Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6303, del 05-07-2010 (2010/7615)

RESOLUCIÓ de 22 de juny de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Náquera, Aielo de Malferit, Massalavés, Fuenterrobles i Sant Jordi.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6303

Data del DOGV
:   05-07-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/7615

CVE


Data del document
:   22-06-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Aielo de Malferit](javascript:void(0))
    * [Sant Jordi](javascript:void(0))
    * [Nàquera](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Massalavés](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de juny de 2010, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis de Náquera, Aielo de Malferit, Massalavés, Fuenterrobles i Sant Jordi. [2010/7615]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 211/04-AIA Náquera, 223/07-AIA Aielo de Malferit, 268/06-AIA Massalavés, 403/06-AIA Fuenterrobles, i 050/07-AIA Sant Jordi.  
València, 22 de juny de 2010.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 211/04-AIA  
Promotor: Ajuntament de Náquera   
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
Objecte del projecte: homologació modificativa de les normes subsidiàries de Náquera. Sector la Sabata   
Localització: terme municipal de Náquera, al marge dret del barranc de Náquera entre les urbanitzacions Mont-ros i Corral Nou  
Descripció del projecte  
El projecte d'homologació modificativa proposa la reclassificació de 109.661 m² de sòl no urbanitzable, sense protecció, a sòl urbanitzable d'ús residencial al sector denominat la Sabata situat al marge dret del barranc de Náquera i limítrof amb aquest i amb les urbanitzacions Mont-ros i Corral Nou. La tipologia predominant del sector és habitatge unifamiliar aïllat, destinat a segona residència turística.   
Inicialment, la densitat establida per al sector era de 25 habitatges/ha, cosa que comporta un total de 274 habitatges i 822 habitants (3 habitants/habitatge).   
Posteriorment, en la documentació presentada el 3 de maig de 2006, es redueix la densitat fins a 15 habitatges/ha el que disminueix la capacitat el sector a 164 habitatges i 492 habitants.   
Tramitació administrativa  
L'expedient va ser incoat el 24 de juny de 2004 amb la sol·licitud de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, i es va sol·licitar la declaració d'impacte ambiental, a la qual s'adjuntava la documentació tècnica aprovada provisionalment el 27 de novembre de 2004 i el certificat d'aprovació provisional.  
Segons l'esmentat certificat, la informació pública es va dur a terme mitjançant la publicació de l'edicte en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4450, de 28 de febrer de 2003, i en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament, es van presentar, en el termini establit, dues al·legacions. L'aprovació provisional es va produir en sessió extraordinària del Ple de 27 de novembre de 2003.   
El 2 de novembre de 2004 es va rebre documentació relativa a:  
- Capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua  
- Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües  
- Certificat del secretari de l'Ajuntament sobre la recollida de residus sòlids urbans al municipi de Náquera  
Posteriorment, els dies 24 de novembre i 27 de desembre de 2004, es va remetre una còpia de les al·legacions presentades i el certificat de l'Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (EMTRE per a admetre l'increment de residus de la Sabata).   
El dia 12 d'abril de 2005 es va sol·licitar informació a la Comissió Territorial d'Urbanisme sobre la situació del sector la Sabata per no ser concordes amb el concert previ (informat el 8 de novembre de 2001). L'informe rebut el 25 d'abril de 2005 indicava que l'aprovació o denegació quedava pendent de comprovar la coherència amb el nou Pla general quant a la delimitació, aprofitaments urbanístics, adscripció de xarxa primària, sistemes de comunicacions, equilibri de càrregues, etc.   
El 9 de maig de 2005 es va remetre un certificat del secretari de l'Ajuntament de Náquera en el qual s'indicava que el sector la Sabata es trobava recollit en el projecte de pla general aprovat provisionalment el 12 de novembre de 2004 com a sòl urbanitzable residencial R-2.   
El 3 de maig de 2006 es va rebre, de la Comissió Territorial d'Urbanisme, nova documentació corresponent a l'homologació i Pla parcial la Sabata.   
El 31 de maig de 2006 es va remetre un escrit a la Comissió Territorial d'Urbanisme en què se sol·licitava la documentació del pla general amb l'objecte d'avaluar-la en el marc del terme municipal, i apuntava una sèrie de deficiències relatives a la disponibilitat de recursos hídrics, la viabilitat del proveïment d'aigua potable, tractament d'aigües residuals com també l'afecció al patrimoni.  
Informes sectorials  
Informe de l'EPSAR   
L'informe, de 30 de març de 2004, indica que la depuradora de Náquera-Serra està dissenyada per a tractar 2.600 m³/dia i que es tracten (en la data de l'informe) una mitjana de 1.798 m³/dia. Atés que el cabal generat previst pel sector la Sabata és de 278 m³/dia, es considera viable el tractament en l'EDAR pública sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. Quan pertoque, l'urbanitzador responsable d'executar l'actuació ha de realitzar la corresponent sol·licitud a l'entitat de sanejament, de la connexió efectiva de les aigües residuals a l'EDAR. D'altra banda i atés que segons la documentació aportada la connexió física del col·lector del desenvolupament urbanístic es realitzarà a un col·lector municipal, l'urbanitzador haurà de demanar a aquest efecte l'autorització de l'Ajuntament de Náquera. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les ha d'efectuar el peticionari pel seu compte.   
2. En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència ha de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte, l'urbanitzador ha de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta Entitat de Sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
3. Amb anterioritat a l'execució de la connexió s'ha d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat resultant de 123.300,00 € a l'efecte de la qual ha d'establir-se, si és procedent, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament de Náquera.  
Informe de l'empresa concessionària del proveïment d'aigua potable a diverses urbanitzacions de Náquera Hidra (30 de març de 2004)   
S'apunta la possibilitat de subministrament adequat d'aigua potable en condicions mínimes de pressió i cabal al sector de la Sabata, sempre que es complisquen els condicionants següents:  
1. Funcionament complet i adequat de la xarxa general de distribució a les urbanitzacions de terme municipal de Náquera, incloent-hi la segona fase on es preveu el tancament de l'anell principal d'aquesta.  
2. Manteniment dels subministraments actuals produïts per les urbanitzacions connectades a aquesta xarxa general de distribució.   
3. Addició dels subministraments produïts per la connexió del polígon industrial núm. 16 de Náquera i dels programes actuació integrada sector residencial polígon 15 el Plans i residencial Masia de San Francisco.   
4. Manteniment dels cabals de proveïment d'aigua en alta a la capçalera de la xarxa general de distribució.   
Entitat Metropolitana per al Tractament de Residus (14 de desembre de 2004)  
Indica que l'entitat té capacitat per a admetre l'abocament provinent del sector la Sabata en virtut del conveni vigent subscrit amb l'Ajuntament de Náquera i el Consell Metropolità de l'Horta.   
Informe de l'Àrea d'Avaluació Ambiental (31 de maig de 2006)   
En relació amb la tramitació dels nous sectors de sòl urbanitzable al terme municipal de Náquera i concretament al sector la Sabata, es reitera la sol·licitud efectuada el passat dia 15 de març de 2006 sobre la remissió del projecte de pla general, a fi d'avaluar els esmentats plans parcials en el context de l'ordenació projectada per a tot el terme municipal.   
D'altra banda, revisada la documentació remesa sense perjudici de la viabilitat de la reclassificació de l'esmentat sector, que serà avaluada en el conjunt del terme municipal, es realitzen les observacions següents:  
1 Sobre la disponibilitat de recursos hídrics   
Certificat de l'empresa Hidra, Gestión Integral del Agua, SA, concessionària del servei de proveïment de potable a diverses urbanitzacions del terme municipal de Náquera sobre capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua potable amb relació a l'expedient d'homologació. L'esmentada connexió es realitza com a modificació a la proposada en el projecte a les urbanitzacions limítrofes Mont-ros i Corral Nou, requerida per l'enginyer tècnic municipal al fet que les propostes no garanteixen el cabal ni la pressió suficients.  
En principi no es justifica la disponibilitat de recursos, només la capacitat de la xarxa.  
2. Sobre el tractament d'aigües residuals   
S'aporta l'informe de l'any 2004, en què s'indica la viabilitat d'admetre els cabals que es generaran pel sector la Sabata ja que la capacitat de la depuradora que tracta les aigües de Näquera i Serra no està esgotada, i s'estableixen quins són els condicionants per a la connexió efectiva d'aquesta.   
Cal tenir en compte que, d'acord amb les dades facilitades en la documentació del sector la Sabata, totes les urbanitzacions externes al nucli urbà no tenen sanejament per la qual cosa es considera prioritari, des del punt de vista ambiental, abordar la problemàtica del tractament de les aigües residuals en el pla general i aportar una solució en el termini més breu possible, és a dir, establir els instruments de gestió necessaris perquè es connecten a l'EDAR municipal. Si s'aproven nous sectors sense solucionar la problemàtica actual podria donar-se el cas que les urbanitzacions que hi ha no pogueren connectar-se per no tenir capacitat suficient per haver-se admés el tractament de nous sectors.  
3. Sobre la gestió de residus sòlids urbans   
S'aporta certificat de l'entitat metropolitana per al tractament de residus que tenen subscrit conveni entre l'Ajuntament de Náquera i el Consell Metropolita de l'Horta i que basant-se en l'esmentat conveni, el tractament dels residus s'efectuarà a les instal·lacions que a aquest efecte designe el Consell Metropolita de l'Horta a càrrec de l'Ajuntament de Náquera.   
No s'aporta cap document respecte de la possible afecció al patrimoni i s'inclou en la documentació presentada la inexistència d'elements d'interés, d'acord amb el que recullen les normes subsidiàries vigents, i la cartografia temàtica de la COPUT, per la qual cosa es dedueix que no hi és d'aplicació el que preveu la LRAU pel que fa a la protecció del patrimoni històric, ni l'article 11 de la Llei 4/98, de patrimoni cultural valencià.   
Afeccions legals   
- Domini públic hidràulic. El sector és limítrof amb el barranc de Náquera.  
- Classificació i qualificació urbanística. En les normes subsidiàries vigents es troba classificat com a sòl no urbanitzable sense protecció l.  
- Patrimoni cultural. Segons l'inventari de la Conselleria de Cultura i el Catàleg de béns i espais protegits, inclosos en la documentació amb eficàcia normativa del pla general en tràmit, no es coneixen elements patrimonials d'interés a l'àmbit del sector.   
Consideracions ambientals   
En principi, la situació (entre dos nuclis consolidats i fora de l'àmbit del PORN de la Serra Calderona), dimensions (unes 10,9 ha) i característiques intrínseques del sector la Sabata no constitueixen limitacions que desaconsellen la reclassificació d'aquest a sòl urbanitzable, llevat que hi haja elements patrimonials d'interés.  
No obstant això, tal com s'ha assenyalat al llarg de la tramitació de l'expedient, el terme de Náquera presenta una situació ambiental problemàtica derivada de creixements disseminats agreujada per la falta de serveis, la resolució de la qual, a curt termini, hauria de ser un objectiu prioritari del pla general en tràmit. Per això s'entén que la coherència amb el nou pla general ha d'exigir-se no sols als paràmetres urbanístics, sinó també a l'aspecte ambiental. Per tant, el desenvolupament del nou sector la Sabata serà viable únicament i exclusivament si el desenvolupament d'aquest no retarda, obstaculitza o impedeix la correcció dels els impactes que hi ha, és a dir, la implantació dels serveis, que des del punt de vista ambiental es consideren absolutament imprescindibles als sòls urbans o urbanitzables consolidats.   
S'estima, per tant, que l'obtenció de la corresponent concessió dels recursos hídrics per part de l'organisme de conca, i la connexió efectiva amb l'EDAR, com també l'adequada gestió dels residus sòlids urbans, han d'obtenir-se tenint en compte la prioritat d'aplicació de mesures correctores als sòls ja consolidats.  
En relació amb la possible afecció al patrimoni cultural, s'indica que en l'àmbit del sector no hi ha béns ni espècies sobre les quals les normes subsidiàries vigents establisquen protecció. Tampoc figuren elements d'interés patrimonial en la Sèrie cartogràfica temàtica de la COPUT.  
Consideracions jurídiques   
- El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.  
- En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
- L'article 8.3.c) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte d'homologació modificativa de les normes subsidiàries de Náquera i pla parcial del sector la Sabata, sempre que s'ajuste la documentació presentada i als condicionants establits en el punt segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'aprovació de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. El desenvolupament del sector no ha d'impedir ni retardar la regularització ambiental dels sòls consolidats que hi ha, és a dir, la implantació en aquests dels serveis urbanístics bàsics des del punt de vista ambiental: proveïment d'aigua potable, tractament d'aigües residuals i adequada recollida i tractament de residus sòlids urbans.  
2. La obtenció de l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, a l'efecte d'afecció al patrimoni cultural.  
3. La previsió, en el projecte d'urbanització, de les reserves corresponents a les àrees d'aportació i de vorera que permeten la recollida selectiva dels residus.   
4. La possibilitat de tractament real de l'increment de volum d'aigües residuals generades pel sector la Sabata, als termes establits en l'informe de l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR)  
5. La disponibilitat de recursos hídrics, ratificat amb la corresponent concessió de l'organisme de conca  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 març, d'impacte ambiental.  
València, 10 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 223/07-AIA  
Promotor: Recycling Glass, SA  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge  
Objecte del projecte: autorització ambiental integrada per a la fabricació de vidre buit  
Localització: polígon industrial els Serrans III, vial 1, s/n. Aielo de Malferit (València)  
Ref. òrgan substantiu: 167/06 IPPC SClCo/VCP  
Descripció del projecte  
1. Característiques   
Recycling Glass, SA, ha sol·licitat, davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic d'aquesta Conselleria, l'autorització ambiental integrada, ja que produeix diàriament 50 tones de vidre i posseeix la llicència d'activitat des de 1998, però no té l'esmentada autorització, la qual és preceptiva per trobar-se relacionada en el Grup 3, apartat 3 de l'annex 1 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació.  
La fabricació de vidre buit és una activitat sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, ja que està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra j, de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental.   
Les instal·lacions se situen en terrenys classificats com a sòl urbà industrial, al polígon industrial els Serrans III, vial 1, s/n, al municipi d'Aielo de Malferit (València). La superfície del terreny construït és de 8.700 m², sobre un solar de 31.000 m².  
La fabricació de vidre es realitza únicament a partir de cascos de vidre blancs transparents usats, i s'empra com a energia el gas natural; a més s'empren envasos i embalatges. El gasoil és el combustible de la maquinària de càrrega. Els rebutjos del vidre de fabricació es trituren in situ i es reintrodueixen en el procés.  
L'aigua consumida procedeix de la xarxa municipal de proveïment, les entitats subministradores són l'Ajuntament d'Aielo de Malferit i la companyia de gestió d'aigües.  
Aigües residuals i pluvials  
Les aigües residuals industrials estan constituïdes per emulsions d'oli i aigua, les quals serveixen per a lubricar el tall de les fulles que retiren el sobrant de vidre dels motles. Aquestes aigües es reutilitzen fins a saturar-se d'impureses, llavors un gestor autoritzat les retira periòdicament del dipòsit on s'acumulen.  
Les aigües residuals sanitàries juntament amb l'aigua emprada en el circuit tancat de refrigeració dels motles (aquesta aigua es renova setmanalment) s'envien al col·lector municipal per a la depuració. Cada quatre anys es presenta una declaració de producció d'aigües residuals davant de l'entitat de sanejament, acompanyada d'un informe i de les anàlisis químiques dels abocaments declarats. Les concentracions límit no han de sobrepassar les indicades en l'article 12 de l'ordenança municipal d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram.  
Les aigües pluvials discorren pels canalons i baixants fins als albellons de les instal·lacions, els quals desguassen a la xarxa de clavegueram públic. El sòl de la parcel·la es troba totalment pavimentat.  
El promotor justifica de manera suficient l'absència d'abocament al domini públic hidràulic, segons consta en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Procés de fabricació  
Els cascos de vidre blanc sense pintura superficial s'adquireixen directament de les empreses autoritzades per a la recollida i emmagatzemament d'aquest, les quals el classifiquen i el venen triturat amb una granulometria determinada. Recycling Glass, SA en compra anualment unes 6.000 tones.  
El vidre triturat es transporta en camions i es descarrega per abocament sobre abassegaments en una nau compartimentada i coberta. Amb la carregadora frontal s'omplin de vidre tres tremuges, les quals descarreguen per mitjà d'una cinta transportadora a una quarta tremuja de recepció, des d'on s'alimenta de manera contínua la boca del forn de fusió.  
El vidre passa des de la boca de càrrega fins a la zona de fusió, una cambra revestida de plaques refractàries, on s'injecta aire i gas natural per a aconseguir la temperatura de fusió d'uns 1.500ºC; la pasta fosa ascendeix per un sifó, situat a la part oposada a la boca de càrrega, i avança en direcció a les tres cambres de refinament.  
Les cambres de refinament es troben a una temperatura d'uns 1.300ºC; cada una posseeix un revestiment refractari, un cremador de gas natural i una sonda tèrmica. La temperatura de treball depén de les característiques del vidre que es desitja fabricar.  
En el forn i les cambres de refinament s'intercanvia calor entre els gasos de la combustió del gas natural i l'aire exterior que alimenta els injectors. Amb aquest procés s'aconsegueix un estalvi energètic notable i els gasos de la combustió s'emeten temperats a l'atmosfera. Les emissions del forn es canalitzen per una xemeneia de 15 metres d'alçària i 1.200 mm de diàmetre.  
El vidre passa automàticament de cada cambra de refinament a una línia de producció on se li dóna forma mitjançant bufament, centrifugació, emmotlament o premsatge.  
El motle se situa enfront de la vertical d'alimentació del vidre fos, s'ompli automàticament fins a sobreeixir, la part sobrant es talla amb una fulla i cau per uns conductes cap a un dipòsit subterrani, el motle es retira. Mitjançant un gir del mecanisme es posiciona un motle nou perquè s'òmpliga. Els residus acumulats s'envien a un molí, es trituren i després es reutilitzen.  
La fabricació per centrifugació consisteix a sotmetre la massa de vidre fos a una força centrífuga perquè el vidre adquirisca la forma de les parets del recipient, a continuació es refreda la peça amb un raig d'aire. Hi ha una línia de centrifugació-premsatge amb huit motles i una altra línia amb dotze motles.  
La fabricació per bufament introdueix una porció de vidre fos dins d'un primer motle preparatori, se li practica una perforació i després es trasllada a un motle d'acabament, al qual se li injecta aire comprimit perquè s'expandisca contra les parets i adquirisca la forma i el buit interior. Hi ha dues línies de bufament: una amb dues seccions i l'altra amb quatre.  
Les peces solidificades passen el primer control de qualitat i es col·loquen sobre uns bastidors, després passen a les arques de recuita.  
A les arques de recuita es controla la temperatura de refredament de les peces perquè no es trenquen. Les arques posseeixen forma de túnel i estan dividides en zones, en cada una es controla la temperatura per mitjà de cremadors de gas, injectors d'aire i sondes tèrmiques. Una cinta transportadora mou les peces de vidre des de l'inici del túnel a uns 550ºC, passant per temperatures cada vegada més baixes, fins a arribar a la temperatura ambient. Hi ha cinc arques de recuita.  
Uns operaris examinen les peces recuites i en rebutgen les defectuoses, que s'envien al molí per a triturar-les i reutilitzar-les com a matèria primera. Les peces que passen el control es dipositen sobre unes safates de cartó, que s'apilen sobre palets de fusta i es condueixen al magatzem. Recycling Glass, SA posseeix un únic client que es troba a la nau industrial limítrofa, les comandes són enviades mitjançant carretons elevadors.   
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa ixen a l'exterior per una xemeneia i procedeixen de la combustió del gas natural.  
Els residus no perillosos que genera l'activitat estan constituïts per plàstics i cartons sense contaminar. Les borumballes metàl·liques procedents de la rectificació dels motles, que es realitza als tallers, s'emmagatzemen en bidons de 200 litres, juntament amb altres ferralles.  
Els residus perillosos que es produeixen són els següents: hidrocarburs amb aigua, llots amb hidrocarburs, draps contaminats, sòlids contaminats, absorbents, envasos contaminats, olis usats, filtres d'oli usats i tubs fluorescents. Tots aquests es concentren en una zona d'emmagatzemament temporal situada a l'entrada oriental de la nau 1.  
Recycling Glass, SA està inscrita en el Registre de Petits Productors de Residus Perillosos de la Comunitat Valenciana des del 15 de desembre de 2005, amb el número 46/13948.  
El personal de l'empresa és de 94 empleats.  
2. Alternatives ambientals  
Per tractar-se d'una fàbrica establida i en funcionament des de fa anys, no procedeix analitzar les alternatives ambientals de l'emplaçament actual.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació  
En data 4 de gener de 2007 l'Àrea de Qualitat Ambiental remet un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental, una còpia del projecte bàsic de sol·licitud d'autorització ambiental integrada i el document de síntesi; sol·licita que se l'informe sobre la idoneïtat de la documentació per a sotmetre-la a avaluació d'impacte ambiental.  
El cap de l'Àrea d'Avaluació Ambiental emet l'informe sol·licitat en data 15 de gener de 2007.  
El 25 d'octubre de 2007 l'Àrea de Qualitat Ambiental aporta el resultat del tràmit d'informació pública i sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental de l'esmentat projecte.   
2. Informació pública  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, a aquest efecte, un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i un altre en l'Ajuntament d'Aielo de Malferit; una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat informació complementària.  
Informes sectorials   
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals ambientals  
D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge, el projecte no presenta afeccions legals sobre ens ambientals protegits per la legislació vigent.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de manera important pel projecte de l'activitat  
La fabricació de vidre buit a partir de cascos de vidre usats genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera, dels quals destaca en particular el NOx, que es produeixen principalment durant l'etapa de fusió, en el cas de Recycling Glass, SA és l'impacte més important. També es produeixen residus, vibracions i contaminació acústica.  
D'acord amb les característiques de les instal·lacions i la recollida i gestió dels residus, les aigües residuals industrials no constitueixen un focus de contaminació per a les aigües subterrànies, sempre que el dipòsit que les emmagatzema siga estanc i impermeable.  
2. Identificació i valoració dels impactes   
Els impactes que causa l'activitat sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
El combustible emprat en el forn és el gas natural, que produeix menor contaminació atmosfèrica que altres combustibles fòssils naturals.   
Els càlculs realitzats per un OCA, conforme explica l'annex II de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, revelen que l'única xemeneia que hi ha dispersa correctament els productes contaminants emesos.  
Els residus tòxics i perillosos s'emmagatzemen, fins a la recollida d'aquests pels gestors autoritzats, en una zona ensostrada i tancada que se situa adossada a la façana est de les instal·lacions. El promotor manifesta que els segrega i emmagatzema en envasos, els etiqueta i classifica per tipus i els recull un gestor autoritzat abans de sis mesos.   
Segons l'auditoria realitzada al desembre de 2005 per un organisme de control autoritzat, les emissions atmosfèriques de SO2, CO, NOx i opacitat són inferiors als límits legals establits en el punt 27 de l'annex IV, del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de protecció de l'ambient atmosfèric.   
D'acord amb l'apartat 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, en les auditories de control de les emissions atmosfèriques s'han de mesurar aquelles substàncies contaminants que figuren en l'annex III de l'esmentada Llei i que són susceptibles de generar-se durant la fabricació del vidre. En l'auditoria aportada no figuren la concentració del gas fluor, ni la concentració de partícules.  
El promotor es compromet a realitzar inspeccions periòdiques d'autocontrol de les emissions atmosfèriques, segons estableixen els articles 28 i 29 de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 (Ministeri d'Indústria), sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial, i anotar-les en el llibre oficial de registre per a activitats potencialment contaminants, segons el model de l'annex lV (article 33 de l'esmentat Decret).  
Els equips de combustió tenen un pla de manteniment periòdic perquè es troben en òptimes condicions de funcionament.  
L'auditoria realitzada per un organisme de control autoritzat, en data 9 de desembre de 2005, ha revelat que les dues cambres de ventiladors sobrepassen els nivells acústics de recepció externs, tant durant el període diürn com nocturn. En el projecte bàsic s'explica, com a mesura correctora, que es reconstruiran els envans de les cambres de ventiladors, i se'ls dotarà d'una capa intermèdia d'aïllant acústic; la realització d'aquesta obra figura en el cronograma d'execució a partir de l'any 2010.  
Recycling Glass, SA manifesta que no té instal·lacions tipificades pel Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi, com a susceptibles de proliferació del bacteri Legionella pneumophila.  
Durant les parades programades per a donar manteniment al forn s'hi generen residus, els quals són retirats per un gestor autoritzat.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I, grup 4, epígraf j de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 1, apartat 1, de l'esmentada Llei 6/2001, de 8 de maig.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
4. L'article 16, apartat 2, lletra m, del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions administratives prèvies que hi siguen preceptives, el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada de la societat Recycling Glass, SA per a la fabricació de vidre buit a les instal·lacions del polígon industrial els Serrans III, vial 1, s/n, del municipi d'Aielo de Malferit, sempre que el projecte es desenvolupe segons les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'han de complir les condicions següents:  
1. El promotor disposa d'un termini de 3 mesos, comptador a partir de la data d'entrada en vigor de l'autorització ambiental integrada, per a realitzar les obres necessàries per a corregir l'impacte acústic a les proximitats de les cambres de ventiladors. Una vegada conclosos els treballs, ha de realitzar una auditoria acústica dels nivells de recepció externs, els resultats de la qual remetrà a l'autoritat administrativa substantiva. El nivell sonor mesurat ha de ser inferior a 60 dB (A) durant l'horari nocturn i inferior a 70 dB (A) durant el període diürn.  
2. El promotor ha de realitzar, en un termini màxim de 3 mesos, comptador a partir de la data d'entrada en vigor de l'autorització ambiental integrada, una auditoria de control de les emissions atmosfèriques que incloga el gas fluor i les partícules totals. Ha de remetre l'esmentat informe a l'autoritat administrativa substantiva la qual, en funció dels resultats obtinguts i d'acord amb els nivells màxims legalment establits, determinarà les accions corresponents.  
3. Si sorgeixen impactes no previstos en l'estudi d'impacte ambiental o el projecte bàsic varia en el futur, s'ha de comunicar a l'òrgan administratiu competent en avaluació d'impacte ambiental, a fi que dicte una resolució complementària amb noves mesures correctores, si és procedent.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pot interposar-se cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 8 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 268/2006-AIA  
Títol: Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 6 de Massalavés   
Promotor: Ajuntament de Massalavés   
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*   
Autoritat substantiva: Ajuntament de Massalavés i DTTH  
Localització: terme municipal de Massalavés  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
Aquest pla parcial modificatiu pretén canviar la classificació d'un àmbit actualment classificat com a sòl no urbanitzable comú en l'homologació global de les normes subsidiàries de Massalavés, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme en el 1997, a sòl urbanitzable d'ús industrial, amb ús compatible terciari.  
Es defineix una única àrea de repartiment de 80.147,22 m² que no coincideix amb la superfície computable del sector de 76.960,05 m², els límits del sector són:  
- Al sud, amb sòl urbanitzable d'ús terciari  
- Al nord, amb la carretera CV-544  
- A l'est, amb l'antiga N-340 o camí Real de Madrid, hui via municipal  
- A l'oest, amb autovia A-7  
El promotor justifica la ubicació triada per la proximitat d'aquesta amb àrees dedicades a l'exercici d'activitats industrials, a més de l'existència de xarxes de comunicacions viàries, ja que comporta la connexió directa a les xarxes de subministrament i serveis, i elimina els impactes sobrevinguts de la construcció que caracteritzen els projectes que es realitzen de manera autònoma o aïllada de la resta de desenvolupaments urbans.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El sector industrial sotmés a estudi d'impacte ambiental es localitza al terme municipal de Massalavés, al vessant meridional de la província de València, a 38 km de la capital i a 2 d'Alberic. Es troba a una altitud de 28 metres sobre el nivell del mar i el perímetre municipal d'aquest limita pel nord, amb Montortal; pel sud, amb Alberic; per l'est, amb Guadassuar, i per l'oest, amb la secció denominada la Garrofera i amb el despoblat de Ressalany.  
El sector que s'ha d'estudiar es troba situat al nord del municipi, i topogràficament es pot descriure com a pràcticament pla, amb un lleu pendent d'aproximadament 1,5 m entre el límit oest i est.  
- Planejament proposat  
La fitxa urbanística de la unitat d'execució és la següent:  
3. Alternatives  
No s'han presentat alternatives de projecte. L'estudi d'impacte ambiental comenta que l'estudi d'alternatives ha observat, entre altres aspectes rellevants, que la comunicació amb altres ciutats pròximes és directa mitjançant les carreteres N-340 i la A-7, que el connecten amb Montortal, Alberic, Guadassuar, Ressalany i la resta de municipis fins a la capital. D'altra banda, es diu que es resolen les connexions viàries amb la xarxa que hi ha i, per tant, es manté i millora el viari estructural definit per a aquest sector. Per tant, segons el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, en l'estudi d'alternatives no s'han tingut en compte les variables ambientals.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 14 de juliol de 2006, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori de València va remetre una còpia del document d'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i projecte relatiu al Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 6 de Massalavés, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Las Provincias, de data 23 de desembre de 2005 i en el DOGV núm. 5161, de 23 de desembre de 2005, amb posterior correcció d'errades inserida en el DOGV núm. 5165, del dia 29 de desembre de 2005.  
3. Resum de les al·legacions  
Durant el període d'informació pública es van presentar 3 al·legacions, i cap en va ser de caràcter ambiental, segons consta en els certificats emesos per la secretària general de l'Ajuntament del Massalavés, acompanyat en l'expedient administratiu pel certificat d'aprovació provisional per Acord del Ple de data 30 de gener de 2006.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 26 de juny de 2006 s'emet requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
- D'acord amb l'article 18 del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), ha de presentar estudi d'inundabilitat aprovat per la Conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, amb un informe previ de l'organisme de conca competent.  
- L'esmentat estudi d'inundabilitat ha d'analitzar la incidència que poden tenir les conques subsidiàries del Xúquer que poden afectar l'àmbit d'actuació, fet que, d'altra banda, no recull l'estudi del CEDEX i sí el PATRICOVA.  
- En l'estudi han de preveure's totes les infraestructures que hi ha i justificar que amb l'actuació urbanística no es produeix un increment significatiu del risc d'inundació que puga afectar tercers aliens al desenvolupament previst.  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques a l'entorn de l'actuació, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.   
- Ha de presentar certificat favorable de l'empresa encarregada de la recollida de residus sòlids urbans per a assumir l'increment generat per l'actuació plantejada en el projecte del polígon industrial, com també informació sobre la destinació d'aquests RSU.  
- D'acord amb el punt 4.4 de l'annex A.5 de l'Ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental, descripció de les activitats que s'han de desenvolupar al polígon industrial i la classificació d'aquestes d'acord amb les categories o graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, en compliment del que estableix l'article 1r de la Llei 3/1989, de 2 de maig, sobre activitats qualificades.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents informes sol·licitats durant la tramitació del pla parcial:  
1. directora general d'Ordenació del Territori, de data 2 d'octubre de 2007, que emet informe en relació amb l'estudi d'inundabilidad del Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 5 de Massalavés (València), el qual resol el següent:  
«...Aprovar l'estudi d'inundabilitat per al desenvolupament del Pla parcial nodificatiu del sector industrial núm. 6 de Massalavés, en considerar-se suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).»  
2. Servei de Suport Tècnic de l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General d'Ordenació del Territori, de 22 de desembre de 2006, que emet informe sobre l'estudi de paisatge del Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 6 de Massalavés (València), el qual conclou el següent:  
«...En conclusió cal informar que: l'objecte d'aquest informe és el Pla parcial modificatiu el sector industrial núm. 6 del terme municipal de Massalavés, el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, per tant, de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, no li és exigible l'estudi d'integració paisatgística, sense perjudici que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
Per això, s'emet aquest informe en contestació a la sol·licitud d'aqueix Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal que aquest servei emeta un informe respecte d'això.»  
3. Informe de la mercantil Gestió Integral de Residus Sòlids, SA (GIRSA), que actualment gestiona la recollida i tractament dels residus generats a Massalavés, sobre la disponibilitat del servei de recollida de RSU per al sector 6 del sòl urbanitzable industrial de Massalavés, de data 27 de juliol de 2006, en el qual s'emet certificat de suficiència i capacitat de la gestió de residus sòlids urbans (codi CER 20 03 01) de Massalavés, com a direcció facultativa de la planta de tractament que rep els RSU procedents de la localitat de referència. L'informe afig que: «els residus seran tractats a la planta de tractament de Guadassuar fins que entre en funcionament el pla zonal X, XI i XII a què pertany el municipi de Massalavés, moment en el qual tots els RSU seran rebuts i tractats a la instal·lació de gestió corresponent a l'esmentat pla zonal.»  
4. Informe de l'Empresa General Valenciana del Agua, SA (Egevasa), com a empresa concessionària del servei domiciliari d'aigua potable, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en el sector 6 urbanitzable industrial de Massalavés, de data 22 de maig de 2006. Informa que:  
«A la vista de la correcció realitzada pel promotor sobre els cabals necessaris per a proveir les noves zones industrials, aquests queden de la manera següent:  
Sector núm. 5 ............0,047 l/s equivalents a .......... 4,06 m³/dia  
Sector núm. 6.............0,066 l/s equivalents a .......... 5,70 m³/dia  
Suma 9,76 m³/dia   
Aquest increment previst de cabal si que és perfectament assumible pel proveïment en alta a Massalavés, sempre que s'adeqüen, si cal, les xarxes actuals amb els augments de diàmetres i esteses per a arribar a les noves zones urbanístiques.»  
5. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, EPSAR, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Alberic-Massalavés-Benimuslem per a admetre els cabals d'aigües residuals generats per sector industrial núm. 6 del municipi de Massalavés, de data 11 d'abril de 2006, el qual conclou el següent:  
« Per tot el que s'ha assenyalat anteriorment, i per al cas en què l'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals generats per les actuacions d'aquest mitjançant la construcció d'una EDAR pròpia i haja de sol·licitar, en un futur, la connexió a un sistema públic de sanejament i depuració, aquesta Entitat de Sanejament d'Aigües informa la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Alberic-Massalavés-Benimuslem de les aigües residuals generades pel sector industrial núm. 6 de Massalavés (València) sempre que complisca els condicionants següents:...»  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. PATRICOVA  
Després de consultar la cartografia temàtica d'ordenació del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), l'àmbit de l'actuació es veu afectat majoritàriament per risc d'inundació nivell 5 la qual cosa comporta una freqüència d'aparició d'entre 100 i 500 anys i un calat superior a 0,8 m.   
3. Llits o barrancs  
Dins de l'àmbit d'actuació del pla parcial no hi ha llits o barrancs entesos com a tals de manera que pogueren entendre's subjectes al que disposa la Llei 25/1998, de 2 d'agost, d'aigües, i en el Reial decret 1849/1986, pel qual s'aprova el reglament del domini públic hidràulic.  
4. Infraestructures de transport   
El sector es veu afectat per la carretera CV-544 pel nord, l'autovia A-7 per l'oest i l'antiga carretera nacional N-340 (revertida a l'Ajuntament) per l'est. Han de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
5. Camins ramaders  
Dels quatre camins ramaders que travessen el municipi, el sector afecta l'assegador del Camí de la Garrofera, amb una amplària legal de 20 metres.   
Per això, ha d'adequar-se d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
6. Patrimoni  
No consta en l'expedient l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2. m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Pla parcial modificatiu del sector industrial núm. 6 de Massalavés, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i supeditat al compliment dels condicionants establits a continuació en el punt segon d'aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques a l'entorn de l'actuació, ha d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que l'esmentat informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. L'urbanitzador responsable del desenvolupament urbanístic ha de garantir l'aplicació dels paràmetres d'abocament que estableix el model d'ordenances d'abocament de l'entitat de sanejament respecte als abocaments de les aigües residuals de les indústries que s'instal·len al polígon industrial abans de realitzar la connexió amb la xarxa pública de sanejament i depuració. S'han d'assumir, a més, els condicionants més restrictius que s'hi hagen establit per al bon funcionament de l'EDAR d'Alberic.  
3. A fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent, l'urbanitzador ha d'instal·lar, abans del punt de connexió, una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments editat per l'EPSAR, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
4. Les edificacions han d'adoptar les mesures reflectides en els articles 27, 26.5 i 34 del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
5. L'Ajuntament ha d'exigir a l'agent urbanitzador, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
6. La xarxa d'aigües pluvials ha de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.   
7. En el cas que les construccions afecten els serveis i les infraestructures de reg, serà necessària la reposició. S'ha de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions ha de disposar de l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la manera en què s'han de dur a terme les actuacions proposades.   
8. Cal atenir-se a les limitacions dels usos del sòl i activitats a les zones contigües a la carretera N-340, la carretera CV-544 i a la l'autovia A-7, com també a la servitud, afecció i línia de limitació a l'edificació que s'estableixen en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana, com també en la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.  
9. Durant la fase d'execució, s'ha de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és procedent, el lloc on s'han de dur a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat; s'exigirà a les empreses els certificats que acrediten el lliurament dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
10. Durant la fase d'execució s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i s'ha d'evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
11. Per a l'adequació de la zona verda s'ha d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la subsistència. Aquestes espècies han d'emprar-se igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.  
12. En el cas que els cultius limítrofs es vegen afectats durant les obres d'edificació, s'han de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
13. En el pla de vigilància s'ha d'establir que no es donaran noves llicències d'activitat si això comporta:  
- Una demanda d'aigua potable tal que supere els volums d'aigua que garanteix, en data de hui, el proveïment, sempre que no s'aporte, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en l'ordenació del pla parcial, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos que hi ha legalment implantats.  
- El cabal previst d'aigües residuals siga superior a la capacitat de l'EDAR d'Alberic.  
14. Es prohibeixen, explícitament, la instal·lació d'indústries previstes en l'annex I del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la llista d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
15. L'actuació plantejada ha d'assegurar la real desafecció del camí ramader assegador del Camí de la Garrofera, com també el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats, juntament amb la del trànsit ramader i els altres usos compatibles i complementaris que s'estableixen en la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.   
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
València, 26 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 403/06-AIA  
Títol: explotació porcina de transició  
Promotor: SAT núm. 347-CV Porcimoya  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles  
Objecte del projecte: obtenir la llicència ambiental per a l'explotació porcina de transició  
Localització: polígon 13, parcel·les 68 i 69, del terme municipal de Fuenterrobles (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtenir la llicència ambiental per a una activitat porcina de transició, les característiques de la qual, segons la documentació aportada, són:  
- L'explotació es dedicarà a la cria de porcells, els quals es rebran amb un pes mitjà de 5-6 kg, i hi romandran fins a assolir els 20-25 kg, moment en què es destinaran a altres explotacions per a engreixar-se. La capacitat de l'explotació serà de 2.200 porcells de transició, els quals s'allotjaran en una nau de 49,24 x 13,70 m, dividida en vuit mòduls de 72 m²; s'allotgen 275 animals per mòdul i es compleixen els requisits pel que fa a superfície per animal estipulat en el Reial decret 1.135/2002, de 31 d'octubre, relatiu a les normes mínimes per a la protecció de porcs. L'entrada a la nau es realitzarà des d'una altra adossada, de 90 m², denominada magatzem-local tècnic. Els cicles d'engreix duraran vora 42 dies, i es realitza a continuació un buit sanitari que dura entre 8 i 15 dies. S'hi realitzen 6 cicles/any.  
- Els purins quedaran retinguts en una fossa de (48,8 x 13,3 x 0,90) m. La capacitat d'emmagatzematge serà de 585,6 m³, suficient per a contenir els purins generats durant un període superior a tres mesos, tal com estableix el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.   
- Es generarà 902 m³ de purins/any que representa un contingut en N de 2.618 kg, segons estableix el Reial decret 324/00. Els purins s'utilitzaran com a adob orgànic en camps de cultiu, i s'hi distribueix mitjançant reg superficial o bé soterrat com a adob. Segons el Reial decret 324/00, es necessiten 15,4 ha de superfície agrícola cultivada on aplicar els purins, i es disposa de 20,75 ha que s'hi localitzen totes al terme municipal de Fuenterrobles.   
- La nau disposarà de ventilació natural a través de finestres de guillotina i carener corregut en coberta.  
- Com a mesures higienicosanitàries que cal adoptar en l'explotació, s'inclou col·locar malla metàl·lica a les finestres i forats de la nau.  
- Els cadàvers es depositaran en un contenidor homologat i seran retirats de l'explotació per una empresa gestora autoritzada.  
- El subministrament d'aigua potable procedeix de la xarxa de proveïment municipal. A més es disposarà d'un dipòsit de 5.000 l que assegure el subministrament d'aigua potable en cas de problemes de proveïment a la xarxa general.  
L'explotació es localitza a uns 2.100 m del nucli urbà de Fuenterrobles.  
En data 5 de juliol de 2007 es realitza visita de camp, i es comprova que la nau ja està construïda, encara que no presenta signes d'haver iniciat l'activitat.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient es va iniciar l'1 de desembre de 2006, amb la remissió per part de l'Ajuntament de Fuenterrobles del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu.  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 229, de 26 de setembre de 2006, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.  
2. Petició de documentació complementària  
En data 28 de desembre de 2006 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació a la documentació, relativa a:  
- Còpia de l'informe emés per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació referent a la construcció a les parcel·les 68 i 69.  
- Informe municipal favorable sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte.  
- Informe vinculant, de conformitat del projecte, amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
En data 27 de març de 2007 l'Ajuntament remet documentació relativa a:  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
- Sol·licitud d'admissió a tràmit de l'estudi previ arqueològic presentat en data 26 de gener de 2007, dirigit a la Direcció Territorial de Cultura.  
- Informe de l'arquitecte municipal en què s'indica que no hi ha constància a l'Ajuntament de cap subministrament d'aigua vinculat als terrenys on pretén desenvolupar-se l'activitat; per tant, l'interessat ha de sol·licitar el servei ja que en els arxius municipals no hi ha sol·licitud respecte d'això.  
En data 27 de setembre de 2007 el promotor remet documentació relativa a:  
- Sol·licitud de data 14 de març de 2006 davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a l'aprofitament d'aigües subterrànies de nova implantació per a cabal inferior a 7.000 m³/any, per a ús domèstic de 8 persones i sense que s'haja identificat la ubicació de la finca ni el terme municipal.  
- Autorització d'acceptació de purins en diverses parcel·les del terme municipal de Fuenterrobles.  
Informes sectorials  
Els informes inclosos en l'expedient es recullen a continuació:  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
- Informe desfavorable de l'enginyer agrònom municipal de data 14 de setembre de 2006, ja que el projecte presentat no coincideix pel que fa a la ubicació de les parcel·les ni a dimensions de les edificacions amb la sol·licitud de llicència urbanística efectuada a l'Ajuntament.  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.  
- Informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, conforme a l'article 4 de l'Ordre de 17 d'octubre de 2005, de data 23 de gener de 2007.  
- Sol·licitud de prospecció arqueològica a la Direcció Territorial de Cultura.  
- Informe de l'arquitecte tècnic de l'Ajuntament de Fuenterrobles en el qual s'indica que no hi ha constància de l'existència de cap subministrament d'aigua vinculat als terrenys de l'explotació.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exerceix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable, zona agrícola, segons normativa urbanística municipal.  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental recull la descripció del medi natural, en el qual s'ha inclòs com a mitjà inert: climatologia, edafologia, geologia, hidrogeologia i com a mitjà biològic: flora, fauna, medi perceptual. A més s'inclou la descripció del medi socioeconòmic.  
Els factors del medi susceptibles de veure's afectats per l'activitat descrits en l'estudi d'impacte ambiental són principalment:   
- Aire, per contaminació física associada a l'emissió de gasos, emissió de partícules sòlides en suspensió i emissió de sorolls i vibracions ocasionades tant en la fase de construcció com en la de funcionament, així també contaminació química per emissió de gasos contaminants.  
- Aigua, per alteració de les característiques físiques, químiques i biològiques d'aquesta, associades a la lixiviació de purins i a la generació d'abocaments incontrolats.   
- Sòl, per alteració de les propietats d'aquest, per compactació durant la fase de construcció.  
- Paisatge, per modificació associada a la introducció d'elements permanents.  
La metodologia adoptada per a la valoració d'impactes es basa en l'elaboració de matrius causa-efecte, que creuen els factors ambientals susceptibles de ser impactats amb les accions del projecte susceptibles de causar impacte. S'ha valorat la importància dels impactes, i se n'ha realitzat una valoració quantitativa, i l'impacte global del projecte és positiu.   
La zona on s'exerceix l'activitat, no presenta valors ambientals rellevants, els elements ambientals més destacables susceptibles de ser afectats pel projecte són: l'aigua superficial i subterrània, per lixiviació de purins o percolació d'aquests associada a una incorrecta gestió dels purins en la mateixa explotació o bé durant la utilització com a adob orgànic; el sòl, per alteració de les seues propietats físiques, químiques i biològiques, associada a la incorrecta gestió dels purins quan s'utilitzen com a adob orgànic; i l'aire, per emissió d'olors associades als purins generats i a la presència d'animals principalment.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores  
Entre les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental, s'inclouen les següents:  
En la fase de construcció:  
- S'assegurarà la utilització de materials que conferisquen impermeabilitat i estanquitat a la fossa de purins.  
- S'utilitzaran materials constructius que harmonitzen amb l'arquitectura tradicional de la zona, per a minimitzar l'impacte visual.  
- Les runes generades en l'explotació durant la fase d'explotació es destinaran a un abocador autoritzat.  
- A més, es cal mantenir inalterada la vegetació que hi ha a la finca que siga ocupada per l'explotació.  
En la fase de funcionament:  
- Es mantindrà una correcta ventilació de les naus per a evitar concentració de gasos nocius a l'interior i s'elimine pols.  
- S'aplicarà superfosfat de calç als purins amb l'objectiu de crear un mitjà alcalí desfavorable per al desenvolupament dels bacteris, mentre que el clor té una acció bactericida.  
- S'aplicarà producte enzimàtic per a disminuir la càrrega contaminant dels purins, i es milloraran, a més, les propietats fertilitzants d'aquest.  
- Per a evitar l'entrada de vectors de malalties a les naus, es disposarà de tela metàl·lica tipus antiocells a les finestres.  
- Per a establir barreres sanitàries es disposarà de tanca metàl·lica perimetral a l'explotació, de manera que els camions que transporten el pinso o els animals no hagen d'accedir a l'explotació.  
- Per a la desinfecció dels vehicles que accedeixen a l'explotació s'utilitza sistema a pressió a base de motxilla amb desinfectant.  
- S'utilitzaran els purins com a adob orgànic en camps de cultiu, i no es sobrepassaran els 170 kg N/ha, tal com estableix el Reial decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües enfront de nitrats procedents de fonts agràries.  
- Els cadàvers es recolliran en un contenidor homologat per a ser retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte.  
No s'ha valorat econòmicament el cost de l'aplicació de les mesures correctores.  
La mesura preventiva en fase de construcció consistent en el manteniment de la vegetació forestal a la resta de superfície de l'explotació no ocupada per les instal·lacions, a fi de minimitzar l'impacte visual, es considera inacceptable ja que actualment les parcel·les que conformen l'explotació es troben desproveïdes de qualsevol tipus de vegetació.  
L'activitat es considera viable, des del punt de vista ambiental, sempre que les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental es complementen amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com per particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només e l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'explotació porcina de transició, situada al polígon 13, parcel·les 68 i 69, del terme municipal de Fuenterrobles (València) promoguda per SAT núm. 347 CV Porcimoya, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu que disposa d'informe definitiu favorable, a l'efecte patrimonial, de la Conselleria de Cultura i Esport.  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència ambiental, el promotor ha de justificar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu que disposa de l'informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/52004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
- Els residus zoosanitaris infecciosos i químics que es produïsquen a l'explotació han de ser manipulats i emmagatzemats degudament, i acumular-se en contenidors homologats a aquest efecte i retirats per un gestor autoritzat.  
- S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 50/2007-AIA  
Títol: modificació núm. 3 del PGOU   
Promotor: Ajuntament de Sant Jordi (Castelló)  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: al nord del nucli urbà al costat de sòl urbà.  
Descripció del projecte  
Objecte de projecte  
L'objecte d'aquesta modificació és la reclassificació de 1.867,19 m² de sòl no urbanitzable comú, que passarà a sòl urbà residencial, a fi d'incloure la totalitat d'un solar dins de la trama urbana de Sant Jordi, com també l'obertura d'un nou vial de 9 metres d'amplària (perpendicular al carrer Maestrat) que millorarà l'accés rodat a aquest sòl urbà des de l'esmentat carrer Maestrat.  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
I. La zona objecte de reclassificació forma part d'una parcel·la que va ser reclassificada en part en sòl urbà mitjançant l'anterior modificació puntual núm. 2 del PGOU. D'acord amb el principi d'unitat de parcel·la, l'Ajuntament de Sant Jordi considera que tot el sòl de l'esmentada parcel·la ha de tenir la condició de solar i, per tant, la classificació de sòl urbà ha d'estendre's a la totalitat de la parcel·la, amb una superfície de 5.453,47 m², que és l'àmbit corresponent a la modificació puntual núm. 3.  
II. Els dos solars inclosos en la modificació limiten amb vials ja executats i, excepte l'encintatge de voreres, disposen de la resta dels serveis urbans definits en l'article 6 de la LRAU.  
III. L'ampliació del sòl urbà implica un augment de l'edificabilitat en 918,52 m² sostre. Això comporta un total de 10 nous habitatges de 90m², és a dir, unes 30 persones més.  
2. Alternatives  
No se n'han presentat.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 8 de març de 2007, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació del Territori remet documentació tècnica del projecte, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu en què s'incloïen informes, resultat d'informació pública i aprovació provisional, i s'incoa el corresponent expedient administratiu.  
2. Informació pública   
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante, de Castelló, amb data 22 de juny de 2005, i en el DOGV núm. 5034, de 23 de juny de 2005, per un període d'un mes.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretària en funcions de l'Ajuntament de Sant Jordi, acompanyat per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 3 d'octubre de 2005.   
3. Petició d'informació o documentació complementària   
Amb data 27 de juliol de 2007 es requereix a l'Ajuntament d'Algimia de Almonacid que complete la documentació presentada segons els punts que de manera resumida s'hi exposen a continuació:  
- Certificat de l'entitat gestora de l'EDAR que justifique la capacitat de l'esmentada infraestructura per a admetre les aigües residuals generades pel desenvolupament proposat.  
- Certificats que justifiquen la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts (RSU i RSI) per part de l'organisme encarregat d'això.  
Amb data 10 d'agost de 2007, el Servei d'Ordenació del Territori remet documentació complementària enviada per l'Ajuntament, relativa als certificats sol·licitats per aquest Servei.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient s'inclouen els informes següents rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Informe del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, de 25 de gener de 2007, en el qual emet informe favorable a l'efecte patrimonial d'acord amb:  
No hi ha béns immobles declarats d'interés cultural a l'àmbit de referència.  
La prospecció arqueològica no ha localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'explotació.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte es considera inexistent.  
- Informe de la Sociedad Fomento Agrícola Castellonense SA, FACSA, sobre la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en la modificació puntual núm. 3 del PGOU de Sant Jordi, de 6 de gener de 2006, en el qual se certifica, des del punt de vista de capacitat tècnica de les instal·lacions, ateses les circumstàncies concurrents en la situació actual, que es disposaria de suficients recursos hídrics d'aigua potable per al creixement urbanístic previst, d'acord amb:  
El fet que el Servei Municipal d'Aigua Potable de Sant Jordi disposa, en l'actualitat, d'una capacitat total de subministrament d'aigua potable de 2.604 m³/dia.  
La previsió de creixement urbanístic, partint de la dotació mitjana actual de 250 l/abonat/dia, comportarà una demanda de, en principi, 25 m³/dia que arribarà a un màxim de 35 m³/dia.  
Per tant, resultaria:  
Total recursos disponibles d'aigua potable 2.604 m³/dia  
Cabal d'aigua diari màxim previst   
en la nova actuació 35 m³/dia  
Consum màxim actual 555 m³/dia  
Balanç de cabals 2.014 m³/dia  
- Informe de la mercantil Fomento Benicasim SA, Fobesa, relatiu a la gestió de RSU, de 2 d'agost de 2007, en el qual se certifica que l'empresa té suficient capacitat tècnica per a realitzar el servei de recollida de RSU sempre que ho estime oportú l'Ajuntament i dote d'equilibri financer la concessió per a cobrir l'increment de la demanda de servei que pot comportar un augment de sòl net edificable d'1.156,09 m² l'edificabilitat total del qual s'augmenta en 918'52 m²t.  
- Certificat de capacitat de tractament de la depuradora de Sant Jordi emés pel tècnic de l'Excma. Diputació Provincial de Castelló, de data 7 d'agost de 2007, en el qual s'informa que el cabal mitjà de projecte de la depuradora és de 313 m³/dia, que l'any 2006 s'han tractat 70.183 m³ que correspon a una mitjana de 192 m³/dia. Per la qual cosa es conclou que hi ha un marge de capacitat de tractament de 121 m³/dia.  
Afeccions legals   
1. Jaciments arqueològics. Hi ha informe favorable, a l'efecte patrimonial, atés que la prospecció arqueològica no ha localitzat restes de cultura material antiga ni de jaciment arqueològic en l'àrea d'explotació.  
El desenvolupament del sector no comportarà cap afecció, sempre que es complisquen les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials establides en l'estudi d'impacte ambiental amb el segell d'autorització en totes i cadascuna de les pàgines d'aquest.  
2. Elements etnològics i béns d'interés cultural. D'acord amb l'informe favorable, emés pel Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental, no hi ha cap afecció en aquest sentit ja que patrimoni etnològic considera l'impacte inexistent i no hi ha béns immobles declarats com d'interés cultural en l'àmbit de referència.  
Consideracions ambientals  
1. El sector d'estudi és una zona plana amb pendents compreses entre el 0% i el 5% formada per calcàries dolomies i margues. Aquests materials estan coberts per materials detrítics coluvials en la pràctica totalitat de l'àmbit estudiat, fruit de successius episodis d'escorriment en tractar-se de terrenys d'al·luvió.  
2. L'estudi d'impacte ambiental recull de manera molt concisa la flora i fauna del sector d'estudi, i indica que a la zona predominen els cultius de secà de baix rendiment agropecuari i que la fauna està representada per espècies oportunistes, capaces d'aprofitar els ràpids canvis i transformacions que ofereixen aquests mitjans.  
3. Respecte al proveïment d'aigua potable, s'aporta certificat de FACSA la qual garanteix la disponibilitat de recursos hídrics suficients per als usos previstos pel desenvolupament d'aquesta modificació que puja a un total de 35 m³/dia.   
Respecte al sanejament, l'estudi d'impacte ambiental estableix com a mesura correctora la construcció d'una xarxa separativa d'aigües residuals i aigües residuals. Les aigües residuals seran conduïdes a l'EDAR de Sant Jordi, que segons certificat de l'Excma. Diputació de Castelló presenta un marge de capacitat de tractament de 121 m³/dia. No s'estableix, no obstant això, la destinació ni el tractament de les aigües pluvials.  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta dades concretes sobre el volum de les aigües residuals que el desenvolupament del sector produirà, per tant, no es garanteix que el marge de capacitat que presenta l'EDAR de Sant Jordi siga suficient per a admetre els nous abocaments.  
S'ha presentat un certificat per part de FOBESA, actual concessionària del servei de recollida de RSU, en el qual garanteix la suficient capacitat tècnica per a realitzar l'esmentat servei. No obstant això, no s'ha concretat la quantitat de residus que comportarà el desenvolupament del sector, ni la destinació final d'aquests, que en garantisca l'adequat tractament.  
4. El sector en l'actualitat es troba dedicat al cultiu de secà, i es caracteritza per la presència d'alguns bancals que sortegen el lleuger desnivell i configuren l'actual paisatge agrari. Paisatge que es veurà totalment transformat després del desenvolupament del sector.  
Les visuals obertes que es donen al sector es troben interrompudes per alguns arbres de major port com ara oliveres, xiprers o pins. Elements que no han sigut valorats detalladament per la qual cosa no se'n justifica l'eliminació.  
Així mateix, no s'ha valorat el sistema d'hort tancat que caracteritza el sector, ni l'existència dels diversos bancals com a elements característics del paisatge, a fi de concretar la necessitat d'integració d'algun d'aquests en el projecte d'urbanització.  
D'altra banda, el desenvolupament del sector encara que es troba a tocar de sòl urbà produirà un impacte visual alt a l'entorn del nucli urbà de Sant Jordi, ja que entre el sector i el nucli urbà hi ha sòl lliure, la qual cosa donarà una lectura fragmentada del nucli històric de Sant Jordi.  
5. L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els possibles impactes que es deriven del planejament proposat, mitjançant una matriu general d'impactes, i es pot considerar globalment l'impacte de caràcter lleu a moderat.   
Les principals mesures correctores i el PVA es basen en criteris de prevenció i disminució d'impactes, i les més específiques són les relatives al control sobre les emissions, abocaments i residus, i s'apliquen totes i cadascuna de les mesures proposades que no entren en contradicció amb la declaració d'impacte ambiental. No obstant això, no s'ha presentat cap tipus de mesura preventiva o correctora dirigida a minimitzar l'impacte que el desenvolupament del sector produirà sobre el paisatge.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 16.2.m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, com també de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com per particulars al territori de la Comunitat Valenciana.  
4. En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de l'efecte de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de l'efecte de determinats plans i programes en el medi ambient i la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, són complementàries.  
D'acord amb la Llei 9/2006, els plans i programes, com també les modificacions d'aquests, que puguen tenir efectes significatius en el medi ambient i que siguen promoguts o aprovats per l'administració, són objecte d'aquesta avaluació ambiental estratègica.  
D'altra banda, la LEAE defineix en l'article 2 com a zones de reduït àmbit territorial, aquelles que per les escasses dimensions, el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental pot garantir-se mitjançant l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
El pla presentat, en principi, hauria d'ajustar-se al que estableix la LEAE. Vist que l'àmbit de l'actuació urbanística, per les dimensions i funció d'aquest dins del model territorial de Sant Jordi, com també l'efecte previsible d'aquest sobre el medi ambient, pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial, resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anteriorment exposat, el procediment d'avaluació ambiental per a aquest cas serà el corresponent al de l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació núm. 3 del PGOU del terme municipal de Sant Jordi (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants següents:  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del sector s'ha de presentar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme:  
1.1 Certificat de l'Ajuntament en què s'ha d'indicar el volum de residus sòlids urbans que comportarà el desenvolupament del sector, com també la destinació final d'aquests.  
1.2 Certificat de l'Ajuntament en què s'ha d'indicar el volum de les aigües residuals que generaran els usos previstos.  
1.3 El tractament que s'ha de donar a les aigües pluvials, vist que s'estableix un sistema separatiu, i, si és procedent, el punt d'abocament d'aquestes.  
2. Abans de la recepció de la urbanització, l'Ajuntament de Sant Jordi serà l'encarregat de:  
2.1 Exigir a les empreses, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
2.2 Si és procedent, l'autorització d'abocament a la corresponent confederació hidrogràfica.  
3. Les mesures correctores s'han de completar amb els aspectes següents:  
3.1 Durant la fase d'execució s'ha de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
3.2 No es permetran els murs, els tancaments, les instal·lacions, les plantacions vegetals... que trenquen l'harmonia amb l'entorn rural que hi ha.  
Segon  
Totes les mesures preventives i correctores proposades com també aquelles derivades dels condicionants exposats han de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, siga en allò relatiu a la modificació, siga en allò corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Tercer  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 25 d'octubre de 2007.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6303, del 05-07-2010 (2010/7615)

RESOLUCIÓN de 22 de junio de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Náquera, Aielo de Malferit, Massalavés, Fuenterrobles y San Jorge.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6303

Fecha DOGV
:   05-07-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/7615

CVE


Fecha del documento
:   22-06-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Aielo de Malferit](javascript:void(0))
    * [San Jorge](javascript:void(0))
    * [Náquera](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Massalavés](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de junio de 2010, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Náquera, Aielo de Malferit, Massalavés, Fuenterrobles y San Jorge. [2010/7615]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 211/04-AIA Náquera, 223/07-AIA Aielo de Malferit, 268/06-AIA Massalavés, 403/06-AIA Fuenterrobles, y 050/07-AIA San Jorge.   
Valencia, 22 de junio de 2010.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 211/04-AIA  
Promotor: Ayuntamiento de Náquera   
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia  
Objeto del proyecto: homologación modificativa de las normas subsidiarias de Náquera. Sector la Sabata   
Localización: término municipal de Náquera, en la margen derecha del barranco de Náquera entre las urbanizaciones Mont-Ros y Corral Nou.  
Descripción del proyecto  
El proyecto de homologación modificativa propone la reclasificación de 109.661 m² de suelo no urbanizable, sin protección a suelo urbanizable de uso residencial en el sector denominado la Sabata situado en la margen derecha del barranco de Náquera y colindante con él y con las urbanizaciones Mont Ros y Corral Nou. La tipología predominante del sector es vivienda unifamiliar aislada, destinada segunda residencia turística.   
Inicialmente la densidad establecida para el sector era de 25 viviendas/ha lo que supone un total de 274 y 822 habitantes (3 habitantes/vivienda)   
Posteriormente, en la documentación presentada el 3 de mayo de 2006, se reduce la densidad hasta 15 viviendas/ha lo que disminuye la capacidad el sector a 164 viviendas y 492 habitantes.   
Tramitación administrativa  
El expediente fue incoado el 24 de junio de 2004 con la solicitud de la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia, solicitando la declaración de impacto ambiental, ad la que se adjuntaba la documentación técnica aprobada provisionalmente el 27 de noviembre de 2004 y el certificado de aprobación provisional.  
Según el citado certificado la información pública se llevó a cabo mediante publicación del edicto en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4450 de 28 de febrero de 2003 y en el tablón de anuncios de l Ayuntamiento presentándose en el plazo establecido dos alegaciones. La aprobación provisional se produjo en sesión extraordinaria del Pleno de 27 de noviembre de 2003.   
El 2 de noviembre de 2004 se recibió documentación relativa a  
- Capacidad y suficiencia de la red de abastecimiento de agua  
- Informe de la Entitat de Sanejament d'Aigües  
- Certificado del secretario del Ayuntamiento sobre la recogida de residuos sólidos urbanos en el municipio de Náquera.  
Posteriormente los días 24 de noviembre y 27 de diciembre de 2004 se remitió copia de las alegaciones presentadas y certificado de la Entitat metropolitana para el Tratamiento Residuos (EMTRE par a admitir el incremento de residuos de la Sabata.   
El día 12 de abril de 2005 se solicitó información a la Comisión Territorial de Urbanismo, acerca de la situación del sector La Sabata por no ser acorde con el concierto previo (informado el 8 de noviembre de 2001). El informe recibido el 25 de abril de 2005, indicaba que la aprobación o denegación quedaba pendiente de comprobar la coherencia con el nuevo Plan general tanto en cuanto a la delimitación, aprovechamientos urbanísticos, adscripción de red primaria, sistemas de comunicaciones, equilibrio de cargas, etc. ...  
El 9 de mayo de 2005 se remitió certificado del Secretario del Ayuntamiento de Náquera en el que se indicaba que el sector La Sabata ese encontraba recogido en el proyecto de plan general aprobado provisionalmente e el 12 de noviembre de 2004 como suelo urbanizable residencial R-2.   
El 3 de mayo de 2006 se recibió de la Comisión Territorial de Urbanismo nueva documentación correspondiente a la homologación y Plan parcial La Sabata   
El 31 de mayo de 2006 se remitió escrito a la Comisión Territorial de Urbanismo solicitando la documentación del plan general con el objeto de evaluarla en el marco del término municipal, y apuntando una serie de deficiencias relativas a la disponibilidad de recursos hídricos, la viabilidad el abastecimiento de agua potable, tratamiento de aguas residuales así como la afección al patrimonio.  
Informes sectoriales  
Informe de la EPSAR  
El informe, de 30 de marzo de 2004, indica que la depuradora de Náquera-Serra está diseñada para tratar 2.600 m³/día tratándose (en la fecha del informe) una media de 1.798 m³/día. Siendo el caudal generado previsto por el sector la Sabata de 278 m³/ día, se considera viable el tratamiento en la EDAR pública siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes:  
1. En su día el urbanizador responsable de ejecutar la Actuación deberá realizar la correspondiente solicitud a la Entidad de Saneamiento, de la conexión efectiva de las aguas residuales a la EDAR. Por otra parte y dado que según la documentación aportada la conexión física del colector del desarrollo urbanístico se realizará a un colector municipal, el urbanizador deberá recabar a tales efectos la autorización del Ayuntamiento de Náquera. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.   
2. En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en al ordenanza municipal de vertidos o en su defecto en el modelo de ordenanza de vertidos de la entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos l urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que al que figura en el modelo de ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
3. Con anterioridad a la ejecución de la conexión se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento la cantidad resultante de 123.300,00 € a cuyos efectos deberá establecerse, en su caso el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento y el Ayuntamiento de Náquera.  
Informe de la empresa concesionaria del abastecimiento de agua potable a diversas urbanizaciones de Náquera (HIDRA (30 de marzo de 2004)   
Se apunta la posibilidad de suministro adecuado de agua potable en condiciones mínimas de presión y caudal al sector de la Sabata siempre que se cumplan los siguientes condicionantes:  
1. Funcionamiento completo y adecuado de la red general de distribución a las urbanizaciones de término municipal de Náquera, incluyendo la segunda fase de la misma donde se contempla el cierre del anillo principal de la misma  
2. Mantenimiento de los suministros actuales producidos por las urbanizaciones conectadas a esta red general de distribución.   
3. Adición de los suministros producidos por la conexión del polígono industrial núm. 16 de Náquera y de los programas actuación integrada sector residencial polígono 15 el Plans y residencial Masia de San Francisco   
4. Mantenimiento de los caudales de abastecimiento de agua en alta en la cabecera de la red general de distribución.   
Entitat Metropolitana para el Tratamiento de Residuos (14 de diciembre de 2004)  
Indica que la entidad tiene capacidad para admitir el vertido proveniente del sector la Sabata en virtud del convenio vigente suscrito con el Ayuntamiento de Náquera y el Consell Metropolitá de l'Horta   
Informe del Área de Evaluación Ambiental (31 de mayo de 2006)   
En relación con la tramitación de los nuevos sectores de suelo urbanizable en el termino municipal de Náquera y concretamente en lo relativo al sector La Sabata, se reitera la solicitud efectuada el pasado día 15 de marzo de 2006, acerca de la remisión del proyecto el plan general con el fin de evaluar dichos planes parciales en el contexto de la ordenación proyectada para todo el término municipal.   
Por otra parte revisada la documentación remitida sin perjuicio de la viabilidad de la reclasificación de dicho sector, que será evaluada en el conjunto del término municipal, se realizan las siguientes observaciones:  
1 Sobre la disponibilidad de recursos hídricos   
Certificado de la empresa Hidra, gestión Integral del Agua, SA, concesionaria del servicio de abastecimiento de potable a diversas urbanizaciones del término municipal de Náquera sobre capacidad y suficiencia de la red de abastecimiento de agua potable en relación con el expediente de homologación. Dicha conexión se realiza como modificación a la propuesta en el proyecto a las urbanizaciones colindantes Montros y Corral Nou, requerida por el ingeniero técnico municipal a que las propuestas no garantizan el caudal ni la presión suficientes.  
En principio no se justifica la disponibilidad de recursos sólo la capacidad de la red.  
2. Sobre el tratamiento de aguas residuales   
Se aporta informe del año 2004, indicando la viabilidad de admitir los caudales que se generarán por el sector la Sabata ya que la capacidad de la depuradora que trata las aguas de Náquera y Serra no está agotada, estableciendo cuales son los condicionantes para su conexión efectiva   
Hay que tener en cuenta que, de acuerdo con los propios datos facilitados en la documentación del sector la Sabata todas las urbanizaciones externas al casco urbano carecen de saneamiento por lo que se considera prioritario, desde le punto de vista ambiental, abordar la problemática del tratamiento de las aguas residuales en el plan general y aportar una solución en el plazo lo más breve posible, es decir establecen los instrumentos de gestión necesarios para que se conecten a la EDAR municipal . Si se aprueban nuevos sectores sin solucionar la problemática actual podría darse el caso de que las urbanizaciones existentes no pudieran conectarse por no tener capacidad suficiente por haberse admitido el tratamiento de nuevos sectores  
3. Sobre la gestión de residuos sólidos urbanos   
Se aporta certificado de la entidad metropolitana para el tratamiento de residuos que tienen suscrito convenio entre el Ayuntamiento de Náquera y el Consell Metropolitá de l'Horta y que en base a dicho convenio el tratamiento de los residuos se efectuará en las instalaciones que al efecto designe el Consell Metropolitá de L'Horta a cargo del Ayuntamiento de Náquera)   
No se aporta documento alguno respecto de la posible afección al patrimonio incluyendo en la documentación presentada la inexistencia de elementos de interés, de acuerdo con lo recogido en las normas subsidiarias vigentes, y en la cartografía temática de la COPUT, por lo que se deduce que no le es de aplicación lo previsto en la LRAU en lo referente a la protección del patrimonio histórico, ni el artículo 11 de la Ley 4/98, de patrimonio cultural valenciano   
Afecciones legales   
- Dominio público hidráulico. El sector es colindante con el barranco de Náquera.  
- Clasificación y calificación urbanística. En las normas subsidiarias vigentes se encuentra clasificado como suelo no urbanizable sin protección l  
- Patrimonio cultural. Según el inventario de la Conselleria de cultura y el Catalogo de bienes y espacios protegidos, incluidos en la documentación con eficacia normativa del plan general en trámite, no se conocen elementos patrimoniales de interés en el ámbito del sector.   
Consideraciones ambientales   
En principio la situación (entre dos núcleos consolidados y fuera del ámbito del PORN de la Sierra Calderona), dimensiones (unas 10,9 ha) y características intrínsecas del sector La Sabata no constituyen limitaciones que desaconsejen su reclasificación a suelo urbanizable, salvo que existan elementos patrimoniales de interés.  
No obstante lo anterior, tal y como se ha señalado a lo largo de la tramitación del expediente, el término de Náquera presenta una situación ambiental problemática derivada de crecimientos diseminados agravada por la falta de servicios, cuya resolución, a corto plazo, debería ser un objetivo prioritario del plan general en trámite. Por ello se entiende que la coherencia con el nuevo plan general debe exigirse no sólo a los parámetros urbanísticos, sino también al aspecto ambiental. Por tanto el desarrollo del nuevo sector la Sabata, será viable única y exclusivamente si su desarrollo no retrasa, obstaculiza o impide la corrección e los impactos existentes, es decir la implantación de los servicios, que desde le punto de vista ambiental se consideran absolutamente imprescindibles, en los suelos urbanos o urbanizables consolidadas.  
Se estima por tanto que la obtención de las correspondiente concesión de los recursos hídricos por parte del organismo de cuenca, y la conexión efectiva con la EDAR, así como la adecuada gestión de los residuos sólidos urbanos, deben obtenerse teniendo en cuenta la prioridad de aplicación de medias correctoras a los suelos ya consolidados.  
En relación con la posible afección al patrimonio cultural, se indica que en el ámbito del sector no existen bienes ni especies sobre las que las normas subsidiarias vigentes establezca protección. Tampoco figuran elementos de interés patrimonial en la Serie Cartográfica temática de la COPUT.  
Consideraciones jurídicas   
- El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I del apartado 8g del decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo de impacto ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
- En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.   
- El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.   
- El artículo 8.3.c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaria Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero   
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental del proyecto de homologación modificativa de las normas subsidiarias de Náquera y plan parcial el sector la Sabata, siempre y cuando se ajuste la documentación presentada y a los condicionantes establecidos en el punto segundo de la presente resolución   
Segundo  
Se supedita la aprobación del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. El desarrollo del sector no debe impedir ni retrasar la regularización ambiental de los suelos consolidados existentes, es decir la implantación e los mismos de los servicios urbanísticos básicos desde le punto de vista ambiental: abastecimiento de agua potable, tratamiento de aguas residuales y adecuada recogida y tratamiento de residuos sólidos urbanos.  
2. A la obtención del informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, a efectos de afección al patrimonio cultural.  
3. A la previsión en el proyecto de urbanización de las reservas correspondientes a las áreas de aportación y de acera que permitan la recogida selectiva de los residuos.   
4. A la posibilidad de tratamiento real del incremento de volumen de aguas residuales generadas por el sector La Sabata, en los términos establecidos en el informe de la Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals (EPSAR)  
5. La disponibilidad de recursos hídricos, ratificado con la correspondiente concesión del organismo de cuenca  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 10 de octubre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 223/07-AIA  
Promotor: Recycling Glass SA  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Objeto del proyecto: autorización ambiental integrada para la fabricación de vidrio hueco.  
Localización: polígono industrial Els Serrans III, vial 1, s/n. Aielo de Malferit (Valencia).  
Ref. organo sustantivo: 167/06 IPPC SClCo/VCP  
Descripción del proyecto  
1. Características   
Recycling Glass, SA, ha solicitado ante la Dirección General para el Cambio Climático de esta Conselleria la autorización ambiental integrada, pues produce diariamente 50 toneladas de vidrio y posee la licencia de actividad desde 1998, pero carece de dicha autorización, la cual es preceptiva por encontrarse relacionada en el Grupo 3, apartado 3 del anexo 1 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación.  
La fabricación de vidrio hueco es una actividad sometida a evaluación de impacto ambiental, pues está catalogada en el anexo I, grupo 4, letra j, de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental.   
Las instalaciones se sitúan en terrenos clasificados como suelo urbano industrial, en el polígono industrial Els Serrans III, vial 1, s/n en el municipio de Aielo de Malferit (Valencia). La superficie del terreno construido es de 8.700 m², sobre un solar de 31.000 m².  
La fabricación de vidrio se realiza únicamente a partir de cascos de vidrio blancos transparentes usados, empleando como energía el gas natural; además se emplean envases y embalajes. El gasóleo es el combustible de la maquinaria de carga. Los rechazos del vidrio de fabricación se trituran in situ y se reintroducen en el proceso.  
El agua consumida procede de la red municipal de abastecimiento, las entidades suministradoras son el Ayuntamiento de Aielo de Malferit y la compañía de gestión de aguas.  
Aguas residuales y pluviales  
Las aguas residuales industriales están constituidas por emulsiones de aceite y agua, que sirven para lubricar el corte de las cuchillas que retiran el sobrante de vidrio de los moldes. Estas aguas se reutilizan hasta saturarse de impurezas, entonces un gestor autorizado las retira periódicamente del depósito donde se acumulan.  
Las aguas residuales sanitarias junto con el agua empleada en el circuito cerrado de refrigeración de los moldes (esta agua se renueva semanalmente) se envían al colector municipal para su depuración. Cada cuatro años se presenta una declaración de producción de aguas residuales ante la entidad de saneamiento, acompañada de un informe y de los análisis químicos de los vertidos declarados. Las concentraciones límite no han de rebasar las indicadas en el artículo 12 de la ordenanza municipal de vertidos a la red municipal de alcantarillado.  
Las aguas pluviales discurren por los canalones y bajantes hasta los sumideros de las instalaciones, los cuales desaguan en la red de alcantarillado público. El suelo de la parcela se encuentra totalmente pavimentado.  
El promotor justifica de modo suficiente la ausencia de vertido al dominio público hidráulico, según consta en el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Proceso de fabricación  
El casco de vidrio blanco sin pintura superficial se adquiere directamente de las empresas autorizadas para su recogida y almacenamiento, las cuales lo clasifican y lo venden triturado con una granulometría determinada. Recycling Glass, SA, compra anualmente unas 6.000 toneladas.  
El vidrio triturado se transporta en camiones y se descarga por vuelco sobre acopios en una nave compartimentada y cubierta. Con la cargadora frontal se llenan de vidrio tres tolvas, las cuales descargan por medio de una cinta transportadora a una cuarta tolva de recepción, desde donde se alimenta de forma continua la boca del horno de fusión.  
El vidrio pasa desde la boca de carga hasta la zona de fusión, una cámara revestida de placas refractarias, donde se inyecta aire y gas natural para conseguir la temperatura de fusión de unos 1.500º C; la pasta fundida asciende por un sifón, situado en la parte opuesta a la boca de carga, y avanza en dirección a las tres cámaras de refino.  
Las cámaras de refino se encuentran a una temperatura de unos 1.300ºC, cada una posee un revestimiento refractario, un quemador de gas natural y una sonda térmica. La temperatura de trabajo depende de las características del vidrio que se desea fabricar.  
En el horno y las cámaras de refino se intercambia calor entre los gases de la combustión del gas natural y el aire exterior que alimenta los inyectores. Con este proceso se consigue un ahorro energético notable y los gases de la combustión se emiten templados a la atmósfera. Las emisiones del horno se canalizan por una chimenea de 15 metros de altura y 1200 mm de diámetro.  
El vidrio pasa automáticamente de cada cámara de refino a una línea de producción donde se le da forma mediante soplado, centrifugado, moldeado o prensado.  
El molde se sitúa frente a la vertical de alimentación del vidrio fundido, se llena automáticamente hasta rebosar, el sobrante se corta con una cuchilla y cae por unos conductos hacia un depósito subterráneo, el molde se retira. Mediante un giro del mecanismo se posiciona un molde nuevo para su llenado. Los residuos acumulados se envían a un molino, se trituran y luego se reutilizan.  
La fabricación por centrifugado consiste en someter la masa de vidrio fundido a una fuerza centrífuga, para que el vidrio adquiera la forma de las paredes del recipiente, a continuación se enfría la pieza con un chorro de aire. Existe una línea de centrifugado-prensado con ocho moldes y otra línea con doce moldes.  
La fabricación por soplado introduce una porción de vidrio fundido dentro de un primer molde preparatorio, se le practica una perforación al mismo y luego se traslada a un molde de acabado, al que se le inyecta aire comprimido para que se expanda contra las paredes y adquiera la forma y el hueco interior. Existen dos líneas de soplado: una con dos secciones y la otra con cuatro.  
Las piezas solidificadas pasan el primer control de calidad y se colocan sobre unos bastidores, luego pasan a las arcas de recocido.  
En las arcas de recocido se controla la temperatura de enfriamiento de las piezas para que no se quiebren. Las arcas poseen forma de túnel y están divididas en zonas, en cada una se controla la temperatura por medio de quemadores de gas, inyectores de aire y sondas térmicas. Una cinta transportadora mueve las piezas de vidrio desde el inicio del túnel a unos 550 ºC, pasando por temperaturas cada vez más bajas, hasta llegar a la temperatura ambiente. Existen cinco arcas de recocido.  
Unos operarios examinan las piezas recocidas y rechazan las defectuosas, que se envían al molino para triturarlas y reutilizarlas como materia prima. Las piezas que pasan el control se depositan sobre unas bandejas de cartón, que se apilan sobre palets de madera y se conducen al almacén. Recycling Glass, SA, posee un único cliente que se encuentra en la nave industrial colindante, los pedidos se le envían mediante carretillas elevadoras.   
Las emisiones atmosféricas de naturaleza gaseosa salen al exterior por una chimenea y proceden de la combustión del gas natural.  
Los residuos no peligrosos que genera la actividad están constituidos por plásticos y cartones sin contaminar. Las virutas metálicas procedentes del rectificado de los moldes, que se realiza en los talleres, se almacenan en bidones de 200 litros, junto con otras chatarras.  
Los residuos peligrosos que se producen son los siguientes: hidrocarburos con agua, lodos con hidrocarburos, trapos contaminados, sólidos contaminados, absorbentes, envases contaminados, aceites usados, filtros de aceite usados y tubos fluorescentes. Todos ellos se concentran en una zona de almacenamiento temporal situada en la entrada oriental de la nave 1.  
Recycling Gglass SA está inscrita en el Registro de Pequeños Productores de Residuos Peligrosos de la Comunidad Valenciana desde el 15 de diciembre de 2005, con el número 46/13948.  
El personal de la empresa es de 94 empleados.  
2. Alternativas medioambientales  
Por tratarse de una fábrica establecida y en funcionamiento desde hace años, no procede analizar las alternativas medioambientales del emplazamiento actual.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación  
En fecha 4 de enero de 2007, el Área de Calidad Ambiental remite un ejemplar del estudio de impacto ambiental, una copia del proyecto básico de solicitud de autorización ambiental integrada y el documento de síntesis; solicita que se le informe sobre la idoneidad de la documentación para someterla a evaluación de impacto ambiental.  
El jefe del Área de Evaluación Ambiental emite el informe solicitado en fecha 15 de enero de 2007.  
El 25 de octubre de 2007, el Área de Calidad Ambiental aporta el resultado del trámite de información pública y solicita la evaluación de impacto ambiental del referido proyecto.   
2. Información pública  
La Dirección General para el Cambio Climático sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y otro en el Ayuntamiento de Aielo de Malferit; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se ha solicitado información complementaria.  
Informes sectoriales  
No se han solicitado informes sectoriales.  
Afecciones legales medioambientales  
De acuerdo con la información contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el proyecto no presenta afecciones legales sobre entes medioambientales protegidos por la legislación vigente.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad  
La fabricación de vidrio hueco a partir de cascos de vidrio usados genera emisiones de partículas sólidas y gases a la atmósfera, de los cuales destaca en particular el NOx, que se producen principalmente durante la etapa de fusión, en el caso de Recycling Glass SA es el impacto más importante. También se producen residuos, vibraciones y contaminación acústica.  
De acuerdo con las características de las instalaciones y la recogida y gestión de los residuos, las aguas residuales industriales no constituyen un foco de contaminación para las aguas subterráneas, siempre y cuando el depósito que las almacena sea estanco e impermeable.  
2. Identificación y valoración de los impactos   
Los impactos que causa la actividad sobre el medio ambiente han sido identificados y valorados en el estudio de impacto ambiental.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
El combustible empleado en el horno es el gas natural, que produce menor contaminación atmosférica que otros combustibles fósiles naturales.   
Los cálculos realizados por un OCA, conforme explica el anexo II de la Orden de 18 de octubre de 1976, (Ministerio de Industria), sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial, revelan que la única chimenea existente dispersa correctamente los productos contaminantes emitidos.  
Los residuos tóxicos y peligrosos se almacenan, hasta su recogida por los gestores autorizados, en una zona techada y cerrada que se sitúa adosada a la fachada este de las instalaciones. El promotor manifiesta que los segrega y almacena en envases, los etiqueta y clasifica por tipos y los recoge un gestor autorizado antes de seis meses.   
Según la auditoría realizada en diciembre de 2005 por un organismo de control autorizado, las emisiones atmosféricas de SO2, CO, NOx y opacidad son inferiores a los límites legales establecidos en el punto 27 del anexo IV, del Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de protección del ambiente atmosférico.   
De acuerdo con el apartado 1.a del artículo 22 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, en las auditorías de control de las emisiones atmosféricas se han de medir aquellas sustancias contaminantes que figuran en el anexo III de la citada ley y son susceptibles de generarse durante la fabricación del vidrio. En la auditoría aportada no figuran la concentración del gas flúor, ni la concentración de partículas.  
El promotor se compromete a realizar inspecciones periódicas de autocontrol de las emisiones atmosféricas, según establecen los artículos 28 y 29 de la Orden de 18 de octubre de 1976 (Ministerio de Industria), sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial, y anotarlas en el libro oficial de registro para actividades potencialmente contaminadoras, según el modelo del anexo lV (artículo 33 del citado decreto).  
Los equipos de combustión tienen un plan de mantenimiento periódico para que se encuentren en óptimas condiciones de funcionamiento.  
La auditoría realizada por un organismo de control autorizado en fecha 9 de diciembre de 2005, ha revelado que los dos cuartos de ventiladores sobrepasan los niveles acústicos de recepción externos, tanto durante el período diurno como nocturno. En el proyecto básico se explica como medida correctora que se reconstruirán los tabiques de los cuartos de ventiladores, dotándolos de una capa intermedia de aislante acústico; la realización de esta obra figura en el cronograma de ejecución a partir del año 2010.  
Recycling Glass SA manifiesta que carece de instalaciones tipificadas por el Real decreto 865/2003, de 4 de Julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis, como susceptibles de proliferación de la bacteria Legionella pneumophila.  
Durante las paradas programadas para dar mantenimiento al horno se generan residuos, los cuales son retirados por un gestor autorizado.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 4, epígrafe j de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 1, apartado 1, de la antedicha Ley 6/2001, de 8 de mayo.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de impacto ambiental.  
4. El artículo 16, apartado 2, letra m, del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas previas que le sean preceptivas, el proyecto básico de autorización ambiental integrada de la sociedad Recycling Glass SA para la fabricación de vidrio hueco en las instalaciones del polígono industrial Els Serrans III, vial 1, s/n, del municipio de Aielo de Malferit, siempre que el proyecto se desarrolle según las medidas correctoras y otras prescripciones establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Para la ejecución del citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. El promotor dispondrá de un plazo de 3 meses, contado a partir de la fecha de entrada en vigor de la autorización ambiental integrada, para realizar las obras necesarias para corregir el impacto acústico en las proximidades de los cuartos de ventiladores. Una vez concluidos los trabajos, realizará una auditoría acústica de los niveles de recepción externos, cuyos resultados remitirá a la autoridad administrativa sustantiva. El nivel sonoro medido debe ser inferior a 60 dB(A) durante el horario nocturno e inferior a 70 dB(A) durante el periodo diurno.  
2. El promotor realizará, en un plazo máximo de 3 meses, contado a partir de la fecha de entrada en vigor de la autorización ambiental integrada, una auditoría de control de las emisiones atmosféricas que incluya el gas flúor y las partículas totales. Remitirá dicho informe a la autoridad administrativa sustantiva, que en función de los resultados obtenidos y de acuerdo con los niveles máximos legalmente establecidos, determinaría las acciones que correspondiera tomar.  
3. Si surgieran impactos no previstos en el estudio de impacto ambiental o el proyecto básico variase en el futuro, se comunicará al órgano administrativo competente en evaluación de impacto ambiental, a fin de que dicte una resolución complementaria con nuevas medidas correctoras, si fuera el caso.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 8 de octubre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de impacto ambiental  
Expediente: 268/2006-AIA  
Título: plan parcial modificativo sector industrial núm. 6 de Massalavés.   
Promotor: Ayuntamiento de Massalavés   
  
\* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \* \*   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Massalavés y DTTH  
Localización: término municipal de Massalavés.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El presente plan parcial modificativo pretende cambiar la clasificación de un ámbito actualmente clasificado como suelo no urbanizable común en la homologación global de las normas subsidiarias de Massalavés, aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo en 1997, a suelo urbanizable de uso industrial, con uso compatible terciario.  
Se define una única área de reparto de 80.147,22 m² no coincidente con la superficie computable del sector de 76.960,05 m², siendo los límites del sector:  
- Al sur, con suelo urbanizable de uso terciario.  
- Al norte, con la carretera CV-544.  
- Al este, con la antigua N-340 o camino Real de Madrid, hoy vía municipal.  
- Al oeste, con autovía A-7.  
El promotor justifica la ubicación elegida por su proximidad con áreas dedicadas al desarrollo de actividades industriales, además de la existencia de redes de comunicaciones viarias, necesariamente conlleva la conexión directa a las redes de suministro y servicios eliminando los impactos sobrevenidos de la construcción de las mismas que caracterizan a los proyectos que se realizan de manera autónoma o aislada del resto de desarrollos urbanos.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
El sector industrial sometido a estudio de impacto ambiental se localiza en el término municipal de Massalavés, en la vertiente meridional de la provincia de Valencia, a 38 km de la Capital y a 2 de Alberic. Se encuentra a una altitud de 28 metros sobre el nivel del mar y su perímetro municipal limita por el norte con Montortal por el sur con Alberic, por el este con Guadassuar y por el oeste con la sección denominada La Garrofera y con el despoblado de Rasalay.  
El sector a estudiar se encuentra situado al norte del municipio, y topográficamente se puede describir como prácticamente llano, con una leve pendiente de aproximadamente 1,5 m entre su límite oeste y este.  
- Planeamiento propuesto  
La ficha urbanística de la unidad de ejecución es la siguiente:  
3. Alternativas  
No se han presentado alternativas de proyecto. El estudio de impacto ambiental comenta que el estudio de alternativas ha observado entre otros aspectos relevantes, la comunicación con otras ciudades próximas es directa mediante las carreteras N-340, y la A-7, que lo conectan con Montortal, Alberic, Guadassuar, Rasalany, y el resto de municipios hasta la capital. Por otro lado, se dice que se resuelven las conexiones viarias con la red existente y por lo tanto se mantiene y mejora el viario estructural definido para este Sector. Por tanto, según el contenido del estudio de impacto ambiental, en el estudio de alternativas no se han tenido en cuenta las variables ambientales.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 14 de julio de 2006 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación del Territorio de Valencia remitió copia del documento de estudio de impacto ambiental, expediente administrativo y proyecto relativo al Plan parcial modificativo sector industrial núm. 6 de Massalavés, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Las Provincias, de fecha 23 de diciembre de 2005 y en el DOGV núm. 5.161, de 23 de diciembre de 2005, con posterior corrección de errores insertada en el DOGV núm. 5.165, del día 29 de diciembre de 2005.  
3. Resumen de las alegaciones  
Durante el periodo de información pública se presentaron 3 alegaciones, no siendo ninguna de ellas de carácter medioambiental, según consta en los certificados emitidos por la secretaria general del Ayuntamiento del Massalavés, acompañado en el expediente administrativo por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 30 de enero 2006.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 26 de junio de 2006, se emite requerimiento de documentación con el fin de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental, en el que se solicita la siguiente documentación:  
- De acuerdo con el artículo 18 del plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), deberá presentar estudio de inundabilidad aprobado por la Conselleria competente en materia de ordenación del territorio, previo informe del organismo de cuenca competente.  
- Dicho estudio de inundabilidad deberá analizar la incidencia que pueden tener las cuencas subsidiarias del Júcar que pudieran afectar al ámbito de actuación, hecho que, por otra parte, no recoge el estudio del CEDEX y si el PATRICOVA.  
- En el estudio deberán contemplarse todas las infraestructuras existentes y justificar que con la actuación urbanística no se produce un incremento significativo del riesgo de inundación que pudiera afectar a terceros ajenos al desarrollo previsto.  
- En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Patrimonio Cultural Valenciano.   
- Deberá presentar certificado favorable de la empresa encargada de la recogida de residuos sólidos urbanos para asumir el incremento generado por la actuación planteada en el proyecto del polígono industrial, así como información sobre el destino de estos RSUs.  
- De acuerdo con el punto 4.4 del anexo A.5 de la Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental, descripción de las actividades que se van a desarrollar en el polígono industrial y su clasificación de acuerdo con las categorías y/o grados de intensidad relacionados en el Decreto 54/1990, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas, en cumplimiento de lo establecido en el artículo 1º de la Ley 3/1989, de 2 de mayo, sobre actividades calificadas.  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante la tramitación del plan parcial:  
1. directora general de Ordenación del Territorio, de fecha 2 de octubre de 2007, que emite Informe en relación con el estudio de inundabilidad del Plan parcial modificativo sector industrial núm. 5 de Massalavés (Valencia), el cual resuelve lo siguiente:  
«... Aprobar el estudio de inundabilidad para el desarrollo del Plan parcial modificativo sector industrial núm. 6 de Massalavés al considerarse suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).»  
2. Servicio de Apoyo Técnico del Área de Urbanismo de la Dirección General de Ordenación del Territorio, de 22 de diciembre de 2006, que emite informe sobre el estudio de paisaje del Plan parcial modificativo sector Industrial núm. 6 de Massalavés (Valencia), el cual concluye lo siguiente:  
«...En conclusión cabe informar que: el objeto del presente informe es el Plan parcial modificativo sector industrial núm. 6 del término municipal de Massalavés, cuyo trámite de información pública concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no siéndole, por tanto y de conformidad con lo anteriormente señalado, exigible el estudio de integración paisajística, sin perjuicio de que, tal y como se ha indicado anteriormente, el paisaje actuará como criterio condicionante.  
Por ello, se emite el presente informe en contestación a la solicitud de ese Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, señalando que por la fecha de información pública del expediente de referencia no es necesario que se acompañe de Instrumento de Paisaje, por lo que no cabe emitir informe al respecto por este Servicio.»  
3. Informe de la mercantil Gestión Integral de Residuos Sólidos, SA (GIRSA), que actualmente gestiona la recogida y tratamiento de los residuos generados en Massalavés, acerca de la disponibilidad del servicio de recogida de RSUs para el sector 6 suelo urbanizable industrial de Massalavés, de fecha 27 de julio de 2006. En el que se emite certificado de suficiencia y capacidad de la gestión de residuos sólidos urbanos (código CER 20 03 01) de Massalavés, como dirección facultativa de la planta de tratamiento que recepciona los R.S.U. procedentes de la localidad de referencia. El informe añade que: «los residuos serán tratados en la planta de tratamiento de Guadassuar hasta que entre en funcionamiento el plan zonal X, XI y XII al que pertenece el municipio de Massalavés, momento en el cual todos los RSUs serán recepcionados y tratados en la Instalación de Gestión correspondiente a dicho plan zonal».  
4. Informe de la Empresa General Valenciana del Agua, SA (EGEVASA), como empresa concesionaria del servicio domiciliario de agua potable, acerca de la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en el sector 6 urbanizable industrial de Massalavés, de fecha 22 de mayo de 2006. Informando que:  
«A la vista de la corrección realizada por el promotor sobre los caudales necesarios para abastecer las nuevas zonas industriales, éstos quedan de la siguiente forma:  
Sector núm. 5 ............0,047 l/s equivalentes a .......... 4,06 m³/día  
Sector núm. 6.............0,066 l/s equivalentes a .......... 5,70 m³/día  
Suma ......... 9,76 m³/día   
Este incremento previsto de caudal si que es perfectamente asumible por el abastecimiento en alta a Massalavés, siempre y cuando se adecuen, en caso de ser necesario, las actuales redes con los aumentos de diámetros y tendidos para llegar a las nuevas zonas urbanísticas.»  
5. Informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas, EPSAR, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Alberic-Massalavés-Benimuslem para admitir los caudales de aguas residuales generados por sector industrial núm. 6 del municipio de Massalavés, de fecha 11 de abril de 2006, el cual concluye lo siguiente:  
«Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que el urbanizador responsable del desarrollo urbanístico decida no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales generados por sus actuaciones mediante la construcción de una EDAR propia y vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público de saneamiento y depuración, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Alberic-Massalavés-Benimuslem de las aguas residuales generadas por sector industrial núm. 6 de Massalavés (Valencia) siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes: ...»  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF y red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
2. PATRICOVA.  
Después de consultar la cartografía temática de ordenación del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), el ámbito de la actuación se ve afectado en su mayoría por riesgo de inundación nivel 5 lo que supone una frecuencia de aparición de entre 100 y 500 años y un calado superior a 0,8 m.   
3. Cauces y/o barrancos  
Dentro del ámbito de actuación del plan parcial, no existen cauces y/o barrancos entendidos como tales de manera que pudieran entenderse sujetos a lo dispuesto en la Ley 25/1998, de 2 de agosto, de aguas, y en el Real decreto 1849/1986 por el que se aprueba el reglamento del dominio público hidráulico.  
4. Infraestructuras de transporte   
El sector se ve afectado por el transcurso de carretera CV-544 por el norte, la autovía A-7 por el oeste y la antigua carretera nacional N-340 (revertida al Ayuntamiento) por el este. Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión financiera y administrativa, y de organización de la Generalitat Valenciana.  
5. Vías pecuarias  
De las cuatro vías pecuarias que atraviesan el municipio, el sector afecta a la vereda del Camino de la Garrofera, con una anchura legal de 20 metros.   
Por ello, deberá adecuarse conforme a la dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias.  
6. Patrimonio  
No consta en el expediente el informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2. m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, el Plan parcial modificativo sector industrial núm. 6 de Massalavés, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos a continuación en el punto segundo de la presente declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
2. El urbanizador responsable del desarrollo urbanístico deberá garantizar la aplicación de los parámetros de vertido que establece el modelo de ordenanzas de vertido de la entitat de sanejament, respecto a los vertidos de las aguas residuales de las industrias que se instalen en el polígono industrial antes de realizar conexión con la red pública de saneamiento y depuración. Se asumirán además los condicionantes más restrictivos que se hayan establecido para el buen funcionamiento de la EDAR de Alberic.  
3. Con objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente, el urbanizador deberá instalar antes del punto de conexión, una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el modelo de ordenanza de vertidos editado por la EPSAR, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
4. Las edificaciones deberán adoptar las medidas reflejadas en los artículos 27, 26.5 y 34 del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
5. El Ayuntamiento exigirá al agente urbanizador, tras la realización de las obras, los certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
6. La red de aguas pluviales deberá atravesar un separador de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes del vertido.   
7. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
8. Se deberá atender a las limitaciones de los usos del suelo y actividades en las zonas contiguas a la carretera N-340, la carretera CV-544 y a la Autovía A-7, así como a la servidumbre, afección y línea de limitación a la edificación, que se establecen en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunitat Valenciana, así como en la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas fiscales, de gestión financiera y administrativa, y de organización de la Generalitat Valenciana.  
9. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado, se exigirán a las empresas los certificados que acrediten la entrega de los residuos generados a empresas gestoras autorizadas.  
10. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
11. Para la adecuación de la zona verde se deberá utilizar tierra adecuada, en ningún caso residuos, y especies vegetales autóctonas que no requieran gran cantidad de agua para su subsistencia. Dichas especies deberán emplearse igualmente en la restauración de los posibles taludes naturales que se ejecuten con motivo de la urbanización.  
12. En caso de que los cultivos colindantes se vean afectados durante las obras de edificación, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
13. En el plan de vigilancia se establecerá que no se darán nuevas licencias de actividad si ello supone:  
- Una demanda de agua potable tal que supere los volúmenes de agua que garantiza, a fecha de hoy, el abastecimiento, siempre y cuando no se aporte, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, mediante Informe favorable del organismo de cuenca competente o entidad colaboradora autorizada, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para los usos previstos en la ordenación del plan parcial, según las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
- El caudal previsto de aguas residuales sea superior a la capacidad de la EDAR de Alberic.  
14. Se prohíben, explícitamente, la instalación de industrias contempladas en el anexo I del Real decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
15. La actuación planteada deberá asegurar la real desafección de la vía pecuaria vereda del Camino de La Garrofera, así como, el mantenimiento de la integridad superficial, la idoneidad de los itinerarios y la continuidad de los trazados, junto con la del tránsito ganadero y los demás usos compatibles y complementarios que se establecen en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias.   
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
Valencia, 26 de octubre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 403/06-AIA  
Título: explotación porcina de transición  
Promotor: SAT. núm. 347-CV Porcimoya  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Fuenterrobles  
Objeto del proyecto: obtener la licencia ambiental para la explotación porcina de transición  
Localización: polígono 13, parcelas 68 y 69, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la licencia ambiental para una actividad porcina de transición cuyas características, según la documentación aportada, son:  
- La explotación se dedicará a la cría de lechones, los cuales se recibirán con un peso medio de 5-6 kg, engordándose hasta alcanzar los 20-25 kg, momento en que se destinarán a otras explotaciones para cebarse. La capacidad de la explotación será de 2.200 lechones de transición, que se alojarán en una nave de 49,24 x 13,70 m, dividida en ocho módulos de 72 m², alojándose 275 animales por módulo, cumpliéndose los requisitos en cuanto a superficie por animal estipulado en el Real decreto 1.135/2.002 de 31 de octubre relativo a las normas mínimas para la protección de cerdos. La entrada a la nave se realizará desde otra adosada, de 90 m², denominada almacén-local técnico. Los ciclos de engorde durarán unos 42 días, realizando a continuación un vacío sanitario que dura entre 8 y 15 días. Se realiza 6 ciclos/año.  
Los purines quedarán retenidos en fosa de (48,8 x 13,3 x 0,90) m. La capacidad de almacenamiento será de 585,6 m³, suficiente para contener los purines generados durante un periodo superior a tres meses, tal y como establece el Real decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas.   
- Se generará 902 m³ purín/año que supone un contenido en N de 2.618 kg, según establece el Real decreto 324/00. El purín se utilizará como abono orgánico en campos de cultivo, distribuyéndolo mediante riego superficial o bien enterrado como abono. Según el Real decreto 324/00, se necesita 15,4 ha de superficie agrícola cultivada donde aplicar el purín, disponiéndose de 20,75 ha., localizándose todas ellas en el término municipal de Fuenterrobles.   
- La nave dispondrá de ventilación natural a través de ventanas de guillotina y caballete corrido en cubierta.  
- Como medidas higiénico-sanitarias a adoptar en la explotación, se incluye colocar malla metálica en las ventanas y huevos de la nave.  
- Los cadáveres se depositarán en contenedor homologado y retirados de la explotación por empresa gestora autorizada.  
- El suministro de agua potable procede de la red de abastecimiento municipal. Además se dispondrá de un depósito de 5.000 l. que asegure el suministro de agua potable en caso de problemas de abastecimiento en la red general.  
La explotación se localiza a unos 2.100 m. del casco urbano de Fuenterrobles.  
En fecha 5 de julio de 2007 se realiza visita de campo, comprobándose que la nave ya está construida, aunque no presenta signos de haber iniciado la actividad.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente se inició el 1 de diciembre de 2006, con la remisión por parte del Ayuntamiento de Fuenterrobles del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y expediente administrativo.  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP núm. 229, de 26 de septiembre de 2006, sin que se haya presentado alegaciones.  
2. Petición de documentación complementaria  
En fecha 28 de diciembre de 2006 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, ampliación a la documentación, relativa a:  
- Copia del informe emitido por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación referente a la construcción en las parcelas 68 y 69.  
- Informe municipal favorable sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto.  
- Informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el art. 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano.  
En fecha 27 de marzo de 2007 el Ayuntamiento remite documentación relativa a:  
- Informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
Solicitud de admisión a trámite del estudio previo arqueológico presentado en fecha 26 de enero de 2007 dirigido a la Dirección Territorial de Cultura.  
- Informe del arquitecto municipal en el que se indica que no existe constancia en el Ayuntamiento de ningún suministro de agua vinculado a los terrenos donde pretende desarrollarse la actividad, debiendo el interesado proceder a la solicitud del servicio ya que en los archivos municipales no existe solicitud al respecto.  
En fecha 27 de septiembre de 2007 el promotor remite documentación relativa a:  
- Solicitud de fecha 14 de marzo de 2006 ante la Confederación Hidrográfica del Júcar, para el aprovechamiento de aguas subterráneas de nueva implantación para caudal inferior a 7.000 m³/año, para uso doméstico de 8 personas y sin que se haya identificado la ubicación de la finca ni el término municipal.  
- Autorización de aceptación de purines en varias parcelas del término municipal de Fuenterrobles.  
Informes sectoriales  
Los informes incluidos en el expediente se recogen a continuación:  
- Informe favorable del arquitecto municipal.  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.  
- Informe desfavorable del ingeniero agrónomo municipal de fecha 14 de septiembre de 2006, ya que el proyecto presentado no coincide en cuanto a ubicación de las parcelas ni a dimensiones de las edificaciones con la solicitud de licencia urbanística efectuada en el Ayuntamiento.  
- Informe favorable del jefe local de Sanidad.   
- Informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, conforme al art. 4 de la Orden de 17 de octubre de 2005, de fecha 23 de enero de 2007.  
- Solicitud de prospección arqueológica a la Dirección Territorial de Cultura.   
- Informe del arquitecto técnico del Ayuntamiento de Fuenterrobles en el que se indica que no existe constancia de la existencia de ningún suministro de agua vinculado a los terrenos de la explotación.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable, zona agrícola, según normativa urbanística municipal.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
El estudio de impacto ambiental recoge la descripción del medio natural, en el que se ha incluido como medio inerte: climatología, edafología, geología, hidrogeología y como medio biológico: flora, fauna, medio perceptual. Además se incluye la descripción del medio socio-económico.  
Los factores del medio susceptibles de verse afectados por la actividad descritos en el estudio de impacto ambiental, son principalmente:  
- Aire, por contaminación física asociada a la emisión de gases, emisión de partículas sólidas en suspensión y emisión de ruidos y vibraciones ocasionadas tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento, así como contaminación química por emisión de gases contaminantes.  
- Agua, por alteración de sus características físicas, químicas y biológicas asociadas a la lixiviación de purines y a la generación de vertidos incontrolados.  
- Suelo, por alteración de sus propiedades por compactación durante la fase de construcción.  
- Paisaje, por modificación asociada a la introducción de elementos permanentes.  
La metodología adoptada para la valoración de impactos se basa en la elaboración de matrices causa-efecto, que cruzan los factores ambientales susceptibles de ser impactados, con las acciones del proyecto susceptibles de causar impacto. Se ha valorado la importancia de los impactos, realizando una valoración cuantitativa de los mismos, siendo el impacto global del proyecto positivo.   
La zona donde se desarrolla la actividad, no presenta valores ambientales relevantes, siendo los elementos ambientales más destacables susceptibles de ser afectados por el proyecto: el agua superficial y subterránea, por lixiviación de purines o percolación del mismo asociada a una incorrecta gestión del purín en la propia explotación o bien durante su utilización como abono orgánico; el suelo, por alteración de sus propiedades físicas, químicas y biológicas asociada a la incorrecta gestión de purines en su utilización como abono orgánico; y el aire, por emisión de olores asociada a los purines generados y a la presencia de animales principalmente.  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctora.  
Entre las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental, se incluye las siguientes:  
En la fase de construcción:  
- Se asegurará la utilización de materiales que confieran impermeabilidad y estanqueidad a la fosa de purines.  
- Se utilizarán materiales constructivos que armonicen con la arquitectura tradicional de la zona, para minimizar el impacto visual.  
- Los escombros generados en la explotación durante la fase de explotación se destinarán a vertedero autorizado.  
- Además, se mantendrá inalterada la vegetación existente en la finca que sea ocupada por la explotación.  
En la fase de funcionamiento:  
- Se mantendrá una correcta ventilación de las naves para evitar concentración de gases nocivos en el interior y se elimine polvo.  
- Se aplicará superfosfato de cal al purín con el objetivo de crear un medio alcalino desfavorable para el desarrollo de las bacterias, mientras que el cloro tiene una acción bactericida.  
- Se aplicará producto enzimático para disminuir la carga contaminante del purín, mejorando además sus propiedades fertilizantes.  
- Para evitar la entrada de vectores de enfermedades en las naves, se dispondrá de tela metálica tipo pajarera en las ventanas.  
- Para establecer barreras sanitarias se dispondrá de valla metálica perimetral a la explotación, de manera que los camiones que transporten el pienso o los animales no tengan que acceder a la explotación.  
- Para la desinfección de los vehículos que acceden a la explotación se utiliza sistema a presión a base de mochila con desinfectante.  
- Se utilizará el purín como abono orgánico en campos de cultivo, no sobrepasando la los 170 kg N/ha., tal y como establece el Real decreto 261/1996 de 16 de febrero, sobre protección de las aguas frente a nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
- Los cadáveres se recogerán en contenedor homologado para ser retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
No se ha valorado económicamente el coste de la aplicación de las medidas correctoras.  
La medida preventiva en fase de construcción consistente en el mantenimiento de la vegetación forestal en el resto de superficie de la explotación no ocupada por las instalaciones, con el fin de minimizar el impacto visual, se considera inaceptable ya que actualmente las parcelas que conforman la explotación se encuentran desprovistas de cualquier tipo de vegetación.  
La actividad se considera viable, desde el punto de vista medioambiental, siempre que las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental se complementen con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación porcina de transición, situada en el polígono 13, parcelas 68 y 69, del término municipal de Fuenterrobles (Valencia) promovida por SAT núm. 347 CV Porcimoya, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá justificar ante esta Dirección General y ante el órgano sustantivo, disponer de informe definitivo favorable, a los efectos patrimoniales, de la Conselleria de Cultura y Deporte.  
- Previo a la obtención de la licencia ambiental, el promotor deberá justificar ante esta Dirección General y ante el órgano sustantivo, disponer del informe favorable el organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el art. 19 de la Ley 4/52004, de 30 de junio, de la Generalitat, de ordenación del territorio y protección del paisaje.  
- Los residuos zoosanitarios infecciosos y químicos que se produzcan en la explotación, deben ser manipulados y almacenados debidamente, acumulándose en contenedores homologados a tal efecto y retirados por gestor autorizado.  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 15 de octubre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de impacto ambiental  
Expediente: 50/2007-AIA  
Título: modificación núm.3 del PGOU   
Promotor: Ayuntamiento de San Jorge (Castellón)  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU  
Localización: Al norte del casco urbano junto a suelo urbano.  
Descripción del proyecto  
Objeto de proyecto  
El objeto de esta modificación es la reclasificación de 1.867,19 m² de suelo no urbanizable común, que pasará a suelo urbano residencial, con el fin de incluir la totalidad de un solar dentro de la trama urbana de San Jorge, así como la apertura de un nuevo vial de 9 metros de anchura (perpendicular a la calle Maestrat) que mejorará el acceso rodado a este suelo urbano desde la citada calle Maestrat.  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
I. La zona objeto de reclasificación, forma parte de una parcela que fue reclasificada en parte en suelo urbano mediante la anterior modificación puntual núm.2 del PGOU. De acuerdo al principio de unidad de parcela, el Ayuntamiento de San Jorge considera que todo el suelo de la citada parcela debe tener la condición de solar, y por tanto, la clasificación de suelo urbano debe extenderse a la totalidad de la parcela, con una superficie de 5.453,47 m², que es el ámbito correspondiente a la modificación puntual núm.3.  
II. Los dos solares incluidos en la modificación lindan con viales ya ejecutados, y, salvo el encintado de aceras, disponen del resto de los servicios urbanos definidos en el art. 6 de la LRAU.  
III. La ampliación del Suelo Urbano implica un aumento de la edificabilidad en 918,52m²t. Esto supone un total de 10 nuevas viviendas de 90m², es decir unas 30 personas más.  
2. Alternativas  
No se han presentado.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 8 de marzo de 2007, el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación del Territorio remite documentación técnica del proyecto, estudio de impacto ambiental y expediente administrativo en el que se incluían informes, resultado de información pública y aprobación provisional, incoándose el correspondiente expediente administrativo.  
Información pública   
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante de Castellón, con fecha 22 de junio de 2005, y en el DOGV núm.5.034, de 23 de junio de 2005, por un periodo de un mes.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por la secretaria en funciones del Ayuntamiento de San Jorge, acompañado por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 3 de octubre de 2005.   
Petición de información o documentación complementaria   
Con fecha 27 de julio de 2007, se requiere al Ayuntamiento de Algimia de Almonacid que complete la documentación presentada según los puntos de que manera resumida se exponen a continuación:  
- Certificado de la entidad gestora de la EDAR, que justifique la capacidad de dicha infraestructura para admitir las aguas residuales generadas por el desarrollo propuesto.  
- Certificados que justifiquen la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes (RSU y RSI) por parte del organismo encargado de ello.  
Con fecha 10 de agosto de 2007, el Servicio de Ordenación del Territorio remite documentación complementaria enviada por el Ayuntamiento, relativa a los certificados solicitados por este Servicio.  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente se incluyen los siguientes informes recibidos durante el proceso de evaluación de impacto ambiental:  
- Informe del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano, de 25 de enero de 2007, en el que informa favorablemente, a los efectos patrimoniales, de acuerdo a:  
No existen bienes inmuebles declarados como de interés cultural en el ámbito de referencia.  
La prospección arqueológica no ha localizado restos de cultura material antigua ni de yacimiento arqueológico en el área de explotación.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico el impacto se releva inexistente.  
- Informe de la Sociedad Fomento Agrícola Castellonense SA, FACSA, acerca de la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en la modificación puntual núm.3 del PGOU de San Jorge, de 6 de enero de 2006, en el que se certifica, desde el punto de vista de capacidad técnica de las instalaciones, atendidas las circunstancias concurrentes en la situación actual, que se dispondría de suficientes recursos hídricos de agua potable para el crecimiento urbanístico previsto, de acuerdo a:  
Que el Servicio Municipal de Agua Potable de San Jorge dispone en la actualidad de una capacidad total de suministro de agua potable de 2.604 m³/día.  
La previsión de crecimiento urbanístico, partiendo de la dotación media actual de 250 l/abonado/día, supondrá una demanda de, en principio, 25 m³/día llegando a un máximo de 35 m³/día.  
Por lo tanto, resultaría:  
Total recursos disponibles de agua potable 2.604 m³/día  
Caudal de agua diario máximo previsto   
en la nueva actuación 35 m³/día  
Consumo máximo actual 555 m³/día  
Balance de caudales 2.014 m³/día  
- Informe de la mercantil Fomento Benicasim SA, Fobesa, relativo a la gestión de R.S.U., de 2 de agosto de 2007, en el que se certifica que la empresa tiene suficiente capacidad técnica para realizar el servicio de recogida de RSU siempre y cuando lo estime oportuno el Ayuntamiento y dote de equilibrio financiero a la concesión, para cubrir el incremento de la demanda de servicio que puede suponer un aumento de suelo neto edificable de 1.156'09 m² y cuya edificabilidad total se aumenta en 918'52 m²t.  
- Certificado de capacidad de tratamiento de la depuradora de San Jorge emitido por el técnico de la Excma. Diputación Provincial de Castellón, de fecha 7 de agosto de 2007, en el que se informa que el caudal medio de proyecto de la depuradora es de 313 m³/día, que en el año 2006 se han tratado 70.183 m³ que corresponde a una media de 192 m³/día. Por lo que se concluye que existe un margen de capacidad de tratamiento de 121 m³/día.  
Afecciones legales   
1. Yacimientos arqueológicos. Existe informe favorable, a los efectos patrimoniales, visto que la prospección arqueológica no ha localizado restos de cultura material antigua ni de yacimiento arqueológico en el área de explotación.  
El desarrollo del sector no supondrá afección alguna, siempre y cuando se cumplan las medidas preventivas o correctoras estrictamente patrimoniales establecidas en el estudio de impacto ambiental con el sello de autorización en todas y cada una de las páginas del mismo.  
Elementos etnológicos y bienes de interés cultural. De acuerdo al informe favorable, emitido por el Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental, no existe afección alguna en este sentido puesto que desde la consideración del patrimonio etnológico el impacto se releva inexistente y no existen Bienes inmuebles declarados como de interés cultural en el ámbito de referencia.  
Consideraciones ambientales  
1. El sector de estudio es una zona plana con pendientes comprendidas entre el 0% y el 5% formada por calizas dolomías y margas. Estos materiales están cubiertos por materiales detríticos coluviales en la práctica totalidad del ámbito estudiado, fruto de sucesivos episodios de escorrentía al tratarse de terrenos de aluvión.  
2. El estudio de impacto ambiental recoge de manera muy escueta la flora y fauna del sector de estudio, indicando que en la zona predominan los cultivos de secano de bajo rendimiento agropecuario y que la fauna está representada por especies oportunistas, capaces de aprovechar los rápidos cambios y transformaciones que ofrecen estos medios.  
3. Respecto al abastecimiento de agua potable, se aporta certificado de FACSA que garantiza la disponibilidad de recursos hídricos suficientes para los usos previstos por el desarrollo de esta modificación que asciende a un total de 35 m³/día.   
Respecto al saneamiento, el estudio de impacto ambiental establece como medida correctora la construcción de una red separativa de aguas residuales y aguas residuales. Las aguas residuales serán conducidas a la EDAR de San Jorge, que según certificado de la Excma. Diputación de Castellón presenta un margen de capacidad de tratamiento de 121 m³/día. No se establece, sin embargo, el destino ni el tratamiento de las aguas pluviales.  
El estudio de impacto ambiental no presenta datos concretos sobre el volumen de las aguas residuales que el desarrollo del sector producirá, por tanto, no se garantiza que el margen de capacidad que presenta la EDAR de San Jorge sea suficiente para admitir los nuevos vertidos.  
Se ha presentado certificado por parte de FOBESA, actual concesionaria del servicio de recogida de RSU, en el que garantiza la suficiente capacidad técnica para realizar dicho servicio. Sin embargo, no se han concretado la cantidad de residuos que supondrá el desarrollo del sector, ni el destino final de los mismos, que garantice su adecuado tratamiento.  
4. El sector en la actualidad se encuentra dedicado al cultivo de secano, caracterizándose por la presencia de algunos bancales que sortean el ligero desnivel y configuran el actual paisaje agrario. Paisaje que se verá totalmente transformado tras el desarrollo del sector.  
Las visuales abiertas que se dan en el sector se encuentran interrumpidas por algunos árboles de mayor porte como olivos, cipreses o pinos. Elementos que no han sido valorados detalladamente por lo que no se justifica la eliminación de los mismos.  
Asimismo, no se ha valorado el sistema de huerto cerrado que caracteriza al sector, ni la existencia de los distintos bancales como elementos característicos del paisaje, con el fin de concretar la necesidad de integración de alguno de ellos en el proyecto de urbanización.  
Por otra parte, el desarrollo del sector aunque se encuentra junto a suelo urbano producirá un impacto visual alto en el entorno del casco urbano de San Jorge, puesto que entre el sector y el núcleo urbano existe una bolsa de suelo libre, lo que dará una lectura fragmentada del núcleo histórico de San Jorge.  
5. El estudio de impacto ambiental identifica y valora los posibles impactos que se derivan del planeamiento propuesto, mediante una matriz general de impactos, pudiéndose considerar globalmente el impacto de carácter leve a moderado.   
Las principales medidas correctoras y el PVA se basan en criterios de prevención y disminución de impactos, y las más específicas son las relativas al control sobre las emisiones, vertidos y residuos, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas que no entren en contradicción con la declaración de impacto ambiental. Sin embargo, no se han presentado ningún tipo de medida preventiva y/o correctora dirigida a minimizar el impacto que el desarrollo del sector producirá sobre el paisaje.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
4. En fecha 30 de abril de 2.006 entró en vigor la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente (LEAE).  
La Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente y la Lay 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, son complementarias.  
De acuerdo a la Ley 9/2006, los planes y programas, así como sus modificaciones, que puedan tener efectos significativos en el medio ambiente y que sean promovidos o aprobados por la administración, son objeto de esta evaluación ambiental estratégica.  
Por otra parte, la LEAE define en su artículo 2 como zonas de reducido ámbito territorial, aquellas que por sus escasas dimensiones, el nivel de protección del medio ambiente y la integración ambiental puede garantizarse mediante la aplicación de la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
El plan presentado, en principio, debería ajustarse a lo establecido en la LEAE. Visto que el ámbito de la actuación urbanística, por sus dimensiones y función dentro del modelo territorial de San Jorge, así como sus efectos previsibles sobre el medio ambiente, puede considerarse como una zona de reducido ámbito territorial, resulta posible la aplicación de la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anteriormente expuesto, el procedimiento de evaluación ambiental para este caso será el correspondiente al de la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Modificación núm.3 del PGOU del término municipal de San Jorge (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los siguientes condicionantes:  
1. Previo a la aprobación definitiva del Sector se presentará, ante la Comisión Territorial de Urbanismo:  
1.1 Certificado del Ayuntamiento en el que se indique el volumen de residuos sólidos urbanos que supondrá el desarrollo del sector, así como el destino final de los mismos.  
1.2 Certificado del Ayuntamiento en el que se indique el volumen de las aguas residuales que generarán los usos previstos.  
1.3 El tratamiento que se les dará a las aguas pluviales, visto que se establece un sistema separativo, y, en su caso, el punto de vertido de las mismas.  
2. Antes de la recepción de la urbanización el Ayuntamiento de San Jorge será el encargado de:  
2.1 Exigir a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
2.2 En su caso, la autorización de vertido a la correspondiente confederación hidrográfica.  
3. Las medidas correctoras se completarán con los siguientes aspectos:  
3.1 Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
3.2 No se permitirán los muros, los cierres, las instalaciones, plantaciones vegetales... que rompan la armonía con el entorno rural existente.  
Segundo  
Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien aquello relativo a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 25 de octubre de 2007.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML