Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9438, del 29-09-2022 (2022/8462)

RESOLUCIÓ de 5 de maig de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de reaprofundiment de sondeig per a investigació d'aigües subterrànies en la parcel·la 132 del polígon 3, en la partida Hoya-Macil, del terme municipal de Teresa de Cofrentes). Expedient (1648906) 113/2020/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9438

Data del DOGV
:   29-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8462

CVE


Data del document
:   05-05-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Teresa de Cofrentes](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 5 de maig de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de reaprofundiment de sondeig per a investigació d'aigües subterrànies en la parcel·la 132 del polígon 3, en la partida Hoya-Macil, del terme municipal de Teresa de Cofrentes). Expedient (1648906) 113/2020/AIA. [2022/8462]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (1648906) 113/2020/AIA  
Títol: Projecte de reaprofundiment de sondeig per a investigació d'aigües subterrànies.  
Titular: Gustaaf Constantia Kerstens.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de València.  
Expedient ASOSUB/2020/299 derivat de l'expedient ASOSUB/2019/75/46.  
Localització: parcel·la 132 del polígon 3, en la partida Hoya-Macil del terme municipal de Teresa de Cofrentes (València).  
  
Descripció del projecte  
L'objectiu d'aquesta actuació és aconseguir la suficient capacitat hídrica, que permeta al propietari disposar d'un xicotet volum d'aigua anual per a autoproveir-se (excepte per al consum humà). Per això, després de la comprovació que el sondeig recentment realitzat de 110 m de profunditat (corresponent a l'expedient ASOSUB/2019/75/46) no era capaç d'aportar aquell xicotet volum concessional que requeria el propietari, s'ha decidit realitzar un aprofundiment d'aquest fins a arribar aproximadament als 175 m de profunditat, cosa que s'espera que augmente les capacitats hídriques del sondeig dins de la unitat d'explotació.  
  
En cas de resultat positiu del sondeig, aquest serà instal·lat d'acord amb l'explotació prescrita per la confederació procurant l'extracció d'una cabal punta d'uns 0,6 l/s, i amb un màxim anual de 500 m³. Es respecta el volum concessional amb les mateixes característiques conjuntes d'extracció i per això no es produirà cap alteració en el règim d'explotació. Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, el sondeig no requerirà més condicionament que construir una xicoteta caseta per a protecció davant d'actes vandàlics i que tindrà unes dimensions d'uns 3 x 4 m. La zona pertany a la Conca Hidrogràfica del Xúquer, a la massa d'aigua subterrània coneguda i inventariada com 080145 CAROCH Nord amb una extensió superior als 1.300 km² repartits entre les comunitats de Castella-la Manxa i Comunitat Valenciana.  
  
A causa de les característiques de les formacions que s'han travessat i els diàmetres assolits, resulta aconsellable que l'aprofundiment del sondeig es continue amb «rotopercussió». La profunditat haurà d'arribar als 175 metres aproximadament, sempre que la litologia dels terrenys travessats siga favorable, i es procurarà realitzar en una sola columna amb un diàmetre prou ampli perquè puga allotjar la intubació mitjançant una canonada mínima de 200 mm de diàmetre i procurant que siga en una única columna.  
Es col·locarà la intubació de tota la columna del sondeig mitjançant una canonada d'acer estirat, cega fins al nivell freàtic i la resta de columna ranurada de 200 mm. de diàmetre i 6 mm de grossària de xapa, en trams de 6 metres i amb soldadura transversal i longitudinal. Aquesta canonada haurà d'estar ranurada amb ranures a portell realitzades mitjançant bufador i amb un mínim de 3 files de ranures per metre de canonada, fins a un mínim del 15 % de superfície perforada. La col·locació d'aquesta canonada es realitzarà mitjançant passador per forats situats a uns 50 cm de la vora superior de la canonada o bé mitjançant tascons de subjecció de la canonada en boca de sondeig. En la fabricació de la canonada es cuidarà que els extrems siguen un de vora recta i l'altre bisellat, de manera que facilite la penetració del cordó de soldadura per a la seua correcta connexió entre trams. Per a la cementació, quan falten uns 10 metres de canonada definitiva per introduir, se li col·locarà exteriorment al diàmetre del tub un cércol de forma cònica de manera que servisca de tancament de l'espai anular entre canonada i terreny per a procedir a la seua posterior cementació i d'aquesta manera aïllar tota la formació de terrenys superficials.  
La superfície afectada per la maquinària i accessoris és d'uns 150 m², l'afecció dels quals desapareix tan prompte es desmunte tota la maquinària i es retiren maquinària i accessoris.  
Prèviament a la realització del sondeig es realitzarà una bassa de recepció de detritus amb el mateix terreny de superfície i unes dimensions de 6 x 5 x 0,75 m, per a evitar que s'estenguen pels terrenys pròxims. En finalitzar els treballs quedarà completament emplenada tant pel detritus propi com pels terrenys inicialment extrets que s'estendran sobre els depositats i deixaran la superfície restaurada.  
  
Tramitació administrativa  
El 10.12.2020 té entrada escrit del cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia de València (expedient ASOSUB/2020/299 derivat de l'expedient ASOSUB/2019/75/46) donant trasllat del projecte i document ambiental, a fi de ser sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada segons l'annex II, grup 3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
Després d'examinar la informació continguda en l'expedient, s'estima que aporta elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació ambiental simplificada.  
  
Consideracions ambientals  
A partir del document tècnic tramitat, de l'anàlisi efectuada, així com de la consideració dels criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, modificat per la llei 9/2018, resulta el següent:  
Característiques del projecte  
a) Durant la fase d'execució la superfície afectada serà l'ocupada per l'equip de perforació, maquinària, accessoris i bassa de llots, l'afecció dels quals desapareixerà tan prompte es desmunten i retiren aquests. Una vegada finalitzada l'obra de perforació i la seua instal·lació, el sondeig no requerirà més condicionament que construir el cap de pou. La bassa de llots serà emplenada o desmantellada i quedarà de manera que no donen lloc a embassades ni constituïsquen un risc d'accident per a les persones o animals  
b) El termini d'execució de l'obra serà d'una setmana, com a màxim dues. Pel que respecta als treballs necessaris per a realitzar la perforació, consistiran a esbrossar l'esplanada de perforació i excavar la bassa de llots. Per tant, es tracta d'una afecció de baixa entitat que desapareixerà després d'aplicar les mesures protectores i correctores previstes, preveient-se amb això l'absència d'impactes residuals significatius.  
c) Els residus que es generaran durant les obres procedeixen principalment dels detritus extrets de la reperforació del sondeig des de 110 a 175 m de profunditat, consistents en roca triturada -el volum de la qual no ve especificat en el projecte- que s'emmagatzemaran en una bassa excavada al costat del pou. Es tracta d'un residu inert, que quedarà depositat en la bassa de llots, que una vegada finalitzada la perforació es recondicionarà, estenent-se i anivellant-se. Els residus procedents de la perforació del sondeig poden classificar-se com 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i els de l'excavació de la bassa com 17 05 04 (materials naturals excavats). No obstant això, la naturalesa litològica de tots dos és molt similar i, en tots dos casos són residus inerts. D'altra banda, es generaran xicotetes quantitats de residus perillosos per l'ús de bidons de combustible, lubrificants i recanvis, generats per la maquinària: 15 02 02 (absorbents, materials de filtració) 15 01 10 (envasos que contenen restes de substàncies perilloses o que estan contaminats per aquestes).  
d) No s'ha plantejat l'acumulació d'efectes negatius respecte a altres projectes. En tot cas, els possibles efectes hidrogeològics relatius a l'ús i consum de recursos naturals (aigua) entren en les competències directes de l'organisme de conca i disten molt dels llindars considerats en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental (grup 8 del seu annex II).  
  
Ubicació del projecte  
a) El sondeig es localitza al municipi de Teresa de Cofrentes (València), trobant-se el punt de perforació de coordenades UTM (ETRS 89) FUS 30: X 669.487; I: 4.331.274; Z: 497 msnm.  
La zona del sondeig està catalogada com d'ús agrari i per a l'execució no requereix la realització de nous accessos i s'utilitzen els existents.  
  
La distància més pròxima a un barranc o curs d'aigua és de més de 100 metres.  
b) D'acord amb la informació cartogràfica de la Generalitat Valenciana (visor IDEV), l'emplaçament respon a una zona classificada com a sòl no urbanitzable comú.  
Es troba a una distància inferior a 200 m de sòl forestal no estratègic del PATFOR, per la qual cosa es considera com a zona d'influència forestal segons l'article 57 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Resulta per això d'aplicació el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants. No afecta vies pecuàries.  
Quant a la proximitat a espais integrants de la Xarxa Natura 2000, es troba a menys de 500 de la ZEC (zones especials de conservació) del LIC i ZEPA de la Vall d'Ayora i serra de l'Aladroc. Atesa l'escassa entitat de l'actuació no és previsible que es produïsquen afeccions als valors integrants d'aquests espais.  
Respecte a les àrees crítiques davant del canvi climàtic indicades en el Visor, la zona correspon a l'àrea de recàrrega d'aqüífers denominada com a àrea d'escàs interés; així mateix la permeabilitat del sòl es troba en la corresponent a la categoria baixa.  
c) En el document ambiental no es fa referència a la possible existència d'elements integrants del patrimoni històric cultural, no obstant això, vist que es tracta d'una àrea ja intervinguda amb anterioritat s'estima que el projecte de reperforació no afectarà en principi elements integrants del patrimoni historicocultural conegut o catalogat. S'adoptaran mesures preventives i de control i seguiment per a comprovar el normal desenvolupament de les obres i per si es produïra qualsevol troballa fortuïta o situacions imprevistes. No obstant això, si és el cas, es complirà el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Característiques del potencial impacte  
a) Els efectes contaminants de l'actuació es limiten a l'ús de maquinària (emissió de gasos de combustió i sorolls) amb un efecte temporal d'una setmana i d'escassa rellevància ambiental. El risc d'accidents queda regulat per les normes laborals i de seguretat minera, que competeixen a l'òrgan substantiu, sent poc probable que puguen arribar a tindre efectes ambientals de consideració.  
b) Al marge de l'aprofitament hídric, l'ús de recursos naturals resulta irrellevant en aquesta mena d'obres, així com la generació de residus, més enllà del detritus generat per la perforació que, per la seua escassa magnitud, caràcter terrígen i naturalesa inerta, no constituirà un problema d'eliminació.  
No es preveuen descensos d'importància en els nivells de l'aqüífer per l'extracció del cabal sol·licitat, ja que aquest presenta una alta transmissivitat i bona recàrrega.  
S'indica en el projecte que la perforació se situa sobre la massa d'aigua subterrània 080.108 € Maestrat Occidental, que es troba en bon estat. Sent el recurs disponible molt superior a la demanda actual, sent així mateix escàs el volum anual sol·licitat amb aquesta captació  
  
c) En general no es preveu que el sondeig produïsca cap alteració sobre els components del medi, ni modificació que afecte la dinàmica general de l'ecosistema una vegada posat en funcionament.  
d) Protecció de la boca del pou. Amb la finalitat d'evitar l'entrada de les aigües superficials que pogueren contaminar les aigües subterrànies, la canonada definitiva de revestiment del sondeig haurà de sobreeixir almenys 30 cm per damunt de la superfície del terreny. Es disposarà al voltant d'aquesta canonada d'una placa de ciment amb grossària mínima de 15 cm en el centre i 10 cm en la vora. En finalitzar l'obra es col·locarà una tapa o dispositiu de protecció, de manera que no siga possible l'entrada d'objectes estranys. A més, es cementaran els trams dels sondejos en un mínim de 2 m.  
Pel que en relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
Consideracions jurídiques  
L'obra de perforació per al reaprofundiment de sondeig d'investigació per a la captació d'aigües subterrànies constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'annex II grup 3.a) 3r de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot el que antecedeix, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar que l'execució del Projecte per a reaprofundiment de sondeig d'investigació per a la captació d'aigües subterrànies, a realitzar en el polígon 3, parcel·la 132, del terme municipal de Teresa de Cofrentes (València), promogut per Gustaaf Constantia Kerstens sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària. Tot això, sempre que s'ajuste a la documentació obrant en l'expedient, a les previsions del projecte i del document ambiental i als termes del present informe, en particular:  
1r) Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
2n) Atesa la localització del sondeig pròxim a zona forestal, caldrà tindre en compte l'aplicació del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció de riscos forestals a observar en l'execució de les obres i treballs que es desenvolupen en terreny forestal o en els seus voltants.  
3r) El material extret del sondeig està classificat amb el codi LER 01 05 04 (llots i residus de perforacions que contenen aigua dolça) i el de l'excavació de la bassa amb el codi LER 17 05 04 (materials naturals excavats). Segons la normativa, encara que siguen de naturalesa molt similar, i tots dos inerts, els materials d'excavació disposen de regulació específica i hauran de gestionar-se per l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar. També podria realitzar-se de conformitat amb el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb finalitats de construcció com es preveu en el seu article 3.1.a. El terreny haurà de ser restaurat i quedarà amb la seua morfologia anàloga a la inicial.  
  
4t) Durant el temps que dure l'assaig de bombament, i a fi de previndre processos erosius i evitar escolaments incontrolats, l'aigua extreta haurà de ser abocada en llits naturals, directament o a través d'un sistema d'evacuació que mitjançant laminació de cabals o dissipadors d'energia resulte efectiu per a evitar erosió i possibles danys en infraestructures i propietats adjacents. Si aquests es produïren, el promotor de l'obra haurà de reparar els desperfectes i, si és el cas, indemnitzar els afectats pels perjudicis ocasionats.  
5é) Haurà de preveure's que el sondeig quede habilitat i disponible per a futurs controls de piezometria i de mostreig de l'aigua subterrània, llevat que l'òrgan competent ho determine innecessari per disposar d'altres opcions o d'una xarxa suficient.  
6é) En el cas que, per diferents motius es renunciara a l'ús del sondeig (falta de cabal, mala qualitat de l'aigua, ensulsiades en el pou, etc.) caldrà procedir a la seua clausura i segellament, així com a la restauració del terreny a la seua situació original, ja que els pous abandonats o en desús constitueixen vies potencials puntuals de contaminació d'aqüífers i de riscos físics per a les persones.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici que, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial contra l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 5 de maig de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9438, del 29-09-2022 (2022/8462)

RESOLUCIÓN de 5 de mayo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de reprofundización de sondeo para investigación de aguas subterráneas en la parcela 132 del polígono 3, en la partida Hoya-Macil, del término municipal de Teresa de Cofrentes. Expediente (1648906) 113/2020/AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9438

Fecha DOGV
:   29-09-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/8462

CVE


Fecha del documento
:   05-05-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Teresa de Cofrentes](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 5 de mayo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de reprofundización de sondeo para investigación de aguas subterráneas en la parcela 132 del polígono 3, en la partida Hoya-Macil, del término municipal de Teresa de Cofrentes. Expediente (1648906) 113/2020/AIA. [2022/8462]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (1648906) 113/2020/AIA  
Título: Proyecto de reprofundización de sondeo para investigación de aguas subterráneas.  
Titular: Gustaaf Constantia Kerstens.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Valencia.  
Expediente ASOSUB/2020/299 derivado del expediente ASOSUB/2019/75/46.  
Localización: parcela 132 del polígono 3, en la partida Hoya-Macil del término municipal de Teresa de Cofrentes (València).  
  
Descripción del proyecto  
El objetivo de esta actuación es alcanzar la suficiente capacidad hídrica, que le permita a propietario disponer de un pequeño volumen de agua anual para autoabastecerse (excepto para el consumo humano). Por ello, tras la comprobación de que el sondeo recientemente realizado de 110 m de profundidad (correspondiente al expediente ASOSUB/2019/75/46) no era capaz de aportar ese pequeño volumen concesional que requería el propietario, se ha decidido realizar una profundización del mismo hasta alcanzar aproximadamente los 175 m de profundidad, lo que se espera aumente las capacidades hídricas del sondeo dentro de la unidad de explotación.  
En caso de resultado positivo del sondeo, este será instalado de acuerdo con la explotación prescrita por la confederación procurando la extracción de una caudal punta de unos 0,6 l/s, y con un máximo anual de 500 m³. Se respeta el volumen concesional con las mismas características conjuntas de extracción por lo que no se va a producir ninguna alteración en el régimen de explotación. Una vez finalizada la obra de perforación y su instalación, el sondeo no requerirá más acondicionamiento que construir una pequeña caseta para protección frente a actos vandálicos y que tendrá unas dimensiones de unos 3 x 4 m. La zona pertenece a la Cuenca Hidrográfica del Júcar, a la masa de agua subterránea conocida e inventariada como 080145 CAROCH Norte con una extensión superior a los 1.300 km² repartidos entre las comunidades de Castilla-La Mancha y Comunitat Valenciana.  
Debido a las características de las formaciones que se han venido atravesando y a los diámetros a conseguir, resulta aconsejable que la profundización del sondeo se continúe con «rotopercusión». La profundidad deberá alcanzar los 175 metros aproximadamente, siempre que la litología de los terrenos atravesados sea favorable, y se procurará realizar en una sola columna con un diámetro lo suficientemente amplio para que pueda alojar la entubación mediante una tubería mínima de 200 mm de diámetro y procurando que sea en una única columna.  
Se colocará la entubación de toda la columna del sondeo mediante una tubería de acero estirado, ciega hasta el nivel freático y el resto de columna ranurada de 200 mm. de diámetro y 6mm de espesor de chapa, en tramos de 6 metros y con soldadura transversal y longitudinal. Esta tubería deberá estar ranurada con ranuras al tresbolillo realizadas mediante soplete y con un mínimo de 3 filas de ranuras por metro de tubería, hasta un mínimo del 15 % de superficie perforada. La colocación de esta tubería se realizará mediante pasador por agujeros situados a unos 50 cm del borde superior de la tubería o bien mediante cuñas de sujeción de la tubería en boca de sondeo. En la fabricación de la tubería se cuidará que los extremos sean uno de borde recto y el otro biselado, de manera que facilite la penetración del cordón de soldadura para su correcta conexión entre tramos. Para la cementación, cuando falten unos 10 metros de tubería definitiva por introducir, se le colocará exteriormente al diámetro del tubo un aro de forma cónica de manera que sirva de cierre del espacio anular entre tubería y terreno para proceder a su posterior cementación y de esta forma aislar toda la formación de terrenos superficiales.  
La superficie afectada por la maquinaria y accesorios es de unos 150 m², cuya afección desaparece tan pronto se desmonte toda la maquinaria y se retiren maquinaria y accesorios.  
Previamente a la realización del sondeo se realizará una balsa de recepción de detritus con el mismo terreno de superficie y unas dimensiones de 6 x 5 x 0,75 m, para evitar que se extiendan por los terrenos próximos. Al finalizar los trabajos quedará completamente rellenada tanto por el propio detritus como por los terrenos inicialmente extraídos que se extenderán sobre los depositados, dejando la superficie restaurada.  
  
Tramitación administrativa  
El 10.12.2020 tiene entrada escrito del jefe del Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia (expediente ASOSUB/2020/299 derivado del expediente ASOSUB/2019/75/46) dando traslado del proyecto y documento ambiental, al objeto de ser sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada según el anexo II, grupo 3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental.  
Tras examinar la información contenida en el expediente, se estima que aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación ambiental simplificada.  
  
Consideraciones ambientales  
A partir del documento técnico tramitado, del análisis efectuado, así como de la consideración de los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, modificado por la ley 9/2018, resulta lo siguiente:  
Características del proyecto  
a) Durante la fase de ejecución la superficie afectada será la ocupada por el equipo de perforación, maquinaria, accesorios y balsa de lodos, cuya afección desaparecerá tan pronto se desmonten y retiren estos. Una vez finalizada la obra de perforación y su instalación, el sondeo no requerirá más acondicionamiento que construir la cabeza de pozo. La balsa de lodos será rellenada o desmantelada, quedando de forma que no den lugar a encharcamientos ni constituyan un riesgo de accidente para las personas o animales  
b) El plazo de ejecución de la obra será de una semana, a lo sumo dos. Por lo que respecta a los trabajos necesarios para realizar la perforación, consistirán en desbrozar la explanada de perforación y excavar la balsa de lodos. Por tanto, se trata de una afección de baja entidad que desaparecerá tras aplicar las medidas protectoras y correctoras previstas, previéndose con ello la ausencia de impactos residuales significativos.  
c) Los residuos que se generarán durante las obras proceden principalmente de los detritus extraídos de la reperforación del sondeo desde 110 a 175 m de profundidad, consistentes en roca triturada -cuyo volumen no viene especificado en el proyecto- que se almacenarán en una balsa excavada junto al pozo. Se trata de un residuo inerte, que quedará depositado en la balsa de lodos, que una vez finalizada la perforación se reacondicionará, extendiéndose y nivelándose. Los residuos procedentes de la perforación del sondeo pueden clasificarse como 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y los de la excavación de la balsa como 17 05 04 (materiales naturales excavados). Sin embargo, la naturaleza litológica de ambos es muy similar y, en ambos casos son residuos inertes. Por otro lado, se generarán pequeñas cantidades de residuos peligrosos por el uso de bidones de combustible, lubricantes y repuestos, generados por la maquinaria: 15 02 02 (Absorbentes, materiales de filtración) 15 01 10 (envases que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas).  
d) No se ha planteado la acumulación de efectos negativos con respecto a otros proyectos. En todo caso, los posibles efectos hidrogeológicos relativos al uso y consumo de recursos naturales (agua) entran en las competencias directas del organismo de cuenca y distan mucho de los umbrales considerados en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental (grupo 8 de su anexo II).  
Ubicación del proyecto  
a) El sondeo se localiza en el municipio de Teresa de Cofrentes (València), encontrándose el punto de perforación de coordenadas UTM (ETRS 89) HUSO 30: X 669.487; Y: 4.331.274; Z: 497 msnm.  
La zona del sondeo está catalogada como de uso agrario y para la ejecución no requiere la realización de nuevos accesos, utilizándose los existentes.  
La distancia más cercana a un barranco o curso de agua es de más de 100 metros.  
b) De acuerdo con la información cartográfica de la Generalitat Valenciana (visor IDEV), el emplazamiento responde a una zona clasificada como suelo no urbanizable común.  
Se encuentra a una distancia inferior a 200 m de suelo forestal no estratégico del PATFOR, por lo que se considera como zona de influencia forestal según el artículo 57 de la Ley 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Resulta por ello de aplicación lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones. No afecta a vías pecuarias.  
En cuanto a la proximidad a espacios integrantes de la Red Natura 2000, se encuentra a menos de 500 de la ZEC (zonas especiales de conservación) del LIC y ZEPA del Valle de Ayora y sierra del Boquerón. Dada la escasa entidad de la actuación no es previsible que se produzcan afecciones a los valores integrantes de dichos espacios.  
Respecto a las áreas críticas frente al cambio climático indicadas en el Visor, la zona corresponde al área de recarga de acuíferos denominada como área de escaso interés; asimismo la permeabilidad del suelo se encuentra en la correspondiente a la categoría baja.  
c) En el documento ambiental no se hace referencia a la posible existencia de elementos integrantes del patrimonio histórico cultural, no obstante, considerando que se trata de un área ya intervenida con anterioridad se estima que el proyecto de reperforación no afectará en principio a elementos integrantes del patrimonio histórico-cultural conocido o catalogado. Se adoptarán, medidas preventivas y de control y seguimiento para comprobar el normal desarrollo de las obras y por si se produjera cualquier hallazgo fortuito o situaciones imprevistas. No obstante, en su caso, se dará cumplimiento a lo establecido en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
Características del potencial impacto  
a) Los efectos contaminantes de la actuación se limitan al uso de maquinaria (emisión de gases de combustión y ruidos) con un efecto temporal de una semana y de escasa relevancia ambiental. El riesgo de accidentes queda regulado por las normas laborales y de seguridad minera, que competen al órgano sustantivo, siendo poco probable que puedan llegar a tener efectos ambientales de consideración.  
b) Al margen del aprovechamiento hídrico, el uso de recursos naturales resulta irrelevante en este tipo de obras, así como la generación de residuos, más allá del detritus generado por la perforación que, por su escasa magnitud, carácter terrígeno y naturaleza inerte, no va a constituir un problema de eliminación.  
No se prevén descensos de importancia en los niveles del acuífero por la extracción del caudal solicitado, ya que este presenta una alta transmisividad y buena recarga.  
Se indica en el proyecto que la perforación se sitúa sobre la masa de agua subterránea 080.108 € Maestrazgo Occidental, que se encuentra en buen estado. Siendo el recurso disponible muy superior a la demanda actual, siendo así mismo escaso el volumen anual solicitado con esta captación  
c) En general no se prevé que el sondeo produzca alteración alguna sobre los componentes del medio, ni modificación que afecte a la dinámica general del ecosistema una vez puesto en funcionamiento.  
d) Protección de la boca del pozo. Con el fin de evitar la entrada de las aguas superficiales que pudieran contaminar las aguas subterráneas, la tubería definitiva de revestimiento del sondeo deberá sobresalir al menos 30 cm por encima de la superficie del terreno. Se dispondrá alrededor de dicha tubería de una placa de cemento con espesor mínimo de 15 cm en el centro y 10 cm en el borde. Al finalizar la obra se colocará una tapa o dispositivo de protección, de modo que no sea posible la entrada de objetos extraños. Además, se cementarán los tramos de los sondeos en un mínimo de 2 m.  
Por lo que en relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
Consideraciones jurídicas  
La obra de perforación para la reprofundización de sondeo de investigación para la captación de aguas subterráneas constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el anexo II grupo 3.a) 3º de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que la ejecución del Proyecto para reprofundización de sondeo de investigación para la captación de aguas subterráneas, a realizar en el polígono 3, parcela 132, del término municipal de Teresa de Cofrentes (València), promovido por Gustaaf Constantia Kerstens sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Todo ello, siempre que se ajuste a la documentación obrante en el expediente, a las previsiones del proyecto y del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1º) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
2º) Dada la localización del sondeo próximo a zona forestal, deberá tenerse en cuenta la aplicación del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de riesgos forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se desarrollen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
3º) El material extraído del sondeo está clasificado con el código LER 01 05 04 (lodos y residuos de perforaciones que contienen agua dulce) y el de la excavación de la balsa con el código LER 17 05 04 (materiales naturales excavados). Según la normativa, aunque sean de naturaleza muy similar, y ambos inertes, los materiales de excavación disponen de regulación específica y deberán gestionarse por la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron. También podría realizarse de conformidad con el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción como se prevé en su artículo 3.1.a. El terreno deberá ser restaurado, quedando con su morfología análoga a la inicial.  
4º) Durante el tiempo que dure el ensayo de bombeo, y a fin de prevenir procesos erosivos y evitar escorrentías incontroladas, el agua extraída deberá ser vertida a cauces naturales, directamente o a través de un sistema de evacuación que mediante laminación de caudales o disipadores de energía resulte efectivo para evitar erosión y posibles daños en infraestructuras y propiedades adyacentes. Si estos se produjeran, el promotor de la obra deberá reparar los desperfectos y, en su caso, indemnizar a los afectados por los perjuicios ocasionados.  
5º) Deberá preverse que el sondeo quede habilitado y disponible para futuros controles de piezometría y de muestreo del agua subterránea, salvo que el órgano competente lo determine innecesario por disponer de otras opciones o de una red suficiente.  
6º) En el caso que, por diferentes motivos se renunciase al uso del sondeo, (falta de caudal, mala calidad del agua, derrumbes en el pozo, etc.) se deberá proceder a su clausura y sellado, así como a la restauración del terreno a su situación original ya que los pozos abandonados o en desuso constituyen vías potenciales puntuales de contaminación de acuíferos y de riesgos físicos para las personas.  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 5 de mayo de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML