Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6770, del 09-05-2012 (2012/4365)

RESOLUCIÓ de 4 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Onda, Sagunt, les Useres,Torrent, la Pobla Tornesa. Expedients: 360/2006 AIA, 158/2006 AIA, 126/2005 AIA, 153/2007 AIA, 015/2008 AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6770

Data del DOGV
:   09-05-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/4365

CVE


Data del document
:   04-04-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Useres, les](javascript:void(0))
    * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [Pobla Tornesa, la](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Torrent](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 4 d'abril de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Onda, Sagunt, les Useres,Torrent, la Pobla Tornesa. Expedients: 360/2006 AIA, 158/2006 AIA, 126/2005 AIA, 153/2007 AIA, 015/2008 AIA. [2012/4365]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 360/2006 AIA, 158/2006 AIA, 126/2005 AIA, 153/2007 AIA, 015/2008 AIA.  
  
  
València, 4 d'abril de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 360/2006-AIA.  
Títol: Pla Parcial Sud-20.   
Promotor: Ajuntament d'Onda.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Onda i Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: terme municipal d'Onda.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte de Pla Parcial Sud-20 d'Onda consistix en la creació d'un sector industrial amb ús terciari compatible, que ocupa una àrea de 1.557.420 m², al costat d'una altra bossa de sòl industrial, SUD-13. Açò implica la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl no urbanitzable amb protecció agrícola.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els límits del sector són:  
- al nord, la rambla de la Viuda i el camí de Vora Rambla  
- al sud, el riu Millars i el camí de les Delícies  
- a l'est, el polígon industrial Sud-13 i,  
- a l'oest, la urbanització de Sitjar Baix i sòl destinat a ús agrícola  
  
Este planejament es planteja com una continuació al sòl industrial del Sud-13, àmbit que sí que s'ha urbanitzat però no consolidat. Este creixement està fortament condicionat per l'oest per l'existència del nucli de població Sitjar Baix, pel nord per l'existència d'una bossa de sòl forestal i la rambla de la Viuda i pel sud per la proximitat del riu Millars. Per a evitar les afeccions al nucli residencial s'ha proposat una zona verda de més de 100.000 m² en les proximitats perquè actue a manera de matalaf. Per a adequar-lo a les afeccions en el seu àmbit nord, el planejament proposat ha patit modificacions.   
L'ús global es distingix en dos categories: industrial i terciari. Es disposa de zona industrial fins a grau 5 (alt) ubicades en la proximitat del sòl industrial Sud-13 i de zona industrial fins a grau 2 (baix) ubicades en la proximitat del sòl residencial. En l'ús terciari s'inclouen totes les activitats relacionades amb comercial, hoteler, oficines, recreatiu, aparcaments i semblants.   
3. Alternatives  
El planejament proposat no té estudi d'alternatives i justifica simplement l'ordenació proposada. En este sentit, l'Estudi d'Impacte Ambiental presenta este sector com una transició entre els actuals sectors Sud-13, polígon industrial dissenyat per a la implantació de grans indústries, amb parcel·la mínima de 35.000 m², i la urbanització residencial Sitjar Baix. Així el que proposa el Pla Parcial Sud-20 és la interposició, entre ambdós sectors, d'un nou sector per a l'activitat pròpia de la xicoteta indústria i de l'emmagatzematge, amb parcel·les de 1.500 i 3.000 m². Tot això ho justifica per la necessitat de crear sòl terciari, perquè les dos úniques bosses d'ús terciari (Sud-7 i Sud-19) estan esgotades (la primera d'estes dedicada a restaurants i zones d'oci al costat del nucli urbà; la segona d'estes per a un centre logístic d'una multinacional dedicada a l'esport).   
Tramitació administrativa  
1. Procediment d'avaluació ambiental  
En data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient (LEAE).  
La Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient i la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, són complementàries.   
D'acord amb la LEAE, els plans i programes, així com les seues modificacions, que puguen tindre efectes significatius en el medi ambient i que siguen promoguts o aprovats per l'administració són objecte d'esta avaluació ambiental estratègica.   
D'altra banda, la LEAE definix en l'article 2, com a zones de reduït àmbit territorial, aquelles que per les seues escasses dimensions, el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental pot garantir-se per mitjà de l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.   
La modificació presentada, en principi, hauria d'ajustar-se al que establix la LEAE. Vist que l'àmbit del sector només afecta una zona limítrof amb una ja urbanitzada i vistos els efectes previsibles sobre el medi ambient, pot considerar-se com una zona de reduït àmbit territorial i resulta possible l'aplicació de l'avaluació d'impacte ambiental.   
  
Dins del procediment d'avaluació d'impacte ambiental, el projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.   
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, el procediment d'avaluació ambiental per a este cas serà el corresponent al de l'Avaluació d'Impacte Ambiental.   
2. Admissió a tràmit  
En data 11 d'octubre de 2006, té entrada en el Registre General de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, una còpia remesa pel Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de Castelló de l'expedient administratiu tramitat en l'Ajuntament d'Onda, relatiu al Pla Parcial Sud-20, i s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental. Per a disposar de la documentació necessària per a l'avaluació ambiental del projecte se sol·licita, en data 8 de febrer de 2007, còpia de l'estudi d'impacte ambiental, del projecte sotmés a autorització substantiva, del certificat del tràmit d'informació pública, del certificat d'aprovació provisional i del certificat de sol·licitud dels informes de Patrimoni i Confederació Hidrogràfica del Xúquer, perquè no havien sigut remesos.   
  
3. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental del Pla Parcial Sud-20 es va exposar al públic, segons l'anunci publicat en el diari Levante, de 6 d'octubre de 2005, i en el DOCV núm. 5.270, de 31 de maig de 2006. Segons consta en el certificat emés, en data 13 de febrer de 2007, pel secretari de l'Ajuntament d'Onda, no s'han presentat al·legacions de caràcter ambiental.   
4. Ampliació de documentació  
Amb data 28 de gener de 2008, es requerix a la Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge de València, i es remet, així mateix, el dit requeriment a l'Ajuntament d'Onda perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
Respecte del planejament municipal en vigor:  
Còpia de les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori actualment.  
Pla amb la classificació i qualificació actual de tot el terme municipal que arreplegue les modificacions realitzades des de l'aprovació definitiva del Pla General d'Ordenació Urbana d'Onda.   
Còpia del Pla Acústic Municipal d'Onda.   
Respecte del projecte de Pla Parcial Sud-20:  
Estudi d'alternatives adequat, ja que únicament s'aporta una justificació de la solució triada. En este sentit cal destacar que el Pla Parcial Sud-19 aporta com a principal objectiu satisfer la demanda de sòl d'ús terciari i es justifica en l'absència d'este tipus de sòl; no obstant això, el Pla Parcial Sud-20 promou una zona de 150.000 m² destinada a ús terciari sobre terreny catalogat com a forestal, per la qual cosa cabria replantejar-se les dites bosses. S'aportarà l'estudi d'alternatives que preveja la proposta.  
Informe de l'Oficina del Pla de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures respecte de:   
Les actuacions que es duran a terme en matèria d'infraestructures de carreteres en el municipi d'Onda; compatibilitat de les reserves de 100 m en l'ordenació del Pla Parcial Sud-20 amb la construcció pre  
vista d'una calçada de la carretera de connexió de la CV-20 i la CV-21.   
Informe del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge relatiu al tractament de les vies pecuàries del sector, integrant en el sector o proposant el traçat alternatiu viable que s'haurà de reflectir així mateix en l'instrument d'ordenació.  
Estimació dels recursos hídrics necessaris per a l'abastament del sector del Pla Parcial Sud-20 i informe de Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte de la disponibilitat d'estos.   
Justificació de la tramitació de l'abocament de la futura estació depuradora d'aigües residuals del Pla Parcial Sud-20 a la rambla de la Viuda, avaluant el volum abocat i estudiant la possibilitat d'abocament zero.  
Estimació del volum dels residus urbans generats en l'actuació del Pla Parcial Sud-20 i descripció de la gestió d'estos (arreplega, transport i eliminació), aportant els certificats de les empreses concessionàries de la gestió i del consorci adjudicatari del pla zonal. S'hauran de considerar conjuntament els residus generats en ambdós propostes. Els certificats de les empreses concessionàries ratificaran, si és el cas, la capacitat dels seus mitjans per a l'arreplega i transport dels residus urbans i el certificat del consorci versarà sobre la capacitat d'eliminació dels residus d'ambdós sectors en les infraestructures ja executades incloses en el pla zonal II, IV i V.  
Es completarà l'anàlisi de la contaminació atmosfèrica en tot el terme municipal. En l'àmbit del Pla Parcial Sud-20 únicament s'aporta la llista (unes 40 pàgines) dels mesuraments de les estacions més pròximes, sense analitzar-los ni comparar-los amb els valors legalment o ambientalment establits. Es considera este factor ambiental decisiu donada la proximitat al nucli residencial Sitjar Baix.  
  
Es completarà l'anàlisi de la contaminació acústica. En l'àmbit del Pla Parcial Sud-20 s'obvia l'estudi de la contaminació acústica, factor ambiental fonamental donada la proximitat al nucli residencial Sitjar Baix.  
Estudi de la influència del vent sobre la zona residencial.  
Basant-se en l'estudi atmosfèric, acústic i de vents es determinarà quin tipus d'indústries poden localitzar-se i en funció de la seua classificació a quina distància i quina ha de ser la dimensió del matalaf que rodege el nucli residencial o si el que s'ha establit és suficient. En el cas que es detecten àrees especialment degradades o atmosferes contaminades, s'establiran les mesures correctores apropiades per a restaurar estos danys.   
S'haurà d'aportar l'Informe vinculant sobre patrimoni històric i cultural que ha d'emetre la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura i Esport   
Estimació de la quantitat d'aigua a depurar i estudi de la possibilitat de la seua reutilització per a reg i per a ús industrial, tractant d'aconseguir abocament zero.  
S'analitzarà la capacitat de depuració de l'estació a instal·lar, per a conéixer si la instal·lació serà avaluada ambientalment per separat o englobada dins del pla parcial.   
Es completarà la documentació aportada respecte de les vies pecuàries, perquè s'han omés dos vies pecuàries més: assagador de les casetes de Capblanc i assagador de l'Abeurador.  
S'haurà d'aportar la cartografia de les àrees forestals que hagen patit incendis i hauran de classificar-se com a sòl no urbanitzable, perquè segons l'article 14 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge no podran classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable.   
Es completarà l'apartat d'hidrologia, i s'aportarà la documentació referent al barranc de la Viuda.   
D'acord amb l'article 18 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, el pla parcial haurà d'establir el perímetre i la normativa de protecció de la captació d'aigua o incorporeu-los a la xarxa primària d'espais lliures i zones verdes.   
S'inclourà el cost de l'establiment de les mesures correctores previstes, perquè a pesar que s'indica que estan incloses en l'avantprojecte d'urbanització, no s'ha remés cap còpia a este Servici.   
Es determinarà si hi ha alguna línia elèctrica que travessa el sector i, si és el cas, es determinarà el tractament oportú.  
Informes sectorials  
1. En data 27 de març de 2007, la Societat de Foment Agrícola Castellonenc, com a concessionària de la gestió del servici públic d'abastament d'aigua potable al municipi d'Onda, informa:  
- Que les necessitats hídriques d'aigua potable previstes són 413.910 m³/anuals  
- Que la dita demanda es preveu cobrir per mitjà de connexió a les infraestructures pertanyents al Consorci d'Aigües de la Plana.  
- Que l'urbanitzador executarà un nou depòsit destinat a l'abastament d'aigua potable, amb dos departaments, de capacitat suficient per a cobrir el subministrament al sector i dotat de les infraestructures complementàries adequades (grup de pressió, equip de cloració, etc.)  
  
- Que haurà de disposar de l'expressa conformitat o amb l'autorització prèvia per part del Consorci d'Aigües de la Plana per a executar la connexió a les infraestructures pertanyents al Consorci d'Aigües de la Plana.   
- La qualitat de les aigües subministrades pel Consorci d'Aigües de la Plana és adequada, per la qual cosa no necessitaria cap tractament addicional de potabilització, i s'ajusta al que disposa el Reial Decret 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris de la qualitat de l'aigua de consum humà i es preveu, en tot cas, la disposició d'un equip de recloració en el depòsit per si fóra necessari.   
  
- Es considera necessari, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte d'urbanització i a la recepció de les obres, l'informe favorable de l'empresa concessionària del servici, quant a la definició, disseny i característiques de les infraestructures necessàries per a l'abastament d'aigua potable a les dites unitats (xarxes, canalitzacions, vàlvules, boques de reg, boques d'incendis, trapes, etc.).  
- El municipi d'Onda disposa del corresponent expedient de concessió d'abastament tramitat davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sota el número 1999RP0028, amb un cabal estimat de 2052.113 m³. Disposa igualment d'una presa externa de subministrament d'aigua en alta procedent del Consorci d'Aigües de la Plana en volum 957.336 m³, presa en què es preveu executar la connexió per a l'abastament del sector. Havent resultat un consum total del municipi en l'exercici 2006 de 2.312.824 m³, entenem que el dit cabal addicional quedarà integrat en el marc dels referits expedients.  
  
2. En data 14 de gener de 2008, es redacta informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica. En el dit informe es puntualitza:  
- No s'han documentat jaciments arqueològics nous, si bé la proximitat de la necròpolis de «dipòsits» determina la necessitat que s'adopten mesures correctores. Per tant, en l'Estudi d'Impacte Ambiental s'haurà de preveure la realització d'un seguiment arqueològic de les obres d'urbanització, excepte en les parcel·les 39, 40 i 41 del polígon 15 on serà necessària la realització d'excavació arqueològica, excavació els resultats de la qual determinaran les condicions per a les futures obres.   
  
- Des del punt de vista del patrimoni paleontològic s'haurà de demanar la pertinent consulta als servicis tècnics.  
- Quant al patrimoni etnològic, en els resultats de la prospecció es fa referència a què s'han constatat diversos elements etnològics, com a ribassos de pedra seca, xarxa de séquies, basses, cases (masies), casetes i paranys. S'ha documentat també una romeria. S'hauria de valorar la possibilitat de conservar les tres masies amb una part de l'arbratge que les circumda a través de la seua integració en l'àmbit turístic amb algun ús social, de manera que es conservaria la memòria de l'hàbitat dispers de la zona.  
Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte és procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que preveurà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància i/o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià a l'efecte que s'aporte en el corresponent procediment d'impacte ambiental davant de l'òrgan administratiu competent.  
  
3. En data 28 de gener de 2008, se sol·licita informe al Servici de Parcs Naturals, perquè informe respecte de la influència i compatibilitat de la reclassificació amb el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del parc natural de la serra d'Espadà, ja que el sector es troba dins de l'àrea d'influència antròpica de la zona d'amortiment d'impactes. En data 22 d'abril de 2008 es rep la contestació en què s'indica que pel que fa al Pla Parcial Sud-20 «es troben zones d'una elevada antropització i, com a conseqüència de l'elevada degradació dels possibles ecosistemes existents, on les formacions de matoll subsistents han sigut sotmeses a successius processos de degradació, i són pràcticament inexistents en l'actualitat. En conseqüència no es troba cap objecció a la requalificació d'este sòl com a urbanitzable, sempre que l'objectiu siga l'ocupació per a ús industrial i terciari».  
  
4. En data 4 de febrer de 2008, l'Oficina del Pla de Carreteres informa desfavorablement sobre el concert previ del Pla General d'Ordenació Urbana d'Onda, que preveu l'actual reclassificació. Respecte de l'afecció al Sud-20, s'especifica que «els espais lliures de reserva viària que cal col·locar a ambdós marges de les carreteres, d'acord amb el Decret de 30 de desembre de 2005, que s'han de comptar des de la ratlla blanca de la vorera d'emergència més pròxima, que s'ha d'aplicar en el cas de la nova carretera entre la CV-10 i CV-21, és de 100 m».   
5. En data 15 d'abril de 2008, el Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal informa, adjuntant la cartografia corresponent, que «una part de la zona compresa en la parcel·lació del sector ha sigut afectada per incendis forestals, per la qual cosa es comunica als efectes legislatius vigents».  
6. En data 21 d'abril de 2008, es rep l'informe forestal, en el qual s'indica:   
«Que després de consultar la documentació que hi ha de l'inventari forestal, aprovat per Acord del Consell de 15 de juny de 2007 i publicat el 18 de juny de 2007 en el DOCV núm. 5.536 i que definix la classificació del sòl forestal i no forestal del terme d'Onda, s'efectuen les consideracions següents:  
- Que el sòl forestal es localitza, amb un caràcter general i excepte alguna parcel·la aïllada, des del centre fins al nord del territori afectat pel sector Sud-20 del PGOU d'Onda.  
- Que el sòl no forestal es localitza, excepte alguna excepció, des del centre fins al sud del territori afectat pel sector Sud-20 del PGOU d'Onda.  
Es recorda que cal considerar la classificació del sòl forestal i no forestal a l'hora d'elaborar i determinar les actuacions arreplegades en el sector Sud-20.   
Consultada la cartografia d'incendis forestals disponible en el visor de la Conselleria de Medi Ambient Aigua, Urbanisme i Habitatge i que arreplega els incendis succeïts en el període comprés entre l'any 1993 fins a l'actualitat, s'observa que en el territori afectat pel sector Sud-20 del PGOU d'Onda apareixen en croquis els incendis següents:   
  
a) Incendi que identificarem com el número 1 i que es va produir en 1999.   
b) Incendis que identificarem com els números 2, 3 i 4 i que es van produir en 1998. S'ha de ressenyar que l'incendi identificat com a número 4 es va produir en un terreny que segons l'inventari forestal no posseïx caràcter forestal. Mentres que les superfícies afectades pels incendis 1, 2 i 3 han de ser considerades com que van afectar terreny forestal a l'hora d'elaborar i determinar les actuacions arreplegades en el sector.  
Consultada la documentació que es troba en el Servici Territorial de Medi Ambient es comprova com no hi ha cap forest gestionada per la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en la zona afectada pel sector Sud-20.  
Els terrenys del sector Sud-20 se situen en zona d'influència del parc natural de la serra d'Espadà. Motiu pel qual les actuacions que en estos terrenys es planifiquen hauran d'estar en concordança amb allò que arreplega el Decret 218/1997, de 30 de juliol, de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el PORN de la serra d'Espadà.   
A la vista del que s'ha exposat es desprén que s'haurà de preveure en la documentació que ha d'arreplegar l'estudi d'impacte ambiental del PP sector Sud-20 d'Onda les consideracions arreplegades en el Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, per la qual s'establixen normes generals que cal aplicar en terrenys forestals incendiats; Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana i PORN (Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals) del parc natural de la serra d'Espadà.»  
7. En data 21 d'abril de 2008, es rep l'informe sobre vies pecuàries, en el qual s'indica:   
«Consultat l'estudi d'impacte ambiental, consten identificades dos vies pecuàries de les classificades per OM-30/04/1956, primera classificació de vies pecuàries del municipi d'Onda, que van ser transferides per l'estat a la Comunitat Valenciana per RD-2.365/84 de 8 de febrer. Posteriorment va ser modificada la classificació de 1956, per Orde de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 28 de novembre de 1989, publicada en el DOGV d'11 de gener, en la qual es reduïx l'ample considerat necessari, i resulta sobrant la diferència amb l'ample legal o inicial.  
  
La primera és la VP núm. 38 assagador del Camí de la Pedrera de 18 m d'amplària legal i 8 m d'amplària considerada necessària, que figura inscrita amb el núm. A03/12/084/0038, tom 3r, p. 519 de l'inventari general de béns i drets de la GGVV. Consta dibuixada amb 18 m d'amplària legal, limítrof al sud del sector Sud-20. L'eix longitudinal d'esta via pecuària és el camí del mateix nom, anomenat també de les Delícies. Haurà de garantir-se tant pel promotor com per l'Ajuntament d'Onda, la no-afecció del sector interessat en l'àmbit dels 18 m d'amplària legal d'esta via pecuària, presos 9 m a cada costat de l'eix del camí de la Pedrera, com SNUP-VP.  
La segona via pecuària és la VP núm. 3 assagador d'Almassora a la Pedrissa, de 37,50 m d'amplària legal i 10 m d'amplària considerada necessària en les esmentades ordes i que consta amb el núm. 03/12/084/0003, tom 3r, p. 516, en l'inventari G de B i D de la GGVV. Consta identificada en el sector Sud-20 amb la seua amplària legal de 37,5 m, travessa el sector d'oest a est, prenent com a eix el denominat Camí Fondo o de Vila-real a l'Alcora, no obstant això l'EIA només dedica un apartat per a indicar que s'iniciaran els tràmits oportuns per a concretar la viabilitat d'un nou traçat.   
A petició de l'Ajuntament d'Onda, el conseller de Territori i Habitatge va acordar, en data 14 de juny de 2007, l'inici de l'expedient núm. STMA/SF/VP/MT/073/2005, de modificació parcial de traçat de la VP núm. 3 Assagador d'Almassora a la Pedrissa al seu pas pel sector Sud-20 del PGOU d'Onda, el procediment de la qual actualment està en la fase d'informació pública (BOP de 29 de març de 2008).  
8. En data 22 d'abril de 2008, es rep l'informe del Servici de Gestió Forestal al Pla Parcial Sud-20, en el qual s'indica:   
«El sòl forestal afectat pel pla parcial té la tipologia de bloc-illa, rodejat de cultius agrícoles. Les seues característiques de bloc-illa li conferixen un gran valor estratègic quant a defensa i potenciació de la biodiversitat i quant a fita i testimoni històric paisatgístic. Basant-se en les raons assenyalades, es proposa l'exclusió del sòl forestal del Pla Parcial Sud-20 d'Onda».  
9. En data 22 d'abril de 2008, es rep l'informe del Servici de Gestió Forestal de la DG de Gestió del Medi Natural:   
«... Les vies pecuàries del terme municipal d'Onda van ser classificades per Orde Ministerial de 30 d'abril de 1956, primera classificació de vies pecuàries del mencionat municipi. Posteriorment, la classificació de 1956 va ser modificada per l'Orde de 28 de novembre de 1989 de la Conselleria d'Agricultura i Pesca publicada en el DOGV l'11 de gener de 1990.   
A la vista del croquis de la classificació de les vies pecuàries del terme municipal d'Onda i el pla anteriorment citat, el sector Sud-20 afecta les següents vies pecuàries:  
VP núm. 3 assagador d'Almassora al Pedreguer o assagador d'Almassora a la Pedrissa de 37,61 m. d'amplària legal i 10 m d'amplària necessària. El conseller de Territori i Habitatge va acordar en data 14/06/2007 l'inici de l'expedient de modificació de traçat núm. STMA/SF/VP/MT/073/2005.  
VP núm. 38 assagador del Camí de la Pedrera de 18 m d'amplària legal i 8 m d'amplària necessària. Esta via pecuària és limítrof al sud del sector Sud-20. Segons consta en l'informe tècnic remés per fax per la Direcció Territorial de Castelló, l'eix longitudinal d'esta via pecuària és el camí del mateix nom, anomenat també de les Delícies. En el mateix informe consta que haurà de garantir-se tant pel promotor com per l'Ajuntament d'Onda, la no-afecció del sector interessat en l'àmbit dels 18 m d'amplària legal d'esta via pecuària, presos 9 m a cada costat de l'eix del camí de la Pedrera, com SNUP-VP.   
  
VP núm. 39 assagador de l'Abeurador de 15 m d'amplària legal i 8 m d'amplària necessària. Esta via pecuària unix la núm. 3 amb la núm. 38 de nord a sud dins del sector.   
VP núm. 41 assagador de les Casetes de Capblanc de 15 m d'amplària legal i 6 m d'amplària necessària. Esta via pecuària travessa el sector en la part nord per zona forestal.  
Segons l'informe de vies pecuàries del Servici Territorial de Medi Ambient de Castelló només consten identificades les VP núm. 3 i núm. 38 en l'estudi d'impacte ambiental del sector Sud-20 del PGOU d'Onda.»  
Afeccions legals  
Hidrografia. D'acord amb l'article 6 del text refós de la Llei d'Aigües, aprovat per Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, els marges dels llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal:   
  
a) A una zona de servitud de 5 metres d'amplària per a ús públic que es regularà reglamentàriament.   
b) A una zona de policia de 100 metres d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que es desenrotllen.  
Patrimoni. D'acord amb l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes hauran d'incorporar l'informe de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
  
Pla zonal de residus de les zones III i VIII. Per mitjà d'este pla zonal es distribuïx el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus.   
Vies pecuàries. D'acord amb l'article 12, de la Llei 3/1995, de vies pecuàries, les modificacions del traçat com a conseqüència d'una nova ordenació territorial, hauran d'assegurar amb caràcter previ el manteniment de la integritat superficial, la idoneïtat dels itineraris i la continuïtat dels traçats, juntament amb la del trànsit ramader, així com els altres usos compatibles i complementaris d'aquell.   
Carretera entre CV-10 i CV-21. D'acord amb la modificació de la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, introduïda per la Llei 14/2005 de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat, la zona de protecció de carreteres serà, com a mínim, de 100 m. Els terrenys inclosos en la zona de protecció de la carretera no computaran als efectes de les reserves dotacionals mínimes exigibles per la legislació urbanística.   
Incendis. D'acord amb l'article 14 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, els terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable que hagen patit els efectes d'un incendi no podran classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable.   
Paisatge. No requerix estudi d'integració paisatgística, ja que per la data d'informació pública del projecte, no cal que s'acompanye d'instrument de paisatge, segons l'article 74 de la Llei Urbanística Valenciana.   
  
Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. D'acord amb l'article 14 d'esta llei, els terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable que hagen patit els efectes d'un incendi no podran classificar-se o reclassificar-se com a urbà o urbanitzable. D'acord amb l'apartat 2 de l'article 19, la implantació d'usos industrials, o terciaris que impliquen un increment del consum d'aigua, requerirà l'obtenció prèvia d'informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat del dit increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
Consideracions ambientals  
El municipi d'Onda es troba situat en l'entorn metropolità de Castelló, ocupa 108,4 km², amb una població de 22.526 habitants segons dades de 2006. El sector objecte de reclassificació es troba ubicat en la part plana del terme, amb suaus ondulacions i xicotetes llomes que van en declivi cap a la comarca de la Plana Baixa.   
  
Segons la morfologia, la zona està formada principalment per materials detrítics quaternaris i alguns relleus mesozoics aïllats d'escassa entitat. Este ambient s'ha generat a partir dels materials aportats pels rius i barrancs procedents de les zones muntanyoses. Quant als sediments, es distingixen els següents sediments pertanyents al plistocé:  
  
- Mantells al·luvials encrostats, litològicament estan constituïts per conglomerats, pertanyents al plistocé Inferior  
- Depòsits de peu de mont, constituïts per argiles roges, amb còdols encrostats superficialment, pertanyents al plistocé mitjà  
- Mantells de torrentera, són depòsits superficials de pediplans que han patit transport a llarga distància, disposant-se sobre àmplies superficials, producte de processos sedimentaris de torrentera dispersa, pertanyents al plistocé superior.  
- Terrasses erosives que també es van formar durant el plistocé superior.   
Quant a l'holocé, principalment destaquen depòsits de fons de rambla formats per còdols solts.   
Edafològicament, es distingixen dos unitats de sòl:   
- Fluvisòls: sòls jóvens desenrotllats a partir de depòsits al·luvials. Es caracteritzen per la seua posició geomorfològica i origen, donant lloc a una sèrie de trets comuns com a discontinuïtats litològiques, fluctuacions en la matèria orgànica, heterogeneïtat de textura, bona permeabilitat i presència d'una capa freàtica amb oscil·lacions estacionals. Contenen carbonats. El seu perfil és profund, de textura generalment llim-argilosa, amb fases pedregoses, que es van fent més evidents a mesura que estan més pròxims als cursos dels rius. Són les zones de major productivitat agrícola.   
- Cambisòls: presenten evidència d'eliminació de carbonats i de reducció i alliberament d'òxids de ferro. Sobre materials de naturalesa al·luvial i al·luvial-col·luvial apareix una gran pedregositat superficial a causa de l'erosió laminar.  
El sector limita amb dos llits importants, al nord, el barranc de la Viuda i, al sud, el riu Millars. La zona d'estudi es troba sobre el subsistema aqüífer de la Plana de Castelló. La formació aqüífera està constituïda per sediments plioquaternaris, compostos per paquets de graves, arenes i conglomerats. Es tracta de sediments terciaris de molt baixa permeabilitat. La qualitat de les aigües es troba molt degradada per factors antròpics. No obstant això, és escassa la documentació que s'aporta respecte d'este. Es manté una distància de més de 100 m entre el punt més pròxim a la rambla i la ribera del llit, per la qual cosa no hi ha cap afecció sobre la zona de policia ni la de servitud.   
  
Es realitza una descripció climàtica de la zona, destacant que es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim pluviomètric marcat per la irregular distribució de les pluges, i per ser pluges torrencials, amb una marcada estació seca. Respecte al règim de vents, s'observa un predomini de vents de component W a la tardor i hivern i de component E a la primavera i estiu.  
  
Quant a la contaminació atmosfèrica, el municipi d'Onda disposa d'una estació de mesurament de la qualitat de l'aire ambient, inclosa en la xarxa valenciana de control de la qualitat de l'aire. Fins a la data, l'últim informe d'avaluació publicat per la Generalitat indica que no se superen els límits establits per a cap contaminant en la dita estació de mesurament. Per a evitar l'arrossegament de partícules en suspensió a la zona residencial, es prohibix l'emmagatzematge de materials pulverulents a l'aire lliure. Quant a l'emissió de gasos, la legislació en la matèria establix límits a les emissions de cada indústria i els mecanismes per a assegurar la correcta dispersió de contaminants, per la qual cosa no cal adoptar restriccions addicionals a les ja considerades, ja que s'ha limitat en la zona més pròxima als habitatges la instal·lació d'indústries a aquelles que no superen un grau 2.  
  
La zona en estudi presenta majoritàriament un grau d'erosió molt baixl; en l'extrem nord-est, una xicoteta zona presenta un grau d'erosió actual baix. L'erosió potencial en general és baixa, excepte en este extrem, que pot arribar a ser alta. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és baixa en general i mitjana puntualment. L'accessibilitat d'aqüífers és mitjana en general i alta puntualment. Una part del sector té una capacitat del sòl molt elevada, la qual cosa va afavorir al seu dia la protecció d'este sòl com a no urbanitzable de protecció agrícola.   
  
Actualment l'ús del sòl és l'agricultura i el forestal. El cultiu principal és de regadiu, principalment cítric. A més, la capacitat de part d'estos sòls és molt elevada. L'estructura econòmica està dominada per la forta estructura industrial de la zona. L'estructura merament agrícola ha donat pas a una estructura industrial sòlida que ha causat l'expansió econòmica.   
La vegetació que es desenrotlla en la zona és pròpia de la regió mediterrània marcada per la seua proximitat al mar. La vegetació climàtica de la zona es correspon amb un bosc xeròfil presidit per la carrasca en sòls rics en bases i la surera en sòls desproveïts de sal. Actualment queden poques restes d'este carrascar i sureda, a causa dels cultius, els incendis i les extraccions que s'han realitzat.   
  
De la vegetació actual, amb poques paraules podem distingir dos tipus de vegetació predominant: cultius de regadiu i massa forestal.   
En el cultiu de regadiu destaca el taronger. Entre la vegetació que acompanya als cultius es troba: Brachypodium retusum (llistó), Echium vulgare (llengua de bou), Psoralea bituminosa (trèvol pudent) i Oxalis pes-caprae (agret). Els exemplars de Pinus Halepensis estan acompanyats per espècies heliòfiles com el timó (Thymus vulgaris), argilaga (Ulex parviflorus), estepa (Cistus albidus), esteperola negra (Cistus monpeliensis), romer blanc (Helianthemum cyriacum), romer (Rosmarinus officinalis), bruc d'hivern (Erica multiflora), margalló (Chamaerops humilis), sempreviva (Helichrysum stoechas), esteperola negra (Cistus monpeliensis), trèvol pudent (Psoralea bituminosa). Altres espècies que es poden trobar en esta zona són: arç alb (Crataegus monogyna), ginebre (Juniperus oxycedrus), llentiscle (Pistacia lentiscus), coscoll (Quercus coccifera), arç negre (Rhamnus lycioides)....   
  
La massa forestal està formada principalment per exemplars de pi blanc (Pinus halepensis) i acompanyada de matoll, restes del bosc originari caracteritzat per espècies de port arbustiu i representat per matolls heliòfils. S'afecta uns 450.000 m² inclosos en l'inventari forestal. Com es llig en l'informe sobre el sòl forestal, este sòl va patir tres incendis, un d'ells en 1993 i els altres dos en 1998. L'estudi d'impacte ambiental diu que els incendis s'ubiquen en sòl agrícola però com es mostra en l'informe sectorial corresponent, realment es tracta de terreny forestal incendiat. L'estudi assegura que la llei perseguix evitar la crema intencionada de sòl forestal com a mitjà per a justificar la seua reclassificació pel seu escàs valor i que de la xicoteta superfície afectada i la causa principal de negligència, es deduïx que no hi ha relació entre els incendis de fa 10 anys i l'actual iniciativa reclassificatòria. No obstant això, la llei s'aplica amb independència de la causa que ocasione l'incendi.   
  
Respecte de la fauna, en els camps de tarongers s'ha pogut observar prop de 50 espècies d'aus, incloent-hi les que viuen tot l'any com són el mallerenga carbonera, el gafarró, la cadernera, la merla, el colom roquer, la busquereta de casquet, la busquereta capnegra; les de pas i, inclús, aquelles més lligades a l'habitatge humà com són l'estornell negre, el teuladí comú, el teuladí moliner, així com aquelles que pel fet de tindre un territori de vol molt ampli, sobrevolen sovint els tarongers, entre les quals destaquen les espècies següents: el soliguer, el xot, el mussol, l'òbila i el tord. Pel que fa als mamífers en els camps de tarongers s'ha constatat quatre espècies de micromamífers: tres rosegadors, que són el ratolí morú, la rata negra i la rata comuna, i un insectívor, la musaranya comuna. És possible trobar alguns amfibis com el renoc comú i la granota verda, entre els rèptils podem trobar xicotets fardatxos i algunes espècies de colobres.   
  
Respecte de la descripció del paisatge, l'estudi d'impacte ambiental té un estudi de paisatge. S'hi indica que la zona d'objecte d'estudi és altament visible des de les zones més pròximes al perímetre, principalment les franges NW i SE. La zona menys visible des dels flancs NE i SO, a causa de la presència del tossal amb la massa forestal prou densa al NE de la zona d'estudi i del llit del riu Millars al SO de la dita zona. La tipologia paisatgística és de caràcter rural, hi ha parts amb un paisatge seminatural, ubicades principalment en la part nord del sector. Dins de la tipologia de paisatge seminatural hi ha també un paisatge riberenc, encara que d'escassa rellevància, associat als barrancs presents en la part nord de la zona d'estudi. La qualitat visual en la zona d'estudi és mitjana-alta ja que, encara que es tracta d'una zona transformada per l'home, esta manté certes masses forestals rellevants, una activitat agrícola i una baixa presència d'edificacions, i estes són normalment les associades a l'agricultura. La zona d'actuació té una fragilitat intrínseca mitjana, a causa de l'accessibilitat. Les mesures preventives i correctores proposades són les següents:  
  
- Abans de l'inici de les obres es realitzarà un abalisament de la totalitat d'elements que es mantindran després de l'actuació i que no es vegen afectats.  
- Conservació de les masses forestals de major interés existents en la zona d'estudi, integrant-les en l'actuació proposada.  
- Integració de l'actuació en el paisatge per mitjà de la creació de cordons vegetals al voltant de l'actuació amb plantació d'espècies autòctones.  
- Localització de part de les zones verdes en els espais on es troba la vegetació forestal existent.  
- Es realitzarà una prospecció in situ per a la comprovació dels béns d'interés cultural i s'actuarà segons les indicacions de la Conselleria.   
  
- Adequació de qualsevol l'actuació al pendent natural del terreny.   
  
- Adequació de l'actuació al sistema de drenatge de la conca a què pertany la zona objecte d'estudi, i millorar-la en la mesura que siga possible.   
- Creació d'edificacions integrades en el medi: ús de colors adequats, orientacions adequades...  
- S'assegurarà en tot moment el trànsit ramader i de vehicles.  
  
- La plantació i la sembra es realitzaran una vegada finalitzada la fase de construcció i com a culminació a esta. Es realitzarà sempre amb els mitjans adequats i garantint sempre el seu estat sanitari, amb posterior seguiment del seu estat vegetatiu.  
En la zona en projecte es troben quatre vies pecuàries, encara que en l'estudi d'impacte ambiental només apareixen les vies pecuàries de l'assagador del Camí de la Pedrera o camí de les Delícies i l'assagador d'Almassora-la Pedrissa. Falten, per tant, les vies pecuàries de l'assagador de l'Abeurador, que creua de nord a sud tot el sector, i l'assagador de les Casetes de Capblanc, que travessa la bossa forestal arbrada, per la qual cosa es requerix que es corregisca esta deficiència tècnica. No s'aporta informació sobre les característiques d'estes ni s'explica la manera en què es reposaran.   
No es coneix l'existència de cap jaciment arqueològic en la zona a excepció de la troballa d'una sèrie de restes humanes indefinides. Pel que fa al patrimoni etnològic hi ha algunes masies reformades per a ús actual i sense valor etnològic. No obstant això, es continua a l'espera de l'informe definitiu en matèria de patrimoni.   
El municipi d'Onda té un pla acústic municipal. En este s'establix la conveniència de «reservar els espais de terreny situats en els costats de les fonts de soroll, com infraestructures o zones industrials, com a zones amortidores o protectores de soroll. Això significa no permetre l'edificació d'habitatges en estos espais i, en canvi, reservar-los per a activitats menys sensibles al soroll com a magatzems, zones esportives, espais verds, xicotets tallers, etc. amb l'objectiu de situar en primera línia de la font sonora edificacions que facen de barrera al soroll i situar en segona línia les zones destinades a habitatges». A més, es disposa d'un estudi acústic específic del sector. Per a realitzar els càlculs s'ha partit de la situació més desfavorable, tant en condicions de vent, com en condicions de simultaneïtat de funcionament d'indústries, com de la hipòtesi de trànsit de la nova carretera ja desdoblada. De l'estudi acústic elaborat es deduïxen dos conclusions principals: la nova carretera entre la CV-10 i la CV-21 té una alta influència en els nivells de soroll estimats i, en determinades condicions, podrien transmetre's a la zona residencial pròxima nivells nocturns superiors als establits en la legislació valenciana. Amb caràcter general, conclou que els nivells de contaminació acústica no se superen en cap punt del sòl teòricament edificable en el sector Sitjar Baix. La mateixa orografia del terreny actua de barrera vegetal, ja que els habitatges estan a una cota prou superior a la zona d'implantació de les indústries; no obstant això, s'incorporarà una barrera vegetal. Atés que la implantació futura de qualsevol indústria requerix l'elaboració d'un estudi acústic, s'indicarà en les normes urbanístiques del polígon l'obligació de considerar l'existència de la zona residencial limítrof en l'elaboració d'este i la impossibilitat d'ubicar en les illes més pròximes instal·lacions molestes per soroll i vibracions en graus 4 i 5.   
  
Respecte a l'abastament d'aigua potable al sector, vist l'informe de l'entitat col·laboradora autoritzada, l'aigua potable se subministrarà per la connexió al Consorci d'Aigües de la Plana, la concessió d'aigües del qual va ser tramitada davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, sota el número 1999RP0028. Per a l'abastament es disposarà d'un nou depòsit.  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, el projecte original constava d'estació depuradora d'aigües residuals pròpia. No obstant això, en el requeriment de documentació s'explica que la depuració de les aigües es produirà en la depuradora del Sud-13, a la qual està connectada la xarxa de col·lectors de la urbanització. Es va dimensionar amb capacitat per a depurar les aigües d'ambdós sectors, amb un volum mitjà d'aigua a tractar de 1.575 m³/dia, una població equivalent de 23.183 habitants equivalents i una càrrega diària de 1.391 kg. DBO5/dia. Serà necessari certificat de l'empresa gestora de la instal·lació respecte de la capacitat d'esta per a la gestió d'esta aigua.  
Quant a l'evacuació de les aigües pluvials, es planteja una xarxa de col·lectors sota la calçada fins als punts de desguàs, ubicats un en el riu Millars i un altre en la rambla de la Viuda. Serà necessària l'autorització d'abocament a llit públic.   
L'estimació del volum de residus urbans generats en l'àmbit s'ha obtingut de l'extrapolació de les dades del sòl urbà industrial del terme municipal d'Onda. La ràtio diària és de 0,005 kg/m², per la qual cosa el volum total s'estima en 8.000 kg de residus. L'arreplega i transport dels residus sòlids urbans es du a terme per l'empresa FCC i l'eliminació d'estos es realitza en la planta que Reciplasa té per a tal fi en el municipi. El pla zonal de les zones III i VIII no preveu en l'àmbit del sector cap reserva per a futures instal·lacions d'infraestructures de tractament de residus urbans.   
  
L'accés a la zona es realitza des de la carretera CV-10. A més, el sector està travessat d'est a oest per una calçada del vial de connexió entre la CV-10 i CV-21, amb una reserva inferior als 100 m d'amplària. D'ací la decisió expressa, en sentit desfavorable, per part de l'Oficina del Pla de Carreteres, transcrita anteriorment.  
Hi ha diverses línies aèries de mitjana tensió que travessen el sector, el desmantellament de les quals està previst en el projecte d'urbanització.  
El projecte d'urbanització Sud-20 preveu una sèrie de mesures correctores. La quantificació econòmica és de 878.000 €. Les mesures correctores previstes són:  
- Formació de les zones verdes, incloent-hi la poda d'arbres existents, eliminació d'arbusts, retirada de pedres de grandària superior a 50 mm, rasclada i escarificació amb l'aportació de terra vegetal arenosa i posterior compactació  
- Formació de zones verdes en rotonda i mitjana central  
- Formació de talussos estables geotècnicament adequats per a la revegetació  
- Formació de paradera a base d'espècies resistents a la sequera, en revegetació del talús dels terraplens  
- Xarxa de drenatge en talussos amb formació de cunetes, llits i baixants a fi de pal·liar l'escolament superficial en els talussos.  
- Formació de motes vegetals en la zona verda 1, ubicada a l'est de la urbanització  
- Recuperació d'espècies derivades de les operacions de desbrossament.  
El Programa de Vigilància Ambiental se centra en:  
- La creació d'abocadors d'obra no autoritzats.  
- L'estat de la vegetació en les replantacions efectuades  
- El control de les emissions de partícules i pols a l'atmosfera.  
- El control dels efluents líquids generats pel polígon.  
- El control de l'aigua d'abastament.  
- El control dels efectes induïts en l'estructura territorial i sectors econòmics del municipi.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m), del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer   
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla Parcial Sud-20 d'Onda, sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb les condicions establides a continuació.   
  
Segon   
Condicions per a l'aprovació del projecte:  
1. S'haurà de modificar el sector i l'ordenació de manera que:   
- Els terrenys forestals classificats com a sòl no urbanitzable que hagen patit incendis no podran reclassificar-se com a sòl urbanitzable, per la qual cosa les illes 2, 4 i 5 hauran d'eliminar-se de l'ordenació proposada.   
- El sòl forestal mantindrà els seus valors ambientals, de manera que el terreny ubicat al nord de la carretera no patirà modificacions. D'esta manera, l'illa per a ús terciari, l'illa 2 (de nou) i les zones verdes 4, 5 i 6 no es reclassificaran.   
- La reserva de la futura carretera de connexió entre la CV-10 i CV-21 ampliarà la seua zona de protecció a un mínim de 100 m. Estos terrenys inclosos en la zona de protecció de la carretera, amb un ample mínim de 100 metres, no computaran als efectes de les reserves dotacionals mínimes exigibles per la legislació urbanística.   
2. Respecte a la via pecuària núm. 38 assagador del Camí de la Pedrera i núm. 39 assagador de l'Abeurador s'hauran d'integrar en el sector.  
3. Respecte a la via pecuària núm. 41 assagador de les Casetes, s'haurà d'excloure del sector, ja que esta transcorre per sòl forestal, i tant el sòl forestal com l'esmentada via pecuària s'hauran de classificar com a sòl no urbanitzable protegit.  
Condicions per al desenrotllament del projecte:  
4. S'aportarà el certificat de l'empresa gestora de l'estació depuradora d'aigües residuals del Sud-13 respecte de la capacitat de la instal·lació per a realitzar el tractament de les aigües residuals del Sud-20. Per a això s'indicarà la capacitat teòrica i el nivell de càrrega actual.  
5. En les normes urbanístiques del polígon industrial s'indicarà que, com a mínim, les illes 1 i 3 es destinaran a indústria de grau 2 o a ús terciari, per a evitar la contaminació atmosfèrica per soroll i per contaminants a la zona residencial, seguint el que s'ha pautat en el pla acústic municipal.   
6. Al cap de l'any de la firma de l'acta de recepció de les obres d'urbanització, es comprovarà el nivell sonor transmés en l'entorn. En el cas que se superen els nivells fixats en les mesures correctores establides, l'Ajuntament d'Onda comunicarà este fet a l'òrgan ambiental.   
  
7. S'haurà d'usar l'aigua depurada en l'estació depuradora conjunta per al Sud-13 i Sud-20 per al reg de les zones verdes.  
8. Obtenció de l'autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer d'abocament a llit públic de la xarxa de pluvials, en els dos punts previstos, d'acord amb l'article 55, del text refós de la Llei d'Aigües, aprovat per Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol.   
  
9. L'Ajuntament d'Onda presentarà puntualment davant de l'administració una memòria o informe anual en què informarà del desenrotllament i avanç de les activitats, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes en l'estudi d'impacte ambiental, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que poguera produir-se durant el desenrotllament de les obres.   
10. Totes les mesures preventives i correctores proposades i les derivades de les condicions exposades hauran de ser arreplegades per la normativa urbanística del planejament parcial.   
11. L'aprovació definitiva del projecte de pla parcial Sud-20 quedarà supeditada a l'informe redactat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, modificada per la Llei 5/2007, de 9 de febrer, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. En el cas que el dit informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Quart   
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
  
València, 22 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 158/2006-AIA.  
Promotor: Ferrovial Agroman, SA, subcontracta Ferruses, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València.  
Objecte del projecte: Explotació recursos secció A) denominada Préstec Autovia CN-340 Sagunt - Almenara.  
Localització: diverses parcel·les situades al costat del llit del riu Palancia en el terme municipal de Sagunt (València).  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació  
  
L'objecte del projecte és la legalització d'una extracció d'àrids (préstecs) tramitada com a recurs de la secció A) per la Llei de Mines en diverses parcel·les situades al costat del riu Palància en el paratge denominat Montiver del terme municipal de Sagunt (València).  
Els préstecs han sigut extrets per a l'execució del projecte constructiu de l'autovia CN 340-tram Sagunt-Almenara. Actualment es du a terme la restauració de les parcel·les. L'empresa subcontractada per a l'execució de les obres ha sigut Ferruses, SL.  
De les parcel·les previstes en el projecte d'explotació inicialment tramitat, no totes han sigut objecte d'explotació. La situació de les parcel·les segons indica l'empresa en la documentació aportada al febrer de 2008, es resumix a continuació:  
- Parcel·les explotades ja omplides i pendents de treballs puntuals de restauració (aportació terra vegetal i sembra): 133, 45, 46, 127, 47, 48, 50, 121, 51, 52, 62a i 62b del polígon 32.  
- Parcel·les explotades a falta d'omplir: parcel·la 60 del polígon 32 i parcel·les 137 i 135 del polígon 31.  
- Parcel·les desbrossades: parcel·la 58 del polígon 32.  
L'ocupació temporal de les parcel·les és de 4 anys i el fi d'esta ocupació se situa entre finals de 2009 i juliol de 2010.  
Per a l'extracció del material de préstec no s'han utilitzat explosius, el material ha sigut arrancat per mitjà de pala excavadora i carregat directament als camions per al seu trasllat a l'obra.  
La restitució de les parcel·les es realitza per mitjà de l'aportació de material estèril procedent d'obres externes a la pròpia obra. Una vegada restituïda la topografia s'aporta terra vegetal i una vegada finalitzada l'ocupació temporal d'estes es tornen les parcel·les als seus propietaris en condicions aptes per al seu cultiu.  
Actualment el volum de material necessari que ha estimat l'empresa per a dur a terme el rebliment de les parcel·les que es troben explotades és de 476.000 m³ en la parcel·la 137, als quals s'afigen uns 3.000 m³ en la parcel·la 60 i 15.000 m³ en la parcel·la 135. D'acord amb el projecte, els buits miners es restituiran per mitjà de l'abocament de residus inerts adequats procedents de diferents obres que l'empresa Ferruses, SL, executa.  
Per a garantir l'adequat rebliment d'estos (característiques dels materials empleats i compliment dels terminis establits per a la seua restitució), l'empresa promotora projecta el seguiment i control dels treballs de rebliment (semestralment) i redacta un informe de seguiment dels treballs de restauració.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
Al maig de 2007, els servicis territorials d'Indústria i Seguretat Industrial de València remeten la documentació referent a la sol·licitud d'autorització d'explotació de recursos de la secció A) denominada Préstec Autovia CN-340. Sagunt-Almenara.  
S'adjunta amb la documentació, certificat d'informació pública de l'expedient en què s'indica que publicada en el BOP de la província de València la sol·licitud d'autorització d'explotació en data 16/11/05, núm. 272, s'informa que no han presentat al·legacions de cap tipus.  
  
Al setembre de 2006, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental va sol·licitar al promotor a través del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València, ampliació de documentació pel que fa a:  
- Projecte de restauració i un pla de vigilància ambiental que garantisca el correcte desenrotllament de les obres.  
- Incorporar a l'estudi d'impacte ambiental l'informe vinculant favorable de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Aportar autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'explotació de parcel·les ubicades en domini públic hidràulic.  
Al desembre de 2006, l'Àrea d'Inspecció del Territori d'esta Conselleria, sol·licita a l'Àrea d'Avaluació Ambiental un informe respecte a les al·legacions presentades per les mercantils Ferruses, SL, i Ferrovial Agroman, SA, a l'expedient sancionador incoat contra la mercantil Ferruses, SL, per infracció al que disposa l'article 1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.   
Al febrer de 2007, s'emet l'informe sol·licitat en què s'indica que l'activitat extractiva objecte de denúncia es troba sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental independentment de l'avaluació ambiental que s'haja realitzat per a l'estudi informatiu de la CN-340, tram Sagunt-Almenara.   
A més, s'informa que en l'actualitat la dita tramitació es du a terme a través de l'expedient núm. 158/06-AIA però que de moment el tràmit es troba paralitzat a falta de presentar per l'empresa promotora un projecte de restauració que garantisca la restitució dels buits miners generats per l'explotació.  
Al gener de 2007, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet documentació aportada per l'empresa promotora.  
Al febrer de 2007, l'Àrea d'Avaluació Ambiental sol·licita que s'amplie la documentació aportada per a ajustar-se a allò que s'ha sol·licitat en l'escrit de setembre de 2006 i advertix, a més, de la caducitat de l'expedient.  
A l'abril de 2007, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet la nova documentació presentada per l'empresa Ferrovial Agroman, SA.  
A l'agost de 2007, l'Àrea d'Inspecció reitera la sol·licitud d'informe per a la continuació de l'expedient sancionador.  
Al febrer de 2008, el Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València remet un nou annex al projecte de restauració. En la dita documentació es justifica el mètode i termini per a la restauració de les parcel·les afectades per l'extracció d'àrids.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Des del punt de vista morfològic, l'àrea extractiva se situa sobre una plana costanera pràcticament horitzontal denominada Plana de Sagunt que és travessada d'oest a est pel llit del riu Palància.  
Més concretament, l'extracció d'àrids s'ha realitzat en diverses parcel·les agrícoles dedicades al cultiu de cítrics limitades en la seua part sud pel riu Palància i la resta per finques agrícoles, séquies i camins agrícoles.   
L'extracció proposada la travessa, a més, la carretera CV-32 que va des de Sagunt fins a Canet d'En Berenguer i dividix l'àrea extractiva en dos zones explotació. La zona situada al sud de la carretera ocupa terrenys del domini públic hidràulic del riu Palància.  
A causa dels cultius agrícoles, la presència d'uns quants polígons industrials, una intensa xarxa de camins agrícoles, carreteres i línies de subministrament elèctric que la travessen juntament amb nombrosos habitatges i urbanitzacions existents en la zona, la Plana de Sagunt es troba fortament antropitzada.  
En conseqüència, la vegetació, flora i fauna que apareix en l'àrea estan adaptades a un ecosistema de caràcter agrícola de baixa diversitat i molt antropitzat.  
Des del punt de vista geològic el substrat explotat es correspon amb materials al·luvials plioquaternaris constituïts per conglomerats, graves calcàries heteromètriques i arenes embolicades per una matriu llimosa de colors rogencs, ocres i beixos de permeabilitat variable, mitjana/alta.  
La capacitat agrícola del sòl és molt alta, ja que els pendents de les parcel·les són nuls o molt suaus, sense processos erosius i on la grossària del sòl és superior als 80 cm, a més els percentatges de pedregositat i/o rocositat en cap cas afecten l'ús de la maquinària agrícola.  
  
Des del punt de vista hidrogeològic la zona estudiada es troba sobre l'aqüífer plioquaternari núm. 56. serra d'Espadà-plana de Castelló-Sagunt. Els materials permeables que el constituïxen estan integrats en esta zona pels mateixos materials d'explotació. Els nivells piezomètrics encara que situats a escassos metres de profunditat no han sigut afectats per l'explotació.  
Les parcel·les que estan actualment excavades no es veuen afectades pel risc d'inundació que hi ha en alguna de les parcel·les tocant al llit del riu Palància. El llit al seu pas per la zona d'explotació roman sec gran part de l'any ja que les seues aigües són desviades aigües amunt per al reg dels cultius de cítrics existents en tota la Plana. Únicament després de grans pluges és quan porta aigua i fins i tot pot arribar a desbordar-se i inundar alguna parcel·la limítrofa al llit.  
  
2. Afeccions legals  
Una part de les parcel·les ja explotades i restituïdes es troben en zona de domini públic hidràulic i disposen de la corresponent autorització per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a ser explotades.  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000. Tampoc s'afecten vies pecuàries, ni terreny forestal ni forest d'utilitat pública.  
Segons el PGOU de Sagunt el sòl ocupat per l'explotació està qualificat i classificat com a sòl no urbanitzable comú on es permeten les activitats extractives.  
Les parcel·les explotades han sigut avaluades favorablement pel que fa al Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb la declaració d'impacte ambiental formulada sobre l'estudi informatiu de la CN-340, tram Sagunt-Almenara (València) de la Direcció General de Carreteres.  
  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes i consideració sobre les mesures correctores.   
Atés que l'explotació de les parcel·les ja ha finalitzat, serà l'estat de l'actual explotació i els treballs de restauració els que s'avaluaran en la present declaració d'impacte. En conseqüència, la restitució dels buits miners suposa la continuació d'una sèrie d'afeccions generades per l'explotació i altres derivades del mateix abocament de residus.  
  
Les accions que han originat els majors impactes han sigut aquelles derivades del desbrossament de la vegetació i de l'arrancada dels cultius existents en les parcel·les, de l'arrancada de la terra vegetal i de l'arrancada i transport de material en la fase d'explotació.   
Actualment, el transport i abocament dels residus per a la restitució dels buits miners continuen generant impactes que han de ser controlats i minimitzats.  
Els principals impactes originats per l'explotació i restauració de les parcel·les són el deteriorament de les carreteres i camins d'accés, el deteriorament paisatgístic, l'alçament de pols i producció de sorolls, el canvi morfològic de les parcel·les, la possible contaminació del sòl i les aigües subterrànies, l'aparició de riscos geològics: inestabilitat de talussos i subsidència per compactació dels residus, la contaminació de les aigües superficials per arrossegament de sediments, l'afecció a l'escolament natural de les parcel·les i al mateix llit del riu Palància.  
  
Les mesures correctores establides en el projecte inicial per a l'explotació de bancs no s'han complit i els buits han sigut explotats amb profunditats superiors a les establides en el projecte i amb talussos verticals que únicament permeten la seua restauració amb el rebliment dels buits i l'estabilització dels dits talussos.  
Actualment, són les parcel·les situades al nord de la CV-32 (parcel·les 137 a, 137 b i 135 del polígon 31) les que es troben explotades i a falta d'un rebliment d'estèrils. El buit generat en les dites parcel·les és molt superior al definit en el projecte d'explotació ja que s'han superat els 8 m de profunditat establits en el projecte inicialment tramitat.  
  
La parcel·la 60 del polígon 32 situada al sud de la carretera es troba també pendent de rebliment encara que el rebaix existent és només d'aproximadament 2,5 m.  
Les mesures correctores que s'han anat executant per a la restitució dels buits miners han sigut l'aportació de materials inerts adequats excedents de la mateixa obra i d'obres externes a la carretera.  
  
S'observa, a més, que les parcel·les estan tancades per a impedir l'accés a persones alienes a la mateixa obra.   
Les terres vegetals no han sigut arreplegades en la zona d'explotació per la qual cosa per a les tasques de restauració serà necessari aportar sòl fèrtil extern a la mateixa obra.   
Donada la necessitat d'entregar les parcel·les dins del termini d'ocupació de què disposa l'empresa, esta garantix la restitució dels buits en el temps d'ocupació de què disposa i, a més, restituint la topografia ja que han d'entregar-se als seus propietaris aptes per al seu posterior ús agrícola.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de tot l'anterior, basant-se en les facultats que tinc legalment atribuïdes, es formula la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de legalització d'una extracció d'àrids, secció A) situada en diverses parcel·les del paratge Montiver del terme municipal de Sagunt (València), promogut per Ferrovial Agroman, SA, i subcontractat a Ferruses, SL, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i les condicions establides en el següent apartat, així com les modificacions introduïdes per estes.  
  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució del mencionat projecte s'establixen les següents:  
1. A partir de la resolució de la present DIA, les labors a realitzar en les parcel·les objecte del projecte seran únicament les de restauració. La finalitat de la dita restauració és la de tornar les parcel·les als seus propietaris dins del temps establit per a l'ocupació d'estes i d'acord al projecte, és a dir aptes per a l'ús agrícola.  
2. La restitució de les parcel·les es realitzarà amb l'aportació de material inert adequat procedent d'obres externes a la d'execució de la carretera. Per a dur a terme la dita restauració serà aplicable el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i rebliment, o amb fins de construcció.  
3. Una vegada restituïda la topografia de la parcel·la, s'aportarà una capa de terra vegetal de grossària no inferior a 50 cm de característiques semblants a la que hi ha en la plana de Sagunt.  
4. El manteniment de la maquinària es realitzarà en tallers autoritzats per a tal fi, fora de les parcel·les d'explotació. No s'emmagatzemarà en l'interior de les parcel·les cap tipus de residu perillós.   
5. Els camins d'accés es mantindran en òptimes condicions d'ús al llarg de tota la vida del projecte i amb humitat suficient per a garantir l'absència de pols després del pas de camions. Es restituiran tots aquells camins i infraestructures de reg que s'hagen vist afectats per l'explotació.  
6. Si durant el procés de restauració de la gravera, es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement a la Conselleria d'Educació i Cultura, de forma immediata, i adoptarà les mesures pertinents a favor de la seua protecció i conservació, d'acord amb el preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana.  
  
7. Es complirà el pla de seguiment de restauració proposat, entregant cada 6 mesos informe respecte a les autoritzacions de rebliment i l'alçament topogràfic de les parcel·les.  
8. La no-entrega de les parcel·les completament restaurades en el termini d'ocupació disponible, constituirà l'incompliment de la present declaració d'impacte ambiental.  
  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 24 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M.ª Ángeles Centeno Centeno  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica:  
Expedient: 126/2005 AIA.  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de les Useres.  
Promotor: Ajuntament de les Useres (Castelló).   
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.   
Descripció del projecte   
Objecte del projecte  
El Pla General d'Ordenació Urbana de les Useres es redacta per encàrrec del seu ajuntament, d'acord amb el que establixen l'article 38.1, segon paràgraf de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, Reguladora de l'Activitat Urbanística, i l'article 44 del Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana. El contingut del Pla s'adapta al que establixen els dits articles.  
El desenrotllament del Pla General té com a objecte l'ordenació urbanística estructural i establix, a este efecte, les determinacions següents:  
a) Directrius definitòries de l'estratègia de definició urbana i d'ocupació del territori.  
b) Classificació del sòl.  
c) Divisió del territori en zones d'ordenació urbanística, determinant per a cada una d'estes la normativa que s'aplique.  
d) Ordenació del sòl no urbanitzable.  
e) Delimitació de sectors definitoris d'àmbits mínims de planejament parcial o de reforma interior.  
f) Tractament, d'acord amb la seua legislació reguladora, per a la seua protecció i funcionalitat, dels béns de domini públic no municipal.  
g) Establiment d'àrees de repartiment i determinació dels aprofitaments tipus corresponents.  
h) Expressió dels objectius a considerar en la redacció dels instruments de desenrotllament del Pla General, indicant, com a mínim, les possibles tipologies i les densitats màximes i, per als plans parcials i estudis de detall, el coeficient de màxima edificabilitat.  
i) Ordenació dels centres cívics i de les activitats susceptibles de generar trànsit intens.  
j) Delimitació d'una xarxa primària o estructural de reserves de terrenys i construccions de destí dotacional públic que assegure la racionalitat i coherència del desenrotllament urbanístic, garantint la qualitat i funcionalitat dels principals espais d'ús col·lectiu.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
- L'àmbit objecte del PGOU és tot el terme municipal de les Useres que comprén una superfície de 8.051,55 ha.   
El terme, que pertany a la comarca de l'Alcalatén, província de Castelló, limita al nord amb els termes municipals de Culla i la Serra d'en Galceran; al sud, amb els de Figueroles i Costur; a l'est, amb els de Vall d'Alba i Vilafamés, i a l'oest, amb els de Llucena i Adzeneta del Maestrat.  
- Planejament vigent i proposat  
El planejament vigent del municipi està arreplegat en unes normes subsidiàries municipals aprovades el 27 de maig de 1986 i modificades posteriorment de forma puntual en diverses de les seues determinacions. Estes modificacions són:  
- Pla Especial per a la reserva de sòl dotacional en el sòl no urbanitzable (aprovada per acord de la CTU el 25 de setembre de 2001).  
- Modificació puntual de les Normes Subsidiàries, relativa al canvi d'alineacions (aprovada per acord de la CTU el 26 de gener de 1998).  
  
  
  
  
\* \* \* \* \* \* \* \*- Modificació puntual de les Normes Subsidiàries, relativa a canvi de qualificacions dotacionals i zona verda (aprovada per acord de la CTU el 20 de desembre de 2001 i pel conseller el 3 de juny de 2002).  
- Modificació puntual de les Normes Subsidiàries, relativa a la distància mínima per a localització de granges (aprovada per acord de la CTU el 10 de desembre de 2002).  
- Modificació puntual de les Normes Subsidiàries, relativa a canvi de qualificació nou ajuntament (aprovada per acord de la CTU el 14 de maig de 1991).  
Es tracta, per tant, d'un document de planejament redactat d'acord amb la normativa del sòl estatal, que necessita de revisió o PGOU i que es pot considerar virtualment esgotat. Amb poques paraules la classificació i qualificació d'estes normes es resumix a continuació:  
- Sòl urbà: 12,66 ha (0,16%)  
- Sòl no urbanitzable: 7.920,80 ha (98,31%)  
- Protegit: 1.784,00 ha  
- No protegit: 6.136,84 ha  
- Nuclis rurals: 123,50 ha (1,53%)  
Quant al Pla General d'Ordenació Urbana proposat es mostra a continuació un quadro amb les classificacions i qualificacions.   
  
La novetat més rellevant des del punt de vista mediambiental és l'ampliació de les zones urbanes per mitjà de les unitats d'execució proposades (UER) i l'ampliació del sòl urbanitzable, tant residencial (SUD-01 i SUD-02) com a industrial (SUI-01 i SUI-02). Les ordenances d'estes unitats d'execució s'han inclòs en el següent quadro.  
  
  
  
Alternatives  
Pel que fa a l'estudi d'alternatives i donades les característiques del projecte, en l'EIA no s'han analitzat alternatives enteses com a tals, ja que el planejament general es basa en una anàlisi dels elements que estructuren el territori, i s'ha introduït una justificació de les solucions adoptades.  
Com a resposta al requeriment de documentació apunten que l'examen d'alternatives es va basar pràcticament en la possibilitat de considerar com a nucli urbà/urbanitzable les Crevades i el Pou d'En Calvo, i es va optar com a alternativa classificar-los com a nucli d'habitatge en sòl no urbanitzable, i ampliant esta catalogació a la Basseta Nova i al Mas Blanc.  
Tramitació administrativa  
En data 31 de març de 2005, el Ple de l'Ajuntament de les Useres acorda aprovar provisionalment el PGOU del terme municipal amb les rectificacions oportunes després de l'estudi de les al·legacions admeses durant el període d'informació pública.  
En data 10 d'agost de 2005 es rep en la Conselleria de Territori i Habitatge la documentació remesa per l'Ajuntament de les Useres en què sol·licita que s'emeta la preceptiva declaració d'impacte ambiental, per la qual cosa s'incoa el corresponent expedient.   
En data 29 de juliol de 2005, el Ple de l'Ajuntament de les Useres acorda introduir una correcció tècnica incorporant la disposició addicional tercera al cos normatiu del Pla General. Esta disposició és sobre actuacions de recuperació forestal en sòl no urbanitzable.  
  
Informació pública  
El Ple ordinari de l'Ajuntament de les Useres celebrat el dia 2 de juliol de 2004 adopta, entre altres, l'acord per a sotmetre al Pla General d'Ordenació Urbana de les Useres i el seu estudi d'impacte ambiental a exposició pública.  
El dia 5 d'agost de 2004 s'anuncia l'exposició a informació pública del PGOU de les Useres per període d'un mes, mitjançant un edicte publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana núm. 4.813.  
Eixe mateix dia es publica l'anunci en el periòdic Mediterraneo que informa sobre este període.  
Resum d'al·legacions  
Durant el període d'informació pública, es van formular 44 al·legacions, de les quals 34 han sigut estimades totalment, 1 ha sigut estimada parcialment, 4 han sigut desestimades i 5 són al·legacions en què només s'informa o se sol·licita documentació complementària.  
Estes modificacions van ser aprovades en el Ple de l'Ajuntament de les Useres en data 1 d'abril de 2005.  
No tenen caràcter ambiental les al·legacions desestimades ni l'al·legació estimada parcialment.  
Sol·licitud o requeriment de documentació   
En data d'eixida 20 de desembre de 2005, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental realitza el requeriment següent:  
1. Canvis del planejament realitzats després de la informació pública.  
2. Cartografies temàtiques.  
3. A més, en virtut del que disposa l'article 38.2.B de la LRAU, l'Ajuntament sol·licitarà informe dels organismes següents:  
  
- Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en relació amb el planejament proposat en els llits i barrancs.  
- Conselleria de Territori i Habitatge, en relació amb el planejament proposat en vies pecuàries.  
- Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, quant a les matèries de la seua competència.  
4. Cartografia i traçat de la via pecuària que travessa el sector SUI-02. En qualsevol cas s'haurà de presentar informe favorable del Servici de Vies Pecuàries sobre el tractament de les vies pecuàries en el PGOU.  
5. Usos permesos, els prohibits, el perímetre de protecció, etc, corresponent al sòl no urbanitzable de protecció de jaciments arqueològics, fonts, etc.  
6. Cartografia del domini públic hidràulic.  
7. Incendis forestals, ja que no apareixen reflectits en l'EIA.  
8. A causa de la vulnerabilitat d'aqüífers, qualificada de mitjana en una part del terme municipal, es recomana que es restringisquen usos en estes superfícies o que en l'EIA es proposen mesures correctores i que estes es vegen reflectides en la normativa urbanística.  
9. Les unitats d'execució residencial s'ubiquen en zones de risc d'erosió alt sense que s'establisquen mesures correctores en l'EIA. Es recomana que es proposen mesures correctores en l'EIA i que s'incloguen en la normativa urbanística o, si no n'hi ha, es restringisquen usos en este tipus de zones.  
10. Hi ha zones amb risc d'esllavissament-despreniment en zones qualificades de SNUC-P, on es pot permetre la construcció d'habitatges unifamiliars, indústries, etc. Igual que ocorre amb el risc de contaminació d'aqüífers, s'hauran de qualificar de SNUP o justificar adequadament la seua no inclusió, proposar mesures correctores i/o restringir usos en estes zones.  
Per tant, s'ha de revisar o concretar l'establiment d'ús industrial-terciari en zones amb riscos ambientals o, almenys, establir les mesures correctores oportunes. També s'hauran d'evitar edificacions en zones que vulneren la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
11. La rambla de la Viuda i alguna altra zona puntual ha sigut classificada com a zona de risc 6. La zona de risc 6 de la rambla de la Viuda ha sigut qualificada de SNUP mentres que l'altra zona s'ha qualificat de SNU comú possible productiu, industrial, terciari. L'article 22 del Patricova regula els usos en estes zones per la qual cosa la corresponent normativa urbanística haurà de ser d'acord amb les restriccions del Patricova.  
12. Els hàbitats d'interés comunitari presents en el terme municipal no han sigut identificats en l'EIA ni han sigut considerats en la determinació del SNUP forestal. Els hàbitats han sigut qualificats de SNUP-F, la no-inclusió d'algun d'estos hàbitats en el SNUP-F haurà de ser justificada en l'EIA.  
13. No s'assenyala res sobre l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana en l'EIA, encara que, en general, s'han classificat estes zones com a SNUP-F.  
Hi ha quatre sectors que s'han reclassificat a sòl urbanitzable residencial i industrial que estan classificades com a sòl forestal en el PGOF, i no s'assenyala res d'açò en l'EIA. S'haurà de justificar adequadament la no-inclusió d'alguna d'estes àrees com a SNUP-F.  
14. No es justifica l'abastament, el sanejament, l'evacuació de residus i sanejament de les unitats d'execució o del sòl urbanitzable amb els corresponents càlculs dels recursos necessaris per al desenrotllament del Pla General i els informes de les empreses o organismes gestors d'estos servicis i recursos.  
15. S'hauran d'aclarir els conceptes que regulen els usos en el SNUC i SNUP, establint i justificant les diferències entre els termes prohibit, permés, autoritzable i legislació sectorial.  
16. S'ha detectat una errata en l'article 28 de la normativa urbanística i s'ha de corregir el títol de SNUP Agrícola de IP per SNUP-IP, només a fi d'evitar confusions  
17. Aspectes a completar de l'EIA  
En data 26 de juliol de 2006 es realitza una advertència de caducitat.  
Es realitza un segon requeriment de documentació en data 5 de març de 2007:  
1. Canvis del planejament realitzats després de la informació pública.  
2. Informe favorable relatiu al tractament de les vies pecuàries del municipi del Servici Territorial de Medi Ambient de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
3. Estimació del consum d'aigua potable de la població sostre que s'aconseguiria com a conseqüència del desenrotllament PGOU i sol·licitar un informe de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, segons l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
4. Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos de la zona de policia dels barrancs.  
5. La xarxa de sanejament serà separativa de la xarxa de pluvials i serà completament estanca i estarà connectada a la corresponent estació depuradora.  
Per a l'abocament de les aigües pluvials arreplegades en el sector a llit públic, s'haurà d'obtindre l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Prèviament al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
  
6. Sistema de tractament previst per als residus sòlids urbans i presentar certificat en què la corresponent entitat gestora assumisca la gestió dels residus sòlids urbans.   
7. Les unitats d'execució residencial s'ubiquen en zones de risc d'erosió alt sense que s'establisquen mesures correctores en l'EIA. Es recomana, igual que en els altres casos que es proposen, mesures correctores en l'EIA i que s'incloguen en la normativa urbanística o, si no n'hi ha, es restringisquen usos en este tipus de zones.  
8. No hi ha zones amb risc d'esllavissament-despreniment en zones urbanes o urbanitzables, però sí zones qualificades de SNUC-P, on es pot permetre la construcció d'habitatges unifamiliars, indústries, etc. Igual que ocorre amb el risc de contaminació d'aqüífers, s'hauran de qualificar de SNUP o justificar adequadament la seua no inclusió, proposar mesures correctores i/o restringir usos en estes zones.  
  
Per tant, s'ha de revisar o concretar l'establiment d'ús industrial-terciari en zones amb riscos ambientals o, almenys, establir les mesures correctores oportunes. També s'hauran d'evitar edificacions en zones que vulneren la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
9. Consultant la cartografia del Patricova s'observa com la rambla de la Viuda i alguna altra zona puntual ha sigut classificada com a zona de risc 6. La zona de risc 6 de la rambla de la Viuda ha sigut qualificada de SNUP mentres que l'altra zona s'ha qualificat de SNU comú possible productiu, industrial, terciari. L'article 22 del Patricova regula els usos en estes zones per la qual cosa la corresponent normativa urbanística haurà de ser d'acord amb les restriccions del Patricova.  
10. D'altra banda, segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) una part del terme municipal correspon a terreny classificat com a forestal. Hi ha quatre sectors que s'han reclassificat a sòl urbanitzable residencial i industrial que estan classificats com a sòl forestal en el PGOF, i no s'assenyala res d'açò en l'EIA. S'ha de mantindre i preservar el terreny classificat com a forestal.  
11. Estudi acústic segons l'article 25 de la Llei de Protecció contra la Contaminació Acústica 7/2002, de 3 de desembre de 2002, o informe sobre este realitzat per la Direcció General de Qualitat Ambiental d'esta Conselleria.  
12. Completar l'estudi de paisatge d'acord amb l'informe emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, de 21 de desembre de 2006.  
13. Zonificació numèrica dels polígons industrials i sòl aptes per a la ubicació d'activitats industrials, i/o de servicis, als efectes de compatibilitzar i harmonitzar les esmentades activitats amb el planejament urbanístic i d'acord amb les categories i/o graus d'intensitat relacionats en el Decret 54/1990, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'Activitats Molestes, Insalubres, Nocives i Perilloses.  
  
Es realitza advertència de caducitat en data 5 de setembre de 2007.  
  
Es reitera l'últim requeriment i s'adjunta un informe de vies pecuàries en data 18 d'octubre de 2007.  
Informació complementària  
En data 26 d'abril de 2006, l'Ajuntament envia normativa relativa a les vies pecuàries extreta de les normes urbanístiques i dos plans de classificació del sòl i estructura del territori OE-1a, en contestació a l'apartat 4 del requeriment.  
En data 2 de novembre de 2006 es rep:  
- Escrit de contestació al requeriment.  
- Document de síntesi.  
- Cartografía.  
- Fitxes de gestió sòl urbà amb ordenació detallada.  
- Fitxes de gestió qualificació del sòl urbanitzable residencial i industrial.  
- Fitxes de gestió sòl urbanitzable amb ordenació detallada.  
  
- Fitxes de gestió sòl urbanitzable sense ordenació detallada.  
  
En data 16 de novembre de 2006 es rep la documentació següent:  
  
- Informe de les empreses gestores en relació amb el sanejament, evacuació de residus i sanejament de les unitats d'execució o del sòl urbanitzable.  
- Justificació, sol·licitud informe FACSA, en relació amb l'abastament.  
- Superposició del PGOU, sobre les cartografies temàtiques.  
Es rep informe favorable de Cultura en data 10 de gener de 2007.  
  
Es rep informe desfavorable de vies pecuàries en data 11 d'octubre de 2007.  
Es rep estudi de paisatge en data 16 de novembre de 2007.  
En data 9 de gener de 2008 es rep:  
- Estudi acústic.  
- Estudi de paisatge.  
- Normes urbanístiques (les mateixes)  
- Estudi d'Impacte Ambiental (el mateix)  
- Catàleg de béns i espai protegits.  
Informes sectorials  
Informe de recursos hídrics   
En data 28 de gener de 2008, l'empresa Facsa, concessionària de la gestió del servici públic d'abastament d'aigua potable al municipi de les Useres, conclou que:  
... «Atenent a la capacitat tècnica de les instal·lacions actuals podem estimar que hi ha recursos en quantitat suficient per a subministrar els nous habitatges previstos en sòl urbà, tant en sòl urbà consolidat com en sòl urbà a desenrotllar per mitjà de programes, així com el desenrotllament residencial previst en sòl urbanitzable.  
  
Quant al sòl urbanitzable industrial, el seu futur desenrotllament necessitarà la justificació i acreditació de l'existència de recursos hídrics suficients, generalment, amb execució de noves captacions que aporten recursos hídrics aptes per al dit ús industrial, així com de la dotació de doble xarxa en els dits desenrotllaments urbanístics i infraestructures addicionals, si és el cas, necessàries, que permeten el subministrament diferenciat d'aigua industrial, i queda supeditada la definitiva solució que s'adopte a l'informe previ favorable corresponent».   
Informe favorable de Cultura  
De 13 de desembre de 2006, emet «informe favorable als efectes patrimonials el PGOU de les Useres segons l'última documentació aportades per l'alcaldia en juliol de 2006».  
Informe favorable de vies pecuàries  
De 6 de febrer de 2008, que assenyala el següent: ...« Vistos els plans rectificats adjuntats del PGOU de les Useres en tramitació, de desembre de 2007, es considera, sense perjuí de millor criteri, que han sigut esmenades les deficiències en matèria de vies pecuàries, indicades en el meu informe anterior de 4 de gener de 2008 que va ser presentat en el Servici Territorial d'Ordenació del Territori el 14/1/2008».  
  
Informe favorable sobre l'estudi acústic  
De 31 de gener de 2008, informa que « .. una vegada revisat el contingut de l'estudi acústic remés, es considera que la documentació remesa és suficient».  
Informe sobre la capacitat de sanejament i depuració de les Useres per a admetre els cabals d'aigües residuals generades per la revisió del PGOU del municipi de les Useres (Castelló).  
De 3 d'octubre de 2005, esta entitat comunica el següent:  
  
1. «... L'EDAR de les Useres dóna servici al dit municipi i està dissenyada per a tractar 496 m³/dia. Actualment tracta un cabal mitjà de 178 m³/dia.  
2. Segons els dades aportades pel sol·licitant, el PGOU generarà un cabal d'aigua residual de 3.073 m³/dia.  
3. D'acord amb allò que s'ha assenyalat en el Reglament de Gestió Urbanística (RD 3.288/1978) en l'article 59.1 b) els urbanitzadors responsables d'executar l'actuació hauran de costejar l'import d'aquelles infraestructures de sanejament i depuració que necessite l'actuació; o d'acord amb allò que s'ha assenyalat en la LRAU, en l'article 30.1.B, en cas de no resoldre pel seu compte les necessitats de sanejament i depuració que generen, i hagen de sol·licitar la connexió a sistemes públics, hauran de cobrir l'objectiu imprescindible que se suplementen les infraestructures públiques en el que és necessari per a no minvar ni desequilibrar els nivells de qualitat, quantitat o capacitat de servici existents o desitjables.  
4. El cost estimat d'este suplement d'infraestructures es calcularà en funció dels habitants equivalents a servir. Un habitant equivalent és aquell que ocasiona un abocament de 60 gr de DBO5 per dia, o bé, genera un volum d'aigua residual de 200 litres per dia. L'import, per cada desenrotllament urbanístic, de l'esmentat suplement d'infraestructures s'establirà en el moment en què es produïsca la corresponent sol·licitud que s'informe la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades per un determinat desenrotllament en la infraestructura pública de depuració.  
Conclusió  
Pel que s'ha assenyalat anteriorment, i per al cas en què els urbanitzadors decidisquen no resoldre el sanejament i depuració de les aigües residuals per mitjà de la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures existents, esta Entitat de Sanejament d'Aigües informa sobre la viabilitat del tractament de l'EDAR de les Useres de les aigües residuals generades pel desenrotllament del PGOU de les Useres sempre que es complisquen les condicions següents:  
1. Al seu dia, els urbanitzadors responsables dels desenrotllaments urbanístics hauran de realitzar la corresponent sol·licitud de connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al seu compte i risc.  
2. En tot cas, l'abocament generat pels desenrotllaments urbanístics a què done lloc el PGOU de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el Model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A tals efectes els urbanitzadors hauran de preveure que abans del punt de connexió, han de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el Model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa Municipal de Clavegueram editat per esta entitat de sanejament d'aigües, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, en la connexió de la zona industrial a més de disposar de la mencionada arqueta de registre, s'haurà de preveure la construcció sobre la dita arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancat amb clau.  
3. S'hauran de coordinar la necessària ampliació de l'EDAR de les Useres amb els desenrotllaments urbanístics segons es vagen produint, ja que perquè es puga realitzar la connexió efectiva dels desenrotllaments, hauran d'estar executades les obres de condicionament de la planta depuradora per a adequar-la per al tractament del cabal generat per la població de les Useres en cada moment.  
4. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament d'Aigües la quantitat resultant del càlcul del suplement d'Infraestructures efectuat, als efectes de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament d'Aigües i l'Ajuntament de les Useres».  
Com a resposta a les consultes realitzades pel Servici d'Avaluació Ambiental  
Informe desfavorable sobre l'estudi de paisatge del PGOU de les Useres.  
De 21 de desembre de 2006, conclou que: ««ha d'aportar-se un nou document d'Estudi de Paisatge amb el contingut i documentació dels articles 29 i 44 del Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana».  
Informe de la Direcció Territorial de Castelló de 26 de febrer de 2006  
En relació amb la sol·licitud de l'informe sobre l'avaluació d'impacte ambiental del PGOU de les Useres, en el qual es planteja la requalificació de part de sòl forestal, segons el PGOF de la CV, i quant a les competències d'esta Direcció Territorial s'emet informe:  
Sòl urbanitzable residencial  
Sector SUD 01  
- Ocupa una superfície de 27.551 m² i s'emplaça en un vessant d'orientació N, en el límit septentrional del nucli urbà. És una àrea on hi ha principalment bancals de cultiu de secà, alguns abandonats. El pendent és moderat/alt entorn del 30%. La superfície del sector que afecta sòl forestal representa aproximadament un 20%. Es tracta de terrenys ocupats per vegetació de matoll termòfil, amb arbratge dispers en la part mitjana/baixa del vessant.  
- S'haurà de respectar l'ample legal i necessari de 20 m de la via pecuària assagador del Descansador de Roca-Cervera al de les Useres. Este domini públic no està correctament previst en els plans de planejament. El seu traçat s'aprecia clarament en el parcel·lari de la cartografia de la intranet de la Conselleria de Territori i Habitatge.   
Sector SUD O2  
- Ocupa una superfície de 76.608 m² i s'emplaça al nord del nucli urbà i del sector SUD 01. La major part de la superfície del sector, pràcticament el 80% correspon a terreny forestal, qualificat segons el PGOF d'arbratge natural. Es distingixen dos àrees forestals separades per una franja de terreny no forestal ocupat per bancals de cultius de secà.  
  
- L'àrea forestal més oriental, al costat de la carretera d'Atzeneta (CV-15) està ocupada principalment per bancals de secà abandonats, constituïts per murs de pedra seca d'1 a 2 m d'alçària, amb pendent entorn del 30-35%. Predomina el matoll termòfil, sobre substrat rocós.  
  
- L'àrea forestal més occidental constituïx un relleu o massís calcari d'orientació E-W coronat per antenes de telefonia i xarxa elèctrica.  
  
- El vessant sud d'este turó presenta pendent elevat, entorn del 40%. Predominen els afloraments rocosos de materials calcaris amb vegetació natural dispersa, principalment matoll i ginebres. En els vessants est i nord dominen també els afloraments de roca calcària amb escàs sòl i vegetació dispersa, conformada per un material termòfil amb escàs dosser arbrat.  
Sòl urbanitzable industrial  
Sector SUI 01  
- Ocupa una superfície de 7.761m² i s'emplaça al nord-est del nucli urbà al costat de la carretera d'Atzeneta. Presenta una forma rectangular en direcció E-W, paral·lela a un xicotet barranc, tributari del barranc del Molinar. La mitat occidental d'este sector afecta el llit del mateix barranc. Els vessants del barranc presenten una vegetació natural de tipus matoll termòfil dens en què predominen espècies com Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Erica multiflora, Rosmarinus officinales, Brachypodium retusum, etc.  
Sector SUI 02  
- Ocupa una superfície de 831.650 m², situada de forma allargada al costat del marge dret de la rambla de la Viuda. Es tracta de terrenys de topografia plana i substrat de materials granulars poc competents, ocupats per cultius llenyosos de secà (ametlers).  
- La vegetació forestal se situa preferentment als marges del llit de la rambla de la Viuda i està classificada com a arbratge natural en el PGOF.  
- També s'observa vegetació forestal en la via pecuària denominada assagador del Figuerasero, que travessa el sector de SO a NE per un camí existent. La seua amplària legal i necessària és de 30 m i s'haurà de preveure així en el document de planejament».  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000 i Espais Naturals Protegits en la Comunitat Valenciana  
En el terme es troba el monument natural El Camí de les Useres, declarat per Decret 40/2007, de 13 d'abril, del Consell. L'article 11 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat d'Espais Naturals de la Comunitat Valenciana, preveu la figura de monument natural com especialment indicada per a la conservació i la gestió racional dels espais o elements de notòria singularitat, raresa o bellesa, que mereixen ser objecte d'una protecció especial pels seus valors científics, culturals o paisatgístics.  
2. Forests  
Les forests públiques i privades gestionades per l'administració es troben regulades per la Llei 43/2003, de 21 de desembre, de Forests, i per la Llei 3/1993 de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
Dins del terme municipal de les Useres se situa una forest particular conveniat:  
- CS1217002, denominat Masia Carchet, de 48,54 ha  
Es qualifica la zona adequadament de SNUP.   
3. Domini públic hidràulic  
Els llits d'aigua o rambles, pertanyents al domini públic hidràulic, estan regulats pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües.  
Igual que s'assenyala en la normativa mencionada, en les normes urbanístiques del PGOU, en l'article 30 del capítol sobre sòl no urbanitzable, s'indica que queda prohibit tot tipus d'edificacions a 20 m dels rius i 5 metres dels barrancs del terme. A més, en l'apartat de l'àmbit d'aplicació de l'esmentat article, s'indica que comprén aquelles àrees territorials que afecten els cursos d'aigua, incloent-se els llits naturals, rius i barrancs, i els llits artificials, temporals o permanents.  
  
Els cursos d'aigua són nombrosos, destacant la rambla de la Viuda. El terme de les Useres es troba dins de la conca de la rambla de la Viuda, este riu és un dels més importants de la província de Castelló.  
  
4. Vies pecuàries  
Tal com es reflectix en el projecte de classificació de vies pecuàries, en el pla general i en l'EIA, pel terme municipal de les Useres passen 49 vies pecuàries, en concret 2 canals, 1 carrerada, 1 sendera i 45 assagador, i 12 descansadors.  
Totes elles han sigut cartografiades en el pla general qualificant-les com de SNUP-VP. S'aporta informe favorable de vies pecuàries.  
El pla general haurà d'assegurar, en els termes que preveu la Llei 3/95, de Vies Pecuàries, la continuïtat i idoneïtat d'itineraris amb la seua amplària legal de les vies pecuàries que travessen terrenys qualificats d'urbanitzables. De totes maneres, totes les vies pecuàries del municipi hauran de ser respectades en tot el traçat i amplària legal d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies pecuàries.  
5. Patrimoni cultural  
Dins del terme municipal de les Useres esta Conselleria té inventariats 11 jaciments arqueològics: Cova Fosca, el Cagaferro, la Caseta de Volta, la Ponsa, la Vilavella, Mas Blanc, Mas d'Hipòlit, Mas de la Serra, Mas d'en Retor, Piló de la Creu o Tossal de les Bastides, Pont Vell del Molinar.  
S'aporta informe favorable als efectes patrimonials de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià relatiu a l'Estudi d'Impacte Ambiental del PGOU de les Useres.  
6. Carreteres  
Tal com s'indica en l'informe de carreteres, previ a la redacció del Pla, s'ha qualificat de SNUP-IP una franja de 18 metres d'amplària a través de les dos carreteres que transcorren pel terme de les Useres, la CV-159 i la CV-165.  
7. Sòl forestal  
Segons la cartografia de l'Inventari Forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000) part del terme municipal correspon a terreny classificat com a forestal.   
En general s'han classificat estes zones com a SNUP-F, però part de sòl que es reclassifica a urbanitzable residencial, SUD-01 i SUD-02, i industrial, SUI-01 i SUI-02, és sòl forestal. En concret el sector SUD-02 conté un 80% de sòl forestal, qualificat segons el PGOF d'arbratge natural.  
8. Incendis forestals  
En el terme municipal de les Useres s'han produït diversos incendis forestals des de l'entrada en vigor de la Llei 3/1993. No es requalifiquen estes zones en el PGOU de les Useres.  
9. Risc d'inundació  
El Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) és un pla d'acció territorial de caràcter sectorial dels previstos en la Llei 6/1989, d'Ordenació del Territori de la Comunitat Valenciana.  
En l'apartat de normativa urbanística, en el capítol 1, article 3, s'especifica que els particulars, igual que l'administració, estan obligats al compliment de les disposicions contingudes en el present pla d'acció territorial, així com en tots els instruments de planejament territorial i urbanístic que s'aproven en complement o desenrotllament d'este.  
  
Consultant la cartografia d'este Pla s'observa com la rambla de la Viuda i alguna altra zona puntual ha sigut classificada com a zona de risc 6. La zona de risc 6 de la rambla de la Viuda ha sigut qualificada de SNUP mentres que l'altra zona s'ha qualificat de SNU comú possible productiu, industrial, terciari. L'article 22 del PATRICOVA regula els usos en estes zones per la qual cosa la corresponent normativa urbanística haurà de ser d'acord amb les restriccions del PATRICOVA.  
  
Consideracions ambientals  
1. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades per mitjà de la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació: en el terme municipal el risc d'afectar el normal estat dels aqüífers és mitjà en la mitat est del municipi i baix en l'altra mitat, aproximadament. El sòl urbà o urbanitzable del terme municipal es troba en zona de contaminació d'aqüífers baixa.   
- Risc d'esllavissament-despreniment: el risc d'esllavissament es classifica segons tres graus d'inestabilitat: baix, mitjà i alt. En el municipi, predomina el risc nul d'esllavissament, però hi ha zones de risc mitjà, alt i de despreniment. No hi ha zones amb este tipus de risc en zones urbanes o urbanitzables, però sí zones qualificades de SNUC-P, on es permetrà la construcció d'habitatges unifamiliars, indústries, etc.   
  
- Risc d'erosió actual: segons la cartografia temàtica, en el terme municipal hi ha zones amb risc d'erosió actual no quantificat, molt alt, alt, mitjà i molt baixl.  
- Risc d'erosió potencial: en el terme municipal predomina el grau molt alt d'erosió potencial segons la cartografia temàtica.  
2. Vegetació  
La vegetació pertany al sector valencianoterraconense, i dins d'este al pis mesomediterrani, amb grans oscil·lacions de temperatura i que comprén sèries de vegetació clímax, suredes sobre pinastres, i la que afecta este estudi que és la de carrascars d'altiplà sobre calcàries.  
Segons la Cartografia Temàtica del Servici WMS de la Conselleria de Territori i Habitatge els hàbitats d'interés presents en el terme municipal són:  
Hàbitat 5330: Querco cocciferae-Lentiscetum Br.bl, Font Quer, G. Br. Bl., Frey, Jansen, & Moor 1936.  
Els hàbitats han sigut qualificats de SNUP-F.   
3. Explotació dels recursos naturals  
Abastament d'aigua potable  
En l'EIA s'especifica que en el terme municipal l'empresa gestora FACSA obté aigua des de dos punts distints:  
-El brollador Fondo, que abastix la zona del poble, que dóna els cabals de 160 m³/dia a l'hivern i 200 m³/dia a l'estiu.  
- Pou Meanes, ubicat a Atzeneta, que abastix la zona del Pla, el qual dóna un cabal de 250 m³/dia a l'hivern i 350 m³/dia a l'estiu.  
S'aporta certificat de l'entitat gestora a este respecte, que conclou que hi ha suficients recursos hídrics per a tot el sòl residencial previst, però no per al sòl urbanitzable industrial.  
Aigües residuals  
L'EIA indica que hi ha un programa de la Diputació per a la depuració d'aigües, i este és el tractament adequat per a la depuració d'aigües urbanes. Ni tan sols s'especifica el tractament que es realitzarà, únicament s'indica que es tracta d'una depuradora Imhof. Tampoc s'assenyala el cabal de funcionament d'esta estació i si serà necessari ampliar-la, ni el nombre d'EDAR, ni el cabal de funcionament d'estes estacions. Sí que s'indica en el Pla General i en la cartografia que l'EDAR es qualifica de SNUP-IP.  
S'aporta certificat de l'EPSAR, en el qual informa que l'EDAR de les Useres dóna servici al dit municipi i està dissenyada per a tractar 496 m³/dia, i que actualment tracta un cabal mitjà de 178 m³/dia.   
El PGOU generarà un cabal d'aigua residual de 3.073 m³/dia. Per tant, no té prou capacitat per a admetre tots els desenrotllaments previstos, perla qual cosa s'haurà d'ampliar i condicionar els desenrotllaments a esta ampliació.  
Per un altre costat en la normativa urbanística, capítol tercer, article 11, s'establix l'obligatorietat de justificar en el SNUC, abans de l'edificació, l'abastament, l'evacuació de residus i sanejament, així com la depuració adequada al tipus de residu que es produïsca, per mitjà d'un sistema homologat i reconegut per la Conselleria de Territori i Habitatge o un altre organisme competent.  
Residus sòlids urbans  
Quant als residus sòlids urbans generats arran del desenrotllament del PGOU, no presenten certificat de l'entitat gestora en què se n'assumisca la gestió.  
4. Ocupació del sòl  
Es resumix a continuació les carències en l'avaluació ambiental i les principals afeccions dels canvis d'ús del sòl proposats pel PGOU de les Useres:  
SUI-02  
Es tracta d'una requalificació de 831.650 m² que s'han inclòs en este sector urbanitzable industrial. Actualment esta zona es troba ocupada per cultius de secà, ametlers i oliveres sobretot.  
En l'EIA no s'estudia ni es valora este canvi. S'haurà d'assegurar la conservació de la via pecuària que travessa el sector i proposar mesures correctores davant de la vulnerabilitat de contaminació d'aqüífers, ja que és mitjana en eixa zona. A més, hi ha dos franges de sòl forestal dins el sector. També s'haurà de valorar especialment l'afecció paisatgística.  
Limita amb la rambla de la Viuda que, a més, està afectada amb risc d'inundació de nivell 6, per la qual cosa s'haurà d'adoptar les mesures oportunes.  
SUI-01  
Este sector té una superfície molt inferior, 7.761 m², però en l'EIA tampoc es preveu esta requalificació.  
A falta d'una anàlisi exhaustiva, s'observa a simple vista en els plans del PGOU que es tracta d'una zona d'elevats pendents, que invadix una xicoteta rambla i amb risc alt d'erosió segons la cartografia temàtica. El sector es troba travessat per una línia elèctrica. Aproximadament la mitat del sector és sòl forestal segons el PGOF de la Comunitat Valenciana.  
Les unitats d'execució residencial i el sòl urbanitzable industrial SUI-01 s'ubiquen en zones de risc d'erosió alt sense que s'establisquen mesures correctores en l'EIA. Es recomana, igual que en els altres casos, que es proposen mesures correctores en l'EIA i que s'incloguen en la normativa urbanística, o, si no n'hi ha, es restringisquen usos en este tipus de zones.  
SUD-02  
Es tracta d'una requalificació de 76.600 m² que tampoc es valora en l'EIA.  
Actualment es tracta d'una zona molt pròxima al nucli urbà, classificada com a sòl forestal pel PGOFCV, amb vegetació natural de matolls mediterranis (llentiscle, coscoll, ginebres...), amb molts penyals calcaris i vegetació casmofítica, d'elevats pendents i amb un risc alt d'erosió segons la cartografia temàtica de la COPUT. El sector es troba travessat per una línia elèctrica.  
A més es vulnera la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que en l'article 33.b diu el següent: «S'haurà d'impedir la construcció sobre elements dominants o en la cresta de les muntanyes, vores de penya-segats i cúspide del terreny, excepte les obres d'infraestructures i equipaments d'utilitat pública que hagen d'ocupar les dites zones».  
Per tant, s'haurà d'avaluar el seu impacte adequadament i, en tot cas, este emplaçament es considera molt poc apropiat, havent d'estudiar i buscar emplaçaments alternatius, que impliquen un menor impacte ambiental i paisatgístic.  
A més, conté part de l'àrea d'esmortiment d'impactes del monument natural del camí del Pelegrins de les Useres, constituïda per una franja de 50 metres d'amplària a un costat i l'altre del camí.  
No es permeten actuacions que, directament o indirectament, en l'àmbit territorial del Monument Natural i de la seua àrea d'esmortiment d'impactes puguen comportar la destrucció, el deteriorament irreversible o la desfiguració del camí del Pelegrins de les Useres.  
SUD-01  
Es tracta d'una unitat de 27.000 m² en una zona limítrof, al nord del municipi, planejada sobre una zona arbrada de garroferes, ametlers, pins carrascos, magraners, etc. Una porció del sector se situa sobre sòl forestal, segons l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana, i on hi ha zones de risc d'erosió alt.  
Unitats d'execució residencial  
Se situen majoritàriament al sud del municipi i es tracta d'ampliacions del sòl urbà. Són zones d'elevats pendents i risc d'erosió alt que actualment estan ocupades per cultius arboris de secà (garroferes, oliveres, ametlers, magraners) i algunes xicotetes parcel·les d'horta.  
  
En esta zona ja s'està ampliant el nucli urbà i és més adequada ambientalment que la zona SUD-02.  
5. Paisatge  
Quant a la valoració del paisatge, s'han identificat un total de nou unitats de paisatge, que s'han denominat: cultius vinyes, cultius llenyosos, serra d'altiplà, serra septentrional, mosaic agrícola septentrional amb vegetació natural, serra abrupta, hortes i urbà.  
S'aporta estudi paisatgístic, tal com indica el Decret 120/2006, d'11 d'agost, Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana. El sector SUD-02 vulnera l'article 20.2 d'esta Llei, en el qual es prohibix els creixements urbanístics i construccions sobre elements dominants o en la cresta de muntanyes.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribuïx a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
Per tant, sobre la base de tot el que s'ha exposat anteriorment i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el Pla General d'Ordenació Urbana de les Useres (Castelló), el promotor del qual és l'Ajuntament de les Useres, excepte el sector residencial SUD-02, sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada, i amb les condicions establides a continuació.  
  
Segon  
Abans de l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament, haurà de presentar-se a l'òrgan substantiu la documentació següent:  
1. Certificat de l'Ajuntament, o entitat gestora, en el qual es determina la gestió dels RSU, indicant el volum de residus sòlids urbans que suposarà el desenrotllament del pla general, el tractament que es rebran i el destí final d'estos, de conformitat amb el seu corresponent pla zonal.  
2. Estudi sobre el paisatge que necessàriament haurà d'identificar les fites geogràfiques i aquelles característiques del territori que constituïsquen referents del paisatge de l'àmbit de la planificació i ordenació del terme de les Useres, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge. Correspondrà a l'òrgan competent en Paisatge determinar la idoneïtat de l'estudi presentat en relació amb les determinacions establides en l'esmentada Llei 4/2004, així com amb la resta de la normativa que se li aplique. S'haurà d'obtindre l'informe favorable de l'Estudi de Paisatge establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, realitzat per l'Àrea d'Urbanisme. Aquelles consideracions que es desprenguen d'este informe seran considerades com a pròpies de la present declaració.   
L'aprovació definitiva de l'instrument de planejament ha de quedar condicionada al compliment de les condicions següents:  
1. S'ha de qualificar de sòl no urbanitzable protegit tot el recorregut del camí de les Useres, monument natural, declarat pel Decret 40/2007, de 13 d'abril, del Consell.  
2. La totalitat del sector SUD-02 es qualificarà de sòl no urbanitzable de protecció forestal, a fi de protegir el sòl forestal segons l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana i, a més, no vulnerar la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que en l'article 33.b diu el següent: «S'haurà d'impedir la construcció sobre elements dominants o en la cresta de les muntanyes, vores de penya-segats i cúspide del terreny, excepte les obres d'infraestructures i equipaments d'utilitat pública que hagen d'ocupar les dites zones».  
3. Quant al sector SUD-01, s'haurà de redelimitar el sector, excloent d'este el sòl forestal, segons l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, que es qualificarà de SNUP-F.  
4. En els sòls industrials, SUI-01 i SUI-02, també s'hauran de redelimitar els sectors, excloent d'estos tot el sòl forestal inclòs en l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana, i s'hauran de qualificar de SNUP-F.  
5. Quant al sòl urbanitzable industrial, SUI-01 i SUI-02, el seu futur desenrotllament necessitarà la justificació i acreditació de l'existència de recursos hídrics suficients, generalment, amb l'execució de noves captacions que aporten recursos hídrics aptes per al dit ús industrial, així com de la dotació de doble xarxa en els dits desenrotllaments urbanístics i infraestructures addicionals, si és el cas, necessàries, que permeten el subministrament diferenciat d'aigua industrial, i queda supeditada la definitiva solució que s'adopte a l'informe previ favorable corresponent. Per tant, en les fitxes de planejament i gestió dels sectors establits en el Pla General haurà d'indicar-se que, abans del desenrotllament dels sectors en qüestió, s'haurà de justificar i acreditar l'existència de recursos hídrics suficients en quantitat i qualitat suficients. En el cas que els informes o certificats per a l'esmentada justificació siguen desfavorables, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental  
6. En les fitxes de planejament i gestió dels sectors establits en el Pla General s'haurà d'indicar que els desenrotllaments de sòl urbanitzable quedaran supeditats a la possibilitat de tractament real de l'increment de volum d'aigües residuals generades per estos sectors en la depuradora de les Useres o per mitjà de la creació d'una altra instal·lació de depuració i la connexió efectiva a esta nova EDAR.  
7. Autorització administrativa de la CHJ per a l'abocament de les aigües pluvials a llits públics, d'acord amb l'article 9 del text refós de la Llei d'Aigües.  
Autorització administrativa de la CHJ per a l'actuació en les zones de policia dels barrancs que travessen o limiten els sectors SUI-1 i SUI-2. La zona de servitud dels barrancs haurà de mantindre's expedita i queda supeditada l'execució de qualsevol actuació prevista en la zona de policia a l'obtenció d'autorització administrativa per part de l'organisme de conca, tal com s'establix en l'article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic (RD 849/1986).  
8. Totes les vies pecuàries hauran de ser respectades en tot el traçat i amplària legal d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries. La normativa urbanística relativa a les vies pecuàries haurà d'adaptar-se al que s'ha preceptuat en la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.  
9. Hauran de complir-se les limitacions a l'ús del sòl per risc d'inundació previstes en la normativa del Patricova.  
10. S'haurà de complir les condicions establides en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, de 13 de desembre de 2006.   
11. Respecte de l'incendi ocorregut en 2007, atés que no es té la ubicació exacta, caldrà ajustar-se al que disposen l'article 14 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge i l'article 3 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, en relació amb el sòl forestal afectat per incendis.  
12. Els sectors urbanitzables limítrofs amb sòl forestal incorporaran a la seua ordenació les mesures per a la prevenció del risc d'incendis forestals, d'acord amb Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
  
13. La zona de protecció de les carreteres del municipi serà d'acord amb el que disposa la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, que introduïx modificacions en els apartats 3 i 4 de l'article 33 de la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana.  
14. Els nuclis d'habitatge situats en Crevades, el Pou d'En Calvo, Basseta Nova i al Mas Blanc hauran de minimitzar el seu impacte territorial i ambiental en el que preveu la Llei 10/2004, LSNU.  
15. Serà obligatori instal·lar en aquelles activitats aïllades o habitatges familiars aïllats, no connectats a xarxes de sanejament, per als nous usos, sistemes d'oxidació total, i es prohibix l'ocupació de fosses sèptiques i pous cegs.  
16. Les unitats d'execució residencial i el sòl urbanitzable SUI-01 i SUD-01 s'ubiquen en zones de risc d'erosió alt. S'han de proposar mesures correctores per al risc d'erosió alt i s'inclouran en la normativa urbanística.  
17. El material necessari per a realitzar l'esplanada dels sectors plantejats haurà de provindre de pedrera o zona de préstec autoritzada, i s'haurà de disposar de certificat en què s'especifique l'origen dels materials, es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada. S'ha de disposar de les autoritzacions sectorials preceptives.  
18. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades i es destinarà al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible la seua utilització.  
19. La vigilància del compliment de les condicions de la declaració d'impacte ambiental correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals.  
  
  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 22 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 153/2007-AIA.  
Títol: Centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT/VFU/CV).  
Promotor: VITO 10 SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Torrent.  
Localització: c/ Palmiters núm. 16 del terme municipal de Torrent (València).  
Descripció del projecte   
El projecte té com a objecte l'adequació de les instal·lacions per a la realització d'activitats com a centre autoritzat de tractament de vehicles al final de la seua vida útil. El projecte constituïx un dels supòsits previstos en l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, per la qual cosa ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.   
D'acord amb el projecte presentat l'empresa VITO-10 SL, s'ubica en sòl qualificat d'industrial en el carrer Palmiters núm. 16 del municipi de Torrent (València). El local on s'exercix l'activitat és una parcel·la de planta rectangular amb una superfície de 2.484,65 m² . Es tracta d'una nau d'estructura metàl·lica amb tancaments de mur de formigó i diàfana, exceptuant la localització de lavabos, oficines, recepció i cantina.  
  
La zona de recepció, on s'emmagatzemen i identifiquen els vehicles en espera del seu tractament, té una superfície de 428,8 m². És descoberta i es dividix en dos zones, la de recepció de vehicles sense pèrdues o amb pèrdues, esta última, a més de tindre sòl impermeable, disposarà d'arqueta d'arreplegada de vessaments.   
L'àrea coberta on es realitzarà la descontaminació dels vehicles ocupa una superfície de 186.7 m² . Presenta sòl impermeabilitzat i resistent a la contaminació per vessaments. Disposa d'un sistema d'arreplega d'aigües i líquids en arqueta lluïda en la cara interior i impermeable i separador d'olis i greixos.  
Hi ha zones diferenciades d'emmagatzematge per a líquids i sòlids. En la zona de líquids hi ha nou contenidors específics per a cada apartat i empresa autoritzada encarregada de l'arreplega dels diversos contaminants. En el cas dels sòlids es disposa de sis contenidors on s'emmagatzemaran estos atenent a la seua naturalesa.   
Les aigües fecals dels servicis higiènics, lavabos i oficines són abocades directament al clavegueram municipal. La parcel·la disposa d'aigua per a l'activitat, abastint-se de la xarxa potable municipal i l'energia consumida és subministrada de la xarxa general per la companyia elèctrica.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada i s'indica que l'activitat es troba en tràmits de llicència d'activitat i no s'espera cap modificació de les instal·lacions.  
  
Afeccions legals  
L'activitat projectada és conforme a la Llei 10/1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, de Gestió de Residus Perillosos, i queda sotmesa a la corresponent autorització administrativa per la Conselleria competent en medi ambient.  
L'emmagatzematge de pneumàtics fora d'ús requerix la seua inscripció en el Registre de Productors de Residus de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el Decret 2/2003, de 7 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament de la producció, possessió i gestió de pneumàtics fora d'ús.   
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigix als titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I segons CNAE remetre un informe preliminar de situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de la dita reglamentació.  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desenrotlla la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix en l'article 18 la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
1. Identificació, descripció i valoració dels impactes  
En la documentació aportada s'identifiquen com a efectes mediambientals de l'activitat els abocaments controlats i incontrolats en les aigües i clavegueram, les emissions controlades i incontrolades, els residus líquids, sòlids o d'un altre tipus, en particular els perillosos, la contaminació del sòl i l'emissió de sorolls, olors, vibració i impacte visual.  
No es realitza en cap moment una valoració dels impactes, i es limita l'estudi i la seua posterior ampliació a la seua identificació  
La relació d'impactes identificats com a conseqüència de l'execució del projecte d'instal·lació del centre de descontaminació de vehicles fora d'ús són:  
- Abocaments controlats i incontrolats a les aigües i al clavegueram  
- Emissions controlades i incontrolades cap a l'atmosfera  
- Els residus líquids, sòlids i d'un altre tipus, en particular els perillosos  
- La contaminació del sòl. L'emissió de sorolls, olors, pols, vibració i impacte visual.  
2. Consideracions sobre les mesures protectores i correctores i sobre el programa de vigilància ambiental  
Respecte a les principals mesures protectores o correctores que s'han tingut en compte en l'Estudi d'Impacte es resumixen de la manera següent:  
Zona de recepció  
- Identificar i emmagatzemar separadament els vehicles en bon estat dels que estan en mal estat  
- Els vehicles ni s'apilaran, ni es col·locaran de costat ni sobre el sostre  
- El sòl estarà impermeabilitzat  
- Es disposarà d'un separador de greixos  
- Es disposarà d'una arqueta amb tapa estanca per a assegurar la desviació de l'aigua de pluja a una canalització independent  
- S'assegurarà un pendent suficient per a la correcta canalització i arreplega dels líquids.  
Zona de descontaminació  
- S'ubicarà en un local cobert en la seua totalitat amb sòl impermeable i resistent a la contaminació per vessaments.  
- Constarà de sistemes d'elevació que permeten les operacions de retirada de fluids amb les suficients garanties de seguretat  
- Disposarà d'un sistema d'extracció de fluids per aspiració o gravetat.  
- Disposarà de contenidors i recipients homologats i identificats per al correcte emmagatzematge temporal dels distints elements.  
  
- La instal·lació tindrà un sistema d'arreplega de líquids per arqueta lluïda en la cara interior i impermeable.  
- Separador de greixos  
Zona de desballestament  
- El sòl estarà impermeabilitzat  
Quant al programa de vigilància ambiental, es proposa:  
Mesures generals  
- Realització d'un autocontrol d'emissions acústiques almenys cada 5 anys.  
- Informe preliminar de situació de sòls, en un termini no superior a dos anys  
- Inspeccions periòdiques de les instal·lacions elèctriques en baixa tensió  
Manteniments rutinaris  
Es realitza una relació dels controls rutinaris que cal realitzar amb periodicitat diària, setmanal, mensual, trimensual o semestral. En un apartat a part es detallen les tasques de manteniment que cal realitzar al separador de greixos, per considerar-se un element molt important de la instal·lació.  
Atés que la instal·lació s'ubica en un polígon industrial amb el corresponent sistema de sanejament l'empresa es connectarà al dit sistema.  
Tramitació administrativa  
El 21 de juny de 2007, es rep sol·licitud de declaració d'impacte ambiental per al projecte descrit amb número d'expedient 2006/130/RTP/VFU des del Servici de Residus Industrials de la Direcció General de Qualitat Ambiental i es remet juntament amb esta la documentació següent:  
- Projecte d'ampliació de llicència d'activitat   
- Estudi d'impacte ambiental  
- Informe municipal i certificat del resultat d'informació pública, en el qual s'informa que no s'han presentat al·legacions.  
El 13 de novembre de 2007, des del Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental se sol·licita ampliació d'informació al titular respecte d'això de la documentació tècnica presentada. Se'n rep resposta, el 28 de desembre de 2007, i aporta una nova documentació.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 6.c.1) Centres de tractament de vehicles al final de la seua vida útil, d'acord amb la definició del Reial Decret 1383/2002, de 20 de desembre, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, i concordants del seu Reglament. L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.  
  
L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'ampliació d'activitat de gestor de residus com a centre autoritzat de tractament de vehicles fora d'ús (CAT-VFU), promogut l'empresa VITO 10, SL, en el carrer Palmiters núm. 16 del municipi de Torrent (València), sempre que es desenrotlle d'acord amb allò que s'ha establit en l'estudi d'impacte ambiental el projecte de l'activitat i la resta de la documentació presentada.  
Segon  
Se supedita l'autorització de l'esmentat projecte al compliment de les condicions següents:  
1. Es disposarà de quantitat suficient d'un producte absorbent per a l'arreplega de possibles vessaments durant les operacions de descontaminació dels vehicles o el trasbals de residus perillosos.   
2. En el pati exterior sense coberta queda prohibit emmagatzemar residus perillosos, sense que es prenguen les mesures protectores necessàries per a assegurar l'arreplega de vessaments i evitar la contaminació de les aigües pluvials per escolament amb abocament a la xarxa de clavegueram municipal.  
3. A la posada en marxa de l'ampliació d'activitat, es realitzarà una analítica de les aigües abocades a la xarxa de clavegueram que assegure el compliment amb el permís d'abocament municipal.  
4. Incorporació al programa de vigilància ambiental de les auditories acústiques exigides pel Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica.   
5. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'autoritat ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves condicions.  
  
València, 25 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 015/2008-AIA.  
Títol del projecte: Fàbrica de paviments i revestiments ceràmics.  
  
Promotor: Cerámicas MAPISA, SA.  
Localització: carretera de Vilafamés CS-800, km 1. 12191 la Pobla Tornesa (Castelló).  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
  
1. Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.  
L'empresa Cerámicas MAPISA, SA, d'ara en avant MAPISA es localitza en la carretera de Vilafamés CS-800 en el terme municipal de la Pobla Tornesa (Castelló), MAPISA declara trobar-se ubicada en zona qualificada de sòl urbà, zona àrea industrial, on es permet l'ús a què està destinada, encara que no es disposa de documentació sobre això.  
  
MAPISA tampoc presenta documentació relativa a la seua inscripció en el Registre industrial de la província de Castelló.   
L'empresa desenrotlla en l'emplaçament mencionat les activitats principals de fabricació de paviment i revestiment ceràmic.  
  
Bàsicament el procés productiu s'inicia amb la recepció d'argiles atomitzades. Després de l'emmagatzematge, tamisat i premsat, s'omplin els motles i tornen a ser premsades per a traslladar-se a un assecador ràpid on s'elimina la humitat i s'obtenen peces crues. Després de l'assecatge, les peces crues passen a través de línies d'esmaltat. Una vegada esmaltades, les peces crues passen a una zona d'espera o pulmó fins que els arriba el torn de cocció en forn monoestrat de corrons i s'obté el producte final.  
En el procés bicocció, primer es couen les peces d'argila, posteriorment se'ls aplica l'esmalt i novament entren en el forn per a finalitzar l'esmaltat.  
Les matèries primeres utilitzades anualment per l'activitat són les següents: 77.700 t d'argiles atomitzades, 44 t d'argiles caolíniques, 69 t de colors, 2.764 t d'esmalts i frites granulades i 213 t d'additius i coles.  
MAPISA SA, produïx anualment: 17.113 t de revestiment i 51.311 t de paviment. No està prevista cap ampliació de la planta.  
  
Per a embalar els productes finals, MAPISA consumix anualment: 241 t de cartó, 706 t de palets i 21 t de plàstics (fundes, fleixos, etc.).  
  
Quant a recursos energètics i hídrics, es consumixen anualment: 6.700 Mwh d'electricitat (maquinària i il·luminació), 8,6 m³ de gasoil (equips de transport), 84.056 Mwh de gas natural (assecat i cocció) i 20.700 m³ (ús industrial i sanitari).  
Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
La competitivitat i dinamisme del mercat fan que les instal·lacions i processos incorporen les últimes tecnologies disponibles. Per tant, els mitjans de producció, els equips i les mesures correctores de la contaminació estan adaptats a les últimes tècniques disponibles en el sector.  
  
2. Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient.  
Amb data 29 de gener de 2008, es rep escrit per part de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic en què es comunica la finalització del termini d'informació pública sense haver-hi rebut al·legacions, per la qual cosa a instàncies de MAPISA, SA, se sol·licita l'avaluació ambiental del projecte.  
En el mateix escrit s'ha rebut la documentació rebuda per l'òrgan substantiu responent les observacions que, amb anterioritat, l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Direcció General de Gestió del Medi Natural va emetre en la consulta de suficiència documental segons l'expedient 30/2007-CON, en la qual es va aportar la documentació següent:  
  
- Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada i annexos.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Document de síntesi.  
- Annexos (2) al projecte bàsic d'autorització ambiental integrada.  
  
3. Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
Fase de funcionament  
- Sorolls i vibracions. Degudes a la circulació de vehicles i maquinària instal·lada.  
- Emissions contaminants a l'atmosfera.  
- Aigües residuals.  
- Residus assimilables a urbans, no perillosos i perillosos.  
Fase de cessament d'activitat i desmantellament  
- Sorolls.  
- Emissió de partícules a l'atmosfera.  
- Variació de l'edificació de naus.  
- Generació de residus de construcció i derrocaments.  
- Generació de residus procedents del desmantellament dels equips.  
Afeccions legals  
El projecte està sotmés a la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental segons el subapartat 3.5 de l'annex I.  
Altres afeccions considerades són:  
- Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual este tipus d'indústria s'ha d'incloure en el grup B de les potencialment contaminants de l'atmosfera.  
- Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
- Llei 10/1998, de Residus.  
- Llei 11/1997, de 24 d'abril, d'Envasos i Residus d'Envasos   
- Reial Decret 833/1988, relatiu a la Gestió de Residus Tòxics i Perillosos.  
- Reial Decret 9/2005, pel qual s'establix la relació d'activitats contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Emissions atmosfèriques. De dos tipus: difuses per operacions de transport, emmagatzematge i manipulació de càrregues i matèries primeres; puntuals per sistemes d'aspiració i filtrat interior i per processos de combustió.  
Per a corregir este impacte, MAPISA establix les mesures següents:  
- La recepció de matèries primeres (argiles atomitzades) s'efectua en sitges estanques.  
- Es netegen diàriament els llocs d'emmagatzematge.  
- Els molins trituradors estan convenientment carenats o instal·lats en l'interior d'edifici, amb el seu corresponent sistema d'aspiració i filtrat de pols.  
- Els camions cobrixen la seua càrrega amb tendals, periòdicament es realitza el manteniment dels vehicles.  
- En el procés on es manegen materials pulverulents s'han instal·lat sistemes de depuració que permeten mantindre l'atmosfera interior neta, i retindre la pols. Estos sistemes es mantenen periòdicament.  
  
- En els processos de combustió, periòdicament es realitzen mesuraments de les emissions. En el cas que els valors registrats superen el límit permés s'hauran d'instal·lar els pertinents sistemes de depuració.  
  
Efluents líquids. MAPISA declara entregar tots els efluents que genera l'activitat a gestor autoritzat (empresa atomitzadora externa). L'abocament a causa de l'escolament de les aigües pluvials s'aboca directament al barranc de la Rambleta i és possible que arrossegue partícules i restes de material i disposa del corresponent informe favorable per part de l'òrgan de conca corresponent.  
En la generació de residus s'apliquen les següents mesures correctores:  
-S'emmagatzemen els residus en contenidors específics i estancs.  
  
-Se separen els residus per categories i possibilitat de reciclatge.  
-S'establixen àrees diferenciades per a cada residu, cobertes i estanques per al cas de residus perillosos.  
- Inspecció i neteja diària de les àrees de residus.   
- Entregar els residus degudament envasaments i classificats a gestors autoritzats.  
Emissions acústiques i vibracions. MAPISA declara que els ventiladors i motors estaran dotats d'un encapsulat de material acústic per a reduir el nivell sonor. Per a reduir les vibracions, les màquines rotatives s'equilibren dinàmicament i estàticament, a més de disposar de suport flexibles (goma, suro o semblant).  
En el cessament d'activitat i desmantellament es produirà una reducció important d'emissions, abocaments, generació de residus, soroll i consum de recursos, donat el cessament de l'activitat industrial.  
Durant el desmantellament es tindran en compte les mesures següents:  
- Respecte a la circulació de vehicles: Es mantindran periòdicament.  
- Quant a l'emissió de partícules a l'atmosfera, es vetlarà pel funcionament correcte de la maquinària d'obra i els transports de materials es realitzaran coberts amb tendal.  
- Respecte a la gestió de residus, es revisaran les tasques de buidatge i descontaminació per a minimitzar la generació de residus; es recuperaran les matèries primeres per a la seua utilització en altres empreses del sector  
- Es realitzarà un projecte de detall i control de derrocament de la instal·lació.  
- Es vetlarà perquè l'estat final del solar quede d'acord amb l'entorn.  
Consideracions sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades  
A fi de controlar i assegurar les mesures correctores proposades, MAPISA presenta el següent programa de vigilància ambiental:  
- Diàriament: es netegen els llocs de treball, s'inspeccionen les zones d'emmagatzematge de residus i els seus contenidors, comprovació i neteja de possibles vessaments, neteja dels locals d'emmagatzematge, inspecció visual del nivell de basses.  
- Setmanalment: inspecció exhaustiva de residus, inspecció visual de l'estat dels filtres de mànegues, de ximeneres de forns i assecadors, manteniment de tots els elements de la bassa d'acumulació d'aigua residual industrial (bombes, sondes de nivell, agitadors, vàlvules,...)  
  
-Mensualment: revisió i manteniment de màquines, verificació dels dispositius de seguretat, comprovació del funcionament de la depuradora.  
-Trimestralment: manteniment de filtres (greixatge i verificació de subsistemes i estat de mànegues).  
- Anualment: neteja completa de maquinària, mesurament d'emissions filtres forns i assecadors Q>30000 Nm³.  
-Bianualment: mesurament d'emissions de filtres i assecadors (10000-Cada tres anys: mesurament d'emissions de filtres forns i assecadors Q<10000 Nm³.  
-A més MAPISA inclou en el seu programa de vigilància ambiental: planificar els mesuraments dels focus contaminants, els resultats dels mesuraments i els balanços estequiomètrics seran anotats en el llibre-registre que s'ha d'haver adaptat el model de l'annex IV de l'esmentada Orde 18 d'octubre de 1976, foliat i segellat pel Servici Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en el qual es faran constar de forma clara i concreta els resultats dels mesuraments i anàlisi de contaminants; formar i sensibilitzar en matèria mediambiental els treballadors de l'empresa; control de la correcta arreplega de residus per gestors autoritzats; es consideraran en tot moment i s'analitzarà la viabilitat de les millors tècniques disponibles per a la reducció d'emissions i generació de sorolls.  
  
4. Consideracions jurídiques  
- L'activitat ha de sotmetre's el procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'apartat I) del grup 4 de l'annex I del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, que deroga la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental (fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada).  
  
- L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en el Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
- L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.  
- L'article setze del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
- Llei 10/1998, de Residus i el Reial Decret 833/1988, relatiu a la Gestió de Residus Tòxics i Perillosos.  
A la vista de tot l'anterior, i sobre la base de les competències que tinc legalment atribuïdes es formula la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
Estimar favorable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'indústria de fabricació de taulellets promogut per MAPISA, sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i les condicions establides en l'apartat següent, així com les modificacions introduïdes per estes.  
  
Segon  
Com a condicions addicionals que cal complir en l'execució del mencionat projecte s'establixen les següents:  
1. Haurà de regular la seua situació urbanística, recordant que mentres no es desenrotlle el sector de sòl urbanitzable s'apliquen els articles 12 i 13 de la Llei Urbanística Valenciana.  
2. Haurà de regular la situació dels focus emissors de contaminants a l'atmosfera, en especial d'aquells focus l'emissió dels quals està estimada atés que són de nova implantació.  
3. El programa de vigilància ambiental s'implementarà d'acord amb les condicions establides en la present declaració d'impacte ambiental. A més, hi haurà d'incloure els punts següents:  
- Mantindre els vials nets perquè les aigües pluvials no arrosseguen brutícia en el seu discórrer pels terrenys de la parcel·la, instal·lar reixes de desbast per a retindre sòlids abans del seu abocament a l'exterior de la parcel·la.  
- Assegurar l'estanquitat de les basses i col·lectors d'arreplega d'aigües residuals per a evitar fugues al subsòl.  
4. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures correctores que s'hi proposen i comprovar la seua aplicació i eficàcia.  
5. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, haurà de regularitzar l'explotació d'aqüífers davant dels organismes de conca corresponents, d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
  
6. Els productes químics que MAPISA utilitza en la seua activitat hauran d'estar emmagatzemats a cobert i amb sistemes i mitjans suficients per a evitar possibles vessaments susceptibles de contaminar aigües i/o sòl.  
7. S'hauran d'esmenar els punts en què l'auditoria acústica evidencia la superació dels límits establits per la llei.   
8. Les zones de «emmagatzematge estratègic de residus» de la instal·lació hauran d'estar convenientment senyalitzades i, en cas d'emmagatzemar residus perillosos, tancades i impermeabilitzades amb sistemes d'arreplega de vessaments. El temps màxim de permanència dels residus perillosos en el magatzem és de sis mesos, dos anys para residus no perillosos, d'acord amb el que preveu la Llei 10/2000, de Residus i en el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus Tòxics i Perillosos.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Quart  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 28 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6770, del 09-05-2012 (2012/4365)

RESOLUCIÓN de 4 de abril de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Onda, Sagunto, Les Useres,Torrent, La Pobla Tornesa. Expedientes: 360/2006 AIA, 158/2006 AIA, 126/2005 AIA, 153/2007 AIA, 015/2008 AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6770

Fecha DOGV
:   09-05-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/4365

CVE


Fecha del documento
:   04-04-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Useras](javascript:void(0))
    * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [Pobla Tornesa, la](javascript:void(0))
    * [Onda](javascript:void(0))
    * [Torrent](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 4 de abril de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Onda, Sagunto, Les Useres,Torrent, La Pobla Tornesa. Expedientes: 360/2006 AIA, 158/2006 AIA, 126/2005 AIA, 153/2007 AIA, 015/2008 AIA. [2012/4365]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 360/2006 AIA, 158/2006 AIA, 126/2005 AIA, 153/2007 AIA, 015/2008 AIA.  
  
Valencia, 4 de abril de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 360/2006-AIA.  
Título: Plan Parcial Sur-20.   
Promotor: Ayuntamiento de Onda.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Onda y Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Localización: término municipal de Onda.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El proyecto de Plan Parcial Sur-20 de Onda consiste en la creación de un sector industrial con uso terciario compatible, ocupando un área de 1.557.420 m², junto a otra bolsa de suelo industrial, SUR-13. Esto implica la reclasificación de suelo no urbanizable común a suelo no urbanizable con protección agrícola.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Los límites del sector son:  
- al norte, la rambla de la Viuda y el camino de Vora Rambla  
- al sur, el río Mijares y el camino de las Delicias  
- al este, el polígono industrial Sur-13 y,  
- al oeste, la urbanización de Sitjar Baix y suelo destinado a uso agrícola  
Este planeamiento se plantea como una continuación al suelo industrial del Sur-13, ámbito sí urbanizado pero no consolidado. Este crecimiento está fuertemente condicionado por el oeste por la existencia del núcleo de población «Sitjar Baix», por el norte por la existencia de una bolsa de suelo forestal y la rambla de la Viuda y por el sur por la proximidad del río Mijares. Para evitar las afecciones al núcleo residencial se ha propuesto una zona verde más de 100.000 m² en las proximidades para que actúe a modo de colchón. Para adecuarlo a las afecciones en su ámbito norte, el planeamiento propuesto ha sufrido modificaciones.   
El uso global se distingue en dos categorías: industrial y terciario. Se dispone de zona industrial hasta grado 5 (alto) ubicadas en la proximidad del suelo industrial Sur-13 y de zona industrial hasta grado 2 (bajo) ubicadas en la proximidad del suelo residencial. En el uso terciario se incluyen todas las actividades relacionadas con comercial, hotelero, oficinas, recreativo, aparcamientos y similares.   
3. Alternativas.  
El planeamiento propuesto carece de estudio de alternativas, justificando simplemente la ordenación propuesta. En este sentido, el Estudio de Impacto Ambiental presenta este sector como una transición entre los actuales sectores Sur-13, polígono industrial diseñado para la implantación de grandes industrias, con parcela mínima de 35.000 m², y la urbanización residencial «Sitjar Baix». Así lo que propone el Plan Parcial Sur-20 es la interposición, entre ambos sectores, de un nuevo sector para la actividad propia de la pequeña industria y del almacenamiento, con parcelas de 1.500 y 3.000 m². Todo ello lo justifica por la necesidad de crear suelo terciario, pues las dos únicas bolsas de uso terciario (Sur-7 y Sur-19) están agotadas (la primera de ellas dedicada a restaurantes y zonas de ocio junto al núcleo urbano; la segunda de ellas para un centro logístico de una multinacional dedicada al deporte).   
Tramitación administrativa  
1. Procedimiento de evaluación ambiental.  
En fecha 30 de abril de 2006 entró en vigor la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente (LEAE).  
La Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente y la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, son complementarias.   
De acuerdo a la LEAE, los planes y programas, así como sus modificaciones, que puedan tener efectos significativos en el medio ambiente y que sean promovidos o aprobados por la Administración, son objeto de esta evaluación ambiental estratégica.   
Por otra parte, la LEAE define en su artículo 2 como zonas de reducido ámbito territorial, aquellas que por sus escasas dimensiones, el nivel de protección del medio ambiente y la integración ambiental puede garantizarse mediante la aplicación de la evaluación de impacto ambiental de proyectos.   
La modificación presentada, en principio, debería ajustarse a lo establecido en la LEAE. Visto que el ámbito del sector sólo afecta a una zona colindante con una ya urbanizada y vistos los efectos previsibles sobre el medio ambiente, puede considerarse como una zona de reducido ámbito territorial y resulta posible la aplicación de la evaluación de impacto ambiental.   
Dentro del procedimiento de evaluación de impacto ambiental, el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990 de 15 de octubre.   
Por todo lo anteriormente expuesto, el procedimiento de evaluación ambiental para este caso será el correspondiente al de la Evaluación de Impacto Ambiental.   
2. Admisión a trámite  
En fecha 11 de octubre de 2006, tiene entrada en el registro general de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, una copia remitida por el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Castellón del expediente administrativo tramitado en el Ayuntamiento de Onda, relativo al plan parcial Sur-20, incoándose el expediente de evaluación de impacto ambiental. Para disponer de la documentación necesaria para la evaluación ambiental del proyecto se solicita, en fecha 8 de febrero de 2007, copia del estudio de impacto ambiental, del proyecto sometido a autorización sustantiva, del certificado del trámite de información pública, del certificado de aprobación provisional y del certificado de solicitud de los informes de Patrimonio y Confederación Hidrográfica del Júcar, pues no habían sido remitidos.   
3. Información pública  
El estudio de impacto ambiental del plan parcial Sur-20 se expuso al público, según anuncio publicado en el Diario Levante, de 6 de octubre de 2005, y en el DOCV nº 5.270, de 31 de mayo de 2006. Según consta en el certificado emitido, en fecha 13 de febrero de 2007, por el secretario del Ayuntamiento de Onda, no se han presentado alegaciones de carácter ambiental.   
4. Ampliación de documentación  
Con fecha 28 de enero de 2008, se requiere a la Dirección Territorial de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda de Valencia, remitiéndose, asimismo, dicho requerimiento al Ayuntamiento de Onda, para que complete el expediente con la documentación siguiente:  
Respecto del planeamiento municipal en vigor:  
Copia de las directrices definitorias de la estrategia de evolución urbana y de ocupación del territorio actualmente.  
Plano con la clasificación y calificación actual de todo el término municipal, que recoja las modificaciones realizadas desde la aprobación definitiva del Plan General de Ordenación Urbana de Onda.   
Copia del plan acústico Municipal de Onda.   
Respecto del proyecto de plan parcial Sur-20:  
Estudio de alternativas adecuado, pues únicamente se aporta una justificación de la solución elegida. En este sentido cabe destacar que el plan parcial SUR-19 aporta como principal objetivo el satisfacer la demanda de suelo de uso terciario y se justifica en la ausencia de este tipo de suelo; sin embargo, el plan parcial Sur-20 promueve una zona de 150.000 m² destinada a uso terciario sobre terreno catalogado como forestal, por lo que cabría replantearse dichas bolsas. Se aportará el estudio de alternativas que contemple la propuesta.  
Informe de la Oficina del Plan de Carreteras de la Conselleria de Infraestructuras, respecto de:   
Las actuaciones que van a llevarse a cabo en materia de infraestructuras de carreteras en el municipio de Onda; compatibilidad de las reservas de 100 m en la ordenación del plan parcial Sur 20 con la construcción prevista de una calzada de la carretera de conexión de la CV-20 y la CV-21.   
Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda relativo al tratamiento de las vías pecuarias del sector, integrando en el sector o proponiendo el trazado alternativo viable que deberá asimismo reflejarse en el instrumento de ordenación.  
Estimación de los recursos hídricos necesarios para el abastecimiento del sector del plan parcial Sur-20 e informe de Confederación Hidrográfica del Júcar respecto de la disponibilidad de los mismos.   
Justificación de la tramitación del vertido de la futura estación depuradora de aguas residuales del plan parcial Sur-20 a la rambla de la Viuda, evaluando el volumen vertido y estudiando la posibilidad de vertido cero.  
Estimación del volumen de los residuos urbanos generados en la actuación del plan parcial Sur-20 y descripción de la gestión de los mismos (recogida, transporte y eliminación), aportando los certificados de las empresas concesionarias de la gestión y del Consorcio adjudicatario del plan zonal. Se deberán considerar conjuntamente los residuos generados en ambas propuestas. Los certificados de las empresas concesionarias ratificarán, en su caso, la capacidad de sus medios para la recogida y transporte de los residuos urbanos y el certificado del Consorcio versará sobre la capacidad de eliminación de los residuos de ambos sectores en las infraestructuras ya ejecutadas incluidas en el plan zonal II, IV y V.  
Se completará el análisis de la contaminación atmosférica en todo el término municipal. En el ámbito del plan parcial Sur-20 únicamente se aporta el listado (unas 40 páginas) de las mediciones de las estaciones más cercanas, sin analizar los mismos ni compararlos con los valores legal o ambientalmente establecidos. Se considera este factor ambiental decisivo dada la proximidad al núcleo residencial «Sitjar Baix».  
Se completará el análisis de la contaminación acústica. En el ámbito del plan parcial Sur-20 se obvia el estudio de la contaminación acústica, factor ambiental fundamental dada la proximidad al núcleo residencial Sitjar Baix.  
Estudio de la influencia del viento sobre la zona residencial.  
En base al estudio atmosférico, acústico y de vientos se determinará qué tipo de industrias pueden localizarse y en función de su clasificación a qué distancia y cuál debe ser la dimensión del colchón que rodee al núcleo residencial o si el establecido es suficiente. En caso de que se detecten áreas especialmente degradas o atmósferas contaminadas, se establecerán las medidas correctoras apropiadas para restaurar estos daños.   
Se deberá aportar el Informe vinculante sobre patrimonio histórico y cultural que debe emitir la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura y Deporte   
Estimación de la cantidad de agua a depurar y estudio de la posibilidad de su reutilización para riego y para uso industrial, tratando de conseguir vertido cero.  
Se analizará la capacidad de depuración de la estación a instalar, para conocer si la instalación será evaluada ambientalmente por separado o englobada dentro del plan parcial.   
Se completará la documentación aportada respecto de las vías pecuarias, pues se han omitido dos vías pecuarias más: Colada de les casetes de Capblanch y colada del Abrevadero.  
Se deberá aportar la cartografía de las áreas forestales que hayan sufrido incendios y deberán clasificarse como suelo no urbanizable, pues según el artículo 14 de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje no podrán clasificarse o reclasificarse como urbano o urbanizable.   
Se completará el apartado de hidrología, aportando la documentación referente al barranco de la Viuda.   
Conforme al artículo 18 de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, el plan parcial deberá establecer el perímetro y la normativa de protección de la captación de agua o incorporadlos a la red primaria de espacios libres y zonas verdes.   
Se incluirá el coste del establecimiento de las medidas correctoras previstas, pues pese a que se indica que están incluidas en el anteproyecto de urbanización, no se ha remitido ninguna copia a este Servicio.   
Se determinará si existe alguna línea eléctrica que atraviesa el sector y, en su caso, se determinará el tratamiento oportuno.  
Informes sectoriales.  
1. En fecha 27 de marzo de 2007, la Sociedad de Fomento Agrícola Castellonense, como concesionario de la gestión del servicio público de abastecimiento de agua potable al municipio de Onda, informa:  
- Que las necesidades hídricas de agua potable previstas son 413.910 m³/anuales  
- Que dicha demanda se prevé cubrir mediante conexión a las infraestructuras pertenecientes al Consorcio de Aguas de la Plana.  
- Que el urbanizador ejecutará un nuevo depósito destinado al abastecimiento de agua potable, con dos departamentos, de capacidad suficiente para cubrir el suministro al sector y dotado de las infraestructuras complementarias adecuadas (grupo de presión, equipo de cloración, etc)  
- Que deberá disponer de la expresa conformidad o previa autorización por parte del Consorcio de Aguas de la Plana para ejecutar la conexión a las infraestructuras pertenecientes al Consorcio de Aguas de la Plana.   
- La calidad de las aguas suministradas por el Consorcio de Aguas de la Plana es adecuada, por lo que no precisaría de ningún tratamiento adicional de potabilización, ajustándose a lo dispuesto por el Real Decreto 140/2003, de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios de la calidad del agua de consumo humano, contemplándose, en todo caso, la disposición de un equipo de re cloración en el depósito por si resultara necesario.   
- Se considera necesario, previo a la aprobación definitiva del proyecto de urbanización y a la recepción de las obras, el informe favorable de la empresa concesionaria del servicio, en cuanto a la definición, diseño y características de las infraestructuras necesarias para el abastecimiento de agua potable a dichas unidades (redes, canalizaciones, válvulas, bocas de riego, bocas de incendios, trapas, etc.).  
- El municipio de Onda dispone del correspondiente expediente de concesión de abastecimiento tramitado ante la Confederación Hidrográfica del Júcar, bajo el número 1999RP0028, con un caudal estimado de 2052.113 m³, disponiendo igualmente de una toma externa de suministro de agua en alta procedente del Consorcio de Aguas de la Plana en volumen 957.336 m³, toma en la que se contempla ejecutar la conexión para el abastecimiento del sector. Habiendo resultado un consumo total del municipio en el ejercicio 2006 de 2.312.824 m³, entendemos que dicho caudal adicional quedará integrado en el marco de los referidos expedientes.  
2. En fecha 14 de enero de 2008, se redacta informe sobre la prospección arqueológica y etnológica. En dicho informe se puntualiza:  
- No se han documentado yacimientos arqueológicos nuevos, si bien la proximidad de la necrópolis de «dipòsits» determina la necesidad de que se adopten medidas correctoras. Por tanto, en el Estudio de Impacto Ambiental deberá preverse la realización de un seguimiento arqueológico de las obras de urbanización, excepto en las parcelas 39, 40 y 41 del polígono 15 donde será necesaria la realización de excavación arqueológica, excavación cuyos resultados determinarán los condicionantes para las futuras obras.   
- Desde el punto de vista del patrimonio paleontológico deberá instarse la pertinente consulta a los servicios técnicos.  
- En cuanto al patrimonio etnológico, en los resultados de la prospección se hace referencia a que se han constatado varios elementos etnológicos, como ribazos de piedra en seco, red de acequias, balsas, casas (masías), casetas y paranys, habiéndose documentado también una romería. Debería valorarse la posibilidad de conservar las tres masías con parte del arbolado que las circunda a través de su integración en el ámbito turístico con algún uso social, de forma que se conservaría la memoria del hábitat disperso de la zona.  
Una vez analizadas todas las posibles afecciones patrimoniales del proyecto resulta procedente aportar el estudio de impacto ambiental, documento que contemplará las actuaciones realizadas, resultados y programa de vigilancia y/o medidas correctoras, en su caso, y sobre el que se emitirá el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano al efecto de que se aporte en el correspondiente procedimiento de impacto ambiental ante el órgano administrativo competente.  
3. En fecha 28 de enero de 2008, se solicita informe al Servicio de Parques Naturales, para que informe respecto de la influencia y compatibilidad de la reclasificación con el plan de Ordenación de los Recursos Naturales del parque natural de la sierra de Espadán, puesto que el sector se encuentra dentro del área de influencia antrópica de la zona de amortiguación de impactos. En fecha 22 de abril de 2008 se recibe contestación, indicando que, en lo que respecta al plan parcial Sur-20, «se encuentra zonas de una elevada antropización y, como consecuencia de la elevada degradación de los posibles ecosistemas existentes, donde las formaciones de matorral subsistentes han sido sometidas a sucesivos procesos de degradación, siendo prácticamente inexistentes en la actualidad. En consecuencia no se encuentra objeción alguna a la recalificación de este suelo como urbanizable, siempre que el objetivo sea el empleo para uso industrial y terciario».  
4. En fecha 4 de febrero de 2008, la Oficina del Plan de Carreteras informa desfavorablemente el concierto previo del plan general de Ordenación Urbana de Onda, que contempla la actual reclasificación. Respecto de la afección al Sur-20, se especifica que «los espacios libres de reserva viaria a colocar a ambas márgenes de las carreteras, de acuerdo con el Decreto de 30 de diciembre de 2005, a contar desde la raya blanca del arcén más próximo, a aplicar en el caso de la nueva carretera entre la CV-10 y CV-21, es de 100 m».   
5. En fecha 15 de abril de 2008, el Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal informa, adjuntando la cartografía correspondiente, que «parte de la zona comprendida en la parcelación del sector ha sido afectada por incendios forestales, por lo que se comunica a los efectos legislativos vigentes».  
6. En fecha 21 de abril de 2008, se recibe el informe forestal, en el que se indica:   
«Que después de consultar la documentación obrante del inventario forestal, aprobado por acuerdo del Consell de 15 de junio de 2007 y publicado el 18 de junio de 2007 en el DOCV nº 5.536 y que define la clasificación del suelo forestal y no forestal del termino de Onda. Se efectúan las siguientes consideraciones:  
- Que el suelo forestal se localiza, con un carácter general y salvo alguna parcela aislada, desde el centro al norte del territorio afectado por el sector Sur-20 del PGOU de Onda.  
- Que el suelo no forestal se localiza, salvo alguna excepción, desde el centro al sur del territorio afectado por el Sector Sur-20 del PGOU de Onda.  
Se recuerda considerar la clasificación del suelo forestal y no forestal a la hora de elaborar y determinar las actuaciones recogidas en el sector Sur-20.   
Consultado la cartografía de incendios forestales disponible en el visor de la Conselleria de Medio Ambiente Agua, Urbanismo y Vivienda y que recoge los incendios acontecidos en el periodo comprendido entre el año 1993 hasta la actualidad, se observa que en el territorio afectado por el sector Sur-20 del PGOU de Onda aparecen croquizados los siguientes incendios:   
a) Incendio que identificaremos como el número 1 y que se produjo en 1999.   
b) Incendios que identificaremos como los números 2, 3 y 4 y que se produjeron en 1998. Se debe reseñar que el incendio identificado como número 4 se produjo en un terreno que según el inventario forestal no posee carácter forestal. Mientras que las superficies afectadas por los incendios 1, 2 y 3 deben ser consideradas como que afectaron a terreno forestal a la hora de elaborar y determinar las actuaciones recogidas en el sector.  
Consultada la documentación obrante en el Servicio Territorial de Medio Ambiente se comprueba cómo no existe ningún monte gestionado por la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda en la zona afectada por el sector Sur-20.  
Los terrenos del sector Sur-20 se sitúan en zona de influencia del parque natural de la sierra de Espadán. Motivo por el cual las actuaciones que en estos terrenos se planifiquen deberán estar en concordancia con lo recogido en el Decreto 218/1997, de 30 de julio, de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el PORN de la sierra de Espadán.   
A la vista de lo expuesto se desprende que se deberá contemplar en la documentación que debe recoger el estudio de impacto ambiental del P.P. sector Sur-20 de Onda las consideraciones recogidas en el Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por la que se establecen normas generales a aplicar en terrenos forestales incendiados; reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana y PORN (Plan de Ordenación de los Recursos Naturales) del parque natural de la sierra de Espadán.»  
7. En fecha 21 de abril de 2008, se recibe el informe sobre vías pecuarias, en el que se indica:   
«Consultado el estudio de impacto ambiental, constan identificadas dos vías pecuarias de las clasificadas por OM-30/04/1956, primera clasificación de vías pecuarias del municipio de Onda, que fueron transferidas por el Estado a la Comunidad Valenciana por RD-2.365/84 de 8 de febrero. Posteriormente fue modificada la clasificación de 1956, por Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca de 28 de noviembre de 1989, publicada en el DOGV 11 de enero, en la que se reduce el ancho considerado necesario, resultando sobrante la diferencia con el ancho legal o inicial.  
La primera es la VP nº 38 colada del camino de la cantera de 18 m de anchura legal y 8 m de anchura considerada necesaria, que figura inscrita con el nºA03/12/084/0038, tomo 3º, pág. 519 del inventario general de bienes y derechos de la GGVV. Consta grafiada con 18 m. de anchura legal, colindante al sur del «Sector Sur-20». El eje longitudinal de esta vía pecuaria es el camino del mismo nombre, llamado también de las Delicias. Deberá garantizarse tanto por el promotor como por el Ayuntamiento de Onda, la no afección del sector interesado en el ámbito de los 18 m. de anchura legal de esta vía pecuaria, tomados 9 m a cada lado del eje del camino de la Pedrera, como SNUP-VP.  
La segunda vía pecuaria es la VP nº3 cordel de Almazora a la pedriza, de 37,50 m. de anchura legal y 10 m. de anchura considerada necesaria en las citadas Órdenes y que consta con el nº 03/12/084/0003, tomo 3º, pág. 516, en el inventario G de B y D de la GGVV. Consta identificada en el sector Sur-20 con su anchura legal de 37,5 m. atravesando el sector de oeste a este, tomando como eje el denominado Camí Fondo o de Villareal a Alcora, sin embargo el EIA solo dedica un apartado para indicar que se iniciarán los trámites oportunos para concretar la viabilidad de un nuevo trazado.   
A petición del Ayuntamiento de Onda, el conseller de Territorio y Vivienda acordó en fecha 14 de junio de 2007 el inicio del expediente nº STMA/SF/VP/MT/073/2005, de modificación parcial de trazado de la VP nº 3 cordel de Almazora a la Pedriza a su paso por el sector Sur-20 del PGOU de Onda, cuyo procedimiento actualmente está en la fase de información pública (BOP de 29 de marzo de 2008).  
8. En fecha 22 de abril de 2008, se recibe el informe del Servicio de Gestión Forestal al Plan Parcial Sur-20, en el que se indica:   
«El suelo forestal afectado por el plan parcial tiene la tipología de bloque-isla, rodeado de cultivos agrícolas. Sus características de bloque-isla le confieren un gran valor estratégico en cuanto a defensa y potenciación de la biodiversidad y en lo relativo a hito y testigo histórico paisajístico. En base a las razones señaladas, se propone la exclusión del suelo forestal del plan parcial Sur-20 de Onda».  
9. En fecha 22 de abril de 2008, se recibe el informe del Servicio de Gestión Forestal de la DG de Gestión del Medio Natural:   
«... Las vías pecuarias del término municipal de Onda fueron clasificadas por Orden Ministerial de 30 de abril de 1956, primera clasificación de vías pecuarias del mencionado municipio. Posteriormente, la clasificación de 1956 fue modificada por la Orden de 28 de noviembre de 1989 de la Conselleria de Agricultura y Pesca publicada en el DOGV el 11 de enero de 1990.   
A la vista del croquis de la clasificación las vías pecuarias del término municipal de Onda, y el plano anteriormente citado el Sector Sur-20 afecta a las siguientes vías pecuarias:  
VP nº 3 Cañada de Almassora al Pedreguer o Cordel de Almazora a la Pedriza de 37,61 m. de anchura legal y 10 m. de anchura necesaria. El conseller de Territorio y Vivienda acordó en fecha 14/06/2007 el inicio del expediente de modificación de trazado nº STMA/SF/VP/MT/073/2005.  
VP nº 38 Colada del Camino de la Pedrera de 18 m. de anchura legal y 8 m. de anchura necesaria. Esta vía pecuaria es colindante al sur del Sector SUR-20. Según consta en informe técnico remitido por fax por la Dirección Territorial de Castellón, el eje longitudinal de esta vía pecuaria es el camino del mismo nombre, llamado también de las Delicias. En el mismo informe consta que deberá garantizarse tanto por el promotor como por el Ayuntamiento de Onda, la no afección del Sector interesado en el ámbito de los 18 m. de anchura legal de esta vía pecuaria, tomados 9 m. a cada lado del eje del camino de la Pedrera, como SNUP-VP.   
VP nº 39 Colada del Abrevadero de 15 m. de anchura legal y 8 m. de anchura necesaria. Esta vía pecuaria une la nº 3 con la nº 38 de norte a sur dentro del Sector.   
VP nº 41 Colada de les Casetes de Capblanch de 15 m. de anchura legal y 6 m. de anchura necesaria. Esta vía pecuaria atraviesa el Sector en la parte norte por zona forestal.  
Según el informe de vías pecuarias del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón sólo constan identificadas las VVPP nº 3 y nº 38 en el estudio de impacto ambiental del sector Sur-20 del PGOU de Onda.»  
Afecciones legales  
Hidrografía. Conforme al artículo 6 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, las márgenes de los cauces están sujetas, en toda su extensión longitudinal:   
a) A una zona de servidumbre de 5 metros de anchura, para uso público que se regulará reglamentariamente.   
b) A una zona de policía de 100 metros de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen.  
Patrimonio. Conforme al artículo 11 de la Ley 5/2007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, deberán incorporar el informe de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
Plan zonal de residuos de las zonas III Y VIII. Mediante este plan zonal se distribuye el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad en la gestión y tratamiento de residuos.   
Vías pecuarias. Conforme al artículo 12, de la Ley 3/1995, de vías pecuarias, las modificaciones del trazado como consecuencia de una nueva ordenación territorial, deberán asegurar con carácter previo el mantenimiento de la integridad superficial, la idoneidad de los itinerarios y la continuidad de los trazados, junto con la del tránsito ganadero, así como los demás usos compatibles y complementarios de aquél.   
Carretera entre CV-10 Y CV-21. Conforme a la modificación de la Ley 6/1991, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, introducida por la Ley 14/2005 de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa y de Organización de la Generalitat, la zona de protección de carreteras será, como mínimo, de 100 m. Los terrenos incluidos en la zona de protección de la carretera no computarán a efectos de las reservas dotacionales mínimas exigibles por la legislación urbanística.   
Incendios. Conforme al artículo 14 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, los terrenos forestales clasificados como suelo no urbanizable que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán clasificarse o reclasificarse como urbano o urbanizable.   
Paisaje. No requiere estudio de integración paisajística, puesto que por la fecha de información pública del proyecto, no es necesario que se acompañe de instrumento de paisaje, conforme al artículo 74 de la Ley Urbanística Valenciana.   
Ley de Ordenación del Territorio y Protección del paisaje. Conforme al artículo 14 de esta ley, los terrenos forestales clasificados como suelo no urbanizable que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán clasificarse o reclasificarse como urbano o urbanizable. Conforme al apartado 2 del artículo 19, la implantación de usos industriales, o terciarios que impliquen un incremento del consumo de agua, requerirá la previa obtención de informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad de dicho incremento con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
Consideraciones ambientales.  
El municipio de Onda se halla situado en el entorno metropolitano de Castellón, ocupando 108,4 km², con una población de 22.526 habitantes según datos de 2006. El sector objeto de reclasificación se encuentra ubicado en la parte llana del término, con suaves ondulaciones y pequeñas lomas que van en declive hacia la comarca de la Plana Baixa.   
Según la morfología, la zona está formada principalmente por materiales detríticos cuaternarios y algunos relieves mesozoicos aislados de escasa entidad. Este ambiente se ha generado a partir de los materiales aportados por los ríos y barrancos procedentes de las zonas montañosas. En cuanto a los sedimentos, se distinguen los siguientes sedimentos pertenecientes al pleistoceno:  
- Mantos aluviales encostrados, litológicamente están constituidos por conglomerados, pertenecientes al Pleistoceno Inferior  
- Depósitos de pie de monte, constituidos por arcillas rojas, con cantos encostrados superficialmente, pertenecientes al Pleistoceno Medio  
- Mantos de arroyada, son depósitos superficiales de plenillanuras que han sufrido transporte a larga distancia, disponiéndose sobre amplias superficiales, producto de procesos sedimentarios de arroyada dispersa, pertenecientes al Pleistoceno superior.  
- Terrazas erosivas que también se formaron durante el Pleistoceno superior.   
En cuanto al Holoceno, principalmente destacan depósitos de fondo de rambla formados por cantos sueltos.   
Edafológicamente, se distinguen dos unidades de suelo:   
- Fluvisoles: suelos jóvenes desarrollados a partir de depósitos aluviales. Se caracterizan por su posición geomorfológica y origen, dando lugar a una serie de rasgos comunes como discontinuidades litológicas, fluctuaciones en la materia orgánica, heterogeneidad textural, buena permeabilidad y presencia de una capa freática con oscilaciones estacionales. Contienen carbonatos. Su perfil es profundo, de textura generalmente limo-arcillosa, con fases pedregosas, que se van haciendo más patentes a medida que están más próximos a los cursos de los ríos. Son las zonas de mayor productividad agrícola.   
- Cambisoles: presentan evidencia de eliminación de carbonatos y de reducción y liberación de óxidos de hierro. Sobre materiales de naturaleza aluvial y aluvial-coluvial aparece una gran pedregosidad superficial debido a la erosión laminar.  
El sector linda con dos cauces importantes, al norte, el barranco de la Viuda y, al sur, el río Millares. La zona de estudio se encuentra sobre el subsistema acuífero de la Plana de Castellón. La formación acuífera está constituida por sedimentos pliocuaternarios, compuestos por paquetes de gravas, arenas y conglomerados. Se trata de sedimentos terciarios de muy baja permeabilidad. La calidad de las aguas se encuentra muy degradada por factores antrópicos. Sin embargo es escasa la documentación que se aporta respecto del mismo. Se mantiene una distancia de más de 100 m. entre el punto más cercano a la rambla y la ribera del cauce, por lo que no existe afección alguna sobre la zona de policía ni la de servidumbre.   
Se realiza una descripción climática de la zona, destacando que se trata de un clima mediterráneo con temperaturas suaves todo el año, con un régimen pluviométrico marcado por la irregular distribución de las lluvias, y la torrencialidad de las mismas, con una marcada estación seca. Respecto al régimen de vientos, se observa un predominio de vientos de componente W en otoño e invierno y de componente E en primavera y verano.  
En cuanto a la contaminación atmosférica, el municipio de Onda dispone de una estación de medición de la calidad del aire ambiente, incluida en la red valenciana de control de la calidad del aire. Hasta la fecha, el último informe de evaluación publicado por la Generalitat, indica que no se superan los límites establecidos para ningún contaminante en dicha estación de medición. Para evitar el arrastre de partículas en suspensión a la zona residencial, se prohíbe el almacenamiento de materiales pulverulentos al aire libre. En cuanto a la emisión de gases, la legislación en la materia establece límites a las emisiones de cada industria y los mecanismos para asegurar la correcta dispersión de contaminantes, por lo que no es necesario adoptar restricciones adicionales a las ya consideradas, puesto que se ha limitado en la zona más cercana a las viviendas la instalación de industrias a aquellas que no superen un grado 2.  
La zona en estudio presenta en su mayor parte un grado de erosión muy bajo; en el extremo noreste, una pequeña zona presenta un grado de erosión actual bajo. La erosión potencial en general es baja, excepto en este extremo, que puede llegar a ser alta. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es baja en general y media puntualmente. La accesibilidad de acuíferos es media en general y alta puntualmente. Parte del sector tiene una capacidad del suelo muy elevada, lo que propició en su día la protección de este suelo como no urbanizable de protección agrícola.   
Actualmente el uso del suelo es la agricultura y el forestal. El cultivo principal es de regadío, principalmente cítrico. Además, la capacidad de parte de estos suelos es muy elevada. La estructura económica está dominada por la fuerte estructura industrial de la zona. La estructura meramente agrícola ha dado paso a una estructura industrial sólida que ha causado la expansión económica.   
La vegetación que se desarrolla en la zona es propia de la región mediterránea marcada por su cercanía al mar. La vegetación climatófila de la zona se corresponde con un bosque xerófilo presidido por la carrasca en suelos ricos en bases y el alcornoque en suelos desprovistos de sal. Actualmente quedan pocos restos de este carrascal y alcornocal, debido a los cultivos, los incendios y las extracciones que se han realizado.   
De la vegetación actual, a grandes rasgos podemos distinguir dos tipos de vegetación predominante: cultivos de regadío y masa forestal.   
En el cultivo de regadío destaca el naranjo. Entre la vegetación que acompaña a los cultivos se encuentra: Brachypodium retusum (Fenal), Echium vulgare (Vivorera), Psoralea bituminosa (trébol hediondo) y Oxalis pes-caprae (Vinagreta). Los ejemplares de Pinus Halepensis están acompañados por especies heliófilas como el tomillo (Thymus vulgaris), aliaga (Ulex parviflorus), jara (Cistus albidus), jaguarzo negro (Cistus monpeliensis), romero blanco (Helianthemum cyriacum), romero (Rosmarinus officinalis), brezo (Erica multiflora), palmito (Chamaerops humilis), siempreviva (Helichrysum stoechas), jaguarzo negro (Cistus monpeliensis), higueruela o trébol hediondo (Psoralea bituminosa). Otras especies que se pueden encontrar en esta zona son: espino albar (crataegus monogyna), enebro (juniperus oxycedrus), lentisco (pistacia lentiscus), coscoja (Quercus coccifera), espino negro (Rhamnus lycioides)....   
La masa forestal está formada principalmente por ejemplares de pino carrasco (Pinus halepensis) y acompañada de matorral, restos del bosque originario caracterizado por especies de porte arbustivo y representado por matorrales heliófilos. Se afecta a unos 450.000 m² incluidos en el inventario forestal. Como se lee en el informe sobre el suelo forestal, este suelo sufrió tres incendios, uno de ellos en 1993 y los otros dos en 1998. El estudio de impacto ambiental dice que los incendios se ubican en suelo agrícola, pero como se muestra en el informe sectorial correspondiente realmente se trata de terreno forestal incendiado. El Estudio asegura que la ley persigue evitar la quema intencionada de suelo forestal como medio para justificar su reclasificación por su escaso valor y que de la pequeña superficie afectada y la causa principal de negligencia, se deduce que no existe relación entre los incendios de hace 10 años y la actual iniciativa reclasificatoria. Sin embargo, la Ley se aplica con independencia de la causa que ocasione el incendio.   
Respecto de la fauna, en los campos de naranjos se ha podido observar cerca de 50 especies de aves, incluyendo las que viven todo el año como son el carbonero, el verdecillo, el jilguero, el mirlo, la paloma bravía, la curruca capirotada, la curruca cabecinegra; las de paso e, incluso, aquellas más ligadas a la vivienda humana como son el estornino negro, el gorrión común, el gorrión molinero, así como aquellas que por el hecho de tener un territorio de vuelo muy amplio, sobrevuelan a menudo los naranjos, entre las que destacan las siguientes especies: el cernícalo, el autillo, el mochuelo, la lechuza y el zorzal. En lo que se refiere a los mamíferos en el cultivo del naranjal se ha constatado cuatro especies de micromamíferos: tres roedores, que son el ratón moruno, la rata negra y la rata común; y un insectívoro, la musaraña común. Es posible encontrar algunos anfibios como el sapo común y la rana verde, entre los reptiles podemos encontrar pequeños lagartos y algunas especies de culebras.   
Respecto de la descripción del paisaje, el estudio de impacto ambiental cuenta con un estudio de paisaje. En él, se indica que la zona de objeto de estudio es altamente visible desde las zonas más cercanas al perímetro, principalmente las franjas NW y SE. La zona menos visible desde los flancos NE y SW, debido a la presencia de la colina con la masa forestal bastante densa al NE de la zona de estudio y del cauce del río Mijares al SW de dicha zona. La tipología paisajística es de carácter rural, existiendo partes con un paisaje seminatural, ubicadas principalmente en la parte norte del sector. Dentro de la tipología de paisaje seminatural existe también un paisaje ribereño, aunque de escasa relevancia, asociado a los barrancos presentes en la parte norte de la zona de estudio. La calidad visual en la zona de estudio es media-alta ya que, aún tratándose de una zona transformada por el hombre, ésta mantiene ciertas masas forestales relevantes, una actividad agrícola y una baja presencia de edificaciones, siendo éstas las normalmente asociadas a la agricultura. La zona de actuación tiene una fragilidad intrínseca media, debido a la accesibilidad. Las medidas preventivas y correctoras propuestas son las siguientes:  
- Antes del inicio de las obras se realizará un balizamiento de la totalidad de elementos que se mantendrán después de la actuación y que no se vean afectados.  
- Conservación de las masas forestales de mayor interés existentes en la zona de estudio, integrándolas en la actuación propuesta.  
- Integración de la actuación en el paisaje mediante la creación de cordones vegetales alrededor de la actuación con plantación de especies autóctonas.  
- Localización de parte de las zonas verdes en los espacios donde se encuentra la vegetación forestal existente.  
- Se realizará una prospección «in situ» para la comprobación de los bienes de interés cultural y se actuará según las indicaciones de la Conselleria.   
- Adecuación de toda la actuación a la pendiente natural del terreno.   
- Adecuación de la actuación al sistema de drenaje de la cuenca a la que pertenece la zona objeto de estudio, mejorándola en la medida de lo posible.   
- Creación de edificaciones integradas en el medio: uso de colores adecuados, orientaciones adecuadas...  
- Se asegurará en todo momento el tránsito ganadero y de vehículos.  
- La plantación y la siembra se realizarán una vez finalizada la fase de construcción y como culminación a ésta. Se realizará siempre con los medios adecuados y garantizando siempre su estado sanitario, con posterior seguimiento de su estado vegetativo.  
En la zona en proyecto se encuentran cuatro vías pecuarias, aunque en el estudio de impacto ambiental sólo aparecen las vías pecuarias de la colada del camino de la Cantera o camino de las Delicias y el cordel de Almassora-La Pedriza. Faltan, por tanto, las vías pecuarias de la colada del Abrevadero, que cruza de norte a sur todo el sector, y la colada de les Casetes de Capblanch, que atraviesa la bolsa forestal arbolada, por lo que se requiere que se corrija esta deficiencia técnica. No se aporta información sobre las características de las mismas ni se explica el modo en que se repondrán.   
No se conoce la existencia de ningún yacimiento arqueológico en la zona a excepción del hallazgo de una serie de restos humanos indefinidos. En lo referente al patrimonio etnológico existen algunas masías reformadas para uso actual y sin valor etnológico. No obstante, se continúa a la espera del informe definitivo en materia de patrimonio.   
El municipio de Onda cuenta con plan acústico municipal. En éste se establece la conveniencia de «reservar los espacios de terreno situados en los lados de las fuentes de ruido, como infraestructuras o zonas industriales, como zonas amortiguadoras o protectoras de ruido. Eso significa, no permitir la edificación de viviendas en estos espacios, y en cambio, reservarlos para actividades menos sensibles al ruido como almacenes, zonas deportivas, espacios verdes, pequeños talleres, etc. con el objetivo de situar en primera línea de la fuente sonora edificaciones que hagan de barrera al ruido y situar en segunda línea las zonas destinadas a viviendas». Además, se dispone de un estudio acústico específico del sector. Para realizar los cálculos se ha partido de la situación más desfavorable, tanto en condiciones de viento, como en condiciones de simultaneidad de funcionamiento de industrias, como de la hipótesis de tráfico de la nueva carretera ya desdoblada. Del estudio acústico elaborado se deducen dos conclusiones principales: la nueva carretera entre la CV-10 y la CV-21 tiene una alta influencia en los niveles de ruido estimados y, en determinadas condiciones, podrían transmitirse a la zona residencial cercana niveles nocturnos superiores a los establecidos en la legislación valenciana. Con carácter general, concluye que los niveles de contaminación acústica no se superan en ningún punto del suelo teóricamente edificable en el sector Sitjar Baix. La propia orografía del terreno actúa de barrera vegetal, ya que las viviendas están a una cota bastante superior a la zona de implantación de las industrias; no obstante, se incorporará una barrera vegetal. Dado que la implantación futura de cualquier industria requiere la elaboración de un estudio acústico, se indicará en las normas urbanísticas del polígono la obligación de considerar la existencia de la zona residencial colindante en la elaboración del mismo y la imposibilidad de ubicar en las manzanas más cercanas instalaciones molestas por ruido y vibraciones en grados 4 y 5.   
Respecto al abastecimiento de agua potable al sector, visto el informe de la entidad colaboradora autorizada, el agua potable se suministrará por la conexión al Consorcio de Aguas de la Plana, cuya concesión de aguas fue tramitada ante la Confederación Hidrográfica del Júcar, bajo el número 1999RP0028. Para el abastecimiento se dispondrá depósito de un nuevo depósito.  
Respecto a la depuración de las aguas residuales, el proyecto original constaba de estación depuradora de aguas residuales propia. Sin embargo, en el requerimiento de documentación se explica que la depuración de las aguas se producirá en la depuradora del SUR-13, a la cual está conectada la red de colectores de la urbanización. Se dimensionó con capacidad para depurar las aguas de ambos sectores, con un volumen medio de agua a tratar de 1.575 m³/día, una población equivalente de 23.183 habitantes equivalentes y una carga diaria de 1.391 kg. DBO5/día. Será necesario certificado de la empresa gestora de la instalación respecto de la capacidad de la misma para la gestión de este agua.  
En cuanto a la evacuación de las aguas pluviales, se plantea una red de colectores bajo calzada hasta los puntos de desagüe, ubicados uno en el río Mijares y otro en la rambla de la Viuda. Será necesaria la autorización de vertido a cauce público.   
La estimación del volumen de residuos urbanos generados en el ámbito se ha obtenido de la extrapolación de los datos del suelo urbano industrial del término municipal de Onda. El ratio diario es de 0,005 kg/m², por lo que el volumen total se estima en 8.000 kg. de residuos. La recogida y transporte de los residuos sólidos urbanos se lleva a cabo por la empresa FCC y la eliminación de los mismos se realiza en la planta que Reciplasa tiene para tal fin en el municipio. El plan zonal de las Zonas III y VIII no prevé en el ámbito del sector ninguna reserva para futuras instalaciones de infraestructuras de tratamiento de residuos urbanos.   
El acceso a la zona se realiza desde la carretera CV-10. Además, el sector está atravesado de este a oeste por una calzada del vial de conexión entre la CV-10 y CV-21, con una reserva inferior a los 100 m. de anchura. De ahí el pronunciamiento expreso, en sentido desfavorable, por parte de la Oficina del Plan de Carreteras, transcrito anteriormente.  
Existen varias líneas aéreas de media tensión que atraviesan el sector, cuyo desmantelamiento está previsto en el proyecto de urbanización.  
El proyecto de urbanización Sur-20 contempla una serie de medidas correctoras, siendo la cuantificación económica de 878.000 €. Las medidas correctoras previstas son:  
- Formación de las zonas verdes, incluyendo podado de árboles existentes, eliminación de arbustaje, retirada de piedras de tamaño superior a 50 mm, rastrillado y escarificado con aportación de tierra vegetal arenosa y posterior compactación  
- Formación de zonas verdes en glorieta y mediana central  
- Formación de taludes estables geotécnicamente adecuados para la revegetación  
- Formación de paradera a base de especies resistentes a la sequía, en revegetación del talud de los terraplenes  
- Red de drenaje en taludes con formación de cunetas, cauces y bajantes a fin de paliar la escorrentía superficial en los taludes.  
- Formación de motas vegetales en la zona verde 1, ubicada al este de la urbanización  
- Recuperación de especies derivadas de las operaciones de desbroce.  
El Programa de Vigilancia Ambiental se centra en:  
- La creación de vertederos de obra no autorizados.  
- El estado de la vegetación en las replantaciones efectuadas  
- El control de las emisiones de partículas y polvo a la atmósfera.  
- El control de los efluentes líquidos generados por el polígono.  
- El control del agua de abastecimiento.  
- El control de los efectos inducidos en la estructura territorial y sectores económicos del municipio.   
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/.2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m), del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.   
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero   
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan Parcial Sur-20 de Onda, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.   
  
Segundo   
Condicionantes para la aprobación del proyecto:  
1. Se deberá modificar el sector y la ordenación de modo que:   
- Los terrenos forestales clasificados como suelo no urbanizable que hayan sufrido incendios no podrán reclasificarse como suelo urbanizable, por lo que las manzanas 2, 4 y 5 deberán eliminarse de la ordenación propuesta.   
- El suelo forestal mantendrá sus valores ambientales, de modo que el terreno ubicado al norte de la carretera no sufrirá modificaciones. De este modo, la manzana para uso terciario, la manzana 2 (de nuevo) y las zonas verdes 4, 5 y 6 no se reclasificarán.   
- La reserva de la futura carretera de conexión entre la CV-10 y CV-21 ampliará su zona de protección a un mínimo de 100 m. Estos terrenos incluidos en la zona de protección de la carretera, con un ancho mínimo de 100 metros, no computarán a efectos de las reservas dotacionales mínimas exigibles por la legislación urbanística.   
2. Con respecto a la vía pecuaria nº 38 colada del Camino de la Pedrera y nº 39 colada del Abrevadero, se deberán integrar en el sector.  
3. Con respecto a la vía pecuaria nº 41 colada de les Casetes, se deberá excluir del sector, al transcurrir la misma por suelo forestal, debiendo tanto el suelo forestal como la citada vía pecuaria clasificarse como suelo no urbanizable protegido.  
Condicionantes para el desarrollo del proyecto:  
4. Se aportará certificado de la empresa gestora de la estación depuradora de aguas residuales del Sur-13 respecto de la capacidad de la instalación para realizar el tratamiento de las aguas residuales del Sur-20. Para ello se indicará la capacidad teórica y el nivel de carga actual.  
5. En las normas urbanísticas del polígono industrial se indicará que, como mínimo, las manzanas 1 y 3 se destinarán a industria de grado 2 o a uso terciario, para evitar la contaminación atmosférica por ruido y por contaminantes a la zona residencial, siguiendo lo pautado en el plan acústico Municipal.   
6. Al cabo del año de la firma del acta de recepción de las obras de urbanización, se comprobará el nivel sonoro transmitido en el entorno. En caso de que se superen los niveles fijados en las medidas correctoras establecidas, el Ayuntamiento de Onda comunicará este hecho al órgano ambiental.   
7. Se deberá emplear el agua depurada en la estación depuradora conjunta para el Sur-13 y Sur-20 para el riego de las zonas verdes.  
8. Obtención de la autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar de vertido a cauce público de la red de pluviales, en los dos puntos previstos, conforme al artículo 55, del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio.   
9. El Ayuntamiento de Onda presentará puntualmente ante la administración una memoria o informe anual dando cuenta del desarrollo y avance de las actividades, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas en el estudio de impacto ambiental, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de las obras.   
10. Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas y las derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística del planeamiento parcial.   
11. La aprobación definitiva del proyecto de plan parcial Sur-20 quedará supeditada al informe redactado por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, conforme al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, modificada por la Ley 5/2007, de 9 de febrero, acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto   
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diario Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia, 22 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 158/2006-AIA.  
Promotor: Ferrovial Agroman SA, subcontrata Ferruses SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia.  
Objeto del proyecto: Explotación recursos sección A) denominada «Préstamo Autovía CN-340 Sagunto - Almenara».  
Localización: varias parcelas situadas junto al cauce del río Palancia en el término municipal de Sagunto (Valencia).  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
El objeto del proyecto es la legalización de una extracción de áridos (préstamos) tramitada como recurso de la Sección A) por la Ley de Minas en varias parcelas situadas junto al río Palancia en el paraje denominado Montiver del término municipal de Sagunto (Valencia).   
Los préstamos han sido extraídos para la ejecución del proyecto constructivo de la autovía CN-340 tramo Sagunto-Almenara. Actualmente se está llevando a cabo la restauración de las parcelas. La empresa subcontratada para la ejecución de las obras ha sido Ferruses SL.  
De las parcelas previstas en el proyecto de explotación inicialmente tramitado, no todas han sido objeto de explotación. La situación de las parcelas según indica la empresa en la documentación aportada en febrero de 2008, se resume a continuación:  
- Parcelas explotadas ya rellenadas y pendientes de trabajos puntuales de restauración (aporte tierra vegetal y siembra): 133, 45, 46, 127, 47, 48, 50, 121, 51, 52, 62a y 62b del polígono 32.  
- Parcelas explotadas a falta de relleno: parcela 60 del polígono 32 y parcelas 137 y 135 del polígono 31.  
- Parcelas desbrozadas: parcela 58 del polígono 32.  
La ocupación temporal de las parcelas es de 4 años y el fin de dicha ocupación se sitúa entre finales de 2009 y julio de 2010.  
Para la extracción del material de préstamo no se han utilizado explosivos, el material ha sido arrancado mediante pala excavadora y cargado directamente a los camiones para su traslado a la obra.  
La restitución de las parcelas se está realizando mediante el aporte de material estéril procedente de obras externas a la propia obra. Una vez restituida la topografía se aporta tierra vegetal y una vez finalizada la ocupación temporal de las mismas se devuelven las parcelas a sus propietarios en condiciones aptas para su cultivo.  
Actualmente el volumen de material necesario que ha estimado la empresa para llevar a cabo el relleno de las parcelas que se encuentran explotadas es de 476.000 m³ en la parcela 137, a los que se añaden unos 3.000 m³ en la parcela 60 y 15.000 m³ en la parcela 135.  
De acuerdo con el proyecto, los huecos mineros se restituirán mediante el vertido de residuos inertes adecuados procedentes de diferentes obras que la empresa Ferruses SL, ejecuta.  
Para garantizar el adecuado relleno de los mismos (características de los materiales empleados y cumplimiento de los plazos establecidos para la restitución de los mismos), la empresa promotora proyecta el seguimiento y control de los trabajos de relleno (semestralmente) redactando un informe de seguimiento de los trabajos de restauración.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente.  
En mayo de 2007, los servicios territoriales de Industria y Seguridad Industrial de Valencia, remiten la documentación referente a la solicitud de autorización de explotación de recursos de la sección A) denominada «Préstamo Autovía CN-340. Sagunto-Almenara».  
Se adjunta con la documentación, certificado de información pública del expediente en el que se indica que publicada en el BOP de la provincia de Valencia, la solicitud de autorización de explotación en fecha 16/11/05 nº 272, se informa que no han presentado alegaciones de ningún tipo.  
En septiembre de 2006, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicitó al promotor a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia, ampliación de documentación en lo referente a:  
- Proyecto de restauración y un plan de vigilancia ambiental que garantice el correcto desarrollo de las obras.  
- Incorporar al estudio de impacto ambiental el informe vinculante favorable de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Aportar autorización de Confederación Hidrográfica del Júcar para la explotación de parcelas ubicadas en dominio público hidráulico.  
En diciembre de 2006, el Área de Inspección del Territorio de esta Conselleria, solicita al Área de Evaluación Ambiental informe respecto a las alegaciones presentadas por las mercantiles Ferruses SL y Ferrovial Agroman SA, al expediente sancionador incoado contra la mercantil Ferruses SL, por infracción a lo dispuesto en el art. 1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.   
En febrero de 2007, se emite el informe solicitado, indicando que la actividad extractiva objeto de denuncia se encuentra sometida al procedimiento de evaluación de impacto ambiental independientemente de la evaluación ambiental que se haya realizado para el estudio informativo de la CN-340, tamo Sagunto-Almenara.   
Además se informa que en la actualidad, dicha tramitación se está llevando a cabo a través del expediente nº 158/06-AIA pero que de momento el trámite se encuentra paralizado a falta de presentar por la empresa promotora un proyecto de restauración que garantice la restitución de los huecos mineros generados por la explotación.  
En enero de 2007, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia, remite documentación aportada por la empresa promotora.  
En febrero de 2007, el Área de Evaluación Ambiental, solicita se amplíe la documentación aportada para ajustarse a lo solicitado en el escrito de septiembre de 2006 advirtiendo además de la caducidad del expediente.  
En abril de 2007, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia, remite la nueva documentación presentada por la empresa Ferrovial Agroman SA.  
En agosto de 2007, el Área de Inspección reitera la solicitud de informe para la continuación del expediente sancionador.  
En febrero de 2008, el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia remite nuevo anexo al proyecto de restauración. En dicha documentación se justifica el método y plazo para la restauración de las parcelas afectadas por la extracción de áridos.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Desde el punto de vista morfológico, el área extractiva se sitúa sobre una llanura costera prácticamente horizontal denominada Plana de Sagunto que es atravesada de oeste a este por el cauce del río Palancia.  
Más concretamente, la extracción de áridos se ha realizado en varias parcelas agrícolas dedicadas al cultivo de cítricos limitadas en su parte sur por el río Palancia y el resto por fincas agrícolas, acequias y caminos agrícolas.   
La extracción propuesta es atravesada además, por la carretera CV-32 que va desde Sagunto hasta Canet de Berenguer dividiendo el área extractiva en dos zonas explotación. La zona situada al sur de la carretera ocupa terrenos del dominio público hidráulico del río Palancia.  
Debido a los cultivos agrícolas, la presencia de varios polígonos industriales, una intensa red de caminos agrícolas, carreteras y líneas de suministro eléctrico que la atraviesan junto con numerosas viviendas y urbanizaciones existentes en la zona, la Plana de Sagunto se encuentra fuertemente antropizada.  
En consecuencia, la vegetación, flora y fauna que aparece en el área están adaptadas a un ecosistema de carácter agrícola de baja diversidad y muy antropizado.  
Desde el punto de vista geológico el substrato explotado se corresponde con materiales aluviales pliocuaternarios constituidos por conglomerados, gravas calcáreas heterométricas y arenas envueltas por una matriz limosa de colores rojizos, ocres y beiges de permeabilidad variable, media/alta.  
La capacidad agrícola del suelo es muy alta puesto que las pendientes de las parcelas son nulas o muy suaves, sin procesos erosivos y donde el espesor del suelo es superior a los 80 cm., además los porcentajes de pedregosidad y/o rocosidad en ningún caso afectan al uso de la maquinaria agrícola.   
Desde el punto de vista hidrogeológico la zona estudiada se encuentra sobre el acuífero pliocuaternario nº 56. Sierra de Espadán - Plana de Castellón-Sagunto. Los materiales permeables que lo constituyen están integrados en esta zona por los propios materiales de explotación. Los niveles piezométricos aunque situados a escasos metros de profundidad no han sido afectados por la explotación.  
Las parcelas que están actualmente excavadas no se ven afectadas por el riesgo de inundación que existe en alguna de las parcelas lindantes con el cauce del río Palancia. El cauce a su paso por la zona de explotación permanece seco gran parte del año puesto que sus aguas son desviadas aguas arriba para el riego de los cultivos de cítricos existentes en toda la Plana. Únicamente después de grandes lluvias es cuando lleva agua e incluso puede llegar a desbordarse inundando alguna parcela limítrofe al cauce.  
2. Afecciones legales.  
Parte de las parcelas ya explotadas y restituidas se encuentran en zona de dominio público hidráulico y disponen de la correspondiente autorización por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar para ser explotadas.  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de importancia comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco se afectan vías pecuarias, ni terreno forestal ni monte de utilidad pública.  
Según el PGOU de Sagunto el suelo ocupado por la explotación está calificado y clasificado como suelo no urbanizable común donde se permiten las actividades extractivas.  
Las parcelas explotadas han sido evaluadas favorablemente en lo referente al Patrimonio Cultural Valenciano de acuerdo a la declaración de impacto ambiental formulada sobre el estudio informativo de la CN-340, tramo Sagunto-Almenara (Valencia), de la Dirección General de Carreteras.  
3. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas y consideración sobre las medidas correctoras.  
Dado que la explotación de las parcelas ya ha finalizado, será el estado de la actual explotación y los trabajos de restauración los que se evaluarán en la presente declaración de impacto. En consecuencia, la restitución de los huecos mineros supone la continuación de una serie de afecciones generadas por la explotación y otras derivadas del propio vertido de residuos.  
Las acciones que han originado los mayores impactos han sido aquellas derivadas del desbroce de la vegetación y arranque de los cultivos existentes en las parcelas, del arranque de la tierra vegetal y del arranque y transporte de material en la fase de explotación.   
Actualmente, el transporte y vertido de los residuos para la restitución de los huecos mineros siguen generando impactos que deben ser controlados y minimizados.  
Los principales impactos originados por la explotación y restauración de las parcelas son el deterioro de las carreteras y caminos de acceso, el deterioro paisajístico, el levantamiento de polvo y producción de ruidos, el cambio morfológico de las parcelas, la posible contaminación del suelo y las aguas subterráneas, la aparición de riesgos geológicos: inestabilidad de taludes y subsidencia por compactación de los residuos, la contaminación de las aguas superficiales por arrastre de sedimentos, la afección a la escorrentía natural de las parcelas y al propio cauce del río Palancia.  
Las medidas correctoras establecidas en el proyecto inicial para la explotación de bancos no se han cumplido y los huecos han sido explotados con profundidades superiores a las establecidas en el proyecto y con taludes verticales que únicamente permiten su restauración con el relleno de los huecos y la estabilización de dichos taludes.  
Actualmente, son las parcelas situadas al norte de la CV-32 (parcelas 137 a, 137 b y 135 del polígono 31) las que se encuentran explotadas y a falta de un relleno de estériles. El hueco generado en dichas parcelas es muy superior al definido en el proyecto de explotación puesto que se han superado los 8 m. de profundidad establecidos en el proyecto inicialmente tramitado.  
La parcela 60 del polígono 32 situada al sur de la carretera se encuentra también pendiente de relleno aunque el rebaje existente es solo de aproximadamente 2,5m.  
Las medidas correctoras que se han venido ejecutando para la restitución de los huecos mineros han sido el aporte de materiales inertes adecuados excedentes de la propia obra y de obras externas a la carretera.  
Se observa además como las parcelas están valladas impidiendo el acceso a las mismas a personas ajenas a la propia obra.   
Las tierras vegetales no han sido acopiadas en la zona de explotación por lo que para las tareas de restauración será necesario aportar suelo fértil externo a la propia obra.   
Dada la necesidad de entregar las parcelas dentro del plazo de ocupación de que dispone la empresa, ésta garantiza la restitución de los huecos en el tiempo de ocupación que dispone y además restituyendo la topografía puesto que deben entregarse a sus propietarios aptas para su posterior uso agrícola.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c1 del Decreto 162/1990 de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
A la vista de todo lo anterior, en base a las facultades que tengo legalmente atribuidas, se formula la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización de una extracción de áridos, sección A) situada en varias parcelas del paraje Montiver del término municipal de Sagunto (Valencia), promovido por Ferrovial Agroman SA, y subcontratado a Ferruses SL, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
  
Segundo  
Como condiciones que hay que cumplir en la ejecución del mencionado proyecto se establecen las siguientes:  
1. A partir de la resolución de la presente DIA, las labores a realizar en las parcelas objeto del proyecto serán únicamente las de restauración. La finalidad de dicha restauración es la de devolver las parcelas a sus propietarios dentro del tiempo establecido para la ocupación de las mismas y de acuerdo al proyecto, es decir aptas para el uso agrícola.  
2. La restitución de las parcelas se realizará aportando material inerte adecuado procedente de obras externas a la de ejecución de la carretera. Para llevar a cabo dicha restauración le será de aplicación el Decreto 200/2004, de 1 de octubre de, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción.  
3. Una vez restituida la topografía de la parcela, se aportará una capa de tierra vegetal de espesor no inferior a 50 cm. de características similares a las que existe en la Plana de Sagunto.  
4. El mantenimiento de la maquinaria se realizará en talleres autorizados para tal fin, fuera de las parcelas de explotación. No se almacenará en el interior de las parcelas ningún tipo de residuo peligroso.   
5. Los caminos de acceso se mantendrán en óptimas condiciones de uso a lo largo de toda la vida del proyecto y con humedad suficiente para garantizar la ausencia de polvo tras el paso de camiones. Se restituirán todos aquellos caminos e infraestructuras de riego que se hayan visto afectados por la explotación.  
6. Si durante el proceso de restauración de la gravera, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento a la Conselleria de Educación y Cultura, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes a favor de su protección y conservación, conforme con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana.  
7. Se cumplirá el plan de seguimiento de restauración propuesto, entregando cada 6 meses informe respecto a las autorizaciones de relleno y el levantamiento topográfico de las parcelas.  
8. El no entregar las parcelas completamente restauradas en el plazo de ocupación disponible, constituirá el incumplimiento de la presente declaración de impacto ambiental.  
  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 24 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica:  
Expediente: 126/2005 AIA.  
Título: Plan General de Ordenación Urbana del término municipal de Les Useres.  
Promotor: Ayuntamiento de Les Useres (Castellón).   
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón.   
Descripción del proyecto   
Objeto del Proyecto  
El Plan General de Ordenación Urbana de Les Useres se redacta, por encargo de su Ayuntamiento, de acuerdo con lo previsto en el artículo 38.1, segundo párrafo de la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de la Actividad Urbanística y en el artículo 44 del Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana. El contenido del Plan se adapta a lo establecido en dichos artículos.  
El desarrollo del Plan General tiene por objeto la ordenación urbanística estructural, estableciendo, al efecto, las siguientes determinaciones:  
a) Directrices definitorias de la estrategia de definición urbana y de ocupación del territorio.  
b) Clasificación del suelo.  
c) División del territorio en zonas de ordenación urbanística, determinando para cada una de ellas la normativa que sea de aplicación.  
d) Ordenación del suelo no urbanizable.  
e) Delimitación de sectores definitorios de ámbitos mínimos de planeamiento parcial o de reforma interior.  
f) Tratamiento, conforme a su legislación reguladora, para su protección y funcionalidad, de los bienes de dominio público no municipal.  
g) Establecimiento de áreas de reparto y determinación de los aprovechamientos tipo correspondientes.  
h) Expresión de los objetivos a considerar en la redacción de los instrumentos de desarrollo del Plan General, indicando, como mínimo, las posibles tipologías y las densidades máximas y, para los Planes Parciales y Estudios de Detalle, el coeficiente de máxima edificabilidad.  
i) Ordenación de los centros cívicos y de las actividades susceptibles de generar tránsito intenso.  
j) Delimitación de una red primaria o estructural de reservas de terrenos y construcciones de destino dotacional público que asegure la racionalidad y coherencia del desarrollo urbanístico, garantizando la calidad y funcionalidad de los principales espacios de uso colectivo.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
El ámbito objeto del PGOU es todo el término municipal de Les Useres, que comprende una superficie de 8.051,55 ha.   
El término, que pertenece a la comarca de L'Alcalaten, provincia de Castellón, limita al norte con los términos municipales de Culla y Sierra Engarcerán, al sur con los de Figueroles y Costur, al este con los de Vall d'Alba y Vilafamés y al oeste con los de Lucena del Cid y Adzeneta del Maestrat.  
- Planeamiento vigente y propuesto  
El planeamiento vigente del municipio está recogido en unas normas subsidiarias municipales aprobadas el 27 de mayo de 1986 y modificadas posteriormente de forma puntual en varias de sus determinaciones. Estas modificaciones son:  
- Plan Especial para la reserva de suelo dotacional en el suelo no urbanizable (aprobada por acuerdo de la CTU el 25 de septiembre de 2001).  
- Modificación Puntual de las NNSS, relativa al cambio de alineaciones (aprobada por acuerdo de la CTU el 26 de enero de 1998).  
  
  
  
  
\* \* \* \* \* \* \* \*- Modificación Puntual de la NNSS, relativa a cambio de calificaciones dotacionales y zona verde (aprobada por acuerdo del CTU el 20 de diciembre de 2001 y por el conseller el 3 de junio de 2002).  
- Modificación Puntual de las NNSS, relativa a la distancia mínima para localización de granjas (aprobada por acuerdo de la CTU el 10 de diciembre de 2002).  
- Modificación Puntual de las NNSS, relativa a cambio de calificación nuevo Ayuntamiento (aprobada por acuerdo de la CTU el 14 de mayo de 1991).  
Se trata por tanto de un documento de planeamiento redactado de acuerdo con la normativa del suelo estatal, que precisa de revisión o PGOU y que se puede considerar virtualmente agotado. A grandes rasgos la clasificación y calificación de estas normas se resume a continuación:  
- Suelo Urbano: 12,66 ha (0,16%)  
- Suelo no urbanizable: 7.920,80 ha (98,31%)  
- Protegido: 1.784,00 ha  
- No protegido: 6.136,84 ha  
- Núcleos rurales: 123,50 ha (1,53%)  
En cuanto al Plan General de Ordenación Urbana propuesto se muestra a continuación un cuadro con las clasificaciones y calificaciones.   
La novedad más relevante desde el punto de vista medioambiental es la ampliación de las zonas urbanas mediante las unidades de ejecución propuestas (UER) y la ampliación del suelo urbanizable, tanto residencial (SUR-01 y SUR-02) como industrial (SUI-01 y SUI-02). Las ordenanzas de estas unidades de ejecución se han incluido en el siguiente cuadro.  
  
  
Alternativas  
En lo que respecta al estudio de alternativas y dadas las características del proyecto, en el EIA no se han analizado alternativas entendidas como tales, ya que el planeamiento general se basa en un análisis de los elementos que estructuran el territorio, y se ha introducido una justificación de las soluciones adoptadas.  
Como respuesta al requerimiento de documentación apuntan que el examen de alternativas se basó prácticamente en la posibilidad de considerar como núcleo urbano/urbanizable Les Crevades y el Pou d'En Calvo, y se optó como alternativa clasificarlos como núcleo de vivienda en suelo no urbanizable, ampliándose esta catalogación a la Baseta Nova y al Mas Blanc.  
Tramitación administrativa  
En fecha 31 de marzo de 2005, el Pleno del Ayuntamiento de Les Useres acuerda aprobar provisionalmente el PGOU del término municipal con las rectificaciones oportunas tras el estudio de las alegaciones admitidas durante el periodo de información pública.  
En fecha 10 de agosto de 2005 se recibe en la Conselleria de Territorio y Vivienda la documentación remitida por el Ayuntamiento de Les Useres, solicitando que se emita la preceptiva declaración de impacto ambiental, por lo que se incoa el correspondiente expediente.   
En fecha 29 de julio de 2005, el Pleno del Ayuntamiento de Les Useres acuerda introducir una corrección técnica incorporando Disposición Adicional Tercera al cuerpo normativo del Plan General. Esta disposición es sobre actuaciones de recuperación forestal en suelo no urbanizable.  
Información pública  
En Pleno ordinario del Ayuntamiento de Les Useres celebrado el día 2 de julio de 2004 se adopta, entre otros, el acuerdo para someter al Plan General de Ordenación Urbana de Les Useres y su Estudio de impacto ambiental a exposición pública.  
El día 5 de agosto de 2004 se anuncia la exposición a información pública del PGOU de Les Useres por periodo de un mes, mediante edicto publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana nº 4.813.  
Ese mismo día se publica el anuncio en el periódico Mediterráneo informando sobre este periodo.  
Resumen de alegaciones  
Durante el periodo de información pública, se formularon 44 alegaciones, de las cuales 34 han sido estimadas totalmente, 1 ha sido estimada parcialmente, 4 han sido desestimadas y 5 son alegaciones en las que sólo se informa o se solicita documentación complementaria.  
Estas modificaciones fueron aprobadas en Pleno del Ayuntamiento de Les Useres en fecha 1 de abril de 2005.  
No tienen carácter ambiental las alegaciones desestimadas ni la alegación estimada parcialmente.  
Solicitud o requerimiento de documentación   
En fecha de salida 20 de diciembre de 2005, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental realiza el siguiente requerimiento:  
1. Cambios del planeamiento realizados después de la información pública.  
2. Cartografías temáticas.  
3. Además, en virtud de lo dispuesto en el artículo 38.2.B de la LRAU, el Ayuntamiento solicitará informe de los siguientes organismos:  
- Confederación Hidrográfica del Júcar, con relación al planeamiento propuesto en los cauces y barrancos.  
- Conselleria de Territori i Habitatge, en relación al planeamiento propuesto en vías pecuarias.  
- Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, en lo relativo a las materias de su competencia.  
4. Cartografía y trazado de la vía pecuaria que atraviesa el sector SUI-02. En cualquier caso se deberá presentar informe favorable del Servicio de Vías Pecuarias acerca del tratamiento de las vías pecuarias en el PGOU.  
5. Usos permitidos, los prohibidos, el perímetro de protección, etc, correspondiente al suelo no urbanizable de protección de yacimientos arqueológicos, fuentes, etc.  
6. Cartografía del dominio público hidráulico.  
7. Incendios forestales, ya que no aparecen reflejado en el EIA.  
8. Debido a la vulnerabilidad de acuíferos, calificada como media en parte del término municipal, se recomienda que se restrinjan usos en estas superficies o que en el EIA se propongan medidas correctoras y que éstas se vean reflejadas en la normativa urbanística.  
9. Las unidades de ejecución residencial se ubican en zonas de riesgo de erosión alto sin que se establezcan medidas correctoras en el EIA. Se recomienda que se propongan medidas correctoras en el EIA y que se incluyan en la normativa urbanística, o, en su defecto, se restrinjan usos en este tipo de zonas.  
10. Existen zonas con riesgo de deslizamiento-desprendimiento en zonas calificadas como SNUC-P, donde se puede permitir la construcción de viviendas unifamiliares, industrias, etc. Al igual que ocurre con el riesgo de contaminación de acuíferos, se deberán calificar como SNUP o justificar adecuadamente su no inclusión, proponer medidas correctoras y/o restringir usos en estas zonas.  
Por tanto se debe revisar o concretar el establecimiento de uso industrial-terciario en zonas con riesgos ambientales o, al menos, establecer las medidas correctoras oportunas. También se deberán evitar edificaciones en zonas que vulneren la ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
11. La rambla de la Viuda y alguna otra zona puntual ha sido clasificada como zona de riesgo 6. La zona de riesgo 6 de la Rambla de la Viuda ha sido calificada como SNUP mientras que la otra zona se ha calificado como SNU común posible productivo, industrial, terciario. El Artículo 22 del Patricova regula los usos en estas zonas por lo que la correspondiente normativa urbanística deberá ser acorde con las restricciones del Patricova.  
12. Los hábitats de interés comunitario presentes en el término municipal no han sido identificados en el EIA ni han sido considerados en la determinación del SNUP Forestal. Los hábitats han sido calificados como SNUP-F, la no inclusión de alguno de estos hábitats en el SNUP-F deberá ser justificada en el EIA.  
13. No se señala nada acerca de inventario forestal vigente en la Comunidad Valenciana en el EIA y, aunque en general se han clasificado estas zonas como SNUP-F.  
Hay cuatro sectores que se han reclasificado a suelo urbanizable residencial e industrial que están clasificadas como suelo forestal en el PGOF, y no se señala nada de esto en el EIA. Se deberá justificarse adecuadamente la no inclusión de alguna de estas áreas como SNUP-F.  
14. No se justifica el abastecimiento, el saneamiento, la evacuación de residuos y saneamiento de las unidades de ejecución o del suelo urbanizable, con los correspondientes cálculos de los recursos necesarios para el desarrollo del Plan General y los informes de las empresas u organismos gestores de estos servicios y recursos.  
15. Se deberán aclarar los conceptos que regulan los usos en el SNUC y SNUP, estableciendo y justificando las diferencias entre los términos prohibido, permitido, autorizable y legislación sectorial.  
16. Se ha detectado una errata en el artículo 28 de la normativa urbanística debiéndose corregir el título de SNUP Agrícola de IP por SNUP-IP, solamente con el fin de evitar confusiones  
17. Aspectos a completar del EIA  
En fecha 26 de julio de 2006 se realiza una advertencia de caducidad.  
Se realiza un segundo requerimiento de documentación en fecha 5 de marzo de 2007:  
1. Cambios del planeamiento realizados después de la información pública.  
2. Informe favorable relativo al tratamiento de las vías pecuarias del municipio del Servicio Territorial de Medio Ambiente de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
3. Estimación del consumo de agua potable de la población techo que se alcanzaría como consecuencia del desarrollo PGOU y solicitar un informe del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, según el art. 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
  
4. Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar para los nuevos usos de la zona de policía de los barrancos.  
5. La red de saneamiento será separativa de la red de pluviales, siendo completamente estanca, y conectada a la correspondiente estación depuradora.  
Para el vertido de las aguas pluviales recogidas en el sector a cauce público, se deberá obtener la autorización correspondiente del organismo de Cuenca. Previo al punto de vertido de las aguas pluviales, se deberá disponer una instalación de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por las aguas de lluvia.  
6. Sistema de tratamiento previsto para los residuos sólidos urbanos y presentar certificado en el que la correspondiente entidad gestora asuma la gestión de los residuos sólidos urbanos.   
7. Las unidades de ejecución residencial se ubican en zonas de riesgo de erosión alto sin que se establezcan medidas correctoras en el EIA. Se recomienda, al igual que en los otros casos que se propongan medidas correctoras en el EIA y que se incluyan en la normativa urbanística, o, en su defecto, se restrinjan usos en este tipo de zonas.  
8. No existen zonas con riesgo de deslizamiento-desprendimiento en zonas urbanas o urbanizables, pero sí zonas calificadas como SNUC-P, donde se puede permitir la construcción de viviendas unifamiliares, industrias, etc. Al igual que ocurre con el riesgo de contaminación de acuíferos, se deberán calificar como SNUP o justificar adecuadamente su no inclusión, proponer medidas correctoras y/o restringir usos en estas zonas.  
Por tanto se debe revisar o concretar el establecimiento de uso industrial-terciario en zonas con riesgos ambientales o, al menos, establecer las medidas correctoras oportunas. También se deberán evitar edificaciones en zonas que vulneren la ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
9. Consultando la cartografía del Patricova se observa como la rambla de la Viuda y alguna otra zona puntual ha sido clasificada como zona de riesgo 6. La zona de riesgo 6 de la rambla de la Viuda ha sido calificada como SNUP mientras que la otra zona se ha calificado como SNU común posible productivo, industrial, terciario. El artículo 22 del Patricova regula los usos en estas zonas por lo que la correspondiente normativa urbanística deberá ser acorde con las restricciones del Patricova.  
10. Por otro lado, según la cartografía del inventario forestal vigente en la Comunidad Valenciana (E 1:10.000) parte del término municipal corresponde a terreno clasificado como «forestal». Hay cuatro sectores que se han reclasificado a suelo urbanizable residencial e industrial que están clasificadas como suelo forestal en el PGOF, y no se señala nada de esto en el EIA. Se debe mantener y preservar el terreno clasificado como forestal.  
11. Estudio acústico según el art. 25 de la Ley de Protección contra la Contaminación Acústica 7/2002, de 3 de diciembre de 2002, o Informe sobre el mismo realizado por la Dirección General de Calidad Ambiental de esta Conselleria.  
12. Completar el estudio de paisaje conforme al informe emitido por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, de fecha 21 de diciembre de 2006.  
13. Zonificación numérica de los polígonos industriales y suelo aptos para la ubicación de actividades industriales, y/o de servicios, a efectos de compatibilizar y armonizar las citadas actividades con el planeamiento urbanístico y de acuerdo con las categorías y/o grados de intensidad relacionados en el Decreto 54/1990, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Nomenclátor de Actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas.  
Se realiza advertencia de caducidad en fecha 5 de septiembre de 2007.  
Se reitera el último requerimiento y se adjunta informe vías pecuarias en fecha 18 de octubre de 2007.  
Información complementaria  
En fecha 26 de abril de 2006, el Ayuntamiento envía normativa relativa a las vías pecuarias extraída de las normas urbanísticas y dos planos de clasificación del suelo y estructura del territorio OE-1ª, en contestación al apartado 4 del requerimiento.  
En fecha 2 de noviembre de 2006 se recibe:  
- Escrito de contestación al requerimiento.  
- Documento de síntesis  
- Cartografía.  
- Fichas de gestión suelo urbano con ordenación pormenorizada.  
- Fichas de gestión calificación del suelo urbanizable residencial e industrial.  
- Fichas de gestión suelo urbanizable con ordenación pormenorizada.  
- Fichas de gestión suelo urbanizable sin ordenación pormenorizada.  
En fecha 16 de noviembre de 2006 se recibe la siguiente documentación:  
- Informe de las empresas gestoras en relación con el saneamiento, evacuación de residuos y saneamiento de las unidades de ejecución o del suelo urbanizable.  
- Justificación, solicitud informe FACSA, en relación con el abastecimiento.  
- Superposición del PGOU, sobre las cartografías temáticas.  
Se recibe informe favorable de cultura en fecha 10 de enero de 2007.  
Se recibe informe desfavorable de vías pecuarias en fecha 11 de octubre de 2007.  
Se recibe estudio de paisaje en fecha 16 de noviembre de 2007.  
En fecha 9 de enero de 2008 se recibe:  
- Estudio acústico.  
- Estudio de paisaje.  
- Normas urbanísticas (las mismas)  
- Estudio de impacto ambiental (el mismo)  
- Catálogo de bienes y espacio protegidos.  
Informes sectoriales  
Informe de recursos hídricos   
En fecha 28 de enero de 2008, la empresa Facsa, concesionaria de la gestión del servicio público de abastecimiento de agua potable al municipio de Les Useres, concluye que:  
... «Atendiendo a la capacidad técnica de las instalaciones actuales podemos estimar que existen recursos en cantidad suficiente para suministrar las nuevas viviendas previstas en suelo urbano, tanto en suelo urbano consolidado como en suelo urbano a desarrollar mediante programas, así como el desarrollo residencial previsto en suelo urbanizable.  
En cuanto al suelo urbanizable industrial, su futuro desarrollo precisará de la justificación y acreditación de la existencia de recursos hídricos suficientes, generalmente, con ejecución de nuevas captaciones que aporten recursos hídricos aptos para dicho uso industrial, así como de la dotación de doble red en dichos desarrollos urbanísticos e infraestructuras adicionales, en su caso, necesarias, que permitan el suministro diferenciado de agua industrial, quedando supeditada la definitiva solución que se adopte al previo informe favorable correspondiente».   
Informe favorable de cultura  
De fecha 13 de diciembre de 2006, informa «favorablemente a los efectos patrimoniales el PGOU de Les Useres según la última documentación aportadas por la Alcaldía en fecha julio de 2006».  
Informe favorable de vías pecuarias  
De fecha 6 de febrero de 2008, que señala lo siguiente: ...« Vistos los planos rectificados adjuntados del PGOU de Les Useres en tramitación, de fecha diciembre de 2007, se considera, sin perjuicio de mejor criterio, que han sido subsanadas las deficiencias en materia de vías pecuarias, indicadas en mi informe anterior de fecha 4 de enero de 2008 que fue presentado en el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio el 14/1/2008».  
Informe favorable sobre el estudio acústico  
De fecha 31 de enero de 2008, informa que « .. una vez revisado el contenido del estudio acústico remitido, se considera que la documentación remitida es suficiente».  
Informe sobre la capacidad de saneamiento y depuración de Les Useres para admitir los caudales de aguas residuales generadas por la revisión del PGOU del municipio de Les Useres (Castellón).  
De fecha 3 de octubre de 2005, esta Entidad comunica lo siguiente:  
1. «... La EDAR de Les Useres da servicio a dicho municipio y está diseñada para tratar 496 m³/día. Actualmente trata un caudal medio de 178 m³/día.  
2. Según los datos aportados por el solicitante, el PGOU generará un caudal de agua residual de 3.073 m³/día.  
3. De acuerdo con lo señalado en el Reglamento de Gestión Urbanística (RD 3.288/1978) en su artículo 59.1 b) los Urbanizadores responsables de ejecutar la actuación deberán costear el importe de aquellas infraestructuras de saneamiento y depuración que precise la actuación; o de acuerdo con lo señalado en la LRAU, en su artículo 30.1.B, en caso de no resolver por su cuenta las necesidades de saneamiento y depuración que generen, y vayan a solicitar la conexión a sistemas públicos, deberán cubrir el objetivo imprescindible de que se suplementen las infraestructuras públicas en lo necesario para no menguar ni desequilibrar los niveles de calidad, cantidad o capacidad de servicio existentes o deseables.  
4. El coste estimado de este suplemento de infraestructuras se calculará en función de los habitantes equivalentes a servir, siendo un habitante equivalente aquel que ocasiona un vertido de 60 gr. de DBO5 por día, o bien, genera un volumen de agua residual de 200 litros por día. El importe, por cada desarrollo urbanístico, del citado suplemento de infraestructuras se establecerá en el momento en que se produzca la correspondiente solicitud de que se informe la viabilidad del tratamiento de las aguas residuales generadas por un determinado desarrollo en la infraestructura pública de depuración.  
Conclusión  
Por lo señalado anteriormente, y para el caso en que los urbanizadores decidan no resolver el saneamiento y depuración de las aguas residuales mediante la realización de las obras públicas necesarias para suplementar las infraestructuras existentes, esta Entidad de Saneamiento de Aguas informa la viabilidad del tratamiento de la EDAR de Les Useres de las aguas residuales generadas por el desarrollo del PGOU de Les Useres siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:  
  
1. En su día, los Urbanizadores responsables de los desarrollos urbanísticos deberán realizar la correspondiente solicitud de conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
2. En cualquier caso, el vertido generado por los desarrollos urbanísticos a que de lugar el PGOU de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de La Entidad de Saneamiento de Aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos los urbanizadores deberán prever que antes del punto de conexión, deben disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta entidad de saneamiento de aguas, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Asimismo, en la conexión de la zona industrial además de disponer de la mencionada arqueta de registro, se deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrado con llave.  
3. Deberán coordinarse la necesaria ampliación de la EDAR de Les Useres con los desarrollos urbanísticos según vayan teniendo lugar éstos, ya que para que se pueda realizar la conexión efectiva de los desarrollos, deberán estar ejecutadas las obras de acondicionamiento de la planta depuradora para adecuarla para el tratamiento del caudal generado por la población de Les Useres en cada momento.  
4. Con anterioridad a la ejecución de la conexión, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento de Aguas la cantidad resultante del cálculo del suplemento de Infraestructuras efectuado, a cuyos efectos deberá establecerse, en su caso, el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento de Aguas y el Ayuntamiento de Les Useres».  
Como respuesta a las consultas realizadas por el Servicio de Evaluación Ambiental  
Informe desfavorable sobre el estudio de paisaje del PGOU de Les Useres.  
De fecha 21 de diciembre de 2006, concluye que: ««debe aportarse un nuevo documento de Estudio de Paisaje con el contenido y documentación de los artículos 29 y 44 del Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana».  
Informe de la Dirección Territorial de Castellón de fecha 26 de febrero de 2006  
En relación con la solicitud del informe sobre la evaluación de impacto ambiental del PGOU de Les Useres, en el cual se plantea la recalificación de parte de suelo forestal, según el PGOF de la CV, y en cuanto a las competencias de esta Dirección Territorial se informa:  
Suelo urbanizable residencial  
Sector SUR 01  
- Ocupa una superficie de 27.551 m² y se emplaza en una ladera de orientación N, en el límite septentrional del núcleo urbano. Es un área donde existen principalmente bancales de cultivo de secano, algunos abandonados. La pendiente es moderada/alta en torno al 30%. La superficie del sector que afecta a suelo forestal representa aproximadamente un 20%. Se trata de terrenos ocupados por vegetación de matorral termófilo, con arbolado disperso en la parte media/baja de la ladera.  
- Se tendrá que respetar el ancho legal y necesario de 20 m de la vía pecuaria «colada del descansadero de Roca-Cervera al de Useres». Este dominio público no está correctamente contemplado en los planos de planeamiento. Su trazado se aprecia claramente en el parcelario de la cartografía de la intranet de la Conselleria de Territori i Habitatge.   
Sector SUR O2  
- Ocupa una superficie de 76.608 m² y se emplaza al norte del casco urbano y del sector SUR 01. La mayor parte de la superficie del sector, prácticamente el 80% corresponde a terreno forestal, calificado según el PGOF como «arbolado natural». Se distinguen dos áreas forestales separadas por una franja de terreno no forestal ocupado por bancales de cultivos de secano.  
- El área forestal más oriental, junto a la carretera de Atzeneta (CV-15) está ocupada principalmente por bancales de secano abandonados, constituidos por muros de piedra seca de 1 a 2 m de altura, con pendiente en torno al 30-35%. Predomina el matorral termófilo, sobre substrato rocoso.  
- El área forestal más occidental constituye un relieve o macizo calcáreo de orientación E-W coronado por antenas de telefonía y red eléctrica.  
- La ladera sur de este cerro presenta pendiente elevada, en torno al 40%. Predominan los afloramientos rocosos de materiales calcáreos con vegetación natural dispersa, principalmente matorral y enebros. En las laderas Este y Norte dominan también los afloramientos de roca caliza con escaso suelo y vegetación dispersa, conformada por un material termófilo con escaso dosel arbolado.  
Suelo urbanizable industrial  
Sector SUI 01  
- Ocupa una superficie de 7.761 m² y se emplaza al noreste del casco urbano junto a la carretera de Atzeneta. Presenta una forma rectangular en dirección E-W, paralela a un pequeño barranco, tributario del barranco del Molinar. La mitad occidental de este sector afecta el cauce del propio barranco. Las laderas del barranco presentan una vegetación natural de tipo matorral termófilo denso en el que predominan especies como Quercus coccifera, Pistacia lentiscus, Erica multiflora, Rosmarinus officinales, Brachypodium retusum, etc.  
Sector SUI 02  
- Ocupa una superficie de 831.650 m², situada de forma alargada junto a la margen derecho de la rambla de la Viuda. Se trata de terrenos de topografía plana y substrato de materiales granulares poco competentes, ocupados por cultivos leñosos de secano (almendros).  
- La vegetación forestal se sitúa preferentemente a los márgenes del cauce de la rambla de la Viuda y está clasificada como Arbolado Natural en el PGOF.  
- También se observa vegetación forestal en la vía pecuaria denominada «colada del Figuerasero», que atraviesa el sector de SW a NE por un camino existente. Su anchura legal y necesaria es de 30 m y tendrá que contemplarse como tal en el documento de planeamiento».  
Afecciones legales  
1. Red Natura 2000 y Espacios Naturales Protegidos en la Comunitat Valenciana  
En el término se encuentra el monumento natural, «El Camí de les Useres», declarado por Decreto 40/2007 del 13 de abril, del Consell.  
El art. 11 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales de la Comunitat Valenciana, contempla la figura de monumento natural como especialmente indicada para la conservación y la gestión racional de los espacios o elementos de notoria singularidad, rareza o belleza, que merecen ser objeto de una protección especial por sus valores científicos, culturales o paisajísticos.  
2. Montes  
Los montes públicos y privados gestionados por la Administración, se encuentran regulados por la Ley 43/2003, de 21 de diciembre, de Montes y por la Ley 3/1993 de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana.  
Dentro del término municipal de Les Useres se sitúa un monte particular conveniado:  
- CS1217002, denominado Masía Carchet, de 48,54 ha  
Se califica la zona adecuadamente como SNUP.   
3. Dominio público hidráulico  
Los cauces de agua o ramblas, pertenecientes al dominio público hidráulico, están regulados por el real decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
Al igual que se señala en la normativa mencionada, en las normas urbanísticas del PGOU, en el artículo 30 del capítulo sobre suelo no urbanizable, se indica que queda prohibido todo tipo de edificaciones a 20 m de los ríos y 5 metros de los barrancos del término. Además, en el apartado del ámbito de aplicación del citado artículo, se indica que comprende aquellas áreas territoriales que afectan a los cursos de agua, incluyéndose los cauces naturales, ríos y barrancos, y los cauces artificiales, temporales o permanentes.  
Los cursos de agua son numerosos, destacando la rambla de la Viuda. El término de Les Useres se encuentra dentro de la cuenca de la rambla de la Viuda, este río es uno de los más importantes de la provincia de Castellón.  
4. Vías pecuarias  
Tal y como se refleja en el proyecto de clasificación de vías pecuarias, en el plan general y en el EIA, por el término municipal de Les Useres pasan 49 vías pecuarias, en concreto 2 cañadas, 1 cordel, 1 vereda y 45 coladas, y 12 descansaderos.  
Todas ellas han sido cartografiadas en el plan general calificándolas como SNUP-VP. Se aporta informe favorable de vías pecuarias.  
El plan general deberá asegurar, en los términos previstos en la Ley 3/95, de Vías Pecuarias, la continuidad e idoneidad de itinerarios con su anchura legal de las vías pecuarias que atraviesan terrenos calificados como urbanizables. De todos modos, todas las vías pecuarias del municipio deberán ser respetadas en todo su trazado y anchura legal acorde a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías pecuarias.  
5. Patrimonio cultural  
Dentro del término municipal de Les Useres esta Conselleria tiene inventariados 11 yacimientos arqueológicos: Cova Oscura, el Cagaferro, la Caseta de Volta, la Ponsa, la Vilavella, Mas Blanc, Mas de Hipólito, Mas de La Serra, Mas d'en Retor, Piló de la Creu o Tossal de les Bastides, Pont Vell del Molinar.  
Se aporta informe favorable a los efectos patrimoniales de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, contemplado en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano relativo al Estudio de Impacto Ambiental del PGOU de Les Useres.  
6. Carreteras  
Tal y como se indica en el informe de carreteras, previo a la redacción del Plan, se ha calificado como SNUP-IP una franja de 18 metros de anchura a través de las dos carreteras que transcurren por el término de Les Useres, la CV-159 y la CV-165.  
7. Suelo forestal.  
Según la cartografía del Inventario Forestal vigente en la Comunidad Valenciana (E 1:10.000) parte del término municipal corresponde a terreno clasificado como «forestal».   
En general se han clasificado estas zonas como SNUP-F, pero parte de suelo que se reclasifica a urbanizable residencial, SUR-01 y SUR-02, e industrial, SUI-01 y SUI-02, es suelo forestal. El concreto el sector SUR-02 contiene un 80% de suelo forestal, calificado según el PGOF como «arbolado natural».  
8. Incendios forestales  
En el término municipal de Les Useres se han producido varios incendios forestales desde la entrada en vigor de la Ley 3/1993. No se recalifican estas zonas en el PGOU de Les Useres.  
9. Riesgo de inundación  
El Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA) es un plan de acción territorial de carácter sectorial de los previstos en la Ley 6/1989, de Ordenación del Territorio de la Comunidad Valenciana.  
En el apartado de normativa urbanística, en el capítulo 1, artículo 3, se especifica que los particulares, al igual que la Administración, están obligados al cumplimiento de las disposiciones contenidas en el presente plan de acción territorial así como en todos los instrumentos de planeamiento territorial y urbanístico que se aprueben en complemento o desarrollo del mismo.  
Consultando la cartografía de este Plan se observa como la rambla de la Viuda y alguna otra zona puntual ha sido clasificada como zona de riesgo 6. La zona de riesgo 6 de la rambla de la Viuda ha sido calificada como SNUP mientras que la otra zona se ha calificado como SNU común posible productivo, industrial, terciario. El artículo 22 del PATRICOVA regula los usos en estas zonas por lo que la correspondiente normativa urbanística deberá ser acorde con las restricciones del PATRICOVA.  
Consideraciones ambientales  
1. A continuación se citan las afecciones ambientales más importantes detectadas mediante la cartografía temática y las visitas de campo:  
- Vulnerabilidad de acuíferos a la contaminación: en el término municipal el riesgo de afectar al normal estado de los acuíferos es medio en la mitad este del municipio y bajo en la otra mitad, aproximadamente. El suelo urbano o urbanizable del término municipal se encuentra en zona de contaminación de acuíferos baja.   
- Riesgo de deslizamiento-desprendimiento: el riesgo de deslizamiento se clasifica según tres grados de inestabilidad: bajo, medio y alto. En el municipio, predomina el riesgo nulo de deslizamiento, pero existen zonas de riesgo medio, alto y de desprendimiento. No existen zonas con este tipo de riesgo en zonas urbanas o urbanizables, pero sí zonas calificadas como SNUC-P, donde se permitirá la construcción de viviendas unifamiliares, industrias, etc.   
- Riesgo de erosión actual: según la cartografía temática, en el término municipal existen zonas con riesgo de erosión actual no cuantificado, muy alto, alto, medio y muy bajo.  
- Riesgo de erosión potencial: en el término municipal predomina el grado muy alto de erosión potencial según la cartografía temática.  
2. Vegetación.  
La vegetación pertenece al sector valenciano-terraconense, y dentro de éste al piso mesomediterráneo, con grandes oscilaciones de temperatura y que comprende des series de vegetación climax, alcornocales sobre rodenos, y la que afecta a este estudio que es la de carrascales de meseta sobre calizas.  
Según la Cartografía Temática del Servicio WMS de la Conselleria de Territori i Habitatge los hábitats de interés presentes en el término municipal son:  
Hábitat 5330: Querco cocciferae-Lentiscetum Br.Bl., Font Quer, G. Br. Bl., Frey, Jansen, & Moor 1936.  
Los hábitats han sido calificados como SNUP-F.   
3. Explotación de los recursos naturales.  
Abastecimiento de agua potable  
En el EIA se especifica que en el término municipal la empresa gestora FACSA obtiene agua desde dos puntos distintos:  
- El manantial Fondo, que abastece a la zona del pueblo, dando los caudales de 160 m³/día en invierno y 200 m³/día en verano.  
- Pozo Meanes, ubicado en Atzeneta, que abastece a la zona del Plà, el cual da un caudal de 250 m³/día en invierno y 350 m³/día en verano.  
Se aporta certificado de la entidad gestora a este respecto, que concluye que existen suficientes recursos hídricos para todo el suelo residencial previsto, pero no para el suelo urbanizable industrial.  
Aguas Residuales  
El EIA indica que existe un programa de la Diputación para la depuración de aguas, siendo éste el tratamiento adecuado para la depuración de aguas urbanas. Ni siquiera se especifica el tratamiento que se va a realizar, únicamente se indica que se trata de una depuradora Imhof. Tampoco se señala el caudal de funcionamiento de esta estación y si será necesario ampliarla, ni el número de EDARs, ni el caudal de funcionamiento de estas estaciones. Sí se indica en el Plan General y en la cartografía que la EDAR se califica como SNUP-IP.  
Se aporta certificado de la EPSAR, en el que informe que La EDAR de Les Useres da servicio a dicho municipio y está diseñada para tratar 496 m³/día, y que actualmente trata un caudal medio de 178 m³/día.   
El PGOU generará un caudal de agua residual de 3.073 m³/día. Por tanto no tiene suficiente capacidad para admitir todos los desarrollos previstos, por lo que se deberá ampliar y condicionar los desarrollos a esta ampliación.  
Por otro lado en la normativa urbanística, capítulo tercero, art.11 se establece la obligatoriedad de justificar en el SNUC, antes de la edificación, el abastecimiento, la evacuación de residuos y saneamiento, así como la depuración adecuada al tipo de residuo que se produzca, mediante un sistema homologado y reconocido la Conselleria de Territori i Habitatge u otro organismo competente.  
Residuos sólidos urbanos  
En cuanto a los residuos sólidos urbanos generados a raíz del desarrollo del PGOU, no presentan certificado de la entidad gestora en el que se asuma la gestión de los mismos.  
4. Ocupación del suelo.  
Se resume a continuación las carencias en la evaluación ambiental y las principales afecciones de los cambios de uso del suelo propuestos por el PGOU de Les Useres:  
SUI-02  
Se trata de una recalificación de 831.650 m² que se han incluido en este sector urbanizable industrial. Actualmente esta zona se encuentra ocupada por cultivos de secano, almendros y olivos sobre todo.  
En el EIA no se estudia ni se valora este cambio. Se deberá asegurar la conservación de la vía pecuaria que atraviesa el sector y proponer medidas correctoras ante la vulnerabilidad de contaminación de acuíferos, ya que es media en esa zona. Además hay dos franjas de suelo forestal dentro el sector. También se deberá valorar especialmente la afección paisajística.  
Limita con la rambla de la Viuda, que además está afectada con riesgo de inundación de nivel 6, por lo que se deberá adoptar las medidas oportunas.  
SUI-01  
Este sector tiene una superficie muy inferior, 7.761 m², pero en el EIA tampoco se contempla esta recalificación.  
A falta de un análisis exhaustivo, se observa a simple vista en los planos del PGOU que se trata de una zona de elevadas pendientes, que invade una pequeña rambla y con riesgo alto de erosión según la cartografía temática. El sector se encuentra atravesado por una línea eléctrica. Aproximadamente la mitad del sector es suelo forestal según el PGOF de la Comunitat Valenciana.  
Las unidades de ejecución residencial y el suelo urbanizable industrial SUI-01 se ubican en zonas de riesgo de erosión alto sin que se establezcan medidas correctoras en el EIA. Se recomienda, al igual que en los otros casos, que se propongan medidas correctoras en el EIA y que se incluyan en la normativa urbanística, o, en su defecto, se restrinjan usos en este tipo de zonas.  
SUR-02  
Se trata de una recalificación de 76.600 m² que tampoco se valora en el EIA.  
Actualmente se trata de una zona muy próxima al núcleo urbano, clasificada como suelo forestal por el PGOFCV, con vegetación natural de matorrales mediterráneos (lentisco, coscoja, enebros...), con muchos roquedos calizos y vegetación casmofítica, de elevadas pendientes y con un riesgo alto de erosión según la cartografía temática de la COPUT. El sector se encuentra atravesado por una línea eléctrica.  
Además se vulnera la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, que en el artículo 33.b dice lo siguiente: «Se deberá impedir la construcción sobre elementos dominantes o en la cresta de las montañas, bordes de acantilados y cúspide del terreno, salvo las obras de infraestructuras y equipamientos de utilidad pública que deban ocupar dichas zonas».  
Por tanto, se deberá evaluar su impacto adecuadamente y, en cualquier caso, este emplazamiento se considera muy poco apropiado, debiéndose estudiar y buscar emplazamientos alternativos, que impliquen un menor impacto ambiental y paisajístico.  
Además contiene parte del área de amortiguación de impactos del monumento natural del camí del Pelegrins de Les Useres, constituida por una franja de 50 metros de anchura a uno y a otro lado del camino.  
No se permiten actuaciones que, directa o indirectamente, en el ámbito territorial del Monumento Natural y de su área de amortiguación de impactos, puedan comportar la destrucción, el deterioro irreversible o la desfiguración del camí del Pelegrins de Les Useres.  
SUR-01  
Se trata de una unidad de 27.000 m² en una zona colindante, al norte del municipio, planeada sobre una zona arbolada de algarrobos, almendros, pinos carrascos, granados, etc. Una porción del sector se sitúa sobre suelo forestal, según el inventario forestal de la Comunitat Valenciana, y en donde hay zonas de riesgo de erosión alto.  
Unidades de ejecución residencial  
Se sitúan en su mayoría al sur del municipio y se trata de ampliaciones del suelo urbano. Son zonas de elevadas pendientes y riesgo de erosión alto que actualmente están ocupadas por cultivos arbóreos de secano (algarrobos, olivos, almendros, granados) y algunas pequeñas parcelas de huerta.  
En esta zona ya se está ampliando el núcleo urbano, y es más adecuada ambientalmente que la zona SUR-02.  
5. Paisaje  
En cuanto a la valoración del paisaje, se han identificado un total de nueve unidades de paisaje, que se han denominado: Cultivos viñas, Cultivos leñosos, Sierra amesetada, Sierra septentrional, Mosaico agrícola septentrional con vegetación natural, sierra abrupta, huertas y Urbano.  
Se aporta estudio paisajístico, tal y como indica el Decreto 120/2006, de 11 de agosto, Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana. El sector SUR-02 vulnera el art. 20.2 de esta ley, en el que prohíbe los crecimientos urbanísticos y construcciones sobre elementos dominantes o en la cresta de montañas.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Artículo 8.3.C, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por tanto, sobre la base de todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan General de Ordenación Urbana de Les Useres (Castellón), cuyo promotor es el Ayuntamiento de Les Useres, salvo el sector residencial SUR-02, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Antes de la aprobación definitiva del instrumento de planeamiento, deberá presentarse al órgano sustantivo la siguiente documentación:  
1. Certificado del Ayuntamiento, o entidad gestora, en el que se determina la gestión de los RSU, indicando el volumen de residuos sólidos urbanos que supondrá el desarrollo del plan general, el tratamiento que se recibirán y el destino final de los mismos, de conformidad con su correspondiente plan zonal.  
2. Estudio sobre el paisaje que necesariamente deberá identificar los hitos geográficos y aquellas características del territorio que constituyan referentes del paisaje del ámbito de la planificación y ordenación del término de Les Useres, de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje. Corresponderá al órgano competente en Paisaje determinar la idoneidad del estudio presentado en relación con las determinaciones establecidas en la citada Ley 4/2004, así como con el resto de la normativa que le sea de aplicación. Se deberá obtener el informe favorable del Estudio de Paisaje establecido por la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, realizado por el Área de Urbanismo. Aquellas consideraciones que se desprendan de este informe serán consideradas como propias de la presente declaración.  
La aprobación definitiva del instrumento de planeamiento, debe quedar condicionada al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se debe calificar como suelo no urbanizable protegido, todo el recorrido de el camí de Les Useres, monumento natural, declarado por Decreto 40/2007 del 13 de abril, del Consell.  
2. La totalidad del sector SUR-02 se calificará como suelo no urbanizable de protección forestal, con objeto de proteger el suelo forestal según el Inventario Forestal de la Comunidad Valenciana, y además, no vulnerar la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, que en el artículo 33.b dice lo siguiente: «Se deberá impedir la construcción sobre elementos dominantes o en la cresta de las montañas, bordes de acantilados y cúspide del terreno, salvo las obras de infraestructuras y equipamientos de utilidad pública que deban ocupar dichas zonas».  
3. En cuanto al sector SUR-01, se deberá redelimitar el sector, excluyendo del mismo el suelo forestal, según el Inventario Forestal de la Comunidad Valenciana, que se calificará como SNUP-F.  
4. En los suelos industriales, SUI-01 y SUI-02, también se deberán redelimitar los sectores, excluyendo de los mismos todo el suelo forestal incluido en el inventario forestal de la Comunitat Valenciana, debiendo calificarse como SNUP-F.  
5. En cuanto al suelo urbanizable industrial, SUI-01 y SUI-02, su futuro desarrollo precisará de la justificación y acreditación de la existencia de recursos hídricos suficientes, generalmente, con ejecución de nuevas captaciones que aporten recursos hídricos aptos para dicho uso industrial, así como de la dotación de doble red en dichos desarrollos urbanísticos e infraestructuras adicionales, en su caso, necesarias, que permitan el suministro diferenciado de agua industrial, quedando supeditada la definitiva solución que se adopte al previo informe favorable correspondiente. Por lo tanto, en las fichas de planeamiento y gestión de los sectores establecidos en el Plan General, deberá indicarse, que, antes del desarrollo de los sectores en cuestión, deberá justificarse y acreditarse la existencia de recursos hídricos suficientes en cantidad y calidad suficientes. En caso de que los informes o certificados para la citada justificación sean desfavorables, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental  
6. En las fichas de planeamiento y gestión de los sectores establecidos en el Plan General, deberá indicarse, que los desarrollos de suelo urbanizable quedarán supeditados a la posibilidad de tratamiento real del incremento de volumen de aguas residuales generadas por estos sectores en la depuradora de Les Useres, o mediante la creación de otra instalación de depuración y la conexión efectiva a esta nueva EDAR.  
7. Autorización administrativa de la CHJ para el vertido de las aguas pluviales a cauces públicos, de acuerdo con el artículo 9 del Texto Refundido de la Ley de Aguas.  
Autorización administrativa de la CHJ para la actuación en las zonas de policía de los barrancos que atraviesan o limitan los sectores SUI-1 y SUI-2. La zona de servidumbre de los barrancos deberá mantenerse expedita, quedando supeditada la ejecución de cualquier actuación prevista en la zona de policía a la obtención de autorización administrativa por parte del organismo de cuenca, tal y como se establece en el artículo 9 del Reglamento de Dominio Público Hidráulico, (RD 849/1986).  
8. Todas las vías pecuarias deberán ser respetadas en todo su trazado y anchura legal acorde a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias. La normativa urbanística relativa a las vías pecuarias, deberá adaptarse a lo preceptuado en la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias.  
9. Deberán cumplirse las limitaciones al uso del suelo por riesgo de inundación previstas en la normativa del Patricova.  
10. Se deberá cumplir los condicionantes establecidos en el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 13 de diciembre de 2006.   
11. Respecto del incendio ocurrido en 2007, al carecer de su ubicación exacta, se estará a lo dispuesto en el art. 14 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje y el art. 3 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, en relación al suelo forestal afectado por incendios.  
12. Los sectores urbanizables colindantes con suelo forestal incorporarán a su ordenación las medidas para la prevención del riesgo de incendios forestales, de acuerdo con Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
13. La zona de protección de las carreteras del municipio será conforme a lo dispuesto en la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, que introduce modificaciones en los apartados 3 y 4 del art. 33 de la Ley 6/1991, de Carreteras de la Comunidad Valenciana.  
14. Los núcleos de vivienda situados en Crevades, el Pou d'En Calvo, Baseta Nova y al Mas Blanc, deberán minimizar su impacto territorial y ambiental en lo previsto en la Ley 10/2004, LSNU.  
15. Será obligatorio instalar en aquellas actividades aisladas o viviendas familiares aisladas, no conectadas a redes de saneamiento, para los nuevos usos, sistemas de oxidación total, prohibiéndose el empleo de fosas sépticas y pozos ciegos.  
16. Las unidades de ejecución residencial y el suelo urbanizable SUI-01 y SUR-01, se ubican en zonas de riesgo de erosión alto. Se deben proponer medidas correctoras para el riesgo de erosión alto, y se incluirán en la normativa urbanística.  
17. El material necesario para realizar la explanada de los sectores planteados deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada. Debiendo disponer de las autorizaciones sectoriales preceptivas.  
18. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
19. La vigilancia del cumplimiento de los condicionantes de la declaración de impacto ambiental corresponde al órgano con competencia sustantiva y a las Corporaciones Locales en el ejercicio de sus atribuciones legales.  
  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto   
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
  
Valencia, 22 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 153/2007-AIA.  
Titulo: Centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso (CAT/VFU/CV).  
Promotor: VITO 10 SL.  
Autoridad Sustantiva: Ayuntamiento de Torrent.  
Localización: c/ Palmiters núm. 16 del término municipal de Torrent (Valencia).  
Descripción del proyecto   
El proyecto tiene por objeto la adecuación de las instalaciones para la realización de actividades como centro autorizado de tratamiento de vehículos al final de su vida útil. El proyecto constituye uno de los supuestos contemplados en el anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por lo que debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.   
De acuerdo al proyecto presentado, la empresa VITO-10 SL, se ubica en suelo calificado como industrial en la c/ Palmiters nº 16 del municipio de Torrent (Valencia). El local donde se desarrolla la actividad es una parcela de planta rectangular con una superficie de 2.484,65 m². Se trata de una nave de estructura metálica con cerramientos de muro de hormigón y diáfana, exceptuando la localización de aseos, oficinas, recepción y cantina.  
La zona de recepción, donde se almacenan e identifican los vehículos en espera de su tratamiento, tiene una superficie de 428,8 m². Es descubierta y se divide en dos zonas, la de recepción de vehículos sin pérdidas o con pérdidas, ésta última, además de contar con suelo impermeable dispondrá de arqueta de recogida de derrames.  
El área cubierta donde se realizará la descontaminación de los vehículos ocupa una superficie de 186.7 m². Presenta suelo impermeabilizado y resistente a la contaminación por derrames. Dispone de un sistema de recogida de aguas y líquidos en arqueta enlucida en su cara interior e impermeable y separador de aceites y grasas.  
Existen zonas diferenciadas de almacenamiento para líquidos y sólidos. En la zona de líquidos existen nueve contenedores específicos para cada apartado y empresa autorizada encargada de la recogida de los diversos contaminantes. En el caso de los sólidos se dispone de seis contenedores donde se almacenarán estos atendiendo a su naturaleza.   
Las aguas fecales de los servicios higiénicos, aseos y oficinas son vertidas directamente al alcantarillado municipal. La parcela dispone de agua para la actividad, abasteciéndose de la red potable municipal y la energía consumida es suministrada de la red general por la compañía eléctrica.  
Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada, indicando que la actividad se encuentra en trámites de licencia de actividad y no se espera ninguna modificación de las instalaciones.  
Afecciones legales  
La actividad proyectada es, conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley 10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana, de gestión de residuos peligrosos, quedando sometida a la correspondiente autorización administrativa por la Conselleria competente en medio ambiente.  
El almacenamiento de neumáticos fuera de uso requiere su inscripción en el registro de productores de residuos de la Comunitat Valenciana, de acuerdo al Decreto 2/2003, de 7 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento de la producción, posesión y gestión de neumáticos fuera de uso.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, remitir informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
El Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la contaminación acústica, exige en su artículo 18, la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Identificación, descripción y valorización de los impactos.  
En la documentación aportada se identifican como efectos medioambientales de la actividad los vertidos controlados e incontrolados en las aguas y alcantarillado, las emisiones controladas e incontroladas, los residuos líquidos, sólidos o de otro tipo, en particular los peligrosos, la contaminación del suelo y la emisión de ruidos, olores, vibración e impacto visual.  
No se realiza en ningún momento una valoración de los impactos, limitándose el estudio y su posterior ampliación a su identificación  
La relación de impactos identificados como consecuencia de la ejecución del proyecto de instalación del centro de descontaminación de vehículos fuera de uso, son:  
- Vertidos controlados e incontrolados a las aguas y al alcantarillado  
- Emisiones controladas e incontroladas hacia la atmósfera  
- Los residuos líquidos, sólidos y de otro tipo, en particular los peligrosos  
- La contaminación del suelo.  
- La emisión de ruidos, olores, polvo, vibración e impacto visual.  
2. Consideraciones sobre las medidas protectoras y correctoras y sobre el programa de vigilancia ambiental  
Respecto a las principales medidas protectoras o correctoras que se han tenido en cuenta en el Estudio de Impacto se resumen del siguiente modo:  
Zona de recepción  
- Identificar y almacenar separadamente los vehículos en buen estado de los de mal estado  
- Los vehículos ni se apilarán, ni se colocarán de costado ni sobre el techo  
- El suelo estará impermeabilizado  
- Se dispondrá de un separador de grasas  
- Se dispondrá de una arqueta con tapa estanca para asegurar la desviación del agua de lluvia a una canalización independiente  
- Se asegurará una pendiente suficiente para la correcta canalización y recogida de os líquidos.  
Zona de Descontaminación  
- Se ubicará en un local cubierto en su totalidad con suelo impermeable y resistente a la contaminación por derrames.  
- Constará de sistemas de elevación que permitan las operaciones de retirada de fluidos con las suficientes garantías de seguridad  
- Dispondrá de un sistema de extracción de fluidos por aspiración o gravedad.  
- Dispondrá de contenedores y recipientes homologados e identificados para el correcto almacenamiento temporal de los distintos elementos.  
- Instalación tendrá un sistema de recogida de líquidos por arqueta enlucida en su cara interior e impermeable.  
- Separador de grasas  
Zona de Desguace  
- El suelo estará impermeabilizado  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental, se propone:  
Medidas generales  
- Realización de un autocontrol de emisiones acústicas al menos cada 5 años.  
- Informe preliminar de situación de suelos, en un plazo no superior a dos años  
- Inspecciones periódicas de las instalaciones eléctricas en baja tensión  
Mantenimientos rutinarios  
Se realiza una relación de los controles rutinarios a realizar con periodicidad diaria, semanal, mensual, trimensual o semestral. En apartado aparte se detallan las tareas de mantenimiento a realizar al separador de grasas, por considerarse un elemento muy importante de la instalación.  
Dado que la instalación se ubica en un polígono industrial con el correspondiente sistema de saneamiento la empresa se conectará a dicho sistema.  
Tramitación administrativa  
El 21 de junio de 2007, se recibe solicitud de declaración de impacto ambiental para el proyecto descrito con número de expediente 2006/130/RTP/VFU desde el servicio de residuos industriales de la Dirección General de Calidad Ambiental, remitiéndose junto con la misma la siguiente documentación:  
- Proyecto de ampliación de licencia de actividad   
- Estudio de impacto ambiental  
- Informe municipal y certificado del resultado de información pública, en el que se informa que no se han presentado alegaciones.  
El 13 de noviembre de 2007, desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se solicita ampliación de información al titular al respecto de la documentación técnica presentada. Se recibe respuesta del mismo, el 28 de diciembre de 2007, aportando nueva documentación.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 6.c.1) «Centros de tratamiento de vehículos al final de su vida útil, de acuerdo con la definición del Real Decreto 1383/2002, de 20 de diciembre», del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.   
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto «Ampliación de actividad de gestor de residuos como centro autorizado de tratamiento de vehículos fuera de uso (CAT-VFU)», promovido la empresa VITO 10, SL., en la c/ Palmiters núm. 16 del municipio de Torrent (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo a lo establecido en estudio de impacto ambiental, el proyecto de la actividad y el resto de la documentación presentada.  
Segundo  
Se supedita la autorización del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Se dispondrá de cantidad suficiente de un producto absorbente para la recogida de posibles derrames durante las operaciones de descontaminación de los vehículos o el trasiego de residuos peligrosos.   
2. En el patio exterior sin cubierta queda prohibido almacenar residuos peligrosos, sin que se tomen las medidas protectoras necesarias para asegurar la recogida de derrames y evitar la contaminación de las aguas pluviales por escorrentía de con vertido a la red de alcantarillado municipal.  
3. A la puesta en marcha de la ampliación de actividad, realizará una analítica de las aguas vertidas a la red de alcantarillado que asegure el cumplimiento con el permiso de vertido municipal.  
4. Incorporación al programa de vigilancia ambiental de las auditorías acústicas exigidas por el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.   
5. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como, si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la autoridad ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevos condicionantes.  
  
Valencia, 25 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 015/2008-AIA.  
Título del proyecto: Fábrica de pavimentos y revestimientos cerámicos.  
Promotor: Cerámicas MAPISA, SA.  
Localización: Ctra. VilafaméS CS-800, km 1. 12191 La Pobla Tornesa (Castellón).  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
1. Descripción del proyecto  
Descripción de las características más relevantes de la actuación.  
La empresa Cerámicas MAPISA, SA, en adelante MAPISA se localiza en la Ctra. Vilafamés CS-800 en el término municipal de La Pobla Tornesa (Castellón), MAPISA declara encontrarse ubicada en zona calificada como suelo urbano, zona area industrial, en donde se permite el uso a la que está destinada, aunque no se dispone de documentación a este respecto.  
MAPISA tampoco presenta documentación relativa a su inscripción en el Registro industrial de la provincia de Castellón.  
La empresa desarrolla en el emplazamiento mencionado las actividades principales de fabricación de pavimento y revestimiento cerámico.  
Básicamente el proceso productivo se inicia con la recepción de arcillas atomizadas. Tras su almacenamiento, tamizado y prensado, se llenan los moldes y vuelven a ser prensadas para trasladarse a un secadero rápido donde se elimina la humedad, obteniendo piezas crudas. Tras el secado, las piezas crudas pasan a través de líneas de esmaltado. Una vez esmaltadas, las piezas crudas pasan a una zona de espera o pulmón hasta que les llega el turno de cocción en horno monoestrato de rodillos, obteniendo el producto final.  
En el proceso bicocción, primero se cuecen las piezas de arcilla, posteriormente se les aplica el esmalte y nuevamente entran en el horno para finalizar el esmaltado.  
Las materias primas utilizadas anualmente por la actividad son las siguientes: 77.700 Tn de arcillas atomizadas, 44 Tn de arcillas caolínicas, 69 Tn de colores, 2.764 Tn de esmaltes y granillas y 213 Tn de aditivos y colas.  
MAPISA SA., produce anualmente: 17.113 Tn de revestimiento y 51.311 Tn de pavimento. No está prevista ninguna ampliación de la planta.  
Para embalar los productos finales, MAPISA, consume anualmente: 241 Tn de cartón, 706 Tn de palets y 21 Tn de plásticos (fundas, flejes, etc.).  
En cuanto a recursos energéticos e hídricos, se consumen anualmente: 6.700 Mwh de electricidad (maquinaria e iluminación), 8'6 m³ de gasóleo (equipos de transporte), 84.056 Mwh de gas natural (secado y cocción) y 20.700 m³ (uso industrial y sanitario).  
Estudio de alternativas y justificación de la solución adoptada.  
La competitividad y dinamismo del mercado hacen que las instalaciones y procesos incorporen las últimas tecnologías disponibles. Por tanto, los medios de producción, los equipos y las medidas correctoras de la contaminación están adaptados a las últimas técnicas disponibles en el sector.  
2. Tramitación administrativa  
Información pública. Remisión del expediente.  
Con fecha 29 de enero de 2008, se recibe escrito por parte del Área de Calidad Ambiental de la Dirección General para el Cambio Climático comunicando la finalización del plazo de información pública sin haber recibido alegaciones al mismo, por lo que a instancias de MAPISA, SA, se solicita la evaluación ambiental del proyecto.  
En el mismo escrito se ha recibido la documentación recibida por el órgano sustantivo respondiendo a las observaciones que, con anterioridad, el Área de Evaluación Ambiental de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, emitió en la consulta de suficiencia documental según Exp. 30/2007-CON, en la que se aportó la siguiente documentación:  
- Proyecto básico de autorización ambiental integrada y anexos.  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Documento de síntesis.  
- Anexos (2) al proyecto básico de autorización ambiental integrada.  
3. Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Fase de funcionamiento  
- Ruidos y vibraciones. Debidas a la circulación de vehículos y maquinaria instalada.  
- Emisiones contaminantes a la atmósfera.  
- Aguas residuales.  
- Residuos asimilables a urbanos, no peligrosos y peligrosos.  
Fase de cese de actividad y desmantelamiento  
- Ruidos.  
- Emisión de partículas a la atmósfera.  
- Variación de la edificación de naves.  
- Generación de residuos de construcción y derribos.  
- Generación de residuos procedentes del desmantelamiento de los equipos.  
Afecciones legales.  
El proyecto está sometido a la Ley 2/2006, de 5 de mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental, según el sub-apartado 3.5 del anejo I.  
Otras afecciones consideradas son:  
- Decreto 833/75, de 6 de febrero, por el cual este tipo de industria se debe incluir en el grupo B de las potencialmente contaminantes de la atmósfera.  
- Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica.  
- Ley 10/1998, de Residuos.  
- Ley 11/1997, de 24 de abril, de Envases y Residuos de Envases   
- Real Decreto 833/1988, relativo a la Gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
- Real Decreto 9/2005, por el que se establece la relación de actividades contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de medidas correctoras.  
Emisiones atmosféricas. De dos tipos: difusas por operaciones de transporte, almacenamiento y manipulación de cargas y materias primas; puntuales por sistemas de aspiración y filtrado interior y por procesos de combustión.  
Para corregir este impacto, MAPISA establece las siguientes medidas:  
- La recepción de materias primas (arcillas atomizadas) se efectúa en silos estancos.  
- Se limpian diariamente los lugares de almacenamiento.  
- Los molinos trituradores están convenientemente carenados o instalados en el interior de edificio, con su correspondiente sistema de aspiración y filtrado de polvo.  
- Los camiones cubren su carga con toldos, periódicamente se realiza el mantenimiento de los vehículos.  
- En el proceso donde se manejan materiales pulverulentos se han instalado sistemas de depuración que permiten mantener la atmósfera interior limpia, y retener el polvo. Estos sistemas se mantienen periódicamente.  
- En los procesos de combustión, periódicamente se realizan mediciones de las emisiones. En el caso de que los valores registrados superen el límite permitido se deberán instalar los pertinentes sistemas de depuración.  
Efluentes líquidos. MAPISA declara entregar todos los efluentes que genera la actividad a gestor autorizado (empresa atomizadora externa).   
El vertido debido a la escorrentía de las aguas pluviales se vierte directamente al barranco La Rambleta, pudiendo arrastrar partículas y restos de material, disponiendo del correspondiente informe favorable por parte del órgano de cuenca correspondiente.  
En la generación de residuos se aplican las siguientes medidas correctoras:  
- Se almacenan los residuos en contenedores específicos y estancos.  
- Separar los residuos por categorías y posibilidad de reciclado.  
- Se establecen áreas diferenciadas para cada residuo, cubiertas y estancas para el caso de residuos peligrosos.  
- Inspección y limpieza diaria de las áreas de residuos.   
- Entregar los residuos debidamente envasados y clasificados a gestores autorizados.  
Emisiones acústicas y vibraciones. MAPISA declara que los ventiladores y motores estarán dotados de un encapsulado de material acústico para reducir el nivel sonoro. Para reducir las vibraciones, las máquinas rotativas se equilibran dinámica y estáticamente, además de disponer de soporte flexibles (goma, corcho o similar).  
En el cese de actividad y desmantelamiento se producirá una reducción importante de emisiones, vertidos, generación de residuos, ruido y consumo de recursos, dado el cese de la actividad industrial.  
Durante el desmantelamiento se tendrán en cuenta las siguientes medidas:  
- Con respecto a la circulación de vehículos: Se mantendrán periódicamente.  
- En cuanto a la emisión de partículas a la atmósfera, se velará por el correcto funcionamiento de la maquinaria de obra y los transportes de materiales se realizarán cubiertos con toldo.  
- Con respecto a la gestión de residuos, se revisarán las tareas de vaciado y descontaminación para minimizar la generación de residuos; se recuperarán las materias primas para su utilización en otras empresas del sector  
- Se realizará un proyecto de detalle y control de derribo de la instalación.  
- Se velará por que el estado final del solar quede acorde con el entorno.  
Consideraciones sobre la aplicación de las medidas correctoras propuestas.  
Con objeto de controlar y asegurar las medidas correctoras propuestas, MAPISA presenta el siguiente programa de vigilancia ambiental:  
- Diariamente: Se limpian los lugares de trabajo; Se inspeccionan las zonas de almacenamiento de residuos y sus contenedores; Comprobación y limpieza de posibles derrames; Limpieza de los locales de almacenamiento; Inspección visual del nivel de balsas.  
- Semanalmente: Inspección exhaustiva de residuos; Inspección visual del estado de los filtros de mangas, de chimeneas de hornos y secaderos; Mantenimiento de todos los elementos de la balsa de acumulación de agua residual industrial (bombas, sondas de nivel, agitadores, válvulas,...)  
- Mensualmente: revisión y mantenimiento de máquinas; Verificación de los dispositivos de seguridad; Comprobación del funcionamiento de la depuradora.  
- Trimestralmente: mantenimiento de filtros (engrase y verificación de subsistemas y estado de mangas).  
- Anualmente: limpieza completa de maquinaria, medición de emisiones filtros hornos y secaderos Q>30000 Nm³.  
- Bianualmente: medición de emisiones de filtros y secaderos (10000- Cada tres años: medición de emisiones de filtros hornos y secaderos Q<10000 Nm³.  
- Además MAPISA incluye en su programa de vigilancia ambiental: planificar las mediciones de los focos contaminantes; Los resultados de las mediciones y los balances estequiométricos serán anotados en el libro-registro que se debe tener adaptado al modelo del anexo IV de la citada Orden 18 de octubre de 1976, foliado y sellado por el Servicio Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, en el que se harán constar de forma clara y concreta los resultados de las mediciones y análisis de contaminantes; formar y sensibilizar en materia medioambiental a los trabajadores de la empresa; control de la correcta recogida de residuos por gestores autorizados; se considerarán en todo momento y se analizará la viabilidad de las mejores técnicas disponibles para la reducción de emisiones y generación de ruidos.  
4. Consideraciones jurídicas  
- La actividad debe someterse el procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el apartado I) del Grupo 4 del Anexo I del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto ambiental, que deroga la ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental (fabricación de productos cerámicos mediante horneado).  
- El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se modifica el Decreto 162/1990, de 15 de octubre; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
- El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que aplique dicha Ley.  
- El artículo decimosexto del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que aprueba el Reglamento Orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
- Ley 10/1998, de Residuos y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
A la vista de todo lo anterior, y sobre la base de las competencias que tengo legalmente atribuidas se formula la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de industria de fabricación de azulejos promovido por MAPISA, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.  
  
Segundo  
Como condiciones adicionales que hay que cumplir en la ejecución del mencionado proyecto se establecen las siguientes:  
1. Deberá regular su situación urbanística, recordando que mientras no se desarrolle el sector de suelo urbanizable son de aplicación los artículos 12 y 13 de la Ley Urbanística Valenciana.  
2. Deberá regular la situación de los focos emisores de contaminantes a la atmósfera, en especial de aquellos focos cuya emisión está estimada dado que son de nueva implantación.  
3. El programa de vigilancia ambiental se implementará de acuerdo a los condicionantes establecidos en la presente declaración de impacto ambiental. Además, deberá incluir en el mismo los siguientes puntos:  
- Mantener los viales limpios para que las aguas pluviales no arrastren suciedad en su discurrir por los terrenos de la parcela, instalar rejas de desbaste para retener sólidos antes de su vertido al exterior de la parcela.  
- Asegurar la estanqueidad de las balsas y colectores de recogida de aguas residuales para evitar fugas al subsuelo.  
4. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas correctoras en él propuestas y comprobar su aplicación y eficacia.  
5. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá regularizar la explotación de acuíferos ante los organismos de cuenca correspondientes, de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
6. Los productos químicos que MAPISA utiliza en su actividad deberán estar almacenados a cubierto y con sistemas y medios suficientes para evitar posibles derrames susceptibles de contaminar aguas y/o suelo.  
7. Se deberán subsanar los puntos en los que la auditoría acústica evidencia la superación de los límites establecidos por la ley.   
8. Las zonas de «almacenamiento estratégico de residuos» de la instalación deberán estar convenientemente señalizadas y, en caso de almacenar residuos peligrosos, valladas e impermeabilizadas con sistemas de recogida de derrames. El tiempo máximo de permanencia de los residuos peligrosos en el almacén es de seis meses, dos años para residuos no peligrosos, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/2000, de Residuos, y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la Gestión de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
9. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 28 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML