educatius, no es generaran afeccions sobre el patrimoni cultural valencià.  
  
  
Ø Població i salut:  
La restricció al desenvolupament de locals de joc per diners en els entorns dels centres educatius genera un impacte positiu sobre la població i la salut en reduir-se l'exposició dels adolescents a aquestes activitats. Diferents estudis han provat com en l'adolescència és quan es desenvolupen gran part de les ludopaties, i els centres educatius són els llocs de major congregació de persones en aquesta franja d'edat. D'aquesta manera, s'estaria protegint la població dels riscos del joc compulsiu, per la qual cosa la modificació puntual es considera que tindrà un impacte positiu sobre la població i la salut de Muro de Alcoy. La Direcció General de Salut Pública i Addiccions ha emés informe en el tràmit de consulta en el qual manifesta, una vegada revisada la documentació, que no hi ha al·legacions a la modificació plantejada des del punt de vista de la sanitat ambiental.  
Ø Usos del sòl:  
La modificació puntual no afavorirà el canvi d'usos del sòl, la impermeabilització de superfícies forestals o agrícoles o l'ocupació de nous terrenys, per tant es considera que la modificació no té un impacte significatiu sobre els usos del sòl.  
Ø Espais protegits, fauna i flora:  
La modificació puntual estableix restriccions al desenvolupament d'activitats als voltants dels centres educatius, no té efectes sobre els espais protegits ni sobre els elements de la biota com la flora i la fauna.  
  
Ø Qualitat de l'aire:  
El desenvolupament de la modificació puntual no implicarà la generació de noves emissions de gasos d'efecte d'hivernacle ni de partícules contaminants. Es considera que l'impacte sobre la qualitat de l'aire és no significatiu.  
Ø Qualitat de l'aigua:  
L'aplicació de la modificació puntual no implicarà riscos per a la qualitat de les aigües subterrànies o superficials, ni per als cursos d'aigua de Muro de Alcoy, ja siguen de caràcter temporal o permanent. Això es deu al fet que el desenvolupament de la modificació puntual no porta associat activitats que impliquen abocaments, l'ocurrència de possibles accidents que afecten la qualitat de les aigües o activitats amb elevat consum de recurs hídric.  
Ø La geografia físcia  
Atesa la naturalesa de la modificació puntual, la seua aplicació no implicarà el desenvolupament de projectes o activitats amb efecte sobre la morfologia del terreny, el sòl o la geologia. No s'esperen impactes significatius sobre la geografia física.  
Ø Soroll  
Atés que amb la modificació puntual únicament es restringeixen els locals de joc en uns certs llocs del municipi sobre la base de la seua proximitat a centres educatius, no s'espera l'increment de les emissions sonores per la seua aplicació. Addicionalment, els locals per a aquesta mena d'activitats que es desenvolupen a Muro de Alcoy hauran de complir adequadament la normativa en matèria d'emissions sonores. Per tant, es considera que no hi ha un impacte ambiental significatiu en aquest sentit.  
Per això, i atés que la modificació puntual del Pla general d'ordenació urbana d'aquest municipi plantejada no té efectes significatius sobre el medi ambient, s'entén que ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada.  
  
Seté. Fonamentació jurídica  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana -TRLSRU-, estableix en el seu article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant el Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (TRLOTUP).  
  
De conformitat amb l'art. 53 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, una vegada rebuts els pronunciaments de les administracions públiques afectades i persones interessades, o transcorregut el termini atorgat per a això, l'òrgan ambiental i territorial elaborarà i remetrà a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu, segons siga procedent, un dels documents següents:  
a) Un document sobre l'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic, juntament amb les contestacions rebudes a les consultes realitzades, en el qual es determinarà l'amplitud, nivell de detall i grau d'especificació que ha de tindre el citat estudi i instarà la continuació de la tramitació pel procediment ordinari.  
b) Una resolució d'informe ambiental i territorial estratègic, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII TRLOTUP, que el pla o programa no té efectes significatius sobre el medi ambient i el territori, resolent-se l'avaluació ambiental i territorial estratègica pel procediment simplificat i indicant la procedència de la tramitació del pla o programa conforme al capítol següent o a la seua normativa sectorial.  
  
c) Una resolució que considere que, encara que poden derivar-se de l'execució del pla o programa efectes significatius sobre el medi ambient i el territori, la seua tramitació ha de realitzar-se simultàniament amb la del projecte i l'avaluació ambiental es durà a terme conforme a la legislació d'avaluació d'impacte ambiental de projectes, emetent un document d'abast que abastarà la valoració ambiental dels aspectes propis del pla i els específics del projecte.  
d) Una resolució d'informe ambiental, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII LOTUP, i de l'anàlisi de les contestacions a les consultes realitzades, que el pla o programa sí que té efectes significatius sobre el medi ambient i es considera, de manera inequívoca, que el pla o programa és manifestament inviable per raons ambientals.  
  
La resolució d'informe ambiental emesa d'acord amb el 53.2 b) del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, es notificarà a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu. Aquesta resolució no serà susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla, o bé, sense perjudici dels que siguen procedents en via administrativa davant de l'acte, si escau, d'aprovació del pla.  
L'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació del pla en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquests casos, la part promotora haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del pla.  
  
Huité. Òrgan competent  
L'article 49.2 a) del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, disposa que l'òrgan ambiental i territorial serà l'Ajuntament del terme municipal de l'àmbit del planejament objecte de l'avaluació ambiental, sense perjudici de l'assistència i la cooperació de les diputacions provincials d'acord amb la legislació de règim local, tractant-se d'»instruments de planejament urbanístic que afecten exclusivament l'ordenació estructural del sòl urbà que tinga els serveis urbanístics efectivament implantats, sense modificar l'ús dominant de la zona establida en l'ordenació estructural».  
  
Per tant, hem d'acudir a la clàusula residual de l'art. 21.1.s) de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases del règim local, i l'òrgan competent per a l'aprovació de l'informe ambiental i territorial estratègic és l'Alcaldia.  
  
Conclusions  
S'emet informe favorable a la resolució d'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica, de la modificació puntual núm. 3 del Pla general d'ordenació urbana d'aquest municipi, relativa a la regulació detallada de l'ús recreatiu i la incompatibilitat d'alguns d'aquests usos amb l'ús residencial, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i resulta procedent la tramitació d'aquesta modificació puntual del Pla general estructural d'aquest municipi conforme als arts. 52 i 53 i en el capítol III del títol III del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
  
Muro de Alcoy a la data de la signatura electrònica.  
  
La tècnica d'administració general  
L'arquitecta municipal»  
  
I de conformitat amb el que disposen els articles 48.3.c i 53.2.b) del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, aquest Ajuntament és l'òrgan ambiental i territorial competent, i segons les atribucions que em confereix l'article 21.1.s de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases del règim local,  
  
  
Resolc  
  
Primer. Resoldre favorablement la resolució d'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica, de la modificació puntual núm. 3 del Pla general d'ordenació urbana d'aquest municipi, relativa a la regulació detallada de l'ús recreatiu i la incompatibilitat d'alguns d'aquests usos amb l'ús residencial, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
  
Segon. Continuar la tramitació de la modificació puntual del Pla general estructural d'aquest municipi conforme a la seua normativa específica.  
  
Tercer. Retre compte del contingut de la resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat a tots els interessats que apareguen en la tramitació ambiental d'aquesta actuació, i que s'incloga aquest informe en la documentació de la modificació de l'instrument de planejament urbanístic a l'efecte de posar-lo en coneixement de l'òrgan substantiu.  
  
Quart. Ordenar la publicació de la resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, perquè tinga els efectes previstos en l'article 53.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
  
Cinqué. Notificar la resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat a l'òrgan promotor (alcalde) i a l'òrgan substantiu (Ple).  
  
Sisé. La resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat perdrà la seua vigència i cessarà la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'aprovació de la modificació puntual del Pla general estructural d'aquest municipi en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquests casos, l'òrgan promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació puntual del Pla general estructural d'aquest municipi.  
  
  
Seté. La resolució de l'informe ambiental i territorial estratègic pel procediment simplificat no és susceptible de cap recurs per considerar-se acte de tràmit, sense perjudici dels recursos que, si escau, siguen procedents en via contenciosa administrativa davant de l'acte que aprove l'instrument de planejament corresponent, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que s'estimen pertinents en dret.  
  
Muro de Alcoy, 13 de febrer de 2023.- L'alcalde: Gabriel Tomás Salvador.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9544, del 01-03-2023 (2023/1531)

RESOLUCIÓN 2023-0153, de 6 de febrero de 2023, de modificación puntual número 3 del Plan general de ordenación urbana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9544

Fecha DOGV
:   01-03-2023

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2023/1531

CVE


Fecha del documento
:   13-02-2023

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Muro de Alcoy

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [plan de urbanismo](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN 2023-0153, de 6 de febrero de 2023, de modificación puntual número 3 del Plan general de ordenación urbana. [2023/1531]  
Visto que por este ayuntamiento se tramita la modificación puntual núm. 3 del Plan general de ordenación urbana de este municipio, relativa a ordenación pormenorizada sobre una regulación detalla de los usos para la incorporación de los establecimientos de juego dentro del uso recreativo y su incompatibilidad con el uso residencial, de conformidad con las disposiciones de los artículos 67 y 50 y ss del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (TRLOTUP).  
Visto que mediante acuerdo adoptado por el Pleno de la corporación en sesión de fecha 21 de junio de 2022 el inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica, acompañando la solicitud del borrador de la modificación puntual núm. 3 del Plan general estructural de este municipio y del documento inicial estratégico, de lo que se da traslado al órgano ambiental (el Ayuntamiento), previa la comprobación de que se ajusta a lo establecido en los apartados 1 y 2 del art. 52 TRLOTUP y en la legislación sectorial.  
Y, de acuerdo con lo dispuesto por el 53.1 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, se sometió la documentación indicada a consulta de las administraciones públicas afectadas y de las personas interesadas, por un plazo de 30 días hábiles a contar desde la recepción de la solicitud de informe.  
Al respecto, se presentaron los siguientes informes:  
· Informe de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública.  
«Informe de sanidad ambiental referente a la consulta previa sobre documento inicial estratégico del PGOU de Muro de Alcoy (Alicante)  
Con fecha 18 de agosto de 2022 ha tenido entrada en Sanidad Ambiental, de la Dirección General de Salud Pública y Adicciones, escrito del Ayuntamiento del Muro de Alcoy, relativo al Documento Inicial Estratégico del Plan general de ordenación urbana de Muro de Alcoy relativo a la modificación puntual número 3, establecimientos de juego, cuyo promotor es el Ayuntamiento de Muro de Alcoy en la provincia de Alicante, al objeto de que se emita informe preceptivo en materias de nuestra competencia, de conformidad con la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
El objetivo de la modificación es adaptar la regulación de los usos pormenorizados y establecer limitaciones en el municipio de Muro de Alcoy a los establecimientos de juego, de acuerdo con la Ley 1/2020, de 11 de junio, de la Generalitat, de regulación del juego y de prevención de la ludopatía en la Comunitat Valenciana, incluyendo un artículo en las Normas Urbanísticas, y estableciendo limitaciones en los siguientes establecimientos: casinos de juego, salas de bingo, salones de juegos, salones recreativos y locales específicos de apuestas.  
Por todo ello y vista la documentación aportada se considera que desde el punto de vista de la sanidad ambiental no existen alegaciones sobre esta modificación del PGOU.  
En València, a fecha de la firma electrónica  
La coordinadora de sanidad ambiental»  
· Informe del Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante.  
Dicho informe se encuentra contenido en el expediente de referencia y únicamente impuso la condición de que, el documento que se someta a información pública, contuviera la motivación necesaria, tanto en cuanto a la necesidad de la propuesta, como en cuanto a las concretas limitaciones que se pretenden implantar.  
Visto el informe emitido por los servicios técnicos y jurídicos del departamento de Urbanismo de este ayuntamiento, que informa favorablemente la resolución de informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación planteado y que se transcribe a continuación:  
«Expediente: 1393/2022  
Asunto: MPGOU- modificación puntual núm. 3 del plan general de ordenación urbana de Muro de Alcoy  
  
Con relación a la tramitación de la modificación puntual núm. 3 del Plan general de ordenación urbana de este municipio, que requiere evaluación ambiental y territorial estratégica, se emite el siguiente informe:  
  
Antecedentes  
  
Primero. Por este ayuntamiento se tramita la modificación puntual núm. 3 del Plan general de ordenación urbana de este municipio, relativa a ordenación pormenorizada sobre una regulación detalla de los usos para la incorporación de los establecimientos de juego dentro del uso recreativo y su incompatibilidad con el uso residencial, de conformidad con las disposiciones de los artículos 67 y 50 y ss del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (TRLOTUP).  
Mediante acuerdo adoptado por el Pleno de la corporación en sesión de fecha 21 de junio de 2022 el inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica, acompañando la solicitud del borrador de la modificación puntual núm. 3 del Plan general estructural de este municipio y del documento inicial estratégico, de lo que se da traslado al órgano ambiental (el Ayuntamiento), previa la comprobación de que se ajusta a lo establecido en los apartados 1 y 2 del art. 52 TRLOTUP y en la legislación sectorial.  
Y, de acuerdo con lo dispuesto por el 53.1 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, se sometió la documentación indicada a consulta de las administraciones públicas afectadas y de las personas interesadas, por un plazo de 30 días hábiles a contar desde la recepción de la solicitud de informe.  
Segundo. Planeamiento vigente municipal  
El planeamiento general municipal vigente actualmente se aprobó por acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante el 31 de octubre de 2007, tramitándose conforme a la Ley 6/1994, reguladora de la actividad urbanística (LRAU) y la Ley 4/1992 de suelo no urbanizable.  
Se encuentra aprobada la siguiente modificación del plan general de ordenación urbana:  
- Modificación puntual número 1 (Aprobada por la comisión territorial de urbanismo en sesión celebrada el 25.09.2017), la modificación constaba de cinco apartados:  
1. Adaptación del Plan General a la legislación estatal en materia de reserva para vivienda protegida.  
2. Revisión del sistema de definición de áreas de reparto y aprovechamiento tipo en suelo urbano y urbanizable.  
3. Supresión de viario estructural en el sector «la plana».  
4. Actualización del Catálogo de bienes y Espacios Protegidos.  
5. Revisión del articulado de las Normas urbanísticas del Plan General.  
Las Normas Urbanísticas del Plan General regulan en el título IV. los usos permitidos en el municipio. El capitulo 5 regula el uso terciario, y en su sección 4 el uso recreativo, estableciendo literalmente lo siguiente:  
  
Seccion 4: Uso Recreativo.  
  
Artículo 4.68. Definición.  
Corresponde este uso a los edificios o recintos destinados al público con fines de recreo o relación social, tales como discotecas, boleras, bingos, restaurantes, bares, discobares, cafeterías, etc.  
  
Artículo 4.69. Condiciones.  
Cumplirán las condiciones establecidas en la normativa vigente.  
  
Los artículos 4.68 y 4.69 serán objeto de esta modificación puntual, con el fin de adaptar la regulación de los usos pormenorizados y establecer limitaciones en el municipio de Muro de Alcoy a los establecimientos de juego, de acuerdo con la Ley 1/2020, de 11 de junio, de la Generalitat, de regulación del juego y de prevención de la ludopatía en la Comunitat Valenciana, incluyendo un artículo en las Normas Urbanísticas, siendo los establecimientos donde se recoge una limitación los siguientes:  
Casinos de juego.  
Salas de bingo.  
Salones de juegos.  
Salones recreativos.  
Locales específicos de apuesta  
  
Tercero. Modificación puntual: objeto y justificación  
La modificación puntual planteada afecta a la ordenación pormenorizada del área de suelo urbana la cual cuenta con los servicios urbanísticos efectivamente implantados, y sin modificación del uso dominante de la zona establecida en la ordenación estructural, teniendo por objeto y características La regulación detallada de los usos del suelo de cada subzona, en desarrollo de las zonas de ordenación estructural. La presente modificación tiene como objeto adaptar la regulación de los usos pormenorizados y establecer limitaciones en el municipio de Muro de Alcoy a los establecimientos de juego, de acuerdo con la Ley 1/2020, de 11 de junio, de la Generalitat, de regulación del juego y de prevención de la ludopatía en la Comunitat Valenciana, incluyendo una modificación en un artículo en las Normas Urbanísticas, dada la falta de regulación de los mismos dentro del uso recreativo. Así dicho artículo quedaría redactado de la siguiente forma:  
  
« Artículo 4.68. Definición.  
Corresponde este uso a los edificios o recintos destinados al público con fines de recreo o relación social, tales como discotecas, boleras, bingos, restaurantes, bares, discobares, cafeterías, etc  
En cuanto a los establecimientos de juegos serán de aplicación las definiciones contenidas en la Ley 1/2020, de 11 de junio, de la Generalitat, de regulación del juego y de prevención de la ludopatía en la Comunidat Valenciana y sus modificaciones posteriores, diferenciando:  
Grado 1: Casinos de juego, salas de bingo, salones de juego y locales específicos de apuestas.  
Grado 2: Salones recreativos y otros locales habilitados para la instalación de máquinas de juego.»  
Asimismo se va a proceder a declarar los establecimientos de juego dentro del GRADO 1 como incompatibles con el uso residencial.  
Tanto la jurisprudencia del TS, como la jurisprudencia del TSJUE, admiten que exista, con normalidad, unas limitaciones y restricciones a la actividad concreta del juego al considerar que esta reviste de una serie de especialidades. En este sentido, la Sentencia del Tribunal Supremo (STS 1408/2019, 22 de octubre de 2019), señala lo siguiente:  
«En consonancia con lo anterior, la jurisprudencia del Tribunal de Justicia de la Unión Europea admite con normalidad que la actividad de juego sea objeto de limitaciones y restricciones por parte de los Estados miembros; y, más aún, reconoce un amplio margen de apreciación a los Estados a la hora de delimitar los intereses a proteger y los objetivos de su política en materia de juegos de azar.  
Es oportuno reseñar la STJUE de 8 de septiembre de 2009 (asunto C-42/07, Liga Portuguesa de Futebol Profissional, Bwin International Ltd,) -citada en el escrito de las asociaciones recurrentes en casación-, que en los apartados 56 a 59 de su fundamentación señala lo siguiente:  
56 El artículo 46 CE, apartado 1, admite restricciones justificadas por razones de orden público, de seguridad pública o de salud pública. Por otro lado, la jurisprudencia ha admitido una serie de razones imperiosas de interés general, como los objetivos de protección de los consumidores, lucha contra el fraude y prevención tanto de la incitación al gasto excesivo en juego como de la aparición de perturbaciones en el orden social en general (véase la sentencia Placanica y otros, antes citada, apartado 46 y jurisprudencia citada).  
57 En este contexto, procede observar, como han señalado la mayoría de los Estados miembros que han presentado observaciones ante el Tribunal de Justicia, que la normativa en materia de juegos de azar se cuenta entre los ámbitos en que se dan considerables divergencias morales, religiosas y culturales entre los Estados miembros. A falta de armonización comunitaria en la materia, corresponde a cada Estado miembro apreciar en estos ámbitos, conforme a su propia escala de valores, las exigencias que supone la protección de los intereses afectados (véanse, en particular, las sentencias de 14 de diciembre de 1979, Henn y Darby, 34/79, Rec. p. 3795, apartado 15; de 24 de marzo de 1994, Schindler, C-275/92, Rec. p. I-1039, apartado 32; de 20 de noviembre de 2001, Jany y otras, C-268/99, Rec. p. I-8615, apartados 56 y 60, y Placanica y otros, antes citada, apartado 47).  
58 El mero hecho de que un Estado miembro haya elegido un sistema de protección diferente del adoptado por otro Estado miembro no puede tener incidencia en la apreciación de la necesidad y de la proporcionalidad de las disposiciones adoptadas en la materia. Estas deben apreciarse solamente en relación con los objetivos que persiguen las autoridades competentes del Estado miembro interesado y con el nivel de protección que estas pretenden garantizar (sentencias de 21 de septiembre de 1999, Läärä y otros, C- 124/97, Rec. p. I-6067, apartado 36, y de 21 de octubre de 1999, Zenatti, C-67/98, Rec. p. I-7289, apartado 34).   
59 Los Estados miembros son, por lo tanto, libres para determinar los objetivos de su política en materia de juegos de azar y, en su caso, para definir con precisión el grado de protección perseguido. Sin embargo, las restricciones que impongan deben cumplir los requisitos que se derivan de la jurisprudencia del Tribunal de Justicia en relación con su proporcionalidad».  
Así y como indica la propia sentencia: la jurisprudencia ha admitido una serie de razones imperiosas de interés general, como los objetivos de protección de los consumidores, lucha contra el fraude y prevención tanto de la incitación al gasto excesivo en juego como de la aparición de perturbaciones en el orden social en general.  
Esta medida encuentra su base y su justificación, tal y como se ha expuesto en el borrador de la modificación del PGOU, en la Ley 1/2020, de 11 de junio, de regulación del juego y de prevención de la ludopatía en la Comunitat Valenciana. El preámbulo de la misma expone, habiendo asumido las competencias exclusivas en materia de casinos, juegos y apuestas, con exclusión de las apuestas mutuas deportivo-benéficas, una serie de evidencias que conllevan a la necesidad de regular la actividad socioeconómica de juego en sus diversas modalidades y canales en la Comunitat Valenciana y la prevención del juego patológico. El mismo preámbulo hace mención al artículo 3.11 de la Ley 17/2009, de 23 de noviembre, sobre el libre acceso a las actividades de servicios y su ejercicio, así como al principio de necesidad y proporcionalidad del artículo 5 LGUM. Como fundamento de la modificación puntual que se está llevando a cabo y que no es objeto de este recurso, el preámbulo señala que:  
«La evidencia científica más reciente indica una situación muy preocupante de la prevalencia del juego problemático y del juego patológico en la población española, particularmente, en las personas menores de edad y jóvenes. El estudio publicado en 2019 por la Unidad de Investigación Juego y Adicciones Tecnológicas del Departamento de Psicología Básica de la Universitat de València realizado a partir de una encuesta a una muestra aleatoria estratificada de 6.816 personas entre 18 y 95 años representativa de la población española indica que la prevalencia del juego patológico en España se sitúa en el 0,7 % de la población, superior a las estimaciones oficiales previas. Asimismo, en otra investigación publicada en 2019 por la misma unidad de investigación sobre una muestra de 7.964 escolares de entre 15 y 19 años de 104 centros educativos públicos y privados de las tres provincias de la Comunitat Valenciana se muestra que el 16,3 % manifiesta un juego de riesgo (al menos cumple un criterio diagnóstico de trastorno de juego del DSM-V), siendo mayor la incidencia en la franja de edad de 18-19 años (23 %) que en la de 15-17 años (15 %); mientras que el 2,2 % puede considerarse que tiene un problema de trastorno de juego (cumple al menos cuatro criterios de diagnóstico de trastorno del juego del DSM-V), 4,8 % en adolescentes jóvenes (18-19 años) y 1,8 % en personas menores de edad (15 a 17 años). Estos resultados indican una prevalencia del juego patológico en las personas menores de edad y adolescentes jóvenes que triplica la hallada para la población española en general»  
El municipio de Muro de Alcoy cuenta con un Plan General que no regula de manera expresa, dentro del uso recreativo, los establecimientos de juegos definidos en la Ley 1/2020, de 11 de junio, de regulación del juego y de prevención de la ludopatía en la Comunitat Valenciana y que, como ya hemos visto, dada sus especialidades, deben ser objeto de una regulación específica. Por tanto, los objetivos de la misma no son otros que, en primer lugar, proporcionar una regulación más concreta a estos establecimientos dada la carencia de esta y, en segundo lugar, limitar los mismos a las zonas no residenciales con el fin de prevenir un incremento, en niños, jóvenes y adultos, de la ludopatía en las zonas de Muro en las cuales hay una mayor afluencia de población dado la existencia de colegios, parques, academias, viviendas, etc.  
En lo que respecta a la proporcionalidad, hoy es doctrina consolidada que el control de la proporcionalidad integra a su vez un control de adecuación o idoneidad de la medida objeto de examen (relación medio-fin), un examen de la necesidad de la misma (inexistencia de una alternativa menos gravosa) y un control de proporcionalidad en sentido estricto atendidas sus consecuencias (se calibran los intereses afectados y en conflicto para comprobar si las ventajas superan o al menos compensan los inconvenientes). El inconveniente en este caso es la limitación de una actividad, únicamente en la zona urbana residencial del municipio. Por tanto, debemos comprobar si las ventajas de la medida adoptada, superan ese inconveniente. Para ello, el Tribunal Constitucional expuso, en referencia al derecho de reunión, lo siguiente:  
«Para comprobar si la medida impeditiva del ejercicio del derecho de reunión supera el juicio de proporcionalidad exigible, es necesario constatar si cumple los siguientes tres requisitos o condiciones: si tal medida era susceptible de conseguir el objetivo propuesto -la garantía del orden público sin peligro para personas y bienes-; si, además, era necesaria en el sentido de que no existía otra medida más moderada para la consecución de tal propósito con igual eficacia; y, finalmente, si la misma era proporcionada, en sentido estricto, es decir, ponderada o equilibrada por derivarse de ella más beneficios o ventajas para el interés general que perjuicios sobre otros bienes o valores en conflicto (STC 55/1996 FJ 5).»  
Nuevamente hay que citar la STS que expone que el «establecimiento de limitaciones en la regulación del juego cuenta asimismo con el respaldo de la legislación interna, tanto estatal como autonómica, pues ya hemos señalado que la norma (estatal) con rango de ley deja enunciados los objetivos y los intereses a proteger que justifican la imposición de limitaciones, como son la tutela y protección social de los menores y de los participantes en los juegos, la prevención de actividades fraudulentas y de blanqueo de capitales, así como el propósito de articular una oferta dimensionada del juego.»  
Dichos intereses son los que se pretenden proteger con la modificación puntual que se está llevando a cabo, es decir, la inclusión de los establecimientos de juegos dentro de uso recreativo en distintos grados y su incompatibilidad con el uso residencial.  
La mencionada incompatibilidad entre usos que se produce con la modificación puntual núm. 3, no impide, de modo alguno, que dichas actividades se implanten en el municipio. Muro de Alcoy cuenta con una cantidad sustancialmente importante de suelo en el cual el uso recreativo resultará compatible en todos sus grados y que no se encuentra cerca de los núcleos de población más vulnerables que se pretenden proteger con esta medida. Ello la hace equilibrada, en tanto que la limitación es mínima dada la cantidad de suelo en la que estos establecimientos podrían implantarse frente al riesgo para los intereses que se pretenden proteger y que con ella se protegen.  
  
Cuarto. Documentación  
La documentación objeto del presente informe está integrada por el borrador de la modificación puntual núm. 3 del Plan general de ordenación urbana de este municipio y el documento inicial estratégico. Dicha documentación es conforme a lo establecido en 52 Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.  
  
Quinto. Trámite de consultas  
Por parte de este ayuntamiento, el cual ostenta la condición de órgano promotor, órgano sustantivo y órgano ambiental y territorial, de conformidad con el art. 49.2 c) del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, al afectar la propuesta planteada única y exclusivamente a la ordenación estructural del suelo urbano que cuenta con los servicios urbanísticos efectivamente implantados, sin modificar el uso dominante de la zona establecida en la ordenación estructural, ha procedido, de acuerdo con el artículo 53.1 TRLOTUP, a someter la documentación indicada a consultas a las siguientes Administraciones públicas afectadas y personas interesadas, por un plazo de 30 días hábiles:  
· Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas, y Movilidad.  
Secciones de:  
Urbanismo, Dirección Territorial de Valencia.  
SDG. Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (Planificación Territorial e Infraestructura Verde).  
Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (Serv. OT Patricova).  
· Vicepresidencia segunda y Conselleria de Vivienda y Arquitectura Bioclimática.  
· Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública (Dirección Gral. de Salud Pública).  
· Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico (Confederación Hidrográfica del Júcar, O.A.).  
De dichas administraciones públicas se ha recibido respuesta de la Conselleria de Sanidad Universal y Salud Pública (Dirección Gral. de Salud Pública), en los siguientes términos:  
«Informe de sanidad ambiental referente a la consulta previa sobre documento inicial estratégico del PGOU de Muro de Alcoy (Alicante)  
Con fecha 18 de agosto de 2022 ha tenido entrada en Sanidad Ambiental, de la Dirección General de Salud Pública y Adicciones, escrito del Ayuntamiento del Muro de Alcoy, relativo al Documento Inicial Estratégico del Plan general de ordenación urbana de Muro de Alcoy relativo a la modificación puntual número 3, establecimientos de juego, cuyo promotor es el Ayuntamiento de Muro de Alcoy en la provincia de Alicante, al objeto de que se emita informe preceptivo en materias de nuestra competencia, de conformidad con la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
El objetivo de la modificación es adaptar la regulación de los usos pormenorizados y establecer limitaciones en el municipio de Muro de Alcoy a los establecimientos de juego, de acuerdo con la Ley 1/2020, de 11 de junio, de la Generalitat, de regulación del juego y de prevención de la ludopatía en la Comunitat Valenciana, incluyendo un artículo en las Normas Urbanísticas, y estableciendo limitaciones en los siguientes establecimientos: casinos de juego, salas de bingo, salones de juegos, salones recreativos y locales específicos de apuestas.  
Por todo ello y vista la documentación aportada se considera que desde el punto de vista de la sanidad ambiental no existen alegaciones sobre esta modificación del PGOU.  
  
En València, a fecha de la firma electrónica  
La coordinadora de sanidad ambiental»  
  
También se ha recibido respuesta, una vez transcurrido el plazo otorgado de consultas, del Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante y cuyo informe se encuentra en el expediente.  
  
Sexto. Identificación y valoración de posibles efectos adversos sobre el medio ambiente, y justificación de la aplicación del procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica.  
Atendiendo a lo dispuesto en el artículo 46.3 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, y los criterios del anexo VIII de este Texto Refundido, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas afectadas:  
Ø Riesgo de Inundación:  
El Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación, fue aprobado por el Decreto 201/2015, de 29 de octubre, del Consell (DOGV 03.11.2015).  
Dado que la modificación puntual es simplemente una regulación más detallada de los usos de una subzona (en este caso, el uso recreativo) para incluir una regulación específica de los establecimientos de juego y la incompatibilidad de uno de sus grados con el uso residencial, no existe interacción con la peligrosidad de inundación.  
Ø Paisaje:  
De conformidad con lo establecido en la TRLOTUP, el paisaje actuará como criterio condicionante en la planificación territorial y urbanística. El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje no ha emitido informe acerca de la incidencia de la modificación en el paisaje o de la necesidad de llevar a cabo un estudio de integración paisajística. De conformidad con el art. 6.4 b) del Decreto legislativo 1/2021: «En los instrumentos de planeamiento sometidos a evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada que no tengan incidencia en el paisaje no será exigible estudio de integración paisajística, en caso de que así lo determine el órgano ambiental, así como un informe del departamento con las competencias de paisaje».  
Dado que la modificación, únicamente va encaminada a regularizar más detalladamente los usos en una determinada zona del territorio (la zona urbana de uso residencial), la misma carece de incidencia sobre sobre la infraestructura verde del territorio.  
Ø Urbanismo:  
Del informe recibido por el Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante en el trámite de consulta a las administraciones públicas afectadas, únicamente se desprende la observación de que el documento que se someta a información pública debe contener una mayor motivación en cuanto a las limitaciones que se pretenden implantar con la modificación puntual núm. 3. Dicha motivación, realizada en el antecedente tercero de este informe, deberá incorporarse por el órgano ambiental al documento que se elabore y remita al órgano sustantivo y al órgano promotor.  
Desde urbanismo no se recibe ninguna otra consideración, por tanto se entiende que, la modificación, no tiene un efecto significativo en la ordenación del territorio del municipio.  
  
Ø Vías pecuarias:  
Según la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de Vías Pecuarias, se entiende por vías pecuarias las rutas o itinerarios por donde discurre o ha venido discurriendo tradicionalmente en el tránsito ganadero. Las vías pecuarias se denominan, con carácter general: cañadas, cordeles, veredas y coladas.  
· Las cañadas son aquellas vías cuya anchura no exceda de los 75 metros.  
· Son cordeles, cuando su anchura no sobrepase los 37,5 metros.  
  
· Veredas o azagadores son las vías que tienen una anchura no superior a los 20 metros.  
· Coladas son vías pecuarias cuya anchura será la que determine el acto de clasificación.  
  
En el término municipal de Muro de Alcoy aparecen las siguientes vías pecuarias:  
· Assagador de la Quebrantada  
· Assagador de la Querola  
· Assagador de Setla  
· Assagador del Camí de Cocentaina a Benimarfull  
· Assagador del Camí de la Casablanca i Benillup  
· Assagador del Camí Vell d'Agres  
· Assagador del Corral Blanco  
· Assagador del Corral d'Alonso  
· Assagador del Molí de Pere  
· Assagador del Molí Pedro  
· Colada Camino del Corral de Didac  
· Sendera de l'Arpella  
· Sendera del Camí Vell de Muro  
· Sendera del Port d'Albaida  
· Sendera del Ventorrillo  
· Vereda de la Albaida  
· Vereda de la Plana  
  
Las vías pecuarias que afectan al suelo urbano objeto de la modificación son:  
- Assagador de la Quebrantada.  
- Sendera del Ventorrillo.  
- Assagador de Setla.  
- Sendera de l'Arpella.  
- Sendera del Camí Vell de Muro.  
  
La modificación no pretende alterar los usos existentes en el municipio, si no, ordenar pormenorizadamente la compatibilidad de las zonas residenciales con los usos recreativos, por lo que no se pretende afectar ni alterar el ámbito de las vías pecuarias, las cuales discurren por ámbitos de dominio público.  
  
Ø Patrimonio cultural:  
Se conoce como Patrimonio Cultural al conjunto de bienes muebles e inmuebles de valor histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico, documental, bibliográfico, científico, técnico, o de cualquier otra naturaleza cultural, existentes en el territorio o que, hallándose fuera de él, sean especialmente representativos de la historia y la cultura.  
Según el Inventario de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano en Muro de Alcoy se encuentran los siguientes elementos:  
Bienes de interés cultural (BIC):  
· Escudo de los Alonso de Medina  
· Escudo de los Bono  
Bienes de Relevancia Local (BRL):  
· Chimenea de la Fábrica de les Caixetes  
· Ermita de la Patrona  
· Ermita de Sant Antoni  
· Espacio de Protección Arqueológica La Cova Beneito  
· Espacio de Protección Arqueológica de la Penya del Frare  
· Iglesia de los Desamparados  
· Iglesia Parroquial de Nuestra Señora de Gracia (Benamer)  
· Iglesia Parroquial de San Francisco de Paula  
· Iglesia Parroquial de San Juan Bautista  
· Molí Pedro  
· Núcleo Histórico Tradicional de Muro de Alcoy  
· Retaule Ceràmic de la Mare de Déu del Miracle de Cocentaina  
· Retaule Ceràmic de la Mare de Déu dels Dolors  
· Retaule ceràmic de les Ànimes del Purgatori  
· Retaule Ceràmic de Sant Blai  
· Retaule Ceràmic de Sant Caietà  
· Retaule Ceràmic de Sant Cosme I Sant Damià, els Sants Metges  
· Retaule Ceràmic de Sant Josep  
· Retaule Ceràmic de Sant Pasqual Bailón, Crist de Zalamea I Beat Andrés Hiber  
· Retaule Ceràmic del Jesús Natzaret de Cocentaina  
· Via Crucis. Estació XIV  
  
Adicionalmente, se encuentran inventariados 76 Bienes Etnológicos y 32 yacimientos arqueológicos.  
Dado que la modificación puntual únicamente establecerá la restricción de instauración de actividades en los entornos de los centros educativos, no se generarán afecciones sobre el patrimonio cultural valenciano.  
  
Ø Población y Salud:  
La restricción al desarrollo de locales de juego por dinero en los entornos de los centros educativos genera un impacto positivo sobre la población y la salud al reducirse la exposición de los adolescentes a estas actividades. Diferentes estudios han probado como en la adolescencia es cuando se desarrollan gran parte de las ludopatías, siendo los centros educativos los lugares de mayor congregación de personas en esta franja de edad. De este modo, se estaría protegiendo a la población de los riesgos del juego compulsivo, por lo que la modificación puntual se considera que tendrá un impacto positivo sobre la población y la salud de Muro de Alcoy. La Dirección General de Salud Pública y Adicciones ha emitido informe en el trámite de consulta en el que manifiesta, una vez revisada la documentación, que no existen alegaciones a la modificación planteada desde el punto de vista de la sanidad ambiental.  
Ø Usos del suelo:  
La modificación puntual no favorecerá el cambio de usos del suelo, la impermeabilización de superficies forestales o agrícolas o la ocupación de nuevos terrenos, por tanto se considera que la modificación no tiene un impacto significativo sobre los usos del suelo.  
Ø Espacios protegidos, fauna y flora:  
La modificación puntual establece restricciones al desarrollo de actividades en los alrededores de los centros educativos, no tiene efectos sobre los espacios protegidos ni sobre los elementos de la biota como la flora y la fauna.  
Ø Calidad del aire:  
El desarrollo de la modificación puntual no implicará la generación de nuevas emisiones de gases de efecto invernadero ni de partículas contaminantes. Se considera que el impacto sobre la calidad del aire es no significativo.  
Ø Calidad del agua:  
La aplicación de la modificación puntual no implicará riesgos para la calidad de las aguas subterráneas o superficiales, ni para los cursos de agua de Muro de Alcoy, ya sean de carácter temporal o permanente. Esto se debe a que el desarrollo de la modificación puntual no lleva asociado actividades que impliquen vertidos, la ocurrencia de posibles accidentes que afecten a la calidad de las aguas o actividades con elevado consumo de recurso hídrico.  
Ø La gea  
Dada la naturaleza de la modificación puntual, su aplicación no implicará el desarrollo de proyectos o actividades con efecto sobre la morfología del terreno, el suelo o la geología. No se esperan impactos significativos sobre la gea.  
Ø Ruido  
Dado que con la modificación puntual únicamente se restringen los locales de juego en ciertos lugares del municipio en base a su cercanía a centros educativos, no se espera el incremento de las emisiones sonoras por su aplicación. Adicionalmente, los locales para este tipo de actividades que se desarrollen en Muro de Alcoy deberán cumplir adecuadamente con la normativa en materia de emisiones sonoras. Por tanto, se considera que no existe un impacto ambiental significativo en este sentido.  
Por ello, y dado que la modificación puntual del Plan general de ordenación urbana de este municipio planteada no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente, se entiende que debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada.  
  
Séptimo. Fundamentación jurídica  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana -TRLSRU-, establece en su artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al Derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante el Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (TRLOTUP).  
De conformidad con el art. 53 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, una vez recibidos los pronunciamientos de las administraciones públicas afectadas y personas interesadas, o transcurrido el plazo otorgado para ello, el órgano ambiental y territorial elaborará y remitirá al órgano promotor y al órgano sustantivo, según proceda, uno de los documentos siguientes:  
a) Un documento sobre el alcance del estudio ambiental y territorial estratégico, junto con las contestaciones recibidas a las consultas realizadas, en el que se determinará la amplitud, nivel de detalle y grado de especificación que debe tener el citado estudio e instará a la continuación de la tramitación por el procedimiento ordinario.  
b) Una resolución de informe ambiental y territorial estratégico, por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII TRLOTUP, que el plan o programa no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente y el territorio, resolviéndose la evaluación ambiental y territorial estratégica por el procedimiento simplificado e indicando la procedencia de la tramitación del plan o programa conforme al capítulo siguiente o a su normativa sectorial.  
c) Una resolución que considere que, aunque pueden derivarse de la ejecución del plan o programa efectos significativos sobre el medio ambiente y el territorio, su tramitación debe realizarse simultáneamente con la del proyecto y la evaluación ambiental se llevará a cabo conforme a la legislación de evaluación de impacto ambiental de proyectos, emitiendo un documento de alcance que abarcará la valoración ambiental de los aspectos propios del plan y los específicos del proyecto.  
d) Una resolución de informe ambiental, por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII LOTUP, y del análisis de las contestaciones a las consultas realizadas, que el plan o programa sí tiene efectos significativos sobre el medio ambiente y se considera, de modo inequívoco, que el plan o programa es manifiestamente inviable por razones ambientales.  
La resolución de informe ambiental emitida de acuerdo con el 53.2 b) del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, se notificará al órgano promotor y al órgano sustantivo. Esta resolución no será susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso-administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa frente al acto, en su caso, de aprobación del plan.  
El informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el «Diari Oficial de la Generalitat Valenciana», no se hubiera procedido a la aprobación del plan en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tales casos, la parte promotora deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del plan.  
  
Octavo. Órgano competente  
El art. 49.2 a) del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, dispone que el órgano ambiental y territorial será el Ayuntamiento del término municipal del ámbito del planeamiento objeto de la evaluación ambiental, sin perjuicio de la asistencia y la cooperación de las diputaciones provinciales de acuerdo con la legislación de régimen local, tratándose de «instrumentos de planeamiento urbanístico que afecten única y exclusivamente a la ordenación estructural del suelo urbano que cuente con los servicios urbanísticos efectivamente implantados, sin modificar el uso dominante de la zona establecida en la ordenación estructural».  
Por tanto, debemos acudir a la clausula residual del art. 21.1 s) de la Ley 7/1985, de 2 de abril, Reguladora de las Bases del Régimen Local, siendo el órgano competente para la aprobación del informe ambiental y territorial estratégico el la Alcaldía.  
  
Conclusiones  
Se informa favoramente la resolución de informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica, de la modificación puntual núm. 3 del Plan general de ordenación urbana de este municipio, relativa a la regulación detallada del uso recreativo y la incompatibilidad de algunos de dichos usos con el uso residencial, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, resultando procedente la tramitación de dicha modificación puntual del Plan general estructural de este municipio conforme a los arts. 52 y 53 y en el Capítulo III del Título III del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.  
  
En Muro de Alcoy a la fecha de la firma electrónica.  
  
La Técnica de Administración General  
La Arquitecta Municipal»  
  
Y de conformidad con lo dispuesto en los artículo 48.3.c y 53.2.b) del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, resultando ser este ayuntamiento el órgano ambiental y territorial competente, y según las atribuciones que me confiere el artículo 21.1.s de la Ley 7/1985, de 2 de abril, Reguladora de las Bases del Régimen Local,  
  
Resuelvo  
  
Primero. resolver favorablemente la resolución de informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica, de la modificación puntual núm. 3 del Plan general de ordenación urbana de este municipio, relativa a la regulación detallada del uso recreativo y la incompatibilidad de algunos de dichos usos con el uso residencial, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente.  
  
Segundo. Continuar la tramitación de la modificación puntual del Plan general estructural de este municipio conforme a su normativa específica.  
  
Tercero. Dar cuenta del contenido de la resolución del informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado a cuantos interesados aparezcan en la tramitación ambiental de esta actuación, incluyendo este informe en la documentación de la modificación del instrumento de planeamiento urbanístico a los efectos de ponerlo en conocimiento del órgano sustantivo.  
  
Cuarto. Ordenar la publicación de la resolución del informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, a los efectos previstos en el artículo 53.8 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.  
  
Quinto. Notificar la resolución del informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado al órgano promotor (Alcalde) y al órgano sustantivo (Pleno).  
  
Sexto. La resolución del informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado perderá su vigencia y cesará la producción de los efectos que le son propios, si una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la modificación puntual del Plan general estructural de este municipio en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tales casos, el órgano promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación puntual del Plan general estructural de este municipio.  
  
Séptimo. La resolución del informe ambiental y territorial estratégico por el procedimiento simplificado no es susceptible de recurso alguno por considerarse acto de trámite, sin perjuicio de los recursos que, en su caso, procedan en vía contencioso-administrativa frente al acto que apruebe el instrumento de planeamiento correspondiente, lo que no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que se estimen pertinentes en derecho.  
  
Muro de Alcoy, 13 de febrero de 2023.- El alcalde: Gabriel Tomás Salvador.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML