Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6779, del 22-05-2012 (2012/4846)

RESOLUCIÓ de 18 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual ordena la publicació de declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Benavites, Teulada, Castelló de la Plana, la Vall d'Uixó i Benissa. Expedients: 027/2006 AIA, 56/2008 AIA, 118/2008 AIA, 290/2007 AIA i 59/2008 AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6779

Data del DOGV
:   22-05-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/4846

CVE


Data del document
:   18-04-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Teulada](javascript:void(0))
    * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [Benavites](javascript:void(0))
    * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [Benissa](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 18 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual ordena la publicació de declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Benavites, Teulada, Castelló de la Plana, la Vall d'Uixó i Benissa. Expedients: 027/2006 AIA, 56/2008 AIA, 118/2008 AIA, 290/2007 AIA i 59/2008 AIA. [2012/4846]  
D'acord amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, que aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 027/2006 AIA, 56/2008 AIA, 118/2008 AIA, 290/2007 AIA i 59/2008 AIA.  
  
  
València, 18 d'abril de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 027/2006 AIA.  
Títol: Pla parcial del sector industrial S.1 de Benavites.  
Promotor: Ajuntament de Benavites.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benavites i Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: terme municipal de Benavites.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte de pla parcial del sector industrial S.1 de Benavites consistix en la reclassificació de 422.000 m² de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable industrial, per a la creació d'un polígon industrial adjunt al ja existent en el terme limítrof de Quartell, denominat «la Foia». El projecte compta, a més, amb un depòsit d'aigua potable ubicat al sud del sector i amb una estació depuradora d'aigües residuals situada en l'extrem nord-oest.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El sector es troba a l'est del nucli urbà, del qual dista 1,9 km, enclavat en una zona dotada de molt bona accessibilitat, per la proximitat a la A-7. El sector constituïx una única zona d'ordenació urbana. Els seus límits són:  
- Nord: camí rural. Establix el límit des del qual, cap al nord, es desplega el pla de modernització de Benavites.  
- Sud: terme de Quartell. Coincidix amb la via pecuària de l'assagador de Quartell, amb el barranc del Coronel o de la Font (recentment canalitzat i eixamplat en els dos marges) i amb el vial d'accés des de l'A-7 al polígon industrial de Quartell.  
- Est: terme de Sagunt. Coincidix amb l'assagador del Camí Vell d'Almenara i la línia de ferrocarril València-Barcelona.  
- Oest: N-340.   
L'ús que es dóna en la zona és, principalment, l'agrícola de regadiu de cítrics.  
Queden excloses del sector les infraestructures lineals i el barranc del Coronel o de Quartell, encara que l'ordenació queda condicionada per les servituds respectives establides legalment. La distribució de la superfície destinada a zona verda es fa en el contorn de l'actuació, junt amb els sòls no urbanitzables limítrofs, a les infraestructures lineals del tren i l'autopista, i al barranc de Quartell. Respecte a les vies pecuàries, la via pecuària amb què limita pel sud, l'assagador de Quartell, està fora del sector; la via pecuària amb què limita per l'est, l'assagador del Camí Vell d'Almenara, està dins del sector. Esta última queda inclosa en part en una zona verda, a excepció del tram nord, on es pretén ubicar la depuradora. Es plantegen illes de diverses grandàries amb parcel·les mínimes de 500 m², de 1.000 m² i 2.000 m², que permeten la implantació d'indústries de grandària mitjana i gran.  
  
El planejament vigent en el terme municipal són les normes subsidiàries de planejament de Benavites, aprovades en 1986. S'està revisant el pla general. La informació pública de la revisió, juntament amb la documentació que la integra (informe de sostenibilitat ambiental, estudi de paisatge, catàlegs de béns i espais protegits i ordenances), s'està duent a terme en l'actualitat per un termini de dos mesos.  
  
3. Alternatives  
El planejament proposat no té estudi d'alternatives, justifica simplement la ubicació proposada. En este sentit, l'estudi d'impacte ambiental indica que el canvi de classificació és necessari per la demanda de sòl industrial, la baixa productivitat de les explotacions, l'augment de les infraestructures viàries i el planejament dels municipis limítrofs. Quant a l'ordenació es distingixen dos alternatives:  
  
- el traçat d'una xarxa viària que partint del nuc de connexió amb el sòl industrial de Quartell, configurara illes la dimensió major de les quals fora l'eix est-oest i el vial principal de les quals les envoltara,  
  
- la xarxa viària dóna continuïtat a l'eix viari del sòl industrial de Quartell, de manera que s'obtenen illes més regulars i un disseny viari del nuc millor. Compta amb una zona verda distribuïda en el contorn de l'actuació.  
La solució triada és l'última.  
Tramitació administrativa.  
1. Procediment d'avaluació ambiental  
En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes de Determinats Plans i Programes en el Medi Ambient (LAAE).  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes de Determinats Plans i Programes en el Medi Ambient, i la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, són complementàries.  
D'acord amb la LAAE, els plans i programes, així com les modificacions, que puguen tindre efectes significatius en el medi ambient i que siguen promoguts o aprovats per l'Administració, són objecte d'esta avaluació ambiental estratègica.  
D'altra banda, la LAAE definix en l'article 2 com a zones d'àmbit territorial reduït les zones en les quals, per les seues dimensions escasses, el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental es poden garantir per mitjà de l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
La modificació presentada, en principi, hauria d'ajustar-se al que establix la LAAE. Vist que l'àmbit del sector només afecta una zona limítrofa amb una de ja urbanitzada i vistos els efectes previsibles sobre el medi ambient, es pot considerar com una zona d'àmbit territorial reduït i resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental abans de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons que es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i els concordants del reglament, en l'annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
Per tot això, el procediment d'avaluació ambiental per a este cas serà el de l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
2. Admissió a tràmit  
En data 17 de gener de 2006, té entrada en el registre general de la Conselleria de Territori i Habitatge una còpia enviada per la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu tramitat en l'Ajuntament de Benavites, relatius a l'homologació i pla parcial del sector industrial S1. S'incoa un expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
3. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic pel termini d'un mes, segons l'anunci publicat en el diari Las Provincias de 13 d'agost de 2002, i en el DOCV núm. 4323, de 28 d'agost de 2002. Posteriorment, es va redelimitar l'àmbit de l'actuació del programa per a adaptar-lo a la delimitació derivada del concert previ i a les modificacions introduïdes per l'informe de l'arquitecte municipal amb vista a l'adscripció de terrenys a la xarxa primària de dotacions públiques. Per això, es torna a sotmetre el projecte a exposició pública, segons l'anunci publicat en el DOCV núm. 5039, de 30 de juny de 2005.  
  
Segons el certificat emés per la Secretaria de l'Ajuntament de Benavites, s'hi han presentat quatre al·legacions, de les quals tres tenen caràcter ambiental i tenen el contingut que es reflectix a continuació:  
a) Confederació Hidrogràfica del Xúquer: en data 22 de juliol de 2005, l'informe «deduïx que l'actuació urbanitzadora afecta terrenys que tenen la condició de domini públic hidràulic i, per tant, no són susceptibles d'aprofitament urbanístic. [...] El planejament urbanístic classificarà com a sòl no urbanitzable d'especial protecció el domini públic hidràulic. [...] Escau la classificació com a sòl no urbanitzable dels terrenys que tinguen la condició de domini públic hidràulic, i la seua exclusió de qualsevol procés urbanitzador o edificatori.»  
  
b) Ajuntament de Quartell: en data 29 de juliol de 2005, l'alcalde de Quartell al·lega:  
- «el polígon industrial del sector S-1 de Benavites previst ha de resoldre la connexió exterior de la xarxa viària interna d'eixe sector exclusivament dins del seu terme municipal. No és admissible que la connexió viària amb l'exterior del desenrotllament previst del polígon del sector S-1 de Benavites es faça utilitzant els carrers i la rotonda de l'ordenació detallada del polígon industrial de la Foia de Quartell.  
- La Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha obligat el polígon industrial de la Foia de Quartell a fer un eixamplament i canalització del barranc de la Font o del Coronel entre la CN-340 i el ferrocarril per a permetre el pas de les aigües pluvials en el cas de precipitació màxima amb un període de retorn de 500 anys, i tot això al llarg del terme municipal de Quartell, independentment que en la resolució de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer s'haja considerat el projecte redactat i presentat per l'Ajuntament de Quartell que considera la totalitat de canalització i eixamplament del barranc, les dimensions d'eixamplament del qual són de 25 metres en el fons i de 30 m en la part més alta, més els carrers de servici en ambdós costats, i tot això amb centre en la línia de delimitació d'ambdós termes municipals (l'eix del barranc). La solució proposada pel PAI del sector S-1 industrial de Benavites fa impossible que es puga executar la canalització i eixamplament en la part que dóna al terme municipal de Benavites.  
  
- La solució del pas inferior del barranc de la Font (Coronel) davall del ferrocarril amb marcs espentats coincidix amb la solució projectada en el polígon industrial de la Foia de Quartell. Esta obra, tècnicament, és una obra unitària i no pot dividir-se en dos mitats, és necessària una coordinació tècnica completa entre els dos polígons industrials per a poder portar-la a cap.»  
c) Demarcació de Costes del Ministeri de Medi Ambient: en data 29 de juliol de 2005, l'escrit establix que «en principi, no pareix que el programa d'actuació integrada puga afectar la franja costanera».  
  
d) Ampliació de la documentació  
Amb data 10 d'abril de 2006, es requerix a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, i s'envia també el requeriment a l'Ajuntament de Benavites, que complete l'expedient amb la documentació necessària per a l'avaluació ambiental:  
  
1. Certificat del resultat del tràmit d'informació pública.  
2. Còpia de les al·legacions de caràcter ambiental i còpia dels informes elaborats per a respondre-hi.  
3. Informe de l'estudi de paisatge establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, realitzat per l'Àrea d'Urbanisme.  
4. Estudi hidrològic.  
5. Informe realitzat pel Servici d'Ordenació Territorial sobre l'estudi hidrològic.  
6. Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer que es pronuncie sobre el domini públic hidràulic i les afeccions a un costat i a l'altre del barranc del Coronel o de la Font i la disposició de recursos hídrics.  
7. Autorització de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'acord amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries, de modificació o reposició de pas de vies pecuàries.  
8. Estudi sobre el tipus d'indústries que es poden localitzar en el sector industrial S1, com s'evita la futura generació d'àrees especialment degrades, de sòls contaminats o atmosferes contaminades i com es consideren les seues categories.  
9. Estudi de la possible afecció al patrimoni històric i cultural.  
10. Informe sobre l'estudi acústic regulat per l'article 36 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.  
11. Estimació del consum d'aigua potable requerit per les indústries que s'implantaran, l'augment de la presència humana i l'existència de zones enjardinades.  
12. Descripció detallada del sistema d'abastiment d'aigües potables, que indique la procedència de l'aigua, el tractament potabilitzador i el traçat de la instal·lació.  
13. Quant als residus urbans i industrials assimilables a urbans, se n'ha de detallar el volum previst, el sistema de tractament i la ubicació de les plantes de tractament i abocadors, tenint en compte les quantitats esperades. Així mateix, se certificarà la capacitat de gestió dels residus per part de l'organisme o empresa que se n'encarregue.  
  
14. Quant a l'estimació del volum d'aigües residuals industrials generades, tractaments a què seran sotmeses per a assimilar-les als abocaments d'origen urbà, identificació i ubicació de l'estació depuradora d'aigües residuals i certificat de l'entitat gestora que n'assegure la capacitat per a fer el servici.  
  
15. Detall de la manera en què s'evacuaran les aigües pluvials, per mitjà d'una xarxa separativa o unitària.  
16. Cost de l'establiment de les mesures correctores, de manera que s'especifiquen les mesures pressupostàries que s'han d'adoptar per a executar-les.  
17. Millores del programa de vigilància ambiental.  
Vistos els documents rebuts en contestació al requeriment, amb dates 2 de juny i 6 de setembre de 2006, es comuniquen a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València i es comunica també a l'Ajuntament de Benavites com havia de millorar la documentació remesa.  
Informes sectorials  
1. En data 9 de febrer de 2006, es rep un informe tècnic respecte a l'abastiment d'aigua potable al polígon industrial S1 de Benavites. El tècnic que subscriu «no veu cap inconvenient perquè es puga adaptar la solució que consistix, de forma genèrica, en la connexió a la canonada que discorre pròxima al límit de l'actuació i que subministra aigua al depòsit situat a Almenara provinent de la planta potabilitzadora de Sagunt. [...] Hi ha la possibilitat que, com a mesura complementària i a fi de solucionar a llarg termini el dèficit hídric de la comarca, es puga utilitzar l'aigua procedent dels pous de reg, per mitjà de bombament, mesclant-la amb l'aigua procedent del depòsit regulador del propi polígon, dins dels paràmetres de qualitat mínima de l'aigua per al consum humà, sempre que s'obtinga l'autorització del canvi d'ús per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. És necessari que l'agent urbanitzador obtinga les autoritzacions necessàries per a la connexió a la canonada de subministrament.»  
  
2. En data 17 de març de 2006, la Direcció Territorial de València envia un informe sobre l'afecció a la xarxa de vies pecuàries: «de la documentació gràfica enviada es desprén la possible afecció exterior de les vies pecuàries:  
- Assagador del Camí Vell d'Almenara  
- Assagador de Quartell  
Per això, i atés que les vies pecuàries van ser transferides pel Reial Decret núm. 2365/1984 a la Generalitat Valenciana, que és qui té la titularitat d'este domini públic, s'han de tractar convenientment segons el que establix la normativa sectorial: Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, així com el que disposa la Llei 14/2003, de Patrimoni de la Generalitat Valenciana, si és que s'ha previst la reducció de la considerada com a excessiva en el document de classificació».  
  
3. En data 29 de març de 2006, la secretària de l'Ajuntament de Benavites certifica, vist l'informe realitzat per l'empresa Reciclatges Palancia Belcaire, que «el municipi de Benavites forma part del pla zonal III i VIII, àrea de gestió 2, i que l'empresa Reciclatges Palancia Belcaire, a través del projecte de gestió de residus urbans que té adjudicat, es compromet que els residus urbans generats pel municipi de Benavites reben un tractament correcte, així com que les instal·lacions plantejades podran tractar els residus sòlids urbans procedents del municipi de Benavites. En l'actualitat, els residus del municipi, fins que entren en funcionament les noves instal·lacions adjudicades, es transferixen des de la planta de transferència de Segorbe a la planta de tractament de Guadassuar, amb codis de gestor 124/RTA/RNP/CV per a la planta de transferència de Segorbe i 059/V/R/NP/CV per a la planta de tractament de Guadassuar».  
4. En data 31 d'agost de 2006, es rep un informe sobre l'estudi hidrològic i el projecte de mesures correctores de les inundacions. L'informe es referix a la possible afecció a Xarxa Natura 2000 i als espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. L'informe indica que:  
  
- En l'estudi hidrològic s'estimen les precipitacions màximes i els cabals d'avinguda associats, s'avaluant la capacitat de desaigüe de les obres de drenatge transversal disponibles en la línia de ferrocarril València - Barcelona, que és un obstacle per a la circulació de les aigües d'escolament i és causa d'inundacions en la zona.  
  
- Es proposen diverses mesures correctores per a la zona, consistents en quatre marcs o passos d'aigua davall la infraestructura ferroviària que permeten una evacuació millor del cabal d'avinguda.  
- El projecte no afecta cap de les zones proposades per a formar part de la Xarxa Natura 2000, ni cap dels espais naturals protegits ni instruments d'ordenació o gestió d'estos espais previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
- L'actuació no pot afectar el cicle hidrològic de la «Marjal i Estanys d'Almenara», espai natural catalogat com a zona humida i proposat com a LIC per a incloure'l en la Xarxa Natura 2000 com a LIC, perquè no es proposa la desviació de cabals ni actuacions que pertorben o alteren les condicions de les aigües, sinó que es pretén facilitar el flux i millorar l'evacuació del cabal d'avinguda produït en situacions de precipitacions torrencials, de manera que s'eviten inundacions de l'àrea industrial.  
  
- L'efectivitat d'esta obra la condiciona àmpliament la capacitat d'evacuació de la carretera N-340, al seu pas aigües avall de l'actuació proposada, perquè està limitada per les obres de drenatge existents, sobre les quals no es preveu cap actuació en este projecte.  
  
5. En data 21 de desembre de 2006, es rep l'informe de l'Àrea d'Urbanisme de la Conselleria de Territori i Habitatge en el qual es conclou «que l'homologació i el pla parcial del sector S-1 del terme municipal de Benavites, el tràmit d'informació pública del qual va concloure abans de l'entrada en vigor de la LUV, l'1 de febrer de 2006, i, per tant, no se li exigix [...] l'estudi d'integració paisatgística».  
6. L'11 de juliol de 2007, la Unitat del Control Integrat de la Contaminació de la Direcció Territorial de València informa respecte a l'estudi acústic relatiu a l'homologació i el pla parcial del sector industrial S-1 de Benavites. En l'informe s'identifiquen «com a fonts sonores susceptibles de contaminar l'ambient sonor [...] les tres grans infraestructures viàries: la N-340, l'autopista AP-7 i la línia fèrria València - Barcelona. Per a l'estudi de l'ambient sonor s'ha dut a terme una campanya de mesuraments, així com un estudi teòric basat en mètodes de càlcul. L'estudi es realitza per mitjà del mètode nacional de càlcul francés NMPB-Routes-96. Com s'indica en l'estudi presentat, una vegada en funcionament l'activitat industrial serà necessari prendre mesures adequades per a reduir els nivells fins a situar-los dins dels límits indicats per la llei en el cas que l'augment produït siga notori. Les futures actuacions hauran de ser compatibles, des del punt de vista acústic, amb esta actuació.»  
7. En data 27 de març de 2008, es redacta un informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica. En l'informe es puntualitza:  
«La documentació presentada correspon a un estudi d'impacte ambiental en què s'arreplega l'impacte que el projecte pot causar sobre el patrimoni.  
Revisat l'estudi i consultat l'inventari de patrimoni arquitectònic d'interés històric artístic de la província de València, [...] pel que fa al municipi afectat no hi ha constància de cap element arquitectònic que puga veure's afectat per l'actuació.   
  
Segons que relata l'informe de la prospecció arqueològica, no es va localitzar cap jaciment afectat directament pel projecte, encara que es van detectar nombrosos indicis de material ceràmic en superfície en diversos punts, de cronologies heterogènies, entre el qual destaquen diversos punts d'aparició de material antic, que comprenen cronologies iberoromanes, romanes i medievals, majoritàriament. Segons se cita en l'informe de l'arqueòloga, l'àrea d'estudi es troba en una zona d'interés, pel fet que en les proximitats es troben uns quants jaciments inventariats com ara: Via Augusta, Alqueria Blanca i Alqueria Rugama.»   
L'informe emés per la Unitat d'Inspecció de Patrimoni arreplegava en les conclusions :«Atés el tipus de registre present en la zona, amb l'aparició de restes ceràmiques iberoromanes, romanes i medievals, així com la proximitat dels jaciments de Via Augusta, l'Alqueria Rugama i l'Alqueria Blanca, no es podia garantir en la fase de prospecció que no hi hauria elements arqueològics en la zona d'estudi. Per tot això, es va considerar necessari dur a terme les mesures correctores necessàries per a evitar qualsevol tipus d'afecció. Quant a estes mesures, es considera incompleta l'aportada en la memòria de la prospecció arqueològica, s'ha de fer el seguiment arqueològic de les obres d'urbanització i no només del desbrossament. Així mateix, l'estudi d'impacte ha d'arreplegar que, si es produïx qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica, ha de ser comunicada immediatament a l'Administració competent.  
  
D'altra banda, al considerar la Via Augusta com a jaciment arqueològic, el promotor de les obres, en compliment de l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, ha d'aportar a l'expedient un estudi sobre els efectes que les obres projectades poden causar sobre les restes d'esta naturalesa, subscrit per un tècnic competent. Esta documentació s'ha de presentar abans de l'inici de qualsevol activitat d'obres en la zona afectada pel traçat de la Via Augusta. En compliment de l'article 66.2, la Conselleria de Cultura ha de determinar les condicions a què s'haurà de subjectar l'obra.  
  
Com a premissa inicial, s'ha de plantejar la inclusió de l'antic camí de Sagunt a Almenara com a recorregut transitable dins d'un espai lliure com a zona verda. Este recorregut ha de mantindre el traçat actual i ha de permetre una major comprensió de la totalitat del traçat actual i ha de permetre una major comprensió de la totalitat del traçat d'esta important via de comunicació d'època romana.  
Els resultats de la prospecció arqueològica han sigut incorporats a l'estudi d'impacte ambiental, però no s'ha incorporat l'obligació de fer el seguiment arqueològic de la totalitat de les obres d'urbanització que suposen remoció del terreny.  
Cal recordar que qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica haurà de ser comunicada immediatament a l'administració competent i que l'incompliment d'esta obligació pot ser objecte de sanció.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic, s'han estudiat els elements d'esta naturalesa i s'ha recomanat la inclusió de la Balada de l'Albarder, que ha sigut incorporat a l'estudi aportat.  
Per tant, vist el precepte indicat i d'acord amb l'informe dels servicis tècnics, s'emet un informe favorable als efectes patrimonials [...] sobre el text refós de l'estudi d'impacte ambiental d'actuació integrada en el TM de Benavites, la memòria i els plans i document de síntesi de data setembre de 2007.  
No obstant, convé recordar que el seguiment arqueològic previst l'ha de fer un tècnic arqueòleg ben qualificat i autoritzat segons l'article 60 de la Llei 4/1998, i que el seguiment dit s'ha de fer de la totalitat de les obres d'urbanització que impliquen remoció del terreny.  
  
Així mateix, com que es considera la Via Augusta com a jaciment arqueològic, el promotor de les obres, en compliment de l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, ha d'aportar a l'expedient un estudi previ sobre els efectes que les obres projectades poden causar sobre les restes d'esta naturalesa, subscrit per un tècnic competent. Esta documentació s'ha de presentar abans de l'inici de qualsevol activitat d'obres en la zona afectada pel traçat de la Via Augusta. En compliment de l'article 62.2, la Conselleria de Cultura determinarà les condicions a què haurà de subjectar-se l'obra.  
  
Com a premissa inicial, s'ha de plantejar la inclusió de l'antic camí de Sagunt a Almenara com a recorregut transitable dins d'un espai lliure com a zona verda. Este recorregut ha de mantindre el traçat actual i ha de permetre una major comprensió de la totalitat del traçat d'esta important via de comunicació d'època romana.  
Este informe es limita a este estudi d'impacte ambiental, en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, com a mostra de conformitat, amb l'advertiment exprés que si, com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïxen variacions respecte a la proposta sobre la qual ara s'informa, s'ha de sotmetre l'estudi de nou a l'informe vinculant que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
Amb vista a garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials establides en este informe, s'ha d'enviar a esta administració tutelar una còpia de la declaració d'impacte de l'actuació tan prompte com esta es pronuncie.»  
Afeccions legals.  
PATRICOVA. D'acord amb l'article 22 de la normativa del pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, el sòl no urbanitzable afectat pel risc d'inundació no pot ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable. D'acord amb l'article 16, el PATRICOVA, al d'un estudi realitzat a escala 1:50.000, és susceptible de ser modificat per mitjà d'estudis d'inundabilitat més precisos. Els estudis d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació, realitzats a l'escala adequada i elaborats per un tècnic competent, són imprescindibles per a admetre decisions de planejament que s'aparten de les determinacions que contenen els documents de caràcter vinculant del PATRICOVA.  
  
Pla zonal de residus de les zones III I VIII. Per mitjà d'este pla zonal es distribuïx el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus.  
Vies pecuàries. D'acord amb l'article 12 de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, les modificacions del traçat com a conseqüència d'una nova ordenació territorial han d'assegurar abans el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats, juntament amb la del trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris.  
Hidrografia. D'acord amb l'article 6 del text refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, els marges dels llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal:  
  
a) A una zona de servitud de 5 metres d'amplària, per a ús públic que es regularà reglamentàriament.  
b) A una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'hi facen.  
Ferrocarrils. D'acord amb el capítol III, Limitacions de la propietat, del Reial Decret 2387/2004, de 30 de desembre, que aprova el reglament del sector ferroviari, es distingixen les zones següents:  
- La zona de domini públic comprén els terrenys ocupats per les línies ferroviàries que formen part de la xarxa ferroviària d'interés general i una franja de terreny de huit metres a cada costat de la plataforma, mesurada en horitzontal i perpendicularment a l'eix, des de l'aresta exterior de l'explanació.  
- La zona de protecció de les línies ferroviàries consistix en una franja de terreny a cada costat, delimitada interiorment per la zona de domini públic i, exteriorment, per dos línies paral·leles situades a setanta metres de les arestes exteriors de l'explanació. En la zona de protecció no podran realitzar-se obres ni es permetran més usos que aquells que siguen compatibles amb la seguretat del tràfic ferroviari, amb l'autorització, en tots els casos, de l'administrador d'infraestructures ferroviàries.  
- El límit d'edificació: a un costat i a l'altre de les línies ferroviàries que formen part de la xarxa ferroviària d'interés general, s'establix la línia límit d'edificació, des de la qual fins a la línia ferroviària queda prohibit qualsevol tipus d'obra d'edificació, reconstrucció o d'ampliació, a excepció de les que resulten imprescindibles per a la conservació i manteniment de les que ja hi havia a l'entrada en vigor de la Llei del Sector Ferroviari. La línia límit de l'edificació se situa, amb caràcter general, a cinquanta metres de l'aresta exterior més pròxima de la plataforma, mesurats horitzontalment a partir d'eixa aresta.  
  
Carretera N-340. D'acord amb el capítol I, Protecció del domini públic viari i limitacions de la propietat, del títol III del Reial Decret 1812/1994, de 2 de setembre, que aprova el Reglament General de Carreteres, es distingixen les zones següents:  
- Són de domini públic els terrenys ocupats per les carreteres estatals i els seus elements funcionals, i una franja de terreny de huit metres d'amplària en autopistes, autovies i vies ràpides, i de tres metres en la resta de les carreteres, a cada costat de la via, mesurades en horitzontal i perpendicularment a l'eix de la via, des de l'aresta exterior de l'explanació.  
- La zona de servitud consistix en dos franges de terreny a un costat i a l'altre de les carreteres, delimitades interiorment per la zona de domini públic i exteriorment per dos línies paral·leles a les arestes exteriors de l'explanació a una distància de 25 m en autopistes, autovies i vies ràpides, i de 8 m en la resta de les carreteres, mesurades des de les arestes. En la zona de servitud no es poden fer obres ni es permeten més usos que els que siguen compatibles amb la seguretat viària.  
  
- La zona d'afecció consistix en dos franges de terrenys a un costat i a l'altre de la carretera, delimitades interiorment per la zona de servitud i exteriorment per dos línies paral·leles a les arestes exteriors de l'explanació a una distància de 100 m en autopistes, autovies i vies ràpides, i de 50 m en la resta de les carreteres, mesurades des de les arestes. Per a executar en la zona d'afecció qualsevol tipus d'obres o instal·lacions fixes o provisionals, o canviar-ne l'ús o la destinació, i plantar o talar arbres, es requerix l'autorització prèvia del Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient.  
- A un costat i a l'altre de les carreteres estatals s'establix la línia límit d'edificació, des de la qual i fins a la carretera queda prohibit qualsevol tipus d'obra de construcció, reconstrucció o ampliació, a excepció de les que resulten imprescindibles per a la conservació i el manteniment de les construccions que ja hi ha. La línia límit d'edificació se situa a 50 metres en autopistes, autovies i vies ràpides, i a 25 metres en la resta de les carreteres, des de l'aresta exterior de la calçada més pròxima, mesurats horitzontalment a partir de l'aresta. S'entén que l'aresta exterior de la calçada és la vora exterior de la part de la carretera destinada a la circulació de vehicles en general.  
Patrimoni. D'acord amb l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, han d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
Paisatge. No requerix estudi d'integració paisatgística, ja que, per la data d'informació pública del projecte, no cal que s'hi adjunte un instrument de paisatge, d'acord amb l'article 74 de la Llei Urbanística Valenciana.  
Recursos hídrics. D'acord amb l'apartat 2 de l'article 19, la implantació d'usos industrials o terciaris que impliquen un increment del consum d'aigua requerix l'obtenció primer d'un informe favorable de l'organisme de conca competent o l'entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament d'altres usos implantats legalment.  
  
Consideracions ambientals  
Des del punt de vista estructural, la zona d'estudi pertany a la terminació oriental de la cadena Ibèrica en la seua arribada al Mediterrani. Geotècnicament, es tracta d'una cadena de cobertora, amb deformació de materials soms depositats sobre un sòcol molt pròxim.  
Els afloraments triàsics ocupen la major part de la zona d'estudi. Es presenta el Trias molt complet, en fàcies germànica típica, caracteritzat per un potentíssim Buntsandstein, un Muschelkalk fonamentalment dolomític margós i un Keuper poc potent, en comparació amb el que aflora en zones més meridionals, generalment laminat tectònicament; de vegades s'observen fenòmens de diaparisme.  
  
Dins de l'àrea estudiada es definix la unitat tectònica de la depressió de Segorbe. Esta estructura comprén la zona entre Soneja i la regió de les Valls. En part està coberta per materials miocens i quaternaris i constituïx un verdader sinclinal, on s'han conservat els materials del Keuper i del Juràssic Inferior. Esta depressió continua en direcció a Terol i és en part aprofitada pel riu Palància, que constituïx l'artèria principal de drenatge d'esta regió.  
La pràctica totalitat de l'àmbit es troba inclosa en el sistema aqüífer número 56, amb una superfície d'uns 3.250 km², de forma aproximadament triangular, amb vèrtex en les localitats de Landete, Puçol i Benicàssim, i presenta una topografia summament diversificada, que varia entre els abruptes relleus del Trias i Juràssic de la serra d'Espadà i de El Toro, amb cotes inferiors als 1.000 metres sobre el nivell del mar (msnm), als altiplans cretàcics i miocens d'Alpuente i Landete, respectivament, a cotes inferiors als 1.000 msnm i els plans costaners pliocuaternaris de Castelló i Sagunt. Els materials permeables que el constituïxen estan integrats fonamentalment per quatre formacions amb interés hidrogeològic:  
- Arenoses ortoquarsítiques del Buntsandstein  
- Calcàries i dolomies del Cretaci Superior.  
- Calcàries i dolomies del Cretaci Superior.  
- Graves, arenes i conglomerats plioquaternaris.  
L'impermeable de base el forma el miocé en fàcies margosa i l'embassament subterrani correspon a materials detrítics plioquaternaris. El sistema a nivell global és excedentari, encara que, a escala de subsistema, presenta problemes importants de sobreexplotació zonal, agreujats pels diferents períodes de sequera que es donen a la Plana, amb els processos d'intrusió salina consegüents.  
Respecte a la hidrologia superficial, la comarca comprén part de la conca del riu Palancia. Este riu, des del naixement fins als voltants de Sot de Ferrer té cabal permanent. L'aportació mitjana anual en eixa localitat és de 70 hm³. A partir d'este punt, la quasi totalitat de l'aportació és derivada per a usos agrícoles a través de séquies en la comarca de Segorbe i per la séquia Major de Sagunt, arriba a infiltrar-se íntegrament el xicotet cabal restant en els materials triàsics de la serra d'Espadà abans d'entrar en la Plana.  
  
Les parcel·les del sector queden enquadrades en el full número 668 del PATRICOVA, que li associa un risc 4 d'inundació. A l'oest de la carretera nacional es troba una franja de risc 1 encaixada en una àrea major qualificada de risc 5. El PATRICOVA proposa dos mesures estructurals en la zona:  
- Drenatge transversal de la carretera N-340  
- Drenatge transversal de ferrocarril entre Faura i Benavites.  
Estes actuacions ja s'han dut a terme, al mateix temps que la canalització del barranc del Coronel o de la Font.  
Es realitza una descripció climàtica de la zona: destaca que es tracta d'un clima mediterrani, amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim pluviomètric marcat per la distribució irregular i la torrencialitat de les pluges, amb una marcada estació seca. Respecte al règim de vents, s'observa un predomini de vents de component W a la tardor i hivern i de component E a la primavera i estiu.  
  
La vegetació original s'ha transformat en explotació agrícola, principalment cítrics. Açò ha suposat l'aparició d'un conjunt de plantes adaptades a l'activitat agrícola que competixen amb les espècies cultivades pels elements nutritius, per la qual cosa han de ser eliminades, però que, no obstant això, proliferen en les parcel·les abandonades, en límits, en sendes i camins. Les característiques d'esta flora són: plantes nitròfiles, degudes a l'activitat agrícola, i plantes generalment anuals, que germinen diverses vegades al llarg de l'any.  
La fauna de la zona es caracteritza per ser un ecosistema excessivament antropitzat. Els cultius mantenen comunitats faunístiques molt poc desenvolupades i d'escàs valor ambiental. Destaquen entre l'avifauna els fringíl·lids (cagarnera, gafarró, verderol, etc.). Dins d'este ambient són els tarongerars els que sustenten les comunitats ornítiques més interessants, incloses algunes espècies típiques de boscos i matoll, com ara els pàrids (carboner, ferreret). Entre les espècies dominants destaquen el gafarró, el teuladí comú, la merla i el verderol.  
  
En estos camps també es troben aus associades als cursos d'aigua (sistemes de reg), com són l'oriol (Oriolus oriolus), el cargolet (Troglodytes troglodytes), el rossinyol (Luscinia megarrhynchos), el rossinyol bastard (Cettia cetti), la merla (Turdus merula) i la cueta blanca. Altres vertebrats que es poden trobar en l'horta arborada són la serp verda (Malpolon monspessulanus) i, en els canals de reg, la colobra d'aigua (Natrix maura), entre els rèptils, i rosegadors com ara Rattus rattus, R. norvergicus, Mus spretus, etc., entre els mamífers.  
  
L'estudi d'impacte ambiental inclou un estudi de paisatge. L'actuació proposada té una alta fragilitat paisatgística. Per tant, són necessàries les mesures correctores i protectores. La conca visual del sector és molt àmplia, atesa l'existència de contraforts muntanyosos en els municipis limítrofs, com Quart de les Valls, Faura i Benifairó de les Valls i, en particular, Almenara, que destaca perquè alberga el castell. Per això, el projecte d'urbanització ubica distintes zones verdes perimetrals, que es poblaran amb espècies arbòries de grans mides, amb el propòsit que actuen a manera de pantalla visual, disminuint la fragilitat visual de l'àmbit d'actuació i contribuint així a la minimització de l'impacte paisatgístic que pot produir-se.  
Vistes les afeccions del sector, es proposa una ordenació dels usos dins del sector:  
- Molestes per:  
Soroll i vibracions: índex mitjà, grau 3.  
Olors, fums i emanacions: índex baix, grau 2.  
- Nocives i insalubres per:  
Contaminació de l'ambient atmosfèric: índex baix, grau 2. Es permetran també activitats que estiguen incloses en el grup C del Decret 833/1975, és a dir, instal·lacions emissores de menys de 10.000 t CO2/any  
Per abocaments: índex baix, grau 2.  
Per possibilitat d'emetre radiacions ionitzants: ús prohibit.  
- Perilloses per:  
Incendis: índex baix, grau 2 i també índex mitjà, grau 3, quan la càrrega tèrmica ponderada se situe entre 200-800 Mcal/m² .  
L'estimació de cabal punta previsible per al polígon s'estima en 1,2 l/seg per cada 10.000 m². Per al cas de polígons industrials, un valor usual de relació entre el cabal mitjà consumit i el cabal punta és de 0,2. Per tant, el cabal mitjà consumit és de 20,74 m³/Ha bruta i dia.   
  
L'abastiment d'aigua es realitzarà per mitjà de la connexió d'una canonada a la canonada que abastix d'aigua potable el depòsit d'Almenara provinent de la planta potabilitzadora de Sagunt. Esta canonada queda executada arran del «Projecte d'abastiment d'aigua potable al Camp de Morvedre», promogut per la Generalitat Valenciana a través de la Direcció General d'Obres Públiques. La canonada d'abastiment travessarà la nacional N-340 i enllaçarà amb la canonada a Almenara, discorrent per la carretera a Benavites des de la N-340, i alimentarà un depòsit de secció circular de 350 m³ del qual s'aspirarà amb una estació de bombament per a l'abastiment d'aigua potable al polígon.  
La proposta de xarxa de reg consistix en la connexió a la xarxa d'abastiment que alimenta el sector. Per mitjà de la xarxa de reg es pretén:  
- Reg per goteig per a subministrament a les arbredes.  
- Reg per aspersió per a les zones enjardinades.  
No obstant això, des del punt de vista ambiental, esta solució no és la més adequada, per la qual cosa s'haurà d'emprar aigua depurada per al reg de les zones verdes, neteja de carrers i sistemes contra incendis. Per això, s'haurà d'autoritzar la reutilització d'aigües.  
  
Es dissenya una xarxa unitària per a les aigües residuals i pluvials. La tipologia de xarxa depén de les condicions del terreny, que obliguen a evacuar la totalitat de les aigües per un únic punt situat en la part nord-est de la zona d'actuació.  
Es proposa el tractament en l'estació depuradora d'aigües residuals, l'emplaçament de la qual queda sobre la via pecuària de l'assagador del Camí Vell d'Almenara, en la zona nord-est del sector. Es dissenya una depuració basada en un procés biològic per mitjà del tractament de fangs activats. Es compon de: desbast i extracció de sòlids, impulsió d'aigües depurades, aireig, decantació secundària i recirculació i extracció de fangs.  
La xarxa unitària conduïx l'aigua fins a la depuradora i des d'allí s'aboca al llit natural, al barranc de l'Arquet, en cas de pluges abundants. Atesa la proximitat de la marjal d'Almenara, s'haurà de tindre atenció especial en la qualitat de l'abocament. Per això, per a gestionar les aigües pluvials, es proposa com a mesura correctora l'execució d'una o més basses de laminació, amb la finalitat reduir el cabal pic en cas de pluges torrencials i evitar l'abocament al barranc de l'Arquet, pel fet que este llit desemboca en la marjal.  
Es prohibix l'abocament a la xarxa general d'aigües residuals que continguen cossos susceptibles de provocar obstruccions en les canalitzacions, materials inflamables, explosius, tòxics, materials radioactius, olis i greixos. Si les aigües arrepleguen alguna de les matèries indicades, hauran de ser sotmeses a una depuració prèvia, abans de l'abocament a la xarxa general.  
El subministrament d'energia elèctrica es realitzarà des de la subestació de Sagunt, per mitjà d'una línia elèctrica. El servici de telefonia es realitzarà per mitjà de la connexió a la xarxa actual que circula al costat de la N-340.  
Entre les principals mesures correctores proposades, cal destacar:  
  
Es regarà periòdicament el sòl per mitjà de camions cisterna.  
  
Només es treballarà en horari diürn.  
Se substituiran en la mesura que siga possible els motors dièsel per altres de naturalesa elèctrica.  
Es plantarà una tanca densa arbustiva al llarg del perímetre.  
Es retirarà el sòl directament afectat per les labors de condicionament del terreny, per mitjà de tècniques que n'eviten la compactació.  
  
S'evitarà que els llits naturals queden directament exposats a talussos de terraplens o acumulacions de materials solts, que puguen ser arrossegats per les aigües d'escolament.  
S'implantaran arbres i arbustos per plantació, amb la terra de farciment extreta de l'excavació.  
Quant al programa de vigilància ambiental, únicament s'establixen les mesures correctores que es controlaran, sense indicar com es farà. Entre les mesures l'execució de les quals serà controlada es troben:  
- Control del compliment de les mesures correctores.  
- Control dels abocaments inerts que es puguen produir durant el procés de moviment de terres.  
- Control de la contaminació acústica: es controlarà a través de la inspecció tècnica de vehicles i el control in situ sonor, amb una periodicitat anual.  
- Control de la formació de pols durant el moviment de terres: es mesurarà el boirum al voltant del polígon i la quantitat de pols depositat en les fulles de les plantes, amb una periodicitat semestral en el cas del boirum i anual en el cas de la pols.  
- Control de la coberta vegetal actual per a revegetació posterior de les zones verdes.  
- Mà d'obra del municipi o limítrof si en falta.  
  
- Control dels residus sòlids industrials segons la normativa que de la indústria que s'instal·le.  
- Control dels residus líquids industrials, segons les especificacions de qualitat de l'EDAR on s'aboquen estos líquids.  
- Control dels residus sòlids urbans que siguen traslladats a un abocador controlat.  
- Control dels residus líquids urbans canalitzats fins a l'EDAR: es mesuraran els canvis de coloració, les variacions de volum de drenatge i canalització, els solatges depositats en els dispositius de decantació i els canvis en la cobertura vegetal i textura del sòl.  
  
- Conservació i manteniment de les zones verdes.  
- Mà d'obra local  
L'ajuntament ha de presentar davant de l'Administració una memòria o informe anual que informe del desplegament del projecte, de l'aplicació de les mesures correctores, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental que es produïsca.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental abans de la resolució administrativa que s'adopte per a aprovar-lo definitivament, segons que es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i els concordants del reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'apliquen.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet esta declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla Parcial del Sector Industrial S.1 de Benavites, sempre que es desplegue d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants que s'establixen a continuació.  
  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
1. S'ha d'obtindre un informe de l'oficina del pla de carreteres o de la conselleria competent en la matèria respecte de la connexió al sector en la rotonda de Quartell, d'acord amb l'al·legació emesa per l'Ajuntament de Quartell.  
2. La via pecuària és un bé de domini públic, per la qual cosa no pot reclassificar-se ni computar. Tindrà la condició de sòl no urbanitzable d'especial protecció, amb l'amplària que figura en la seua classificació. Esta via pecuària es mantindrà com a passeig o albereda de gaudi públic, ja que s'entén prioritari l'ús social i de gaudi mediambiental. Es considera que en cap cas es produïx cap dany o perjuí al promotor de l'obra, ja que este bé de domini públic existix primer com un carrer o un llit, i contribuirà a donar un valor afegit a l'actuació urbanística sense un sobrecost apreciable. Este condicionant està en sintonia amb el presentat per patrimoni, de manera que es permeta el recorregut de vianants de l'assagador del Camí Vell d'Almenara dins d'un espai lliure com a zona verda. Per això, s'haurà de modificar la ubicació de la depuradora, de manera que quede fora de la via pecuària.  
  
3. En compliment dels condicionants que conté l'informe de patrimoni, que considera la Via Augusta com a jaciment arqueològic, el promotor de les obres ha d'aportar a l'expedient un estudi previ sobre els efectes que les obres projectades poden causar sobre les restes d'esta naturalesa, subscrit per un tècnic competent. Esta documentació s'ha de presentar abans de l'inici de qualsevol activitat d'obres en la zona afectada pel traçat de la Via Augusta.  
  
4. L'aprovació definitiva del projecte de Pla Parcial del Sector Industrial S.1 queda supeditada a l'informe redactat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer o l'empresa gestora del servici, d'acord amb l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. En el cas que s'aporte l'informe de l'empresa que gestiona el servici de subministrament d'aigua potable en la població, com a mínim s'ha d'aportar:  
- Càlcul de necessitats hídriques per a abastiment i reg.  
- Origen de l'aigua, identificació dels pous, titularitat, així com l'autorització o concessió atorgada per l'organisme de conca, i inscripció en els registres corresponents.  
- Disponibilitat present i futura dels recursos.  
- Aforament, per a saber la quantitat d'aigua i la previsió de l'article 52.2 del Text Refós de la Llei d'Aigües i l'article 84 del reglament, segons se sobrepassen o no els 7.000 m³ de volum anual.  
- Qualitat de les aigües.  
- Necessitat o no de tractament.  
- Necessitat o no de fer obres d'infraestructura.  
- A l'informe s'han d'adjuntar, com a annexos, tots els certificats o documents justificatius que resulten interessants.  
5. D'acord amb l'article 6 del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, s'ha d'obtindre, abans de l'aprovació definitiva, l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre els usos establits en la zona de policia de 100 m d'amplària, perquè es condicionen l'ús del sòl i les activitats que es duen a terme.  
  
Condicionants per al desplegament del projecte:  
1. L'execució d'una o més basses de laminació, amb la finalitat de reduir el cabal pic en cas de pluges torrencials i evitar l'abocament al barranc de l'Arquet.  
2. Quant a la gestió imprescindible de les aigües residuals i pluvials depurades, s'assegurarà en tots els moments l'abocament zero i l'ús de les aigües depurades per a reg de zones verdes i neteja i agençament de vies. Per a això, l'excedent depurat s'emprarà en altres zones del nucli urbà del municipi o de municipis limítrofs.  
3. Obtenció de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a un llit públic de l'aigua depurada, d'acord amb l'article 55 del Text Refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.  
4. D'acord amb els condicionants que conté l'informe de patrimoni:  
- Ha de fer una prospecció arqueològica o paleontològica un tècnic arqueòleg qualificat i autoritzat, de la totalitat de les obres d'urbanització que comporten remocions del terreny.  
- Qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica s'ha de comunicar immediatament a l'Administració competent.  
5. Al cap de l'any de la firma de l'acta de recepció de les obres d'urbanització, es comprovarà el nivell sonor transmés en l'entorn. En el cas que se superen els nivells fixats en la normativa autonòmica, l'Ajuntament de Benavites comunicarà este fet a l'òrgan ambiental.  
  
6. Al voltant del depòsit d'aigua es mantindrà un perímetre de protecció que previnga la contaminació del recurs.  
7. L'Ajuntament comprovarà, abans de la recepció de la urbanització del nou sector, que l'estació depuradora d'aigües residuals prevista es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals que es generen i preparada per a entrar en servici. La construcció d'esta depuradora ha de ser, per tant, anterior al final d'obra de la urbanització.  
8. Quan es produïsca la posada en funcionament del sector, l'Ajuntament ha de comprovar que es verifiquen els paràmetres més restrictius que s'hagen establit en l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament de les aigües residuals depurades a un llit tributari d'una zona sensible.  
9. La gestió municipal de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals garantirà el funcionament correcte i manteniment de les instal·lacions, a través del programa de vigilància ambiental.  
10. Durant la fase d'execució, s'ha de preveure i identificar una zona per a l'arreplegada dels materials emprats en les obres d'urbanització i edificació, que evite l'ocupació dels terrenys limítrofs. En cas d'emmagatzematge temporal de materials pulverulents, s'indicaran les mesures per a evitar la formació de núvols de pols per l'acció del vent.  
  
11. Les terres que s'utilitzen per al terraplenament del sector procediran de préstecs autoritzats. Si fóra necessari obrir préstecs nous, s'han de tramitar adequadament i s'hi ha d'obtindre l'autorització, així com la declaració d'impacte ambiental.  
12. L'Ajuntament exigirà a l'empresa adjudicatària entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a gestionar-ne.  
13. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades dels condicionants exposats han de ser arreplegades per la normativa urbanística del planejament parcial.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret i dels seus interessos.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 10 de juny de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 56/2008 AIA.  
Títol: Antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Teulada.  
Promotor: Endesa Gas Alacant.  
Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Energia d'Alacant.  
  
Descripció del projecte  
Es projecta una antena de gas de 720 m i diàmetre de 4 polzades per a subministrament de gas natural al terme municipal de Teulada. L'antena que s'ha dit té l'origen en la posició 04 del gasoducte de transport secundari Marina Alta - Fase II, dins del terme municipal de Teulada.  
  
A fi d'efectuar el subministrament als usuaris domèstics comercials, s'instal·larà l'armari corresponent de regulació i mesura d'APA/MP de cabal nominal 2 x 3.000 Nm³/h de pressió d'entrada màxima 16 bar i eixida regulable entre 0,4 i 0,1 bar, que alimentarà la xarxa de distribució del municipi de Teulada.  
S'ha previst un sistema de protecció catòdica a base d'ànodes de sacrifici de magnesi.   
L'amplària de la pista de treball prevista és de deu metres i la profunditat mínima de soterrament de la canonada és d'1,00 metres.  
Les obres comprenen les fases següents:  
- Desbrossament i aclarida del terreny.  
- Obertura de la rasa.  
- Col·locació en la rasa de la canonada.  
- Restitució del terreny.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Enviament de l'expedient  
L'expedient va entrar en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge el dia 18 de febrer de 2008.  
La informació pública es va fer per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 20 d'agost de 2008 i en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant del dia 12 de juny de 2008.  
  
Durant el període d'exposició pública es van produir al·legacions, no cap de caràcter ambiental.  
Afeccions legals  
El traçat proposat per a l'antena de gas discorre per sòl no urbanitzable comú que presenta afecció a terreny forestal (d'acord amb l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana) entre els punts amb coordenades UTM (fus 30, Datum ED50): 769839,89;4291678,66.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
El projecte proposat no afecta muntanya d'utilitat pública, vies pecuàries inventariades, així com tampoc presenta afecció d'espais inclosos dins de l'àmbit de protecció de la Directiva 92/43/CEE.  
El projecte tampoc afecta espais inclosos dins de l'àmbit de protecció de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
El traçat de l'antena discorrerà majoritàriament per terrenys fortament antropitzats. Inicia el recorregut en la posició 04 del gasoducte de transport secundari Marina Alta, Fase II, a menys de 500 m d'una zona forestal.  
Quant a les característiques fisiogràfiques, el terreny afectat presenta una certa ondulació, està format el sòl per materials com ara arenes, margues i arenoses.  
Quant al paisatge, es classifica de baixa qualitat visual, predominen els sòls dedicats a cultius; no obstant això, pel fet que el traçat de l'antena discorre per zones amb gran nombre d'observadors potencials, la fragilitat visual es qualifica com a alta.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental fa una valoració exhaustiva dels impactes esperats durant la realització del projecte.  
Els impactes més significatius del projecte proposat es deriven de la necessitat d'obertura de la pista de treball amb la conseqüent eliminació de la vegetació i els hàbitats lligats. A més, la imposició de servituds permanents, amb les limitacions consegüents, provoca un impacte paisatgístic la gravetat del qual dependrà tant de les característiques de la zona afectada com de la restauració adequada que es faça al terme de les obres.  
Quant a l'afecció al patrimoni arqueològic, l'informe d'impacte arqueològic i etnològic assenyala: «Les prospeccions superficials no han detectat cap jaciment arqueològic ni element etnològic nou susceptible de veure's alterat per les obres de canalització».  
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa una sèrie de mesures amb la finalitat de previndre i disminuir els impactes esperats al llarg de l'obra com ara el maneig adequat de la terra vegetal, la senyalització de zones d'ocupació temporal, jalonament de la vegetació (especialment d'exemplars arboris interessants), mòlta de restes vegetals per usar-les en les labors de restauració, gestió adequada de residus -amb atenció especial als residus considerats com a perillosos-, instal·lació de rampes en les rases i evacuació de fauna atrapada, entre altres.  
  
El programa de vigilància ambiental es durà a terme per mitjà de visites a l'obra de tècnics especialistes, contactes amb l'Administració pública i redacció d'informes.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, anterior a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons que es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i els concordants del reglament, annex I.7.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que s'apliquen.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte «Antena per a subministrament de gas natural al terme municipal de Teulada (Alacant)», i sense perjuí de l'obtenció primer de les autoritzacions sectorials que s'apliquen, sempre que es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions que s'establixen a continuació:  
1. S'ha d'obtindre l'informe que regula l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, que vincula en el sentit esta declaració d'impacte. En el cas d'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques, s'han de suspendre les obres immediatament i s'ha d'actuar d'acord amb els preceptes que conté esta llei.  
2. Els canvis d'oli i les reparacions de maquinària s'han de fer en tallers autoritzats.  
3. S'ha de comptar amb els permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'han d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. Si s'empra algun producte químic en la prova hidràulica, s'ha de fer una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a abocar-los a un llit públic. Els productes químics sobrants s'han de derivar a un gestor autoritzat.  
4. S'ha de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, que aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en l'execució d'obres i treballs que es facen en terreny forestal o en els voltants.  
  
5. Esta declaració d'impacte queda vinculada als condicionants que, si és el cas, s'imposen per al projecte de construcció del gasoducte Marina Alta Fase II.  
  
Segon  
Es notifica a les persones interessades que contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret.  
  
Tercer   
S'ha de publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, que aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 9 de juny de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 118/2008 AIA.  
Títol: Línia elèctrica a 132 kV de derivació a ST Serrallo de la L/132 kV la Plana - CT Castelló.  
Promotor: Iberdrola Distribució Elèctrica, SAU.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: Castelló de la Plana.  
Descripció del projecte  
El projecte té com a objecte l'execució de la línia elèctrica a 132 kV, circuit simple, de derivació a la nova ST (subestació transformadora), el Serrallo, de la línia elèctrica existent a 132 kV la Plana - central tèrmica de Castelló, amb motiu de les previsions de desenvolupament de la xarxa elèctrica. La línia elèctrica que s'ha d'executar se situa en terrenys que són propietat d'Iberdrola Generació, en el polígon industrial el Serrallo del municipi de Castelló de la Plana. La línia serà de 1a categoria i tindrà una capacitat de 84,14 MVA de potència màxima.  
En l'actualitat, la línia elèctrica a 132 kV CT Castelló - la Plana, en el tram considerat, discorre compartint suports amb la L/132 kV CT Castelló - l'Enginy. La derivació a ST el Serrallo partirà del suport número 9. A uns 43 m s'instal·larà un nou suport de transició aeri-subterrani (en terrenys de la CT Castelló), de 36 m d'altura. Des d'este punt, la línia discorrerà en subterrani al llarg de 342 m aproximadament, per terrenys propietat d'Iberdrola Generació i carrer de l'Ajuntament de Castelló (en canalització entubada i formigonada de doble circuit) i de la ST el Serrallo (en canaleta prefabricada, doble circuit).  
  
La canalització discorrerà en una rasa d'1,6 m d'ample i 1,5 m de profunditat. El cable subterrani que s'instal·la està dissenyat per a treballar a 220 kV, encara que està previst energitzar-lo a 132 kV.  
Afeccions legals  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, en l'annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93, Rev 1 40,1).  
  
La gestió dels residus generats atendrà el que establix la legislació estatal i autonòmica reguladora de la matèria.  
Tot això sense perjuí de les autoritzacions que cal obtindre d'altres organismes, d'acord amb la normativa sectorial.  
  
Consideracions ambientals  
El projecte s'ubica en una zona industrial (polígon industrial el Serrallo, de Castelló de la Plana), dins dels terrenys de la central tèrmica de Castelló. Constituïx, per tant, una zona altament antropitzada i de caràcter periurbà, amb escassa vegetació natural i fauna adaptada al este medi. La zona de treball és totalment accessible. L'àrea d'estudi presenta una topografia horitzontal amb pendents escassos.  
  
No hi ha en l'àmbit analitzat espais naturals protegits ni altres zones d'especial interés natural. Dins de la zona d'actuació no es troba inventariat cap element del patrimoni cultural ni jaciment arqueològic.  
  
El paisatge presenta un marcat caràcter industrial. La presència de naus industrials, vies i línies elèctriques introduïx elements artificials, per la qual cosa la fragilitat és baixa i la instal·lació no suposarà una intrusió.  
Les accions considerades en l'estudi d'impacte ambiental que serien susceptibles de generar impactes són:  
- Durant la fase de projecte i instal·lació: el transport i aplec de materials i maquinària, l'obertura de la rasa, la reposició del paviment, la creació de la base del suport, l'excavació i formigonada de fonamentacions, insta lació del suport, co locació de conductors i cables de terra, eliminació de materials i rehabilitació de danys.  
- Durant la fase de funcionament: localització física de la línia elèctrica, transport d'electricitat i labors de manteniment.  
A causa de l'escassa longitud de la línia i del pas per una zona industrial, els moviments de terres, canvis en el relleu, la superfície alterada i la resta d'afeccions sobre el sòl produïdes per l'obra són poc significatives. Tot el material extret serà reutilitzat en la mateixa obra o retirat a un abocador.  
El perill de col·lisió d'aus amb el tram aeri és compatible i no significatiu, a causa de l'escassa longitud del tram, que no es tracta d'una zona d'acumulació d'aus i el caràcter antròpic de la zona.  
El tram en subterrani minimitza els efectes ambientals i compatibilitza el projecte amb altres actuacions industrials previstes en la zona.  
  
Durant la fase de funcionament de la línia, l'impacte associat a la generació de camps elèctrics o magnètics es valora com a no significatiu, ja que els valors més desfavorables es troben per davall dels valors límit recomanats (5kV/m i 10 T).  
Altres mesures preventives i correctores considerades en el projecte són:  
- Per a evitar afeccions sobre el sòl, l'aigua i la vegetació: minimitzar les arreplegues, les labors de manteniment de maquinària es faran en zones adequades, retirada de totes les restes generades, minimització de la pols i evitar pràctiques amb risc d'abocaments.  
- Per a evitar el soroll, s'utilitzarà maquinària que no en genere nivells elevats.  
- Se senyalitzarà bé l'obra.  
- Es proposarà a la conselleria competent un seguiment arqueològic de les obres. L'aparició de qualsevol resta d'interés històric, arqueològic o paleontològic s'ha de comunicar al personal de la conselleria competent.  
- Eliminació dels materials sobrants de l'obra. Neteja del material acumulat, préstecs o rebuig.  
- Restitució dels camins i zones afectades.  
El programa de vigilància ambiental té com a principals objectius comprovar l'evolució dels impactes previstos i que es respecten les mesures aprovades en la DIA, comprovar el compliment de les mesures correctores, comprovar i verificar l'eficàcia de les mesures correctores proposades i, si no n'hi ha, dissenyar-ne d'altres per a pal·liar les afeccions, identificar impactes no previstos i proporcionar informació d'aspectes mediambientals poc coneguts. Es tracta, de forma resumida, de:  
  
- En la fase de construcció: comprovar la senyalització de l'obra i les zones de moviment de maquinària, revisió completa al finalitzar l'obra i control de la neteja correcta.  
- En la fase de funcionament: revisions periòdiques que verifiquen l'estat correcte del lloc i que no han aparegut impactes nous, verificació del bon estat i el funcionament de la línia.  
- Addicionalment, es realitzarà un informe final de seguiment i un altre a l'any de funcionament.  
Tramitació administrativa  
Amb data 10 d'abril de 2008 va tindre entrada en els Servicis Centrals d'esta conselleria un escrit del Servici Territorial d'Energia de Castelló pel qual sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i n'enviava l'expedient, que incloïa:  
- Projecte d'execució de L/132 kV SC, de derivació a ST el Serrallo de la L/132 kV la Plana - CT Castelló  
- Estudi d'impacte ambiental del projecte i document de síntesi, en paper i en format electrònic.  
- Certificat que no hi va haver al·legacions durant el tràmit d'informació pública, realitzat per mitjà d'anuncis en el DOCV (20 de febrer de 2008) i en el BOP Castelló (16 de febrer de 2008).  
Consideracions jurídiques  
El projecte de la línia elèctrica s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, que aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la llei.  
L'article 16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció primer de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de línia elèctrica a 132 kV de derivació a ST Serrallo de la L/132 kV la Plana - CT Castelló, promoguda per Iberdrola Distribució Elèctrica, SAU, el traçat de la qual discorre pel terme municipal de Castelló de la Plana (província de Castelló), sempre que este es desenrotlle segons les previsions del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient.  
Addicionalment, s'establixen les condicions següents:  
1. Es restauraran a les condicions inicials totes les àrees que siguen alterades per les obres i es gestionaran correctament els residus generats.  
2. Tal com es proposa en l'estudi d'impacte ambiental, s'obtindrà el vistiplau de la conselleria competent per a la realització del seguiment arqueològic de les obres. En tots els casos, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i comunicar-ho immediatament a la Conselleria de Cultura i Esport.  
3. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental s'han de documentar, per a acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació que són eficaces.  
  
4. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Llei 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, i incorporat en l'article 14 del Reial Decret Llei 1/2008, d'11 de gener, el promotor ha de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb l'antelació suficient, la data de començament de l'execució del projecte.  
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, s'ha de comunicar a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret i dels seus interessos.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana esta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 6 de juny de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 290/2007AIA.  
Títol: Construcció d'un camí i una esplanada a la partida la Torrassa de la Vall d'Uixó (Castelló).  
Promotor: Ajuntament de la Vall d'Uixó.  
Òrgan substantiu: Servicis Territorials de Medi Ambient de Castelló.  
Descripció del projecte.  
El projecte es localitza físicament a la partida la Torrassa. Afecta les parcel·les 177 i 362 del polígon 3 de la Vall d'Uixó (Castelló).  
  
L'objecte de les obres és la construcció d'un camí que proporcionarà accés a la futura ermita de Sant Roc, que es construirà en l'esplanada en la part alta de la mateixa partida.  
Els primers 40 m del camí coincidixen amb un camí actual. La resta del camí s'adaptarà al màxim al terreny, de manera que es minimitzaran els volums de desmunt i terraplé. Tindrà una longitud de 195 metres i una amplària mitjana de 5 m. El pendent mitja del camí serà del 17,9%, comprés entre un mínim de 5,5% i un màxim de 24,4%.  
  
La terminació del camí serà de terra, sobre la qual s'estendrà i compactarà el ferm fresat reciclat. Quedarà així preparada per a un possible tractament superficial posterior.   
L'esplanada que es construirà té una superfície de 1.870 m quadrats.  
En una segona fase es durà a terme protecció contra l'erosió dels terraplens per mitjà de la plantació d'una mescla arbustiva de romer, aladern, aladern de fulla estreta, llentiscle; en la zona de l'esplanada es farà hidrosembra amb lleguminoses i gramínies.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Enviament de l'expedient  
La Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge va enviar l'expedient, que va tindre entrada en l'òrgan competent el dia 10 de desembre de 2007.  
La informació pública es va fer per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana número 5742, del dia 15 d'abril de 2008, i d'un anunci en el periòdic Mediterráneo el dia 3 d'abril de 2008.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions.  
Informes sectorials  
D'acord amb les afeccions del projecte s'emeten els informes següents:  
- Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló: «La zona està constituïda per terrenys de bancals de cultiu abandonat i zones no cultivades amb afloraments rocosos i matoll poc dens. Es tracta d'un vessant d'orientació SSW i pendent entre 20 - 35%...».  
- Servici de Parcs Naturals: «La zona sotmesa a estudi es troba dins de l'àmbit del pla d'ordenació de recursos naturals del Parc Natural de la serra d'Espadà (d'ara en avant PORN), en concret en les àrees d'influència antròpica (AIA).  
L'informe conclou :   
«...en conseqüència, atenent els articles 70 i 71 del PORN, l'activitat proposada de construcció d'un camí en l'àrea d'influència antròpica és compatible amb el PORN del Parc Natural de la serra d'Espadà.  
  
No obstant, és necessari remarcar que, aplicant l'article 51 del PORN, s'haurà de complir el requisit següent: s'han de prendre les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal: en acabar les obres, s'han de restaurar el terreny i la coberta vegetal».  
  
S'assenyala que en relació als usos permesos i prohibits pel PORN s'assenyala:  
Usos permesos:  
«Es consideren compatibles totes les activitats permeses en les categories anteriors i, en general, les activitats compatibles amb el que establix el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjuí del que disposen les normes generals d'este pla i la Llei 4/1992 sobre el sòl no urbanitzable».  
Usos prohibits:  
«Amb caràcter general, es prohibixen els usos considerats no compatibles pel planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjuí del que disposen les normes generals d'este pla i la Llei 4/1992, sobre el sòl no urbanitzable».  
Consideracions ambientals  
2. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'estudi d'impacte ambiental descriu la zona d'actuació com un «vessant sobre un tossal», amb orientació sud-sud-oest, altitud compresa entre 100 i 150 m sobre el nivell del mar i un pendent que oscil·la entre el 20 i el 30%.  
Quant a les aigües superficials, és destacable la presència pròxima del barranc de Font de Cabres, al qual desaiguarà previsiblement el camí proposat.  
El sòl presenta textura margosa amb importants afloraments dolomítics i pedregositat important; l'erosió potencial d'este sòl en absència de vegetació es determina com a molt alta.  
Quant a la flora present en la zona, es destaca un estrat herbaci de llistó (Brachypodium retusum), un estrat arbustiu format principalment per romer (Rosmarinus officinalis), arç negre (Rhamnus lycioides), argilaga (Ulex parviflorus) i llentiscle (Pistacea lentiscus); l'estrat arbori està format per pi blanc (Pinus halepensis) i garroferes (Ceratonia siliqua).  
Quant a la fauna, es destaquen diverses espècies ornitològiques: tords (Turdus sp.), bitxac rogenc (O. Oenanthe), bitxac comú (Saxicola torcuata)..., mamífers xicotets: eriçons (Erinaceus europaeus), ratolí de camp (Aposemus sylvaticus) i rèptils: fardatxo ocel·lat (Lacerta lepida), serp verda (Malpolón monspessulanus).  
Quant a la descripció del medi, cal assenyalar que, encara que la zona afectada pel projecte no està arreplegada en l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana com a forestal, la zona presenta vegetació pròpia de terrenys naturalitzats.  
3. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental considera que no es produiran danys rellevants sobre els ecosistemes, encara que sí que hi haurà una afecció negativa sobre el paisatge deguda a l'àmplia conca visual des d'on s'albira el camí, sobre les característiques i la discontinuïtat cromàtica del camí; a més, pot ocasionar-se un desorde sobre la xarxa de drenatge que pot originar fenòmens d'erosió hídrica.  
4. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores i correctores, i programa de vigilància ambiental  
Les mesures preventives proposades són les següents:  
- Vigilància del compliment de la normativa en matèria de soroll per part de la maquinària.  
- Reg de la superfície de treball.  
Les mesures correctores es dirigixen principalment a donar solució als impactes previstos sobre la circulació de les aigües superficials i a aconseguir la integració paisatgística de l'obra. Se'n proposen les següents:  
- Construcció de cunetes perimetrals.  
- Aportació de terra vegetal als terraplens i revegetació amb espècies arbustives de la zona.  
- Realització d'hidrosembra en el talús final.  
El programa de vigilància ambiental es basa en el seguiment de les mesures preventives i correctores proposades.  
Es considera que el camí proposat presenta pendents importants i ha originat la necessitat d'efectuar terraplens importants que generen un impacte paisatgístic important. Per tant, les mesures correctores i preventives han d'incidir en la necessitat de disminuir l'impacte paisatgístic, augmentar les mesures de prevenció de l'erosió i dur a terme un programa de vigilància ambiental que ajude a corregir qualsevol augment de la magnitud dels impactes ambientals esperats.  
  
Consideracions jurídiques  
5. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental abans de la resolució administrativa que s'adopte per a aprovar-lo definitivament, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i els concordants del reglament, annex I, apartat 1.i.  
  
6. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, que aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
7. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció primer de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, sempre que es desplegue d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, el projecte «Construcció d'un camí i una esplanada en la partida de la Torrassa», en el municipi de la Vall d'Uixó (Castelló), amb els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
  
1. Es reposaran murets de pedra, bancals i qualsevol element agrícola que haja pogut quedar afectat per la realització del projecte.  
  
2. El ferm del camí es dotarà del pendent transversal necessari perquè hi haja una evacuació efectiva de les aigües cap a les cunetes.  
3. Les cunetes disposaran d'un pendent mínim del 0,5% i una profunditat mínima de 0,4m; disposaran de desaigües per a evitar acumulació d'aigua en cas de pluges intenses, en nombre adequat. Esta mesura serà especialment respectada entre el pK+120 i el pK+190, tram que correspon a les zones amb major pendent.  
4. De l'amplària total prevista per al camí (5 metres), se'n detraurà l'espai necessari per a la construcció de les cunetes i la disminució de l'impacte paisatgístic. La restauració paisatgística consistirà, en la mesura que siga possible, en una disminució d'espais rectilinis per mitjà de la plantació d'arbres i arbustos propis de l'entorn, a fi de dotar l'obra de naturalitat.  
En acabar les obres, l'amplària total del camí no excedirà 3,75 - 4 m (excepte en revolts).  
5. Quant al programa de vigilància ambiental, s'ampliarà per mitjà de les mesures següents:  
- Als sis mesos de l'acabament i posada en funcionament de l'obra, s'ha d'enviar un informe fotogràfic a l'òrgan ambiental.  
- Després de cada període de pluges, es revisarà el camí i s'escometran les obres que siguen necessàries per a evitar fenòmens d'erosió.  
- En cas d'inestabilització d'algun talús, es corregirà l'obra preferentment per mitjà de l'ús de mantes orgàniques.  
6. La construcció de l'ermita respectarà els preceptes que conté la Llei 10/2004, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, així com la legislació concurrent en la matèria, si n'hi ha.  
7. En acabar les obres haurà de quedar tot l'entorn lliure de qualsevol tipus de residus, que s'han d'haver derivat a un abocador o gestor autoritzat.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 6 de juny de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 59/2008 AIA.  
Títol: Antena per a subministrament de gas natural al terme municipal de Benissa.  
Promotor: Endesa Gas Alacant.  
Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Energia d'Alacant.  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'una antena de 5.444 m de longitud localitzada en els termes municipals de Teulada i Benissa.  
  
La conducció, de 4 polzades de diàmetre i 16 bar de pressió, es dirigix inicialment cap al sud, discorre en paral·lel a 2 m del gasoducte Marina Alta Fase II, fins al paratge de la Foia, en el terme municipal de Teulada, on se'n separa. El traçat finalitza en les proximitats de la població de Benissa, on s'instal·larà un armari de regulació així com sengles vàlvules en arqueta abans i després, des d'on partirà la xarxa de distribució del municipi.  
La conducció que s'ha dit comptarà amb un sistema de protecció catòdica a base d'ànodes de sacrifici de magnesi per a evitar la corrosió.  
En condicions normals d'insta lació de la conducció, la profunditat mínima que es considera en el projecte per a la col·locació de la canonada és d'1,00 m; en l'encreuament de rius, torrents o rierols importants la profunditat serà major (segons els estudis de soscavació).  
La zona d'ocupació temporal prevista és de 10 m. La servitud permanent de pas de gas serà de 4 m, dos a cada costat de la canonada.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Enviament de l'expedient.  
La informació pública es va fer per mitjà d'un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 27 de juny de 2007 i per mitjà de la publicació d'un edicte en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant del dia 18 de juny de 2007.  
Durant el període d'informació pública es van produir al·legacions, no cap de caràcter ambiental.  
L'expedient va tindre entrada en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge el dia 19 de febrer de 2008.  
Afeccions legals  
En el municipi de Teulada, l'antena prevista discorrerà majoritàriament per sòl no urbanitzable.  
En el terme municipal de Benissa, i segons l'informe municipal, el sòl per on transcorre el traçat proposat està classificat com no urbanitzable comú, a excepció de l'últim tram, que està classificat com a sòl urbanitzable.  
Presenta afecció a domini públic hidràulic en el terme municipal de Teulada.  
Des dels punts de coordenades UTM 766925; 4291317 al 766704; 4291168 (Fus 30, Datum ED50) afecta sòl inventariat com a forestal i no afectat muntanya d'utilitat pública.  
Presenta afecció a les vies pecuàries següents: assagador de Verdices (TM Benissa), assagador de Teulada, assagador del camí de València (Teulada).  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
La zona afectada pel projecte es descriu des del punt de vista geomorfològic com a formada per terrenys cavallonats amb pendents d'una certa importància en alguns punts pròxims a la traça però no dins. L'ús del sòl és fonamentalment agrari, amb plantacions de fruiters de secà.  
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que els factors de l'entorn que patiran alteracions temporals d'alguna importància són: atmosfera, geomorfologia, sòls, hidrologia, vegetació, espais naturals, fauna, població, sector primari i secundari, infraestructures, arqueologia i activitat cinegètica.  
El projecte no afecta espais protegits segons la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels espais naturals i de la flora i fauna silvestres, ni espais protegits per la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
Identificació i valoració d'impactes  
En relació amb els factors del medi afectats, l'estudi d'impacte assenyala els impactes esperats següents: alteració de la qualitat de l'aire, alteració del relleu, compactació de sòls, pèrdua de la coberta vegetal, alteració de la fauna.  
No obstant això, s'estima que un aspecte de gran importància per a la reducció general dels impactes en esta obra és que l'antena es vaja a construir al mateix temps que el gasoducte Marina Alta Fase II, aprofitant-ne la pista, per la qual cosa s'espera una reducció en el 88% del traçat de les afeccions generades pel projecte.  
Quant a l'impacte sobre béns del patrimoni cultural, l'informe d'impacte arqueològic i etnològic assenyala l'existència als voltants del traçat de dos pous, ambdós de característiques semblants, construïts amb calcàries travades amb morter de calç: el pou de Teulada presenta pileta, en canvi el de Teulada no en té.  
Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental realitza una anàlisi exhaustiva de les mesures preventives i correctores que s'han d'aplicar durant totes les fases de realització del projecte.  
El programa de vigilància ambiental es basarà en visites a l'obra per part de tècnics especialistes, contactes amb organismes de l'Administració pública, redacció d'informes.  
En les visites a l'obra es controlarà el respecte a les mesures preventives i correctores i el control de pràctiques mediambientalment no desitjables.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental abans de la resolució administrativa que s'adopte per a aprovar-lo definitivament, segons l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i els concordants del reglament, annex I.7.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Vivenda, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció primer de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte «Antena per a subministrament de gas al terme municipal de Benissa», sempre que es desplegue d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establits a continuació:  
1. Tan prompte com siga possible, s'ha d'obtindre l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià. No obstant, si en el transcurs de l'obra apareixen restes arqueològiques o paleontològiques, es paralitzaran, es delimitarà el perímetre d'afecció i es notificarà immediatament a la Conselleria de Cultura la troballa, a fi que es determinen les mesures oportunes, d'acord amb el que preveu la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.  
Quant a la possible afecció als pous trobats i a fi d'evitar-los qualsevol dany, s'establirà un perímetre de protecció al seu voltant que se senyalitzarà convenientment.  
2. Els canvis d'oli i les reparacions de maquinària es realitzaran en tallers autoritzats.  
3. Es gestionaran adequadament els residus resultants de la neteja de les formigoneres.  
4. Es comptarà amb els permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'implantaran mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de construir una bassa de decantació, de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament a un llit públic. Els productes químics sobrants es derivaran a un gestor autoritzat.  
5. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, que aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals en l'execució d'obres i treballs que es facen en terreny forestal o en els seus voltants.  
6. S'extremaran les precaucions en el pas del gasoducte pel barranc que hi ha en el terme municipal de Teulada, vigilant la possible afecció a poblacions d'amfibis i efectuant una restauració adequada del terreny que evite nous efectes barrera per a la fauna.  
7. Es respectarà la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, i se sol·licitant els permisos d'ocupació necessaris.  
8. Esta declaració d'impacte queda vinculada als condicionants que s'imposen per al projecte de construcció del gasoducte Marina Alta Fase II en els trams coincidents d'ambdós projectes.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la manera reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 10 de juny de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6779, del 22-05-2012 (2012/4846)

RESOLUCIÓN de 18 de abril de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Benavites, Teulada, Castellón de la Plana, La Vall d'Uixó, Benissa. Expediente 027/2006 AIA y otros.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6779

Fecha DOGV
:   22-05-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/4846

CVE


Fecha del documento
:   18-04-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Teulada](javascript:void(0))
    * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [Benavites](javascript:void(0))
    * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [Benissa](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 18 de abril de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Benavites, Teulada, Castellón de la Plana, La Vall d'Uixó, Benissa. Expediente 027/2006 AIA y otros. [2012/4846]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 027/2006 AIA, 56/2008 AIA, 118/2008 AIA, 290/2007 AIA, 59/2008 AIA.  
  
Valencia, 18 de abril de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 027/2006 AIA.  
Título: Plan parcial del sector industrial S.1 de Benavites.   
Promotor: Ayuntamiento de Benavites.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Benavites y Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Localización: término municipal de Benavites.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El proyecto de plan parcial del sector industrial S.1 de Benavites consiste en la reclasificación de 422.000 m² de suelo no urbanizable a suelo urbanizable industrial, para la creación de un polígono industrial adjunto al ya existente en el término colindante de Quartell, denominado «La Foia». El proyecto cuenta además con un depósito de agua potable ubicado al sur del sector y con una estación depuradora de aguas residuales situada en el extremo noroeste.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El sector se encuentra al este del núcleo urbano, del que dista 1,9 km, enclavado en una zona dotada de muy buena accesibilidad, dada la proximidad a la A-7. El sector constituye una única zona de ordenación urbana. Sus límites son:   
- Norte: camino rural. Establece el linde desde el cual, hacia el norte, se desarrolla el plan de modernización de Benavites.  
- Sur: término de Quartell. Coincide con la vía pecuaria del azagador de Quartell, con el barranco del Coronel o de La Fuente (recientemente encauzado y ensanchado en sus dos márgenes) y con el vial de acceso desde la A-7 al polígono industrial de Quartell.  
- Este: término de Sagunto. Coincide con la colada del Camino Viejo de Almenara y la línea de ferrocarril Valencia-Barcelona.  
- Oeste: N-340.  
El uso existente en la zona es, principalmente, el agrícola de regadío de cítricos.   
Quedan excluidas del sector las infraestructuras lineales y el barranco del Coronel o de Quartell, aunque la ordenación queda condicionada por las respectivas servidumbres legalmente establecidas. La distribución de la superficie destinada a zona verde se realiza en el contorno de la actuación, junto a los suelos no urbanizables limítrofes, a las infraestructuras lineales del tren y autopista, y al barranco de Quartell. Respecto de las vías pecuarias, la vía pecuaria con la que linda por el sur, el Azagador de Quartell, está fuera del sector; la vía pecuaria con la que linda por el este, la colada del Camino Viejo de Almenara, está dentro del sector. Esta última queda incluida en parte en una zona verde, a excepción del tramo norte, donde se pretende ubicar la depuradora. Se plantean manzanas de diversos tamaños con parcelas mínimas de 500 m², de 1.000 m² y 2000 m² que permiten la implantación de industrias de tamaño mediano y grande.   
El planeamiento vigente en el término municipal son las normas subsidiarias de planeamiento de Benavites, aprobadas en 1986. Se está procediendo a la revisión del plan general, cuya información pública, junto a la documentación que lo integra (informe de sostenibilidad ambiental, estudio de paisaje, catálogos de bienes y espacios protegidos y ordenanzas), se está llevando a cabo en la actualidad por un plazo de dos meses.   
3. Alternativas:  
El planeamiento propuesto carece de estudio de alternativas, justificando simplemente la ubicación propuesta. En este sentido, el estudio de impacto ambiental indica que el cambio de clasificación es necesario por la demanda de suelo industrial, la baja productividad de las explotaciones, el aumento de las infraestructuras viarias y el planeamiento de los municipios colindantes. En cuanto a su ordenación se distinguen dos alternativas:   
- el trazado de una red viaria que partiendo del nudo de conexión con el suelo industrial de Quartell, configurara manzanas cuya dimensión mayor fuera el eje este-oeste y cuyo vial principal rodeara las manzanas,  
- la red viaria da continuidad al eje viario del suelo industrial de Quartell, obteniéndose manzanas más regulares y un mejor diseño viario del nudo. Cuenta con una zona verde distribuida en el contorno de la actuación.   
La solución elegida es la última.   
Tramitación administrativa.  
1. Procedimiento de evaluación ambiental  
En fecha 30 de abril de 2006 entró en vigor la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre Evaluación de los Efectos de Determinados Planes y Programas en el Medio Ambiente (LEAE).  
La Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre Evaluación de los Efectos de Determinados Planes y Programas en el Medio Ambiente y la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, son complementarias.   
De acuerdo a la LEAE, los planes y programas, así como sus modificaciones, que puedan tener efectos significativos en el medio ambiente y que sean promovidos o aprobados por la Administración, son objeto de esta evaluación ambiental estratégica.   
Por otra parte, la LEAE define en su artículo 2 como zonas de reducido ámbito territorial, aquellas que por sus escasas dimensiones, el nivel de protección del medio ambiente y la integración ambiental puede garantizarse mediante la aplicación de la evaluación de impacto ambiental de proyectos.   
La modificación presentada, en principio, debería ajustarse a lo establecido en la LEAE. Visto que el ámbito del sector sólo afecta a una zona colindante con una ya urbanizada y vistos los efectos previsibles sobre el medio ambiente, puede considerarse como una zona de reducido ámbito territorial y resulta posible la aplicación de la evaluación de impacto ambiental.   
Dentro del procedimiento de evaluación de impacto ambiental, el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990 de 15 de octubre.   
Por todo lo anteriormente expuesto, el procedimiento de evaluación ambiental para este caso será el correspondiente al de la evaluación de impacto ambiental.   
2. Admisión a trámite  
En fecha 17 de enero de 2006, tiene entrada en el registro general de la Conselleria de Territorio y Vivienda, una copia remitida por la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia de la documentación técnica, del estudio de impacto ambiental y del expediente administrativo tramitado en el Ayuntamiento de Benavites, relativos a la homologación y plan parcial del sector industrial S1, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.   
3. Información pública  
El Estudio de impacto ambiental se expuso al público por el plazo de un mes, según anuncio publicado en el diario Las Provincias, de 13 de agosto de 2002, y en el DOCV núm. 4323, de 28 de agosto de 2002. Posteriormente, se procedió a redelimitar el ámbito de la actuación del programa para adaptarlo a la delimitación derivada del concierto previo y a las modificaciones introducidas por el informe del arquitecto municipal con vista a la adscripción de terrenos a la red primaria de dotaciones públicas. Por ello, se vuelve a someter el proyecto a exposición pública, según anuncio publicado en el DOCV núm. 5039, de 30 de junio de 2005.  
Según certificado emitido por la secretaria del Ayuntamiento de Benavites, se han presentado cuatro alegaciones, de las que tres tienen carácter ambiental y cuyo contenido se refleja a continuación:  
a) Confederación Hidrográfica del Júcar: en fecha 22 de julio de 2005, el informe «deduce que la actuación urbanizadora afecta a terrenos que tienen la condición de dominio público hidráulico, y por tanto, insusceptibles de aprovechamiento urbanístico. [...] El planeamiento urbanístico clasificará como suelo no urbanizable de especial protección el dominio público hidráulico. [...] Procedería la clasificación como suelo no urbanizable de los terrenos que tengan la condición de dominio público hidráulico, y su exclusión de cualquier proceso urbanizador o edificatorio.»  
b) Ayuntamiento de Quartell: en fecha 29 de julio de 2005, el alcalde de Quartell alega:  
- «el polígono industrial del sector S-1 de Benavites previsto debe resolver la conexión exterior de la red viaria interna de dicho sector exclusivamente dentro de su término municipal. No es admisible que la conexión viaria con el exterior del previsto desarrollo del polígono del sector S-1 de Benavites se realice utilizando las calles y la rotonda de la ordenación pormenorizada del polígono industrial La Foia de Quartell.  
- La Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, ha obligado al polígono industrial La Foia de Quartell a realizar un ensanchamiento y encauzamiento del barranco de la Fuente o del Coronel entre la CN-340 y el ferrocarril para permitir el paso de las aguas pluviales en el caso de precipitación máxima con un periodo de retorno de 500 años y todo ello a lo largo del término municipal de Quartell independientemente de que en la resolución de la comisaría de aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar se haya contemplado el proyecto redactado y presentado por el Ayuntamiento de Quartell que contempla la totalidad de encauzamiento y ensanchamiento del barranco y cuyas dimensiones de ensanchamiento son de 25 metros en el fondo y de 30 m. en la parte más alta, más las calles de servicio en ambos lados, y todo ello con centro en la línea de delimitación de ambos términos municipales (eje del barranco). La solución propuesta por el PAI del sector S-1 industrial de Benavites hace imposible que pueda ejecutarse dicho encauzamiento y ensanchamiento en la parte recayente al término municipal de Benavites.   
- La solución del paso inferior del barranco de la Fuente (Coronel) debajo del ferrocarril con marcos empujados coincide con la solución proyectada en el polígono industrial La Foia de Quartell. Esta obra, técnicamente es una obra unitaria y no puede dividirse en dos mitades, siendo necesaria una coordinación técnica completa entre los dos polígonos industriales para poder llevarla a cabo»  
c) Demarcación de Costas del Ministerio de Medio Ambiente: en fecha 29 de julio de 2005, el escrito establece que «en principio no parece que el programa de actuación integrada pueda afectar a la franja costera».  
d) Ampliación de documentación  
Con fecha 10 de abril de 2006, se requiere a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitiéndose, asimismo, dicho requerimiento al Ayuntamiento de Benavites, para que completara el expediente con la documentación necesaria para proceder a la evaluación ambiental:  
1. Certificado del resultado del trámite de información pública.  
2. Copia de las alegaciones de carácter ambiental y copia de los informes evacuados en contestación a las mismas.  
3. Informe del estudio de paisaje establecido por la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, realizado por el Área de Urbanismo.   
4. Estudio hidrológico.  
5. Informe realizado por el Servicio de Ordenación Territorial sobre el estudio hidrológico.   
6. Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar pronunciándose acerca de dominio público hidráulico y las afecciones a ambos lados del barranco del Coronel o de la Fuente y la disposición de recursos hídricos.  
7. Autorización de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda conforme a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, de modificación o reposición de paso de vías pecuarias.  
8. Estudio sobre el tipo de industrias que pueden localizarse en el sector industrial S1, evitando la futura generación de áreas especialmente degradas, de suelos contaminados o atmósferas contaminadas y considerando sus categorías.   
9. Estudio de la posible afección al patrimonio histórico y cultural.  
10. Informe sobre el estudio acústico regulado por el artículo 36 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
11. Estimación del consumo de agua potable requerido por las industrias que se implantarán, el aumento de la presencia humana y la existencia de zonas ajardinadas.   
12. Descripción detallada del sistema de abastecimiento de aguas potables, indicando procedencia del agua, tratamiento potabilizador y trazado de la instalación.   
13. En cuanto a los residuos urbanos e industriales asimilables a urbanos, se detallará el volumen previsto, el sistema de tratamiento y la ubicación de las plantas de tratamiento y/o vertederos, teniendo en cuenta las cantidades esperadas. Asimismo, se certificará la capacidad de gestión de los residuos por parte del organismo o empresa encargados de ello.   
14. En cuanto a la estimación del volumen de aguas residuales industriales generadas, tratamientos a que serán sometidas las mismas para su asimilación a los vertidos de origen urbano, identificación y ubicación de la estación depuradora de aguas residuales y certificado de la entidad gestora de la misma que asegure la capacidad de ésta para realizar el servicio.   
15. Detalle de la manera en que se evacuarán las aguas pluviales, mediante red separativa o unitaria.   
16. Coste del establecimiento de las medidas correctoras de forma que se especifiquen las medidas presupuestarias que deben adoptarse para la ejecución de las mismas.  
17. Mejoras del programa de vigilancia ambiental.  
Vistas las entradas realizadas en contestación al anterior requerimiento, con fechas 2 de junio y 6 de septiembre de 2006, se comunica a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, remitiéndose, asimismo, al Ayuntamiento de Benavites cómo debía mejorar la documentación remitida.   
Informes sectoriales.  
1. En fecha 9 de febrero de 2006, se recibe informe técnico respecto del abastecimiento de agua potable al polígono industrial S1 de Benavites. Por parte del técnico que suscribe «no ve inconveniente alguno para que se pueda adaptar dicha solución. Que consiste de forma genérica, en la conexión a la tubería que discurre próxima al límite de la actuación y que suministra de agua al depósito situado en Almenara proveniente de la planta potabilizadora de Sagunto. [...] Cabe la posibilidad que cómo medida complementaria y a fin de solucionar a largo plazo el déficit hídrico de la comarca, se pueda utilizar el agua procedente de los pozos de riego, mediante bombeo, mezclándola con el agua procedente del depósito regulador del propio polígono, dentro de los parámetros de calidad mínima del agua para su consumo humano, siempre y cuando se obtenga la autorización del cambio de uso por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar. Siendo necesario que por parte del agente urbanizador se obtengan las autorizaciones necesarias para la conexión a la tubería de suministro.»  
2. En fecha 17 de marzo de 2006, la Dirección Territorial de Valencia remite informe sobre la afección a la red de vías pecuarias. «De la documentación gráfica remitida se desprende la posible afección exterior de las vías pecuarias:   
- Colada del Camino Viejo de Almenara  
- Colada-Azagador de Cuartell  
Por ello, y dado que las vías pecuarias fueron transferidas por Real Decreto núm. 2365/1984 a la Generalitat Valenciana, que es quien ostenta la titularidad de este dominio público, deberán tratarse convenientemente según lo establecido en su vigente normativa sectorial Ley 3/1995, de Vías Pecuarias, así como lo dispuesto en la Ley 14/2003 de Patrimonio de la Generalitat Valenciana, si es que se ha previsto la reducción de la considerada como excesiva en su documento de clasificación».   
3. En fecha 29 de marzo de 2006, la secretaria del Ayuntamiento de Benavites certifica, visto el informe realizado por la empresa Reciclados Palancia Belcaire, que «el municipio de Benavites forma parte del plan zonal III y VIII, área de gestión 2, y que la empresa Reciclados Palancia Belcaire, a través del proyecto de gestión de residuos urbanos que tiene adjudicado, se compromete a que los residuos urbanos generados por el municipio de Benavites reciban un correcto tratamiento, así como que las instalaciones planteadas podrán tratar los residuos sólidos urbanos procedentes del municipio de Benavites. En la actualidad, los residuos del municipio, hasta que entren en funcionamiento las nuevas instalaciones adjudicadas, se transfieren desde la planta de transferencia de Segorbe a la planta de tratamiento de Guadasuar, con códigos de gestor 124/RTA/RNP/CV para la planta de transferencia de Segorbe y 059/V/R/NP/CV para la planta de tratamiento de Guadasuar».   
4. En fecha 31 de agosto de 2006, se recibe informe sobre el estudio hidrológico y proyecto de medidas correctoras de las inundaciones. El informe se refiere a la posible afección a Red Natura 2000 y a los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana. El informe indica que:  
- En el estudio hidrológico se estiman las precipitaciones máximas y los caudales de avenida asociados a las mismas, evaluando la capacidad de desagüe de las obras de drenaje transversal disponibles en la línea de ferrocarril Valencia-Barcelona, que supone un obstáculo para la circulación de las aguas de escorrentía y es causa de inundaciones en la zona.   
- Se proponen diversas medidas correctoras para la zona, consistentes en cuatro marcos o pasos de agua bajo la infraestructura ferroviaria que permitan una mejor evacuación del caudal de avenida.   
- El proyecto no afecta a ninguna de las zonas propuestas para formar parte de la Red Natura 2000, ni a ninguno de los espacios naturales protegidos ni instrumentos de ordenación o gestión de los mismos, contemplados en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre.   
- La actuación no puede afectar al ciclo hidrológico de la «Marjal y Estanys d'Almenara», espacio natural catalogado como zona húmeda y propuesto como LIC para su inclusión en la Red Natura 2000 como LIC, pues no se propone desviación de caudales ni actuaciones que perturben o alteren las condiciones de las aguas, sino que pretende facilitar el flujo y mejorar la evacuación del caudal de avenida producido en situaciones de precipitaciones torrenciales, evitando inundaciones del área industrial.  
- La efectividad de esta obra viene ampliamente condicionada por la capacidad de evacuación de la carretera N-340, a su paso aguas debajo de la actuación propuesta, pues ésta está limitada por las obras de drenaje existentes, sobre las que no se prevé actuación alguna en este proyecto.   
5. En fecha 21 de diciembre de 2006, se recibe informe del Área de Urbanismo de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en el que se concluye que «la homologación y plan parcial del sector S-1 del término municipal de Benavites, cuyo trámite de información pública concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no siéndole [...] exigible el estudio de integración paisajística».   
6. El 11 de julio de 2007, la Unidad del Control Integrado de la Contaminación de la Dirección Territorial de Valencia, informa respecto del estudio acústico relativo a la homologación y plan parcial del sector industrial S.1 de Benavites. En el mismo se identifican «como fuentes sonoras susceptibles de contaminar el ambiente sonoro [...] las tres grandes infraestructuras viarias: la N-340, la autopista AP-7 y la línea férrea Valencia-Barcelona. Para el estudio del ambiente sonoro se ha desarrollado una campaña de mediciones, así como un estudio teórico basado en métodos de cálculo. El estudio se realiza mediante el método nacional de cálculo francés NMPB-Routes-96. Tal como se indica en el estudio presentado, una vez en funcionamiento la actividad industrial será necesario tomar medidas adecuadas para reducir los niveles hasta situarlos dentro de los límites indicados por la ley en el caso de que el aumento producido sea notorio. Las futuras actuaciones, deberán ser compatibles, desde el punto de vista acústico con esta actuación.»  
7. En fecha 27 de marzo de 2008, se redacta informe sobre la prospección arqueológica y etnológica. En dicho informe se puntualiza:  
«La documentación presentada corresponde a un estudio de impacto ambiental en el que se recoge el impacto que el proyecto de referencia puede causar sobre el patrimonio.   
Revisado el estudio y consultado el inventario de patrimonio arquitectónico de interés histórico artístico de la provincia de Valencia, [...] en lo referente al municipio afectado no existe constancia de la existencia de ningún elemento arquitectónico que pueda verse afectado por la actuación.  
Según relata el informe de la prospección arqueológica, no se localizó ningún yacimiento afectado directamente por el proyecto, aunque se detectaron numerosos indicios de material cerámico en superficie en varios puntos, de cronologías heterogéneas, destacando varios puntos de aparición de material antiguo, que abarcan cronologías ibero-romanas, romanas y medievales, en su mayoría. Según se cita en el informe de la arqueóloga, el área de estudio se encuentra en una zona de interés, debido a que en sus proximidades se encuentran varios yacimientos inventariados como: vía Augusta, alquería Blanca y la alquería Rugama.»  
El informe emitido por la Unidad de Inspección de Patrimonio recogía en sus conclusiones: «Que dado el tipo de registro presente en la zona, con la aparición de restos cerámicos ibero-romanos, romanos y medievales, así como la proximidad a los yacimientos de vía Augusta, la alquería Rugama y alquería Blanca, no se podía garantizar en fase de prospección la inexistencia de elementos arqueológicos en la zona de estudio. Por todo ello se consideró necesario realizar las medidas correctoras necesarias para evitar cualquier tipo de afección. En cuanto a estas, se considera incompleta la medida aportada en la memoria de la prospección arqueológica, debiéndose realizar el seguimiento arqueológico de las obras de urbanización y no sólo del desbroce. Asimismo, el estudio de impacto deberá recoger que en caso de cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica, este deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente.  
Por otro lado, al considerar la vía Augusta, como yacimiento arqueológico, el promotor de las obras, en cumplimiento del artículo 62 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá aportar al correspondiente expediente un estudio previo sobre los efectos que las obras proyectadas pudieran causar sobre los restos de esta naturaleza, suscrito por técnico competente. Esta documentación deberá ser presentada previa a cualquier inicio de actividad de obras en la zona afectada por el trazado de la VI Augusta. En cumplimiento del artículo 66.2 la Conselleria de Cultura determinara las condiciones a las que deberá sujetarse la obra.   
Como premisa inicial se deberá plantear la inclusión del antiguo camino de Sagunto a Almenara como recorrido transitable dentro de un espacio libre como zona verde, este recorrido mantendrá el trazado actual y permitirá una mayor comprensión de la totalidad del trazado actual y permitirá una mayor comprensión de la totalidad del trazado de esta importante vía de comunicación de época romana.   
Los resultados de la prospección arqueológica han sido incorporados al estudio de impacto ambiental, pero no se ha incorporado la obligación de realizar el seguimiento arqueológico de la totalidad de las obras de urbanización que supongan remoción del terreno.   
Cabe recordar que cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente y que el incumplimiento de dicha obligación puede ser objeto de sanción.   
Desde la consideración del patrimonio etnológico se han estudiado los elementos de esta naturaleza recomendándose la inclusión de la Balda de l'Albarder lo que ha sido incorporado al estudio aportado.   
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los Servicios Técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales [...] el texto refundido del estudio de impacto ambiental de actuación integrada en el TM de Benavites, memoria y planos y documento de síntesis de fecha septiembre de 2007.   
No obstante conviene recordar que el seguimiento arqueológico previsto debe ser realizado por técnico arqueólogo debidamente cualificado y autorizado en virtud del artículo 60 de la Ley 4/1998 y que dicho seguimiento deberá realizarse de la totalidad de las obras de urbanización que supongan remoción del terreno.   
Asimismo, el considerar la vía augusta como yacimiento arqueológico, el promotor de las obras, en cumplimiento del artículo 62 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá aportar al correspondiente expediente un estudio previo sobre los efectos que las obras proyectadas pudieran causar sobre los restos de esta naturaleza, suscrito por técnico competente. Esta documentación deberá ser presentada previa a cualquier inicio de actividad de obras en la zona afectada por el trazado de la vía augusta. En cumplimiento del artículo 62.2 la Conselleria de Cultura determinará las condiciones a las que deberá sujetarse la obra.   
Como premisa inicial se deberá plantear la inclusión del antiguo camino de Sagunto a Almenara como recorrido transitable dentro de un espacio libre como zona verde, este recorrido mantendrá el trazado actual y permitirá una mayor comprensión de la totalidad del trazado de esta importante vía de comunicación de época romana.   
El presente informe se contrae al presente estudio de impacto ambiental en los términos en que se ha descrito la actuación literal y gráficamente con el sello de autorización en todas y cada una de las páginas del documento, en prueba de conformidad, con la expresa advertencia de que si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe vinculante establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
En orden a garantizar el cumplimiento de las medidas preventivas o correctoras estrictamente patrimoniales establecidas en el presente informe deberá remitirse a esta administración tutelar copia de la declaración de impacto de la actuación tan pronto como esta se pronuncie.»  
Afecciones legales.  
PATRICOVA. Conforme al artículo 22 de la normativa del plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana, el suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o urbanizable. Conforme al artículo 16, el PATRICOVA, al de un estudio realizado a escala 1:50.000, es susceptible de ser modificado mediante estudios de inundabilidad más precisos. Los estudios de inundabilidad para la concreción del riesgo de inundación, realizados a la escala adecuada y elaborados por técnico competente, son imprescindibles para admitir decisiones de planeamiento que se aparten de las determinaciones contenidas en los documentos de carácter vinculante del PATRICOVA.   
Plan zonal de residuos de las zonas III Y VIII. Mediante este plan zonal se distribuye el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad en la gestión y tratamiento de residuos.   
Vías pecuarias. Conforme al artículo 12, de la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias, las modificaciones del trazado como consecuencia de una nueva ordenación territorial, deberán asegurar con carácter previo el mantenimiento de la integridad superficial, la idoneidad de los itinerarios y la continuidad de los trazados, junto con la del tránsito ganadero, así como los demás usos compatibles y complementarios de aquél.   
Hidrografía. Conforme al artículo 6 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, las márgenes de los cauces están sujetas, en toda su extensión longitudinal:   
a) A una zona de servidumbre de 5 metros de anchura, para uso público que se regulará reglamentariamente.   
b) A una zona de policía de 100 metros de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen.  
Ferrocarriles. Conforme al Capítulo III. Limitaciones a la propiedad del Real Decreto 2.387/2004, de 30 de diciembre, por el que se aprueba el reglamento del sector ferroviario, se distinguen las siguientes zonas:   
- La zona de dominio público comprende los terrenos ocupados por las líneas ferroviarias que formen parte de la red ferroviaria de interés general y una franja de terreno de ocho metros a cada lado de la plataforma, medida en horizontal y perpendicularmente al eje de la misma, desde la arista exterior de la explanación.  
- La zona de protección de las líneas ferroviarias consiste en una franja de terreno a cada lado de ellas, delimitada interiormente por la zona de dominio público y, exteriormente, por dos líneas paralelas situadas a setenta metros de las aristas exteriores de la explanación. En la zona de protección no podrán realizarse obras ni se permitirán más usos que aquellos que sean compatibles con la seguridad del tráfico ferroviario, previa autorización, en cualquier caso, del administrador de infraestructuras ferroviarias.   
- El límite de edificación, a ambos lados de las líneas ferroviarias que formen parte de la red ferroviaria de interés general se establece la línea límite de edificación, desde la cual hasta la línea ferroviaria queda prohibido cualquier tipo de obra de edificación, reconstrucción o de ampliación, a excepción de las que resulten imprescindibles para la conservación y mantenimiento de las que existieran a la entrada en vigor de la Ley del Sector Ferroviario. La línea límite de la edificación se sitúa, con carácter general, a cincuenta metros de la arista exterior más próxima de la plataforma, medidos horizontalmente a partir de la mencionada arista.  
Carretera N-340. Conforme al capítulo I, protección del dominio público viario y limitaciones a la propiedad, del título III del Real Decreto 1.812/1994, de 2 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento General de Carreteras, se distinguen las siguientes zonas:   
- Son de dominio público los terrenos ocupados por las carreteras estatales y sus elementos funcionales, y una franja de terreno de ocho metros de anchura en autopistas, autovías y vías rápidas, y de tres metros en el resto de las carreteras, a cada lado de la vía, medidas en horizontal y perpendicularmente al eje de la misma, desde la arista exterior de la explanación  
- La zona de servidumbre consiste en dos franjas de terreno a ambos lados de las carreteras, delimitadas interiormente por la zona de dominio público y exteriormente por dos líneas paralelas a las aristas exteriores de la explanación a una distancia de 25 m. en autopistas, autovías y vías rápidas, y de 8 m. en el resto de las carreteras, medidas desde las citadas aristas. En la zona de servidumbre no podrán realizarse obras ni se permitirán más usos que aquéllos que sean compatibles con la seguridad vial.  
- La zona de afección consiste en dos franjas de terrenos a ambos lados de la misma, delimitadas interiormente por la zona de servidumbre y exteriormente por dos líneas paralelas a las aristas exteriores de la explanación a una distancia de 100 m. en autopistas, autovías y vías rápidas, y de 50 m. en el resto de las carreteras, medidas desde las citadas aristas. Para ejecutar en la zona de afección cualquier tipo de obras o instalaciones fijas o provisionales, cambiar el uso o destino de las mismas y plantar o talar árboles, se requerirá la previa autorización del Ministerio de Obras Públicas, Transportes y Medio Ambiente.  
- A ambos lados de las carreteras estatales se establece la línea límite de edificación, desde la cual hasta la carretera queda prohibido cualquier tipo de obra de construcción, reconstrucción o ampliación, a excepción de las que resulten imprescindibles para la conservación y mantenimiento de las construcciones existentes. La línea límite de edificación se sitúa a 50 metros en autopistas, autovías y vías rápidas, y a 25 metros en el resto de las carreteras, de la arista exterior de la calzada más próxima, medidos horizontalmente a partir de la mencionada arista. Se entiende que la arista exterior de la calzada es el borde exterior de la parte de la carretera destinada a la circulación de vehículos en general.  
Patrimonio. Conforme al artículo 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
Paisaje. No requiere estudio de integración paisajística, puesto que por la fecha de información pública del proyecto, no es necesario que se acompañe de instrumento de paisaje, conforme al artículo 74 de la Ley Urbanística Valenciana.   
Recursos hídricos. Conforme al apartado 2 del artículo 19, la implantación de usos industriales, o terciarios que impliquen un incremento del consumo de agua, requerirá la previa obtención de informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad de dicho incremento con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
Consideraciones ambientales.  
Desde el punto de vista estructural la zona de estudio pertenece a la terminación oriental de la cadena Ibérica en su llegada al Mediterráneo. Geotécnicamente se trata de una cadena de cobertera, con deformación de materiales someros depositados sobre un zócalo muy próximo.   
Los afloramientos triásicos ocupan la mayor parte de la zona de estudio. Se presenta el Trías muy completo, en facies germánica típica, caracterizado por un potentísimo Buntsandstein, un Muschelkalk fundamentalmente dolomítico margoso y un Keuper poco potente, en comparación con el aflorante en zonas más meridionales, generalmente laminado tectónicamente; en ocasiones se observan fenómenos de diaparismo.  
Dentro del área estudiada se define la unidad tectónica de la depresión de Segorbe. Esta estructura abarca la zona entre Soneja y la región de Los Valles. En parte está cubierta por materiales miocenos y cuaternarios y constituye un verdadero sinclinal, donde se han conservado los materiales del Keuper y del jurásico Inferior. Esta depresión se continúa en dirección a Teruel y es en parte aprovechada por el río Palancia, que constituye la arteria principal de drenaje de esta región.   
La práctica totalidad del ámbito se halla incluida en el sistema acuífero núm.56, con una superficie de unos 3.250 km² de forma aproximadamente triangular, con vértice en las localidades de Landete, Puçol y Benicàssim, y presenta una topografía sumamente diversificada, que varía entre los abruptos relieves del Trias y Jurásico de la Sierra de Espadán y de Toro, con cotas inferiores a los 1.000 metros sobre el nivel del mar (msnm), a las altiplanicies cretácicas y miocenas de Alpuente y Landete respectivamente, a cotas inferiores a los 1.000 msnm y los llanos costeros pliocuaternarios de Castellón y Sagunto. Los materiales permeables que lo constituyen están integrados fundamentalmente por cuatro formaciones con interés hidrogeológico:  
- Areniscas ortocuarciticas del Buntsndstein  
- Calizas y dolomías del Cretácico sup.   
- Calizas y dolomías del Cretácico sup.  
- Gravas, arenas y conglomerados pliocuaternarios.  
El impermeable de base lo forma el mioceno en facies margosa y el embalse subterráneo corresponde a materiales detríticos pliocuaternarios. El sistema a nivel global es excedentario, aunque a escala de subsistema presenta problemas importantes de sobreexplotación zonal, agravados por los diferentes periodos de sequía existente en La Plana, con los consiguientes procesos de intrusión salina.   
Respecto de la hidrología superficial la comarca comprende parte de la cuenca del río Palancia. Este río desde su nacimiento hasta las inmediaciones de Sot de Ferrer tiene caudal permanente, siendo su aportación media anual en esa localidad de 70 hm³. A partir de este punto la casi totalidad de la aportación es derivada para usos agrícolas a través de acequias en la comarca de Segorbe y por la acequia Mayor de Sagunto, llegando a infiltrarse íntegramente el pequeño caudal restante en los materiales triásicos de la sierra Espadán antes de su entrada en la Plana.   
Las parcelas del sector quedan encuadradas en la hoja núm. 668 del PATRICOVA, que le asocia un riesgo 4 de inundación. Al oeste de la carretera nacional se halla una franja de riesgo 1 encajada en un área mayor, calificada de riesgo 5. El PATRICOVA propone dos medidas estructurales en la zona:  
- Drenaje transversal de la carretera N-340   
- Drenaje transversal de ferrocarril entre Faura y Benavites.   
Dichas actuaciones ya se han llevado a cabo, a la vez que el encauzamiento del barranco del Coronel o de la Fuente.   
Se realiza una descripción climática de la zona, destacando que se trata de un clima mediterráneo con temperaturas suaves todo el año, con un régimen pluviométrico marcado por la irregular distribución de las lluvias y la torrencialidad de las mismas, con una marcada estación seca. Respecto al régimen de vientos, se observa un predominio de vientos de componente W en otoño e invierno y de componente E en primavera y verano.   
La vegetación original se ha transformado en explotación agrícola, principalmente cítricos. Esto ha supuesto la aparición de un conjunto de plantas adaptadas a la actividad agrícola compitiendo con las especies cultivadas por los elementos nutritivos, por lo que han de ser eliminadas, pero que, sin embargo, proliferan en las parcelas abandonadas, en lindes, en sendas y caminos. Las características de esta flora son: plantas nitrófilas, debida a la actividad agrícola, y plantas generalmente anuales, que germinan varias veces a lo largo del año.   
La fauna de la zona se caracteriza por ser un ecosistema excesivamente antropizado. Los cultivos mantienen comunidades faunísticas muy poco desarrolladas y de escaso valor ambiental. Destacan entre la avifauna los Frinjílidos (jilguero, verdecillo, verderón, etc.). Dentro de este ambiente son los naranjales los que sustentan las comunidades orníticas más interesantes, incluyendo algunas especies típicas de bosques y matorral, como son los Páridos (carbonero, herrerillo). Entre las especies dominantes destacan el verdecillo, el gorrión común, el mirlo y el verderón.   
En estos campos también se encuentran aves asociadas a los cursos de agua (sistemas de riego), como son la Oronpéndola (Oriolus oriolus), el Chochin (Troglodytes troglodytes), el ruiseñor (Luscinia megarrhynchos), el ruiseñor Bastardo (Cettia cetti), el Mirlo (Turdus merula) y el Lavandera (Motacilla). Otros vertebrados que se pueden encontrar en la huerta arbolada son la culebra bastarda (Malpolon monspessulanus) y en los canales de riego la culebra de agua (Natrix maura) entre los reptiles, y roedores como el Rattus rattus, R. Norvergicus, Mus spretus, etc. entre los mamíferos.  
El estudio de impacto ambiental incluye un estudio de paisaje. La actuación propuesta tiene una alta fragilidad paisajística, por tanto son necesarias las medidas correctoras y protectoras. La cuenca visual del sector es muy amplia, dada la existencia de estribaciones montañosas en los municipios limítrofes, como Quart de les Valls, Faura y Benifairó de les Valls, y en particular, Almenara, que destaca por albergar el castillo. Por ello, el proyecto de urbanización ubica distintas zonas verdes perimetrales, que se poblarán con especies arbóreas de gran tamaño con el propósito de que actúen a modo de pantalla visual, disminuyendo la fragilidad visual del ámbito de actuación y contribuyendo así a la minimización del impacto paisajístico que puede producirse.   
Vistas las afecciones del sector, se propone una ordenación de los usos dentro del sector:   
- Molestas por:  
Ruido y vibraciones: índice medio, grado 3.  
Olores, humos y/o emanaciones: índice bajo, grado 2.  
- Nocivas e insalubres por:  
Contaminación del ambiente atmosférico: índice bajo, grado 2. Se permitirán también actividades que estén incluidas en el grupo C del Decreto 833/75, es decir, instalaciones emisoras de menos de 10.000 t CO2/año   
Por vertidos: índice bajo, grado 2.  
Por posibilidad de emitir radiaciones ionizantes: uso prohibido  
- Peligrosas por:  
Incendios: índice bajo, grado 2 y también índice medio, grado 3 cuando la carga térmica ponderada se sitúe entre 200-800 Mcal/m²  
La estimación de caudal punta previsible para el polígono se estima en 1,2 l/seg por cada 10.000 m². Para el caso de polígonos industriales, un valor usual de relación entre el caudal medio consumido y el caudal punta es de 0,2. Por tanto, el caudal medio consumido es de 20,74 m³/Ha bruta y día.   
El abastecimiento de agua se realizará mediante la conexión de una tubería a la tubería que abastece agua potable al depósito de Almenara proveniente de la planta potabilizadora de Sagunto. Esta tubería queda ejecutada a raíz del «Proyecto de abastecimiento de agua potable al Camp de Morvedre», promovida por la Generalitat Valenciana a través de la Dirección General de Obras Públicas. La tubería de abastecimiento atravesará la nacional N-340 y enlazará con la tubería a Almenara discurriendo por la carretera a Benavites desde la N-340 y alimentará un depósito de sección circular de 350 m³ del que se aspirará una estación de bombeo para el abastecimiento de agua potable al polígono.   
La propuesta de red de riego consiste en la conexión a la red de abastecimiento que alimenta al Sector. Mediante la red de riego se pretende:   
- Riego por goteo para suministro a las arboledas.  
- Riego por aspersión para las zonas ajardinadas.  
Sin embargo, desde el punto de vista ambiental, esta solución no es la más adecuada, por lo que se deberá emplear agua depurada para el riego de las zonas verdes, baldeo de calles y sistemas contra incendios. Por ello, se deberá proceder a la autorización de la reutilización de aguas.   
Se diseña una red unitaria para las aguas residuales y pluviales. La tipología de red viene condicionada por las condiciones del terreno, que obliga a evacuar la totalidad de las aguas por un único punto situado en la parte noreste de la zona de actuación.   
Se propone el tratamiento en la estación depuradora de aguas residuales, cuyo emplazamiento queda sobre la vía pecuaria de la colada del Camino Viejo de Almenara, en la zona noreste del sector. Se diseña una depuración basada en un proceso biológico mediante tratamiento de fangos activados. Se compone de: desbaste y extracción de sólidos, impulsión de aguas depuradas, aireación, decantación secundaria y recirculación y extracción de fangos.  
La red unitaria conduce el agua hasta la depuradora y desde allí se vierte al cauce natural, al barranco de L'Arquet, en caso de abundantes lluvias. Dada la proximidad al marjal de Almenara, se deberá tener especial cuidado en la calidad del vertido. Por ello, para gestionar las aguas pluviales, se propone como medida correctora la ejecución de una o varias balsas de laminación, con la finalidad reducir el caudal pico en caso de lluvias torrenciales y evitar el vertido barranco de L'Arquet, debido a que este cauce desemboca en la marjal.   
Se prohíbe el vertido a la red general de aguas residuales que contengan cuerpos susceptibles de provocar obstrucciones en las canalizaciones, materiales inflamables, explosivos, tóxicos, materiales radiactivos, aceites y grasas. Si las aguas reúnen alguna de las materias indicadas, deberán ser sometidas a una depuración previa, antes de su vertido a la red general.   
El suministro de energía eléctrica se realizará desde la subestación de Sagunto, mediante línea eléctrica. El servicio de telefonía se realizará mediante conexión a la red existente que se desarrolla junto a la N-340.   
Entre las principales medidas correctoras propuestas cabe destacar:  
Se procederá al riego periódico del suelo mediante camiones cisterna.   
Sólo se trabajará en horario diurno.  
Se sustituirán en la medida de lo posible los motores diesel por otros de naturaleza eléctrica.   
Se plantará un seto denso arbustivo a lo largo del perímetro.   
Se procederá a la retirada de suelo directamente afectado por las labores de acontecimiento del terreno, mediante técnicas que eviten la compactación.  
Se evitará que los cauces naturales queden directamente expuestos a taludes de terraplenes o acumulaciones de materiales sueltos, que puedan ser arrastrados por las aguas de escorrentía.   
Se procederá a la implantación de árboles y arbustos por plantación, con la tierra de relleno extraída de la excavación.  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental, únicamente se establecen las medidas correctoras que se controlarán, sin indicar cómo se hará. Entre las medidas cuya ejecución será controlada se encuentran:   
- Control del cumplimiento de las medidas correctoras  
- Control de los vertidos inertes que se puedan producir durante el proceso de movimiento de tierras  
- Control de la contaminación acústica: se controlará a través de la inspección técnica de vehículos y el control in situ sonoro, con una periodicidad anual.   
- Control de la formación de polvo durante el movimiento de tierras: se medirá el smog alrededor del polígono y la cantidad de polvo depositado en las hojas de las plantas, con una periodicidad semestral en el caso del smog y anual en el caso del polvo.   
- Control de la cubierta vegetal existente para posterior revegetación de las zonas verdes.   
- Mano de obra del municipio o colindante si no existiera en este primero  
- Control de los residuos sólidos industriales cumpliendo la normativa que sea aplicable a la industria que se instale.  
- Control de los residuos líquidos industriales, cumpliendo las especificaciones de calidad de la EDAR donde se viertan dichos líquidos  
- Control de los residuos sólidos urbanos que sean trasladados a vertedero controlado.  
- Control de los residuos líquidos urbanos canalizados hasta la EDAR: se medirán los cambios de coloración, las variaciones de volumen de drenaje y canalización, los posos depositados en los dispositivos de decantación y los cambios en la cobertura vegetal y textura del suelo.  
- Conservación y mantenimiento de las zonas verdes  
- Mano de obra local  
El Ayuntamiento deberá presentar ante la Administración una memoria o informe anual dando cuenta del desarrollo del proyecto, de la aplicación de las medidas correctoras, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental que pudiera producirse.   
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m), del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.   
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero   
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el plan parcial del sector industrial S.1 de Benavites, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.   
  
Segundo   
Condicionantes para la aprobación del proyecto:  
1. Se deberá obtener informe de la oficina del plan de carreteras o de la Conselleria competente en la materia, respecto de la conexión al sector en la rotonda de Quartell, conforme a la alegación emitida por el Ayuntamiento de Quartell.  
2. La vía pecuaria es bien de dominio público, por lo que no podrá reclasificarse ni computar. Tendrá la condición de suelo no urbanizable de especial protección, con la anchura que figura en su clasificación. Dicha vía pecuaria se mantendrá como paseo o alameda de disfrute público, ya que se entiende prioritario el uso social y de disfrute medioambiental. Se considera que en ningún caso se produce daño o perjuicio alguno al promotor de la obra, ya que este bien de dominio público preexiste como una calle o un cauce, y va a participar en darle un valor sobreañadido a la actuación urbanística sin un sobrecoste apreciable. Este condicionante está en sintonía con el presentado por patrimonio, de modo que se permita el recorrido de peatonal de la colada del camino Viejo de Almenara, dentro de un espacio libre como zona verde. Por ello, deberá modificarse la ubicación de la depuradora, de modo que quede fuera de la vía pecuaria.  
3. En cumplimiento de los condicionantes contenidos en el informe de patrimonio, al considerar la vía Augusta como yacimiento arqueológico, el promotor de las obras deberá aportar al correspondiente expediente un estudio previo sobre los efectos que las obras proyectadas pudieran causar sobre los restos de esta naturaleza, suscrito por técnico competente. Esta documentación deberá ser presentada previa a cualquier inicio de actividad de obras en la zona afectada por el trazado de la vía Augusta.   
4. La aprobación definitiva del proyecto de plan parcial del sector industrial S.1 quedará supeditada al informe redactado por la Confederación Hidrográfica del Júcar o de la empresa gestora del servicio, conforme al artículo 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. En caso de que se aporte el informe de la empresa que gestiona el servicio de suministro de agua potable en la población, como mínimo deberá aportarse:   
- Cálculo de necesidades hídricas para abastecimiento y riego.  
- Origen del agua, identificación de los pozos, titularidad, así como la autorización o concesión otorgada por el organismo de cuenca, e, inscripción en los registros correspondientes.  
- Disponibilidad presente y futura de los recursos.  
- Aforo, para saber la cantidad de agua y la previsión del artículo 52.2 del T.R de la Ley de Aguas y artículo 84 de su Reglamento, según se sobrepasen o no los 7.000 m³ de volumen anual.  
- Calidad de las aguas.  
- Necesidad o no de tratamiento.  
- Necesidad o no de hacer obras de infraestructura.  
- Al informe se adjuntarán, como Anexos, cuantos certificados o documentos justificativos resulten de interés.   
5. En cumplimiento del artículo 6 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, deberá obtenerse, previo a la aprobación definitiva, informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar pronunciándose acerca de los usos establecidos en la zona de policía de 100 m. de anchura, pues en ella se condicionan el uso del suelo y las actividades que se desarrollen.   
Condicionantes para el desarrollo del proyecto:  
1. La ejecución de una o varias balsas de laminación, con la finalidad de reducir el caudal pico en caso de lluvias torrenciales y evitar el vertido al barranco de L'Arquet.   
2. En cuanto a la gestión imprescindible de las aguas residuales y pluviales depuradas, se asegurará en todo momento el vertido cero y el uso de las aguas depuradas para riego de zonas verdes y baldeo y limpieza de viarios. Para ello, el excedente depurado se empleará en otras zonas del núcleo urbano del municipio o municipios colindantes.  
3. Obtención de la autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar de vertido a cauce público del agua depurada, conforme al artículo 55, del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio.   
4. Conforme a los condicionantes contenidos en el informe de patrimonio:   
- Deberá realizarse una prospección arqueológica o paleontológica, por técnico arqueólogo debidamente cualificado y autorizado, de la totalidad de las obras de urbanización que supongan remoción del terreno.   
- Cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica deberá ser comunicado inmediatamente a la administración competente.  
5. Al cabo del año de la firma del acta de recepción de las obras de urbanización, se comprobará el nivel sonoro transmitido en el entorno. En caso de que se superen los niveles fijados en la normativa autonómica, el Ayuntamiento de Benavites comunicará este hecho al órgano ambiental.   
6. Alrededor del depósito de agua se mantendrá un perímetro de protección que prevenga la contaminación del recurso.  
7. El Ayuntamiento comprobará, antes de la recepción de la urbanización del nuevo sector, que la estación depuradora de aguas residuales prevista se encuentra totalmente ejecutada, dimensionada con capacidad suficiente para tratar la totalidad de las aguas residuales que se generen, y preparada para entrar en servicio. La construcción de la citada depuradora será, por tanto, anterior al final de obra de la urbanización.   
8. A la puesta en funcionamiento del sector, el Ayuntamiento comprobará que se verifican los parámetros más restrictivos que se hayan establecido en la correspondiente autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para el vertido de las aguas residuales depuradas a un cauce tributario de una zona sensible.  
9. La gestión municipal de las instalaciones de depuración de aguas residuales garantizará el correcto funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones, a través del programa de vigilancia ambiental.  
10. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes. En caso de almacenamiento temporal de materiales pulverulentos, se indicarán las medidas a adoptar para evitar la formación de nubes de polvo debido a la acción del viento.  
11. Las tierras que se utilicen para el terraplenado del sector procederán de préstamos autorizados. Si fuese necesario la apertura de nuevos préstamos, deberán ser tramitados adecuadamente y obtenida la autorización pertinente, así como la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
12. El Ayuntamiento exigirá a la empresa adjudicataria entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para su gestión.   
13. Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas y las derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística del planeamiento parcial.   
  
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto   
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia, 10 de junio de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 56/2008 AIA.  
Título: Antena de alta presión «A» para suministro de gas natural al término municipal de Teulada.  
Promotor: Endesa Gas Alicante.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Energía de Alicante.  
  
Descripción del proyecto.  
Se proyecta una antena de gas de 720 m. y diámetro de 4 pulgadas para suministro de gas natural al término municipal de Teulada. Dicha antena tiene su origen en la posición 04 del gasoducto de transporte secundario marina alta-fase II dentro del término municipal de Teulada.  
A fin de efectuar el suministro a los usuarios domésticos comerciales, se instalará el correspondiente armario de regulación y medida de APA/MP de caudal nominal 2 X 3.000 Nm³/h de presión de entrada máxima 16 bar y salida regulable entre 0,4 y 0,1 bar, que alimentará a la red de distribución del municipio de Teulada.   
Se ha previsto un sistema de protección catódica a base de ánodos de sacrificio de magnesio.  
La anchura de pista de trabajo prevista es de diez metros siendo la profundidad mínima de enterrado de la tubería de 1,00 metros.  
Las obras comprenden las siguientes fases:  
- Desbroce y despeje del terreno.  
- Apertura de zanja.  
- Puesta en zanja de la tubería.  
- Restitución del terreno.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente tuvo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda el día 18 de febrero de 2008.  
La información pública se realizó mediante publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del día 20 de agosto de 2008 y en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante del día 12 de junio de 2008.  
Durante el periodo de exposición pública se produjeron alegaciones, ninguna de carácter ambiental.  
Afecciones legales.  
El trazado propuesto para la antena de gas discurre por suelo no urbanizable común presentando afección a terreno forestal - de acuerdo con el Inventario Forestal de la Comunidad Valenciana- entre los puntos con coordenadas UTM (Uso 30, Datum ED50): 769839,89;4291678,66.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El proyecto propuesto no afecta a monte de utilidad pública, vías pecuarias inventariadas así como tampoco presenta afección a espacios incluidos dentro del ámbito de protección de la Directiva 92/43/CEE.  
El proyecto tampoco afecta a espacios incluidos dentro del ámbito de protección de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.   
El trazado de la antena discurrirá en su mayor parte por terrenos fuertemente antropizados iniciando su recorrido en la posición 04 del gasoducto de transporte secundario Marina Alta, fase II a menos de 500 m. de zona forestal.   
En cuanto a sus características fisiográficas, el terreno afectado presenta cierta ondulación estando formado el suelo por materiales tales como arenas, margas y areniscas.  
En cuanto al paisaje, éste se clasifica de baja calidad visual predominando los suelos dedicados a cultivos; no obstante, debido a que el trazado de la antena discurre por zonas con gran número de observadores potenciales, la fragilidad visual se califica como alta.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental realiza una valoración exhaustiva de los impactos esperados durante la realización del proyecto.   
Los impactos más significativos del proyecto propuesto vienen derivados de la necesidad de apertura de pista de trabajo con la consecuente eliminación de la vegetación y hábitats ligados a ésta. Además la imposición de servidumbres permanentes con sus consiguientes limitaciones provoca un impacto paisajístico cuya gravedad dependerá tanto de las características de la zona afectada como de la adecuada restauración que se realice al término de las obras.   
En cuanto a la afección al patrimonio arqueológico, el informe de impacto arqueológico y etnológico señala: «Las prospecciones superficiales no han detectado ningún yacimiento arqueológico ni elemento etnológico nuevo susceptible de verse alterado por las obras de canalización».  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental propone una serie de medidas con la finalidad de prevenir y disminuir los impactos esperados a lo largo de la obra tales como el manejo adecuado de la tierra vegetal, señalización de zonas de ocupación temporal, jalonamiento de la vegetación (especialmente de ejemplares arbóreos de interés), triturado de restos vegetales para su empleo en las labores de restauración, gestión adecuada de residuos -con especial cuidado de los residuos considerados como peligrosos-, instalación de rampas en las zanjas y evacuación de fauna atrapada, entre otros.  
El programa de vigilancia ambiental se desarrollará mediante visitas a la obra de técnicos especialistas, contactos con la Administración Pública y mediante la redacción de informes.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I. 7.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.   
3. El artículo 16 del Decreto 131/2007, modificado por el Decreto 217/2007 del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto «antena para suministro de gas natural al término municipal de Teulada (Alicante)», y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se obtendrá el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano que vinculará en su sentido a la presente declaración de impacto. En caso de aparición de restos arqueológicos o paleontológicos se suspenderán las obras de inmediato actuándose de acuerdo con los preceptos contenidos en dicha Ley.  
2. Los cambios de aceite y reparaciones de maquinaria se realizarán en talleres autorizados.  
3. Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de la fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la prueba hidráulica, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes, se derivarán a gestor autorizado.  
4. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.   
5. Esta declaración de impacto queda vinculada a los condicionantes que en su caso se impongan para el proyecto de construcción del gasoducto Marina Alta fase II.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 9 de junio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 118/2008 AIA.  
Título: Línea eléctrica a 132 kV de derivación a ST Serrallo de la L/132 kV La Plana - CT Castellón.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU.   
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Localización: Castellón de la Plana.   
Descripción del proyecto  
El proyecto tiene por objeto la ejecución de la línea eléctrica a 132 kV, simple circuito, de derivación a la nueva ST (subestación transformadora) El Serrallo, de la línea eléctrica existente a 132 kV La Plana- central térmica de Castellón, con motivo de las previsiones de desarrollo de la red eléctrica. La línea eléctrica a ejecutar se sitúa en terrenos propiedad de Iberdrola Generación, en el polígono industrial El Serrallo del municipio de Castellón de la Plana. La línea será de 1ª categoría, y tendrá una capacidad de 84,14 MVA de potencia máxima.  
En la actualidad, la línea eléctrica a 132 kV CT Castellón - La Plana, en el tramo considerado, discurre compartiendo apoyos con la L/132 kV CT Castellón - El Ingenio. La derivación a ST El Serrallo, partirá del apoyo núm. 9. A unos 43 m se instalará un nuevo apoyo de transición aéreo-subterráneo (en terrenos de la CT Castellón), de 36 m de altura. Desde este punto, la línea discurrirá en subterráneo a lo largo de 342 m aprox., por terrenos propiedad de Iberdrola Generación y calle del Ayuntamiento de Castellón (en canalización entubada y hormigonada de doble circuito) y de la ST El Serrallo (en canaleta prefabricada, doble circuito).  
La canalización discurrirá en una zanja de 1,6 m de ancho y 1,5 m de profundidad. El cable subterráneo a instalar está diseñado para trabajar a 220 kV, aunque está previsto energizarlo a 132 kV.  
Afecciones legales.  
El RD 9/2005, de 14 de enero, en su anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminantes del suelo, entre las que se encuentra la producción y distribución de energía eléctrica (CNAE-93 Rev1 40,1).   
La gestión de los residuos generados, atenderá a lo establecido en la legislación estatal y autonómica reguladora de la materia.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales.  
El proyecto se ubica en una zona industrial (polígono industrial El Serrallo, de Castellón de la Plana), dentro de los terrenos de la central térmica de Castellón, constituyendo por tanto una zona altamente antropizada y de carácter periurbano, con escasa vegetación natural y fauna adaptada a dicho medio. La zona de trabajo es totalmente accesible. El área de estudio presenta una topografía horizontal con pendientes escasas.  
No existen en el ámbito analizado espacios naturales protegidos ni otras zonas de especial interés natural. Dentro de la zona de actuación, no se halla inventariado ningún elemento del patrimonio cultural ni yacimiento arqueológico.  
El paisaje presenta un marcado carácter industrial. La presencia de naves industriales, viales y líneas eléctricas introduce elementos artificiales, por lo que la fragilidad del mismo es baja y la instalación no supondrá una intrusión.  
Las acciones consideradas en el estudio de impacto ambiental, que serían susceptibles de generar impactos, son:  
- Durante la fase de proyecto e instalación: el transporte y acopio de materiales y maquinaria, apertura de zanja, reposición del pavimento, creación de la base del apoyo, excavación y hormigonado de cimentaciones, izado del apoyo, tendido de conductores y cables de tierra, eliminación de materiales y rehabilitación de daños.  
- Durante la fase de funcionamiento: localización física de la línea eléctrica, transporte de electricidad y labores de mantenimiento.  
Debido a la escasa longitud de la línea y su paso por una zona industrial, los movimientos de tierras, cambios en el relieve, la superficie alterada y demás afecciones sobre el suelo producidas por la obra son poco significativas. Todo el material extraído será reutilizado en la propia obra o retirado a vertedero.  
El peligro de colisión de aves con el tramo aéreo es compatible y no significativo, debido a la escasa longitud del tramo, que no se trata de una zona de acumulación de aves y el carácter antrópico de la zona.  
El tramo en subterráneo minimiza los efectos ambientales y compatibiliza el proyecto con otras actuaciones industriales previstas en la zona.   
Durante la fase de funcionamiento de la línea, el impacto asociado a la generación de campos eléctricos o magnéticos se valora como no significativo, puesto que los valores más desfavorables se encuentran por debajo de los valores límite recomendado (5kV/m y 10 µT).  
Otras medidas preventivas y correctoras consideradas en el proyecto son:  
- Para evitar afecciones sobre el suelo, el agua y la vegetación: minimizar los acopios, las labores de mantenimiento de maquinaria se realizarán en zonas adecuadas, retirada de todos los restos generados, minimización del polvo y evitar prácticas con riesgo de vertidos.   
- Para evitar el ruido, se utilizará maquinaria que no genere elevados niveles de ruido.  
- Se señalizarán convenientemente la obra.  
- Se propondrá a la Conselleria competente la realización de un seguimiento arqueológico de las obras. La aparición de cualquier resto de interés histórico, arqueológico o paleontológico se pondrá en conocimiento del personal de la Conselleria competente.  
- Eliminación de los materiales sobrantes de la obra. Limpieza del material acumulado, préstamos o desperdicios.  
- Restitución de los caminos y zonas afectadas.  
El programa de vigilancia ambiental tiene como principales objetivos comprobar la evolución de los impactos previstos y que se respetan las medidas desarrolladas en la DIA, comprobar el cumplimiento de las medidas correctoras, comprobar y verificar la eficacia de las medidas correctoras propuestas y en su defecto, diseñar otras para paliar las afecciones, identificar impactos no previstos y proporcionar información de aspectos medioambientales poco conocidos. El mismo se compone, de forma resumida, en:  
- En la fase de construcción: comprobar la señalización de obra y zonas de movimiento de maquinaria, revisión completa al finalizar la obra y control de la correcta limpieza  
- En la fase de funcionamiento: revisiones periódicas que verifiquen el correcto estado del lugar y que no han aparecido nuevos impactos, verificación del buen estado y funcionamiento de la línea.  
- Adicionalmente, se realizará un informe final de seguimiento y otro al año de funcionamiento.  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 10 de abril de 2008, tuvo entrada en los Servicios Centrales de esta Conselleria escrito del Servicio Territorial de Energía de Castellón, por el que se solicitaba la evaluación de impacto ambiental del proyecto y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Proyecto de ejecución de L/132 kV. SC, de derivación a ST El Serrallo de la L/132 kV La Plana - C.T. Castellón  
- Estudio de impacto ambiental del proyecto y documento de síntesis, en formato papel y electrónico.  
- Certificado de no alegaciones durante el trámite de información pública, realizado mediante anuncios en el DOCV (20 de febrero de 2008) y en el BOP Castellón (16 de febrero de 2008).  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto línea eléctrica se ha sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de cctubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de línea eléctrica a 132 kV de derivación a ST Serrallo de la L/132 kV La Plana - CT Castellón, promovida por Iberdrola Distribución Eléctrica SAU, cuyo trazado discurre por el término municipal de Castellón de la Plana (provincia de Castellón) siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que obra en el expediente.  
Adicionalmente, se establecen las siguientes condiciones:  
1. Se restaurarán a sus condiciones iniciales, todas las áreas que se hayan visto alteradas por las obras y se procederá a la correcta gestión de los residuos generados.  
2. Tal y como se propone en el estudio de impacto ambiental, se obtendrá el visto bueno de la Conselleria competente, para la realización del seguimiento arqueológico de las obras. En cualquier caso, la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria de Cultura y Deporte.   
3. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
4. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, e incorporado en el artículo 14 del RDL 1/2008, de 11 de enero, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 6 de junio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 290/2007AIA.  
Título: Construcción de camino y explanada en la partida la Torrassa de La Vall d'Uixó (Castellón).  
Promotor: Ayuntamiento de La Vall d'Uixó.  
Órgano sustantivo: servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón.  
Descripción del proyecto.  
El proyecto se localiza físicamente en la partida La Torrassa afectando a las parcelas 177 y 362 del polígono 3 de La Vall D'Uixó (Castellón).  
El objeto de las obras es la construcción de un camino que proporcionará acceso a la futura ermita de San Roque, a construir en la explanada en la parte alta de la misma partida.  
Los primeros 40 m. del camino coinciden con un camino existente. El resto del camino se adaptará al máximo al terreno, minimizando de este modo los volúmenes de desmonte y terraplén. Tendrá una longitud de 195 metros y una anchura media de 5 m. La pendiente media del camino será de un 17,9%, estando comprendida entre un mínimo de 5,5% y un máximo de 24,4%.  
La terminación del camino será de tierra sobre la que se extenderá y compactará el firme fresado reciclado. Quedará así preparada para un posible tratamiento superficial posterior.   
La explanada a construir tiene una superficie de 1.870 m. cuadrados.  
En una segunda fase se realizará protección contra la erosión de los terraplenes mediante la plantación de una mezcla arbustiva de romero, aladierno, labiérnago lentisco; en la zona de la explanada ser realizará hidrosiembra con leguminosas y gramíneas.  
Tramitación administrativa.  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente fue remitido por la Dirección Territorial de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda teniendo entrada en el órgano competente el día 10 de diciembre de 2007.  
La información pública se realizó mediante publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 5742 del día 15 de abril de 2008 y anuncio en el periódico Mediterráneo del día 3 de abril de 2008.  
Durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
Informes sectoriales.  
De acuerdo con las afecciones del proyecto se emiten los siguientes informes.  
- Servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón: «La zona está constituida por terrenos de bancales de cultivo abandonado y zonas no cultivadas con afloramientos rocosos y matorral poco denso. Se trata de una ladera de orientación SSW y pendiente entre 20 - 35%...».  
- Servicio de Parques Naturales: «La zona sometida a estudio se encuentra dentro del ámbito del plan de ordenación de recursos naturales del parque natural de la Sierra de Espadán (en adelante PORN) en concreto en las áreas de influencia antrópica (AIA)».  
El informe concluye:  
...«En consecuencia atendiendo a los artículos 70 y 71 del PORN la actividad propuesta de construcción de un camino en el área de influencia antrópica es compatible con el PORN del parque natural de la sierra de Espadán.  
No obstante es necesario remarcar que en aplicación del artículo 51 del PORN deberá cumplirse el siguiente requisito:....deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y la cubierta vegetal».  
Se señala que en relación a los usos permitidos y prohibidos por el PORN se señala:   
Usos permitidos:  
«...Se consideran compatibles todas las actividades permitidas en las categorías anteriores y, en general, las actividades compatibles con lo establecido en el planeamiento urbanístico para el suelo no urbanizable de uso agrícola, sin perjuicio de lo dispuesto en las normas generales de este plan y en la Ley 4/1992 sobre el suelo no urbanizable...»  
Usos prohibidos:  
«... Con carácter general, se prohíben los usos considerados no compatibles por el planeamiento urbanístico para el suelo no urbanizable de uso agrícola, sin perjuicio de lo dispuesto en las normas generales de este plan y en la Ley 4/1992, sobre el suelo no urbanizable...».  
Consideraciones ambientales.  
2. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El estudio de impacto ambiental describe la zona de actuación como «ladera sobre colina», con orientación sur-sudoeste, altitud comprendida entre 100 y 150 m. sobre el nivel del mar y una pendiente que oscila entre el 20 y el 30%.   
En cuanto a las aguas superficiales es destacable la presencia próxima del barranco Font de Cabres y al cual desaguará previsiblemente el camino propuesto.  
El suelo presenta textura margosa con importantes afloramientos dolomíticos y pedregosidad importante; la erosión potencial de este suelo en ausencia de vegetación se determina como muy alta.  
En cuanto a la flora presente en la zona se destaca un estrato herbáceo de lastón (Brachypodium retusum), un estrato arbustivo formado principalmente por romero (Rosmarinus officinalis), espino negro (Rhamnus lycioides), aliaga (Ulex parviflorus) y lentisco (Pistacea lentiscus); el estrato arbóreo está formado por pino carrasco (Pinus halepensis) y algarrobos (Ceratonia siliqua).  
En cuanto a la fauna se destacan distintas especies ornitológicas: tordos (Turdus sp.), collaba gris (O. Oenanthe), tarabilla común (Saxicola torcuata)..., pequeños mamíferos: erizos (Erinaceus europaeus), ratón de campo (Aposemus sylvaticus) y reptiles: lagarto ocelado (Lacerta lepida), culebra bastarda (Malpolon monspessulanus).  
En cuanto a la descripción del medio cabe señalar que, aunque la zona afectada por le proyecto no está recogida en el inventario forestal de la Comunitat Valenciana como forestal, la zona presenta vegetación propia de terrenos naturalizados.  
3. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto ambiental considera que no van a darse daños relevantes sobre los ecosistemas aunque si existirá una afección negativa sobre el paisaje debido a la amplia cuenca visual desde donde se divisa el camino, las características del mismo y la discontinuidad cromática; además pueden ocasionarse un desorden sobre la red de avenamiento pudiendo originarse fenómenos de erosión hídrica.   
4. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas preventivas propuestas son las siguientes:  
- Vigilancia del cumplimiento de la normativa en materia de ruido por parte de la maquinaria.  
- Riego de la superficie de trabajo.  
Las medidas correctoras se dirigen principalmente a dar solución a los impactos previstos sobre la circulación de las aguas superficiales y a conseguir la integración paisajística de la obra. Se proponen las siguientes:  
- Construcción de cunetas perimetrales.  
- Aportación de tierra vegetal a los terraplenes y revegetación de los mismos con especies arbustivas de la zona.  
- Realización de hidrosiembra en el talud final.  
El programa de vigilancia ambiental se basa en el seguimiento de las medidas preventivas y correctoras propuestas.  
Se considera que el camino propuesto presenta importantes pendientes y ha originado la necesidad de efectuar importantes terraplenes generando un importante impacto paisajístico. Por lo tanto las medidas correctoras y preventivas deberán incidir en la necesidad de disminuir el impacto paisajístico, aumentar las medidas de prevención de la erosión y realizar un programa de vigilancia ambiental que ayude a corregir cualquier aumento de la magnitud de los impactos ambientales esperados.  
Consideraciones jurídicas.  
5. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I, apartado 1.i).  
6. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
7. El artículo 16 del Decreto 131/2007, modificado por el Decreto 217/2007 del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental el proyecto «Construcción de camino y explanada en la partida La Torrassa», en el municipio de La Vall D'Uixó (Castellón) con los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se repondrán muretes de piedra, bancales y cualquier elemento agrícola que haya podido quedar afectado por la realización del proyecto.  
2. El firme del camino se dotará de la pendiente transversal precisa para que haya una evacuación efectiva de las aguas hacia las cunetas.  
3. Las cunetas dispondrán de pendiente mínima del 0,5% y profundidad mínima de 0,4m; dispondrán de desagües para evitar acumulación de agua en caso de lluvias intensas y en número adecuado. Esta medida será especialmente respetada entre el pK+120 al pK+190 correspondiendo a las zonas con mayor pendiente.  
4. De la anchura total prevista para el camino (5 metros) se detraerá el espacio necesario para la construcción de las cunetas y la disminución del impacto paisajístico. La restauración paisajística consistirá, en la medida de lo posible, en una disminución de espacios rectilíneos mediante la plantación de árboles/arbustos propios del entorno con el fin de dotar de naturalidad a la obra.   
A la terminación de las obras la anchura total del camino no excederá de 3,75 - 4 m. (excepto en curvas).  
5. En cuanto al programa de vigilancia ambiental se ampliará mediante las siguientes medidas:  
- A los seis meses de la terminación y puesta en funcionamiento de la obra se remitirá reportaje fotográfico al órgano ambiental.  
- Después de cada periodo de lluvias se revisará el camino acometiendo las obras que sean necesarias para evitara fenómenos de erosión.  
- En caso de inestabilización de taludes se corregirá la obra preferentemente mediante el empleo de mantas orgánicas.  
6. La construcción de la ermita respetará los preceptos contenidos en la Ley 10/2004, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable así como la legislación concurrente, en su caso, en la materia.  
7. A la terminación de las obras deberá quedar todo el entorno libre e cualquier tipo de residuos derivándose éstos a vertedero o gestor autorizado.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 6 de junio de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 59/2008 AIA.  
Título: Antena para suministro de Gas Natural al término municipal de Benissa.  
Promotor: Endesa Gas Alicante.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Energía de Alicante.  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la construcción de una antena de 5.444 m. de longitud localizada en los términos municipales de Teulada y Benissa.  
La conducción de 4 pulgadas de diámetro y 16 bar de presión, se dirige inicialmente hacia el sur, discurriendo en paralelo a 2 m. del Gasoducto Marina Alta Fase II, hasta el paraje de «La Foya» en el término municipal de Teulada donde se separa de éste. El trazado finaliza en las proximidades de la población de Benissa, donde se instalará un armario de regulación así como sendas válvulas en arqueta antes y después del mismo, desde donde partirá la red de distribución del municipio.  
Dicha la conducción contará con un sistema de protección catódica a base de ánodos de sacrificio de magnesio para evitar la corrosión.  
En condiciones normales de tendido de la conducción, la profundidad mínima que se contempla en el proyecto para la colocación de la tubería es de 1,00 m.; en el cruce de ríos, torrentes o arroyos importantes la profundidad será mayor (en función de los estudios de socavación).  
La zona de ocupación temporal prevista es de 10 m. La servidumbre permanente de paso de gas será de 4 m., dos a cada lado de la tubería.  
Tramitación administrativa  
Información pública. Remisión del expediente.  
La información pública se realizó mediante anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del día 27 de junio de 2007 y mediante la publicación de edicto en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante del día 18 de junio de 2007.  
Durante el periodo de información pública se produjeron alegaciones; ninguna de carácter ambiental.  
El expediente tuvo entrada en los servicios centrales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda el día 19 de febrero de 2008.   
Afecciones legales.  
En el municipio de Teulada, la antena prevista discurrirá en su mayor parte por suelo no urbanizable.  
En el término municipal de Benissa, y según el informe municipal emitido, el suelo por donde transcurre el trazado propuesto está clasificado como no urbanizable común, a excepción del último tramo que está clasificado como suelo urbanizable.  
Presenta afección a dominio público hidráulico en el término municipal de Teulada.  
Desde los puntos de coordenadas UTM 766925; 4291317 al 766704; 4291168 (Huso 30, Datum ED50) afecta a suelo inventariado como forestal no afectando a monte de utilidad pública.  
Presenta afección a las siguientes vías pecuarias: colada de Verdices (TM Benissa), colada de Teulada, colada del Camino de Valencia (Teulada).  
Consideraciones ambientales.  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La zona afectada por el proyecto se describe desde le punto de vista geomorfológico como formada por terrenos alomados con pendientes de cierta importancia en algunos puntos próximos la traza pero no en la misma. El uso del suelo es fundamentalmente agrario, con plantaciones de frutales de secano.  
El estudio de impacto ambiental señala que los factores del entorno que sufrirán alteraciones temporales de alguna importancia son: atmósfera, geomorfología, suelos, hidrología, vegetación, espacios naturales, fauna, población, sector primario y secundario, infraestructuras, arqueología y actividad cinegética.  
El proyecto no afecta a espacios protegidos en virtud de la Directiva 92/43/CEE relativa a la conservación de los espacios naturales y de la flora y fauna silvestres así como a espacios protegidos en virtud de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Identificación y valoración de impactos.  
En relación con los factores del medio afectados, el estudio de impacto señala los siguientes impactos esperados: alteración de la calidad del aire, alteración del relieve, compactación de suelos, pérdida de la cubierta vegetal, alteración de la fauna.  
No obstante, se estima que un aspecto de gran importancia para la reducción general de los impactos en esta obra es que la antena se vaya a construir a la vez que el gasoducto Marina Alta, fase II, aprovechando la pista del mismo, por lo que se espera una reducción en el 88% del trazado de las afecciones generadas por el proyecto.   
En cuanto al impacto sobre bienes del patrimonio cultural, el informe de impacto arqueológico y etnológico, señala la existencia en las inmediaciones del trazado de dos pozos, ambos de similares características, construidos con calizas trabadas con mortero de cal; el pozo de Teulada presenta pileta mientras que el de Teulada carece de él.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental realiza un análisis exhaustivo de las medidas preventivas y correctoras a aplicar durante todas las fases de realización del proyecto.   
El programa de vigilancia ambiental se basará en visitas a la obra por parte de técnicos especialistas, contactos con organismos de la Administración Pública, redacción de informes.  
En las visitas a la obra se procurará el respeto a las medidas preventivas y correctoras y el control de prácticas medioambientalmente no deseables.  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I.7.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 16 del Decreto 131/2007, modificado por el Decreto 217/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto «antena para suministro de gas al término municipal de Benissa», siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. A la mayor brevedad se obtendrá el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano. No obstante si en el transcurso de la obra aparecen restos arqueológicos o paleontológicos, se paralizarán éstas, delimitándose el perímetro de afección y se notificará inmediatamente a la Conselleria de Cultura el hallazgo a fin de que se determinen las medidas oportunas, de conformidad con lo previsto en le Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En cuanto a la posible afección a los pozos encontrados y con el fin de evitar cualquier daño sobre los mismos, se establecerá un perímetro de protección a su alrededor que se señalizará convenientemente.  
2. Los cambios de aceite y reparaciones de maquinaria se realizarán en talleres autorizados.  
3. Se gestionarán adecuadamente los residuos resultantes de la limpieza de las hormigoneras.  
4. Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de la fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la prueba hidráulica, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes, se derivarán a gestor autorizado.  
5. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.   
6. Se extremarán las precauciones en el paso del gasoducto por el barranco existente en el término municipal de Teulada vigilando la posible afección a poblaciones de anfibios y efectuando una adecuada restauración del terreno que evite nuevos efectos barrera para la fauna.  
7. Se respetará la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias, solicitándose los permisos de ocupación que procedan.  
8. Esta declaración de impacto queda vinculada a los condicionantes que en su caso se impongan para el proyecto de construcción del gasoducto Marina Alta fase II en los tramos coincidentes de ambos proyectos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 10 de junio de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML