Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6762, del 26-04-2012 (2012/3855)

RESOLUCIÓ de 30 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de l'Alcora (79/2008 AIA), Lucena del Cid (93/2008 AIA), Benicarló (299/2007 AIA) i Albatera (89/2008 AIA).
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6762

Data del DOGV
:   26-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3855

CVE


Data del document
:   30-03-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Albatera](javascript:void(0))
    * [Benicarló](javascript:void(0))
    * [Llucena](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 30 de març de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de l'Alcora (79/2008 AIA), Lucena del Cid (93/2008 AIA), Benicarló (299/2007 AIA) i Albatera (89/2008 AIA). [2012/3855]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients: 79/2008 AIA, 93/2008 AIA, 299/2007 AIA i 89/2008 AIA .  
  
València, 30 de març de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 79/2008-AIA.   
Títol: Modificació puntual núm. 46 del PGOU de l'Alcora.  
Promotor: Ajuntament de l'Alcora.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de l'Alcora i CTU.   
Localització: en la partida de la Lloma, al sud del nucli urbà, amb accés des de la carretera CS-2012 a Ribesalbes.  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte de la modificació puntual sotmesa a avaluació d'impacte ambiental és la creació d'una reserva de sòl dotacional per a infraestructures, servici urbà (nou cementeri municipal).  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'instrument de planejament actualment vigent en el municipi de l'Alcora el constituïx el Pla General d'Ordenació Urbana aprovat per la comissió territorial d'urbanisme el 29 de novembre de 1989 (BOP de Castelló de 09.06.1990) sobre el qual s'han fet successives modificacions puntuals.   
L'Ajuntament de l'Alcora ha remés recentment a este òrgan ambiental un nou document de concert previ, i s'ha iniciat així la revisió de l'esmentat planejament general, en el qual es proposa en el mateix àmbit un sòl urbanitzable residencial. Segons un certificat del secretari accidental de l'Ajuntament, el ple de 27 de setembre de 2007, després de comprovar-se la discrepància entre la modificació puntual i el document de concertació, s'acorda l'aprovació provisional de la primera i la modificació del document de concert previ en la partida de la Lloma a sòl no urbanitzable dotacional infraestructura - servici urbà, i s'elimina el sòl residencial.  
L'àmbit de la reserva de sòl dotacional per al nou cementeri comprén una superfície total de 20.640 m² de sòl no urbanitzable comú. La superfície inclou els terrenys previstos per a la construcció del cementeri amb les possibles ampliacions, per a la qual es destinen 9.991,95 m², i el perímetre de protecció que l'envolta, com a sòl dotacional, espai lliure, amb superfície de 10.648,05 m².  
Els terrenys s'ubiquen al sud del nucli urbà, pròxim al sòl urbà d'ús industrial, encara que separat per un barranc, amb accés des de la carretera CS-2012 a Ribesalbes, i delimitats per: al nord, sòl no urbanitzable comú amb edificacions; al sud, el camí des de la carretera a Ribesalbes; a l'est, sòl no urbanitzable comú; a l'oest, sòl no urbanitzable comú en vessant cap al barranc d'Aixart.  
  
3. Alternatives  
L'objecte del projecte està condicionat per la decisió de crear una reserva de sòl per a un cementeri municipal nou que es justifica perquè l'actual ha quedat totalment rodejat de sòl urbà. Les possibles alternatives d'ubicació resulten de les característiques i condicions de l'equipament mateixes, i s'han analitzat diversos emplaçaments tenint en compte l'accessibilitat de vianants o la proximitat a edificacions residencials, entre altres, fins a aconseguir la delimitació concreta de l'àmbit de la proposta.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 4 de març de 2008, la Direcció Territorial de Castelló remet una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, i el resultat de la informació pública relativa a la modificació puntual núm. 46 del PGOU de l'Alcora, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública.   
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari El Mundo, de data 15 de març de 2007, i en el DOCV núm. 5510, d'11de maig de 2007.   
Durant el període d'informació pública no es presenta cap al·legació a l'estudi d'impacte ambiental, segons consta en el certificat emés pel secretari accidental de l'Ajuntament de l'Alcora, de 16 de juliol de 2007.   
L'aprovació provisional de l'esmentada modificació del planejament va ser acordada per ple municipal, de data 25 d'octubre de 2007. Posteriorment, es comprova la necessitat de fer una ampliació de l'àmbit previst, per la qual cosa, l'11 de febrer de 2008, el ple municipal acorda l'aprovació provisional de l'ampliació de l'àmbit inicial de la modificació puntual núm. 46 de l'Alcora consistent en la creació d'una reserva de sòl dotacional en la partida de la Lloma amb la categoria d'infraestructures - servici urbà (nou cementeri municipal), que passarà de 12.318,85 m² a 20.640 m².  
Segons un informe de l'expedient municipal, l'ampliació de l'àmbit pot considerar-se una modificació substancial, per la qual cosa l'Ajuntament resol aprovar-la pel ple municipal i també que siga comunicada als propietaris dels terrenys que resulten afectats.  
  
Informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els següents documents que tenen relació amb el procés d'avaluació ambiental:  
- Còpia de la sol·licitud (10/09/07) a la Confederació Hidrogràfica de l'informe regulat en l'article 19.2 de la LOTPP sobre disponibilitat de recursos hídrics per a l'actuació de referència. No consta en l'expedient l'informe.  
- Còpia de la sol·licitud (08/03/07) d'informe de la Conselleria de Sanitat, amb una còpia del projecte. No consta en l'expedient l'informe.  
- Resolució del cap de l'Àrea de Patrimoni Cultural i Museus (28/06/07) que autoritza el projecte de la prospecció arqueològica en relació amb la MP núm. 46 de l'Alcora. No consta l'informe previst en l'article 11 de la Llei de Patrimoni Cultural Valencià.  
- No s'ha obtingut fins a la data l'informe de la Direcció General del Paisatge relatiu a l'estudi d'integració paisatgística que s'adjunta a l'instrument urbanístic.   
Afeccions legals  
1. Cementeris de nova creació. El Decret 39/2005, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, disposa, per a l'emplaçament de cementeris de nova creació, que en l'entorn del terreny destinat a la construcció ha d'establir-se un perímetre de protecció de 25 m d'amplària, que ha d'estar qualificat pel planejament com a zona dotacional del nou cementeri. Igualment, s'establixen les condicions d'idoneïtat dels terrenys i d'índole urbanística per a cementeris.   
  
2. Infraestructures lineals. Els terrenys estan afectats pel traçat d'una conducció de gas, que travessa l'àmbit de l'actuació. S'apunta el trasllat del traçat fins al perímetre de la parcel·la.  
Consideracions ambientals  
Els terrenys de reserva de sòl dotacional se situen en sòl no urbanitzable comú, fora del nucli de població però a escassa distància. Els terrenys disposen d'una connexió fàcil als servicis urbans requerits i l'accés es fa des d'un camí que enllaça amb la carretera a Ribesalbes i comunica amb el nucli urbà.  
La modificació proposada consumix sòl rural. Es tracta d'un relleu ondulat a cavall entre dos xicotets barrancs, sense afecció al domini públic, i ús agrícola fins fa uns anys, en estat d'abandó amb alguns peus d'oliveres i arbratge natural, sense que s'observen valors ambientals que meresquen protecció o riscos ambientals que puguen suposar una limitació d'usos.   
L'ús previst és de cementeri, amb dotació de crematori, columbaris, capella i la construcció d'un nou cementeri-parc d'aspecte més actual que l'existent que s'ubica en sòl urbà consolidat del nucli urbà principal.  
Quant a la ubicació, la idoneïtat de terreny triat per a l'emplaçament s'ha de comprovar per mitjà d'un estudi hidrogeològic d'acord amb l'article 43 del Decret 39/2005, com a part integrant de la documentació per a l'aprovació. Cal assenyalar també que l'autorització d'un cementeri requerix l'informe sanitari preceptiu i vinculant sobre el projecte.  
  
En esta fase de planejament, cal dir que els terrenys proposats se situen en una zona de baixa vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers, sense perjuí de les conclusions sobre el risc potencial d'afecció d'aigües subterrànies de l'esmentat estudi hidrogeològic, en les quals podria haver-se fonamentat, entre altres, la justificació de l'emplaçament que figura en l'estudi d'impacte ambiental.   
Quant a l'activitat, l'actuació ha de resoldre en recinte tancat ben habilitat el tractament adequat dels contaminants propis, d'acord amb les condicions i mesures higienicosanitàries que preveu el reglament corresponent. S'ha de resoldre també la gestió dels residus i el tractament dels abocaments associats a tasques de manteniment i als servicis per al personal i lavabos públics.   
En esta línia, un dels problemes ambientals que cal considerar es deriva de la gestió de les aigües residuals per mitjà d'un tractament definitiu dins de les instal·lacions. L'actuació ha de resoldre també l'arreplegada i evacuació de les aigües pluvials o bé l'emmagatzematge i reutilització.  
Resulta necessari preveure igualment l'abastiment d'aigua potable per a les instal·lacions i els servicis higiènics, i l'aigua per a l'arruixada i la neteja de les zones exteriors o el reg de les zones enjardinades.   
  
Com que es tracta d'un ús dotacional, en què no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar més demanda d'aigua potable o més volum d'aigües residuals en relació amb les infraestructures de depuració municipals. Igualment, la gestió de residus no ha de presentar cap inconvenient per als servicis de recollida del municipi.  
La zona objecte d'estudi forma part de la unitat ambiental denominada Fons de la Vall d'Alcora, que inclou pràcticament la totalitat del municipi, a la qual s'assigna una qualitat ambiental baixa, que es correspon, a més a més, amb un entorn concret que es definix com un ambient neutre, homogeni, i antropitzat.  
Quant al paisatge, la incidència visual és elevada, i és visible des del nucli urbà; encara que el valor del paisatge és mitjà. S'elabora un estudi d'integració paisatgística a fi de valorar la incidència en el paisatge d'esta nova infraestructura, que conté les mesures d'integració i correctores d'impactes paisatgístics d'aplicació a l'actuació.  
  
Donades les característiques de l'actuació, els principals efectes ambientals previsibles són els deguts al consum i transformació del sòl -valorat com a moderat en l'estudi d'impacte ambiental-, als impactes de les obres de construcció de la infraestructura i el seu funcionament- valorats com a no significatius, compatibles o moderats-, i a la correcta gestió dels contaminants.   
S'inclou un conjunt de mesures correctores de caràcter general orientades a la fase d'execució del projecte, i altres mesures de caràcter particular per a la fase de construcció de les edificacions i funcionament, amb el seu corresponent pla de vigilància ambiental.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han seguit els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'hi apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent.  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, la modificació puntual núm. 46 del Pla General d'Ordenació Urbana de l'Alcora, promogut pel mateix Ajuntament de l'Alcora, sempre que es faça d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants següents:  
La idoneïtat de terreny triat per a l'emplaçament del cementeri s'ha de comprovar per mitjà d'un estudi hidrogeològic, firmat per un tècnic competent.   
S'han de resoldre, bé en la modificació del planejament o bé en el projecte d'execució del nou cementeri, els aspectes següents:   
- S'hi han de definir una xarxa separativa interna de col·lectors de sanejament per a les aigües residuals i una altra d'arreplegada de les aigües pluvials.  
- La xarxa de col·lectors d'aigües residuals ha d'estar connectada a la infraestructura prevista per al seu tractament definitiu, per exemple, a través d'un sistema d'oxidació total.  
- Per a la xarxa d'aigües pluvials es recomana optar per reutilitzar-la per al reg de les zones verdes, en cas contrari s'ha d'identificar en els plànols el traçat de la xarxa i el punt d'abocament.   
- S'ha d'identificar la procedència i el punt de connexió per a l'abastiment d'aigua a les instal·lacions.  
- S'han de dur a terme totes les mesures que es contemplen en l'estudi d'integració paisatgística o en l'informe corresponent de l'òrgan competent en matèria de paisatge.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana segons que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 16 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 93/2008 - AIA.  
Promotor: Gres-Cid, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Objecte del projecte: sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a la fabricació de taulellets.  
Localització: sector III del polígon industrial les Foies, municipi de Lucena del Cid (Castelló).  
Ref. Òrgan substantiu: 233/06 IPPC SClCo/CLD.  
Descripció del projecte.  
1. Descripció de les característiques del projecte.   
Les instal·lacions de Gres-Cid, SL, se situen en el sector III del polígon industrial les Foies, en el municipi de Lucena del Cid (Castelló).   
  
Els terrenys ocupats majoritàriament per les instal·lacions de Gres-Cid, SL, posseïxen la qualificació urbanística de sòl urbà d'ús industrial, però una altra porció d'estos es troba fora del polígon industrial, en terreny forestal.  
Gres-Cid, SL, ha decidit ampliar les instal·lacions per a augmentar la capacitat de producció i la gamma de productes. La fabricació de taulellets supera les 75 tones diàries, per la qual cosa està sotmesa a avaluació d'impacte ambiental, perquè està catalogada en l'annex I, grup 4, lletra l, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes. Per la mateixa raó, l'actuació també està sotmesa a autorització ambiental integrada, perquè figura en el Grup 3.5 de l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació.   
L'ampliació consistix en la construcció d'unes naus i en diverses modificacions de la cadena de producció, les quals es descriuen a continuació.  
S'instal·la una planta de rebuig d'argila, se substituïx la torre de refrigeració de la premsa hidràulica per un equip de refrigeració per mitjà d'oli, s'incorpora un molí de microboles i 4 agitadors per a cocció d'esmalt, es reemplaça part de la maquinària d'esmaltatge i s'hi afig un filtre de mànegues, la secció d'emmagatzematge empra un sistema automàtic de transport de boxs guiat per làser, es reforma el forn Agemac, s'incorpora una línia d'enllaç entre la màquina de descàrrega de boxs i la màquina d'entrada al forn, es dóna de baixa una màquina de selecció i empaquetatge de taulellets, s'instal·la una línia d'enllaç entre l'eixida del forn i la màquina de càrrega, s'agrega una màquina de càrrega de boxs amb braç, 2 màquines de descàrrega de boxs, 2 línies de transport de taulellets, 2 màquines completes per a selecció i empaquetatge de taulellets, 2 robots paletitzadors i dos enfardadores.   
  
En el laboratori s'implanta una cabina d'aplicació d'esmalt a pistola. En els servicis auxiliars s'instal·la un depòsit de gasoil A, un grup d'aigua de pressió per a la xarxa d'incendis, un equip de pressió per a la càrrega del camió cisterna d'aigües residuals industrials, s'amplia la xarxa d'aire comprimit i se li afig un separador d'oli, s'afig un grup electrogen a dièsel, s'amplia la instal·lació elèctrica de baixa tensió i s'instal·la un sistema d'alimentació per a quan es talle el subministrament elèctric del forn.  
Les matèries primeres emprades en la fabricació dels taulellets són argiles de color roig i atomitzades, emulsions aquoses de caolí, esmalts, colors, envasos, embalatges i aigua.  
Les fonts de l'energia consumida en les instal·lacions són l'elèctrica (2.841.000 kWh anuals), gas natural (36.330.750 kWh anuals) i el gasoil (25.400 litres anuals).   
L'aigua que empra Gres-Cid, SL, procedix de la xarxa municipal d'abastiment i de dos pous que se situen dins del recinte de les instal·lacions. El promotor està autoritzat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a extraure 4.800 m³ anuals d'aigua subterrània, i el consum real és de 4.729 m³; el gasto procedent de la xarxa municipal és d'uns 1.960 m³ anuals.  
- Procés de fabricació.   
L'argila procedent de les atomitzadores es descarrega dels camions i es trasllada per mitjà d'un elevador de catúfols i cintes transportadores a unes quantes sitges, des d'on es conduïx per mitjans idèntics fins a arribar a un sedàs i d'ací s'envia a la tremuja d'alimentació de la premsa.  
  
En la premsa s'omplin els motles d'argila atomitzada i es conformen les peces o suports. Les peces entren després en l'assecador per a reduir-ne la humitat fins a un valor determinat, a continuació se les col·loca una capa d'engalba i després es recobrix d'una capa d'esmalt. Una vegada esmaltats els suports, se'ls aplica la serigrafia amb tintes ceràmiques, i es deixen emmagatzemades temporalment en carros mòbils de diversos nivells de càrrega (boxs) en el parc d'emmagatzematge, on esperen el moment de ser introduïdes al forn monoestrat.  
Els taulellets ixen del forn i es conduïxen per mitjà de cintes a la zona de classificació, on se'n determina la qualitat i a continuació passen a la secció d'empaquetatge i paletització.   
Els palets de taulellets són conduïts per mitjà de carretons elevadors al magatzem de productes acabats, pendents de ser enviats als clients.  
  
Les emissions atmosfèriques de naturalesa gasosa ixen a l'exterior per 3 ximeneres i procedixen de la combustió del gas natural en el forn i assecadors, altres dos ximeneres emeten partícules dels filtres de mànegues.  
- Aigües residuals i pluvials.   
El titular disposa de l'autorització de l'Ajuntament de Lucena del Cid per a abocar les aigües residuals sanitàries a la xarxa de clavegueram municipal. L'Ajuntament de Llucena certifica que Gres-Cid, SL, no realitza abocaments industrials a cap depuradora municipal.   
  
Les aigües residuals industrials procedixen de la neteja de les instal·lacions, s'emmagatzemen en unes quantes basses i s'entreguen a un gestor autoritzat per a reutilitzar-les, no s'aboquen. La Confederació Hidrogràfica del Xúquer certifica que no hi ha cap abocament d'aigües residuals industrials a llit d'aigua, sòl o subsòl.  
Les aigües pluvials precipitades sobre les instal·lacions es deriven cap al llit pròxim, denominat barranc de les Boqueres, perquè no hi ha un col·lector municipal per a esta classe d'aigües. El promotor no n'acredita l'autorització corresponent.  
- Residus.  
Els residus perillosos que genera l'activitat són: àcids, oli usat, ceres i greixos usats, dissolvent orgànic no halogenat, envasos de plàstic contaminats, envasos de paper contaminats, envasos metàl·lics contaminats, draps impregnats, serradura contaminada, aerosols, filtres de mànegues de la línia d'esmaltatge i tubs fluorescents.  
Els residus no perillosos que es generen són: ferralla, plàstic, paper i cartó, filtres de mànegues de l'àrea de recepció d'argiles, palets, fustes i derivats, tòners i cartutxos de tinta, restes de peces sense enfornar, restes de peces enfornades, llots ceràmics aquosos i suspensions aquoses.  
  
2. Alternatives mediambientals.  
Com que es tracta d'una fàbrica establida dins d'un polígon industrial i en funcionament des de fa anys, no és procedent analitzar les alternatives mediambientals de l'emplaçament actual.  
Gres-Cid, SL, empra les millors tècniques disponibles per a la fabricació de taulellets.  
Tramitació administrativa.  
1. Tramitació.   
L'Àrea de Qualitat Ambiental remet, el 13 de juny de 2007, l'estudi d'impacte ambiental, el projecte bàsic i els annexos del projecte bàsic.  
  
Amb data 5 de juliol de 2007, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental remet a l'Àrea de Qualitat Ambiental l'informe d'idoneïtat de la documentació rebuda.  
El 26 de març de 2008 l'Àrea de Qualitat Ambiental remet el resultat del tràmit d'informació pública, adjunta documentació complementària remesa pel promotor en resposta al requeriment de l'informe d'idoneïtat esmentat i sol·licita l'avaluació d'impacte ambiental de l'actuació proposada.  
2. Informació pública.  
La Direcció General per al Canvi Climàtic va sotmetre l'expedient a informació pública i va publicar, per a això, un anunci en el DOCV núm. 5586, del 28 d'agost de 2007. Una vegada transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'hi van presentar al·legacions.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
En l'informe remés a l'Àrea de Qualitat Ambiental sobre la idoneïtat de la documentació, es va requerir al titular la documentació complementària, la qual consistia en:  
Un plànol parcel·lari cadastral, que mostre el límit de la propietat i el límit del sòl urbà industrial, si es trobara pròxim.   
L'estudi d'impacte ambiental ha de tractar la fase de desmantellament i restauració dels terrenys que ocupen les instal·lacions.   
Informes sectorials.   
No se n'han sol·licitat.  
Afeccions legals mediambientals. D'acord amb la informació continguda en els sistemes d'informació geogràfica de la Conselleria de Territori i Habitatge i la visita tècnica cursada a les instal·lacions, s'ha pogut comprovar que l'ampliació de l'explanació, realitzada per mitjà de moviment de terres, ix fora del límit del polígon industrial en el sud-oest. En eixa zona el terreny està inventariat com a forestal i està classificat urbanísticament com a sòl rústic sense protecció.   
  
En el plànol número 2 de l'estudi d'impacte ambiental s'explica que els terrenys propietat de Gres-Cid, SL, situats a l'oest de la fàbrica i limítrofs d'esta, es troben en tramitació per a modificar-ne la qualificació urbanística.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats de forma important pel projecte de l'activitat.  
La fabricació de taulellets és una activitat que consumix aigua i importants quantitats d'energia, genera emissions de partícules sòlides i gasos a l'atmosfera; a més produïx residus, vibracions, contaminació acústica i crea un impacte visual i paisatgístic. En menor grau origina un augment de la densitat de trànsit.  
2. Identificació i valoració dels impactes.  
Els impactes que causa la fabricació de taulellets sobre el medi ambient han sigut identificats i valorats en l'estudi d'impacte ambiental, però no han sigut tinguts en compte alguns impactes propis de la ubicació i particularitats de les instal·lacions de Gres-Cid, SL, com són l'impacte visual i paisatgístic, per ubicar-se les instal·lacions en una parcel·la industrial rodejada de terreny natural.  
No han sigut considerats els impactes causats per l'ampliació de l'esplanada on es construirà la nau nova, que sobrepassa el sòl urbà industrial i s'endinsa en terreny forestal. L'augment de la superfície útil ocasiona pèrdua de sòl edàfic i de vegetació, al mateix temps que introduïx un factor d'inestabilitat en la vessant.  
Per a ampliar l'esplanada es crea un talús al nord de la fàbrica. En l'estudi d'impacte ambiental no figura cap epígraf respecte a això, es desconeixen aspectes fonamentals de l'obra que es corresponen amb diversos impactes mediambientals: el factor de seguretat de la vessant contra el lliscament, les estructures realitzades per a assegurar-ne l'estabilitat, la forma de corregir l'impacte visual i mitigar l'erosió d'estos terrenys i la revegetació d'eixa porció de vessant, tot això en consonància amb l'entorn.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.   
El combustible emprat en els forns i assecadors és el gas natural, que produïx menys residus que altres combustibles fòssils.   
Les emissions de partícules a l'atmosfera, generades amb la fabricació dels taulellets, es depuren per mitjà de preses d'aspiració connectades a dos filtres de mànegues, un per a la secció d'esmaltatge i un altre per a l'àrea de recepció d'argiles, les sitges, les tremuges, les premses, el sedàs i les cintes transportadores. Els mesuraments dels nivells d'emissió atmosfèrica d'estos filtres, realitzats per un OCA, mostren que es troben per davall dels llindars legals establits en els punts 10 i 27 de l'annex IV, del Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desplega la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
Durant la fase de construcció, les mesures correctores de les emissions de partícules a l'atmosfera consistixen en la neteja dels accessos, el cobriment de la caixa dels camions amb un tendal i l'arruixada del material abans de carregar-lo en el camió.  
Com a mesura preventiva de la contaminació de les aigües superficials i subterrànies, s'han realitzat assajos de comprovació durant la parada de la fàbrica ocorreguda de l'11 al 16 d'agost de 2006. Els assajos han sigut certificats per un tècnic competent, que acredita l'estanquitat de la bassa de les aigües residuals industrials i també l'estanquitat de la bassa d'aigües sanitàries.   
Els residus tòxics se segreguen i emmagatzemen en contenidors, envasos, depòsits, bosses i bidons, s'etiqueten i classifiquen per tipus. La majoria s'emmagatzemen davall coberta i pròxims a l'origen, però una part important dels esmalts s'emmagatzemen en l'esplanada exterior de la fàbrica, adossat a la fatxada sud, pròxim al filtre de mànegues (identificat amb el número 40 en el plànol núm. 4 de l'estudi d'impacte ambiental) i a un costat i a l'altre d'este.  
Per a reduir la producció de residus perillosos, el promotor proposa diverses mesures: l'ús d'envasos de plàstic, de paper i metàl·lics de major capacitat i reutilitzar-los; una correcta separació dels diferents residus generats (cas de la serradura humida, que se solia acumular en el contenidor de residus perillosos), la substitució de la serradura per baietes absorbents, la formació i conscienciació del personal i el llavatge de les mànegues de la línia d'esmaltació per a la reutilització durant un any més.   
L'última auditoria dels nivells acústics de recepció externs data del 17 d'octubre de 2006, va ser realitzada per un OCA i certifica que l'activitat incomplix els límits establits en la taula I del annex II, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica, per a l'ús dominant industrial, en els punts de mostreig denominats 4 i 6, per al període nocturn, perquè sobrepassa els 60 dB (A). El punt número 4 se situa en la compressora marca Bético ER 350 i el punt número 6 s'ubica en el filtre de premses Talleres Moliner, SL, TM-110-M.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'annex I, grup 4, lletra l, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de Projectes, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell; segons es desprén de l'article 3, punt 1, del Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.  
4. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de les autoritzacions administratives que li siguen preceptives, el projecte bàsic d'autorització ambiental integrada de la societat Gres-Cid, SL, per a la fabricació de taulellets, sempre que el projecte es faça segons les mesures correctores i altres prescripcions establides en l'apartat segon de la present declaració.  
  
Segon  
Per a l'execució de l'esmentat projecte s'han de complir les condicions següents:  
1. Es remetrà a l'autoritat administrativa substantiva un projecte per a corregir els nivells acústics de recepció externs en període nocturn, en els punts de mostreig núm. 4 i núm. 6 (el punt núm. 4 se situa en la compressora marca Bético ER-350 i el punt núm. 6 s'ubica en el filtre de premses Talleres Moliner, SL, TM-110-M, per davall de 60 dB(A).  
2. Una vegada posada en marxa l'ampliació de les instal·lacions, el promotor realitzarà una auditoria acústica dels nivells acústics de recepció externs i anotarà els resultats en el llibre de control a disposició de l'administració (articles 37.1 i 37.3 de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica), i en remetrà una còpia a l'autoritat administrativa substantiva.  
  
3. S'haurà de procedir a la regularització urbanística del sòl rústic sense protecció que es troba fora del polígon industrial i que és terreny forestal. El titular remetrà l'autorització corresponent a la Direcció General per al Canvi Climàtic quan li siga atorgada.  
4. Gres-Cid, SL, remetrà a l'òrgan substantiu un projecte que estudie l'estabilitat del vessant situat al nord de la fàbrica i calcule el factor de seguretat contra el lliscament. El projecte detallarà també les obres necessàries que garantisquen l'estabilitat del talús a llarg termini, de manera que el camí veïnal que discorre a pocs metres romanga inalterat i no existisca un risc per a les persones i la pròpia fàbrica.  
  
El projecte inclourà també la restitució del sòl edàfic i la revegetació del talús, per mitjà de les obres de bioenginyeria que minimitzen l'erosió del sòl i optimitzen l'adaptació de les espècies seleccionades a tal espai.  
El projecte serà realitzat per una empresa especialitzada en este tipus d'obres i projectes.  
5. Gres-Cid, SL, revegetarà el recreixement del talús comprés entre l'esplanada exterior de la fàbrica i el barranc de les Boqueres, amb espècies idèntiques a les existents en les proximitats i amb una densitat de plantació i dosi de sembra tals que resulte una vegetació de característiques semblants.   
6. Per a mitigar l'impacte visual i paisatgístic causat per les instal·lacions sobre un entorn natural, Gres-Cid, SL, plantarà espècies arbòries autòctones de bon port al llarg del perímetre de l'esplanada i a la mateixa cota que esta, de manera que constituïsca una barrera vegetal contínua. S'evitaran les plantacions alineades i equidistants que conferixen a l'espai resultant un aspecte desnaturalitzat.  
7. Els envasos que contenen esmalts, o restes d'estos, i s'emmagatzemen en l'exterior de les instal·lacions, pròxims al filtre de mànegues, s'emmagatzemaran etiquetats i classificats per tipus, davall de coberta, en un lloc ventilat, proveït de solera impermeable. Els envasos es col·locaran sobre cubetes de seguretat o dins del recinte hi haurà una canaleta disposada perimetralment, de dimensions adequades per a albergar els possibles vessaments accidentals.   
8. El titular aportarà a l'òrgan substantiu una còpia de l'autorització de l'organisme de conca per a abocar les aigües pluvials al llit del barranc de les Boqueres.  
9. Els taulellets cuits que no passen el control de qualitat s'emmagatzemaran en contenidors o elements estancs semblants, no s'han d'acumular mai sobre el sòl en l'exterior.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs. Tot això sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 15 d'abril de 2008.-La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 299/2007-AIA.  
Títol: Pla Especial de Reserva de Sòl per a la Implantació d'Estació Depuradora d'Aigües Residuals en la Partida de Villaperdiz.  
Promotor: Ajuntament de Benicarló.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benicarló i Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Localització: terme municipal de Benicarló.  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
El projecte del Pla Especial de Reserva de Sòl per a la implantació d'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) en la partida de Villaperdiz a Benicarló, proposa el canvi d'ús de 151.234 m² de sòl no urbanitzable comú per a reserva de sòl dotacional.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El tractament de les aigües residuals del municipi es realitza en l'estació de pretractament situada al costat de la desembocadura de la rambla de Cervera i el seu corresponent bombament a través d'emissari submarí. L'estació té un cabal de projecte de 9.000 m³/dia, encara que els cabals han augmentat espectacularment, fins a 15.500 m³/dia, la qual cosa implica la necessitat urgent de la construcció d'una nova EDAR.   
  
El Pla General d'Ordenació Urbana de 1986 preveia la instal·lació de l'EDAR en uns terrenys situats en primera línia de mar, en la partida del Povet, molt pròxim a la ubicació del tractament actual; no obstant això, la proximitat amb el sòl urbà en va motivar la desafecció i la qualificació com a zona verda.   
Vista la urgència de la infraestructura, l'ajuntament opta per avançar (a l'aprovació del futur Pla General) el canvi d'ús del sòl necessari per a la implantació de la nova EDAR per mitjà de la redacció del pla especial, com a modificació del pla general vigent.   
  
En primer lloc, la Conselleria d'Infraestructures i Transport va redactar el projecte bàsic per a la implantació de la infraestructura en una parcel·la dotacional situada als voltants del cementeri municipal al costat de la rambla de Cervera, però va ser rebutjada pel consistori perquè els esborranys del concert previ del futur pla general establien en les seues proximitats la zona d'expansió del nucli urbà.   
  
Per això, en segon lloc, l'ajuntament promou una altra ubicació per a esta infraestructura en una zona més allunyada de les àrees d'ús residencial, en sòl no urbanitzable. Els límits són:  
- al nord, barranc de Pàndols, rambla de Cervera i el camí que voreja este últim.  
- al sud, zona de protecció de la CV-135, carretera de Benicarló a Càlig  
- a l'est i a l'oest, sòls agrícoles.  
Este sòl actualment està ocupat per un abocador no controlat de residus sòlids urbans. Esta ubicació és rebutjada per la Conselleria d'Infraestructures i Transport, per considerar que el terreny no és apte, per possibles assentaments i poca resistència, per a suportar la infraestructura.  
Este fet motiva que la proposta definitiva del pla especial incloga dos parcel·les: PID 1, terrenys de l'abocador i, PID 2, cultius adjunts a l'abocador. Així doncs, la parcel·la proposada compta amb els usos actuals següents:   
PID 1:   
- Abocador de residus urbans, en funcionament fins l'entrada en funcionament de les instal·lacions previstes en el pla zonal. Ocupa uns 29.600 m². El dilatat període de servici de l'abocador ha conduït a la saturació del vas d'abocament i posterior desenrotllament vertical en terrasses dels depòsits. El cobriment dels residus es realitza regularment, després de la compactació per mitjà de l'extensió de capes d'àrids amb elevat contingut en argiles, de manera que els fems exposats ocupen només una xicoteta extensió de terreny. No s'han observat infraestructures accessòries a l'abocador com ara tanca perimetral o altres destinades a la gestió de gasos o lixiviats.  
- Arreplega de residus orgànics procedents de l'activitat ramadera, en una caseta situada en l'esplanada d'accés al vas d'abocament.   
  
- Zona d'extracció d'àrids i una altra d'arreplegades,   
- Zona d'emmagatzematge de ferralla.  
PID 2:   
- Cultius agrícoles en propietats privades. Predomina l'olivera encara que hi estan presents la garrofera, l'ametler i algun exemplar de figuera i vinya.   
El projecte també inclou l'ordenació detallada de l'àmbit:   
  
- dos parcel·les la superfície total de les quals ascendix a 108.085 m², per a la instal·lació de les infraestructures,   
- una zona verda hemiperimetral entre les parcel·les i els llits de Cervera i Pàndols,   
- una banda de reserva viària al costat de la CV-135, i  
- una xarxa viària interna de 4.615 m².   
A més a més, l'estudi d'impacte ambiental preveu una seqüència cronològica. De les dos parcel·les previstes, la parcel·la PID 2 haurà de donar servici a les aigües residuals urbanes i industrials generades en el municipi, no està prevista de moment la destinació de la parcel·la PID 1. La urbanització està supeditada a la clausura de l'abocador municipal de RSU, a la rehabilitació d'una àrea d'extracció d'àrids i a la integració d'una caseta del servici d'arreplegada d'animals morts; és a dir, al cessament dels usos actuals en l'àmbit.   
  
El pla especial preveu el vial d'accés, enllumenat públic i xarxa de sanejament, dels quals només indica que es realitzaran a través de la rambla de Cervera.   
3. Alternatives: l'estudi d'alternatives se centra en la ubicació, i reserva l'estudi de solucions tècniques al posterior projecte bàsic de l'EDAR. No obstant això, quant a l'emplaçament, únicament s'aporten les dos ubicacions ja rebutjades: Alternativa 0 o Mar Xica, previst en el PGOU vigent, i Alternativa 2 o Cementeri, previst en el projecte de la Conselleria d'Infraestructures.   
Tramitació administrativa.  
1. Procediment d'avaluació ambiental.  
Vist que el model territorial presentat proposa una utilització racional dels recursos naturals i, una adequada protecció als espais naturals existents s'entén que el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental poden aconseguir-se a través del procediment d'avaluació ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre. Per tot el que s'ha exposat anteriorment, i, actuant d'acord amb el principi d'eficàcia procedimental i al criteri d'eficiència, establits en l'article 3 de la Llei 30/1992, i, invocant els principis de seguretat jurídica i de protecció de la confiança legítima, es resol concloure el procediment ambiental iniciat d'acord amb la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
2. Admissió a tràmit.  
En data 20 de desembre de 2007, té entrada en el registre general de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, una còpia remesa pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori de la Direcció Territorial de Castelló de la documentació tècnica, de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient administratiu tramitat en l'Ajuntament de Benicarló, relatius al pla especial de reserva de sòl per a la implantació d'EDAR, i s'incoa l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.  
3. Informació pública. L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic durant un termini de 20 dies, segons l'anunci publicat en els diaris El Periódico, Mediterráneo i en el DOCV núm. 5040, de 22 de maig de 2007.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions de caràcter mediambiental, segons consta en l'informe firmat pel tècnic d'urbanisme.   
Informes sectorials.  
1. Respecte de la primera versió del Pla Especial, la Conselleria d'Infraestructures i Transport informa desfavorablement sobre el projecte, ja que la parcel·la inicialment proposada no resulta indicada per a albergar la depuradora, ja que es tracta d'un abocador.  
2. En data 5 de novembre de 2007 es redacta un informe sobre la prospecció arqueològica i etnològica. En eixe informe es puntualitza:  
  
- Realitzada la prospecció, no s'han documentat jaciments arqueològics.  
- Des del punt de vista del patrimoni paleontològic ha d'instar-se la pertinent consulta als nostres servicis tècnics.   
- En l'estudi d'impacte ambiental ha de preveure's que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològiques en el curs de les obres determinaria l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura i Esport, per tal que es determinen les mesures oportunes.   
- Quant al patrimoni etnològic, s'ha constatat l'existència d'elements d'esta naturalesa, en concret imatges de pedra seca i un rafal. No s'assenyala el grau d'afecció a cada element, i és important considerar l'últim en tractar-se d'un element identificador d'esta zona. Per tant, haurà de conservar-se integrant-se en el projecte degudament restaurat i posat en valor. Quant als marges haurà d'intentar-se utilitzar esta tècnica constructiva en alguns elements de l'actuació, com en murs de contenció o zones verdes.   
- Una vegada analitzades totes les possibles afeccions patrimonials del projecte resulta procedent aportar l'estudi d'impacte ambiental, document que inclourà les actuacions realitzades, resultats i programa de vigilància o mesures correctores, si és el cas, i sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià per tal que s'aporte en el procediment d'impacte ambiental corresponent davant de l'òrgan administratiu competent.  
  
Afeccions legals.  
Informació al públic.   
La disposició final primera de la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets d'accés a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient, que modifica el Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, establix en l'apartat 3 de l'article 3, que l'òrgan substantiu informarà les persones interessades i les administracions públiques afectades, per un termini no inferior a 30 dies. Així mateix, d'acord amb l'article 96 de la Llei Urbanística Valenciana (LUV), els plans especials es tramitaran pel mateix procediment que els plans generals, i el termini d'informació pública d'estos (art. 83) és, com a mínim, d'un mes.  
  
Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador. D'acord amb esta normativa, la clausura d'un abocador es realitzarà quan es dispose de l'autorització de l'organisme competent en matèria de residus, vist el projecte de clausura de l'abocador. L'abocador només podrà considerar-se definitivament clausurat després que l'autoritat competent haja realitzat una inspecció final in situ, haja avaluat tots els informes presentats per l'entitat explotadora i li haja comunicat l'aprovació de la clausura efectuada. Després de la clausura definitiva de l'abocador, l'entitat explotadora serà responsable del manteniment, de la vigilància, anàlisi i control dels lixiviats de l'abocador, i, si és el cas, dels gasos generats, així com del règim d'aigües subterrànies dels voltants, tot això d'acord amb el que disposa l'annex III del reial decret mencionat. El termini de la fase postclausura durant el qual l'entitat explotadora serà responsable de l'abocador, en els termes de l'autorització, serà fixat per l'autoritat competent en matèria de residus, tenint en compte el temps durant el qual l'abocador puga comportar un risc significatiu per a la salut de les persones i el medi ambient, sense perjuí de la legislació en relació amb la responsabilitat civil del posseïdor dels residus. En cap cas el dit termini podrà ser inferior a trenta anys.   
  
Patrimoni.   
D'acord amb l'article 11 de la Llei 5/2007, de 9 de febrer, de modificació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, els estudis d'impacte ambiental relatius a qualsevol classe de projectes, hauran d'incorporar l'informe de la conselleria competent en matèria de cultura sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
Hidrografia.   
D'acord amb l'article 6 del text refós de la Llei d'Aigües, aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, els marges dels llits estan subjectes, en tota la seua extensió longitudinal:   
a) A una zona de servitud de 5 metres d'amplària, per a ús públic que es regularà reglamentàriament.   
b) A una zona de policia de 100 m d'amplària en què es condicionarà l'ús del sòl i les activitats que s'hi facen.  
Carreteres.   
D'acord amb la modificació de la Llei 6/1991, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, introduïda per la Llei 14/2005, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa i d'Organització de la Generalitat, la zona de protecció de carreteres serà, com a mínim, de 25 m. Els terrenys inclosos en la zona de protecció de la carretera no computaran per a les reserves dotacionals mínimes exigibles per la legislació urbanística.   
Estudi d'integració paisatgística.   
D'acord amb el que disposa el Decret 120/2006, d'11 d'agost, pel qual s'aprova el Reglament de Paisatge de la Comunitat Valenciana, el pla especial de reserva de sòl haurà de disposar d'un estudi d'integració paisatgística.   
Pla zonal de residus de les zones I.   
Per mitjà d'este pla zonal es distribuïx el conjunt de les instal·lacions necessàries per a garantir el respecte dels principis d'autosuficiència i proximitat en la gestió i tractament de residus. Este pla preveu les zones de reserva en els termes municipals de Cervera del Maestre, les Coves de Vinromà i Morella per a la instal·lació de les infraestructures d'eliminació de residus sòlids urbans.   
Consideracions ambientals.  
La topologia original del terreny és predominantment plana, amb zones més ondulades en el terç est. La cota se situa entorn dels 63 metres sobre el nivell del mar. La litologia es caracteritza per materials solts, i hi predomina en la major part de la superfície una combinació de cantells, graves, arenes i argiles. En els sòls més pròxims als llits que el delimiten són predominants les arenes i els llims. No obstant això, la parcel·la PID 1 es troba parcialment ocupada per un abocador de residus sòlids urbans, el qual, per les seues característiques, no constituïx una activitat adequada per al lloc, ja que l'abocador ha de ser implantat amb caràcter comarcal d'acord amb els plans en desenrotllament pels organismes competents en la matèria i després dels estudis corresponents d'idoneïtat del sòl i l'emplaçament.   
Els terrenys es troben en la confluència del barranc de Pàndols amb la rambla de Cervera. El drenatge des del llit de Pàndols a la rambla de Cervera es veu dificultat per un camí no asfaltat. El tram final d'este barranc presenta alguns tolls aparentment contaminates per lixiviats procedents de l'abocador.  
La zona es troba en el subsistema aqüífer de Vinaròs-Peníscola, inclòs en el sistema aqüífer Javalambre-Maestrat. Es correspon amb una zona de vulnerabilitat mitjana a la contaminació de l'aigua subterrània, amb valors de permeabilitat alts, una grossària no saturada al medi detrític i una qualitat de l'aigua bona.   
L'àrea no presenta riscos de lliscament, despreniment o inundació. El risc sísmic és baix en tota l'àrea d'actuació.   
Es fa una descripció climàtica de la zona, es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim pluviomètric marcat per la distribució irregular i el caràcter torrencial de les pluges, amb una estació seca marcada. Respecte al règim de vents, se n'observa un predomini de component W a la tardor i hivern i de component E a la primavera i l'estiu.   
  
Quant a la contaminació atmosfèrica, s'aporta resum dels valors detectats per l'estació de mesurament del municipi de Sant Jordi, dels quals es desprén que no s'han sobrepassat els llindars o valors límit de qualitat de l'aire per a diferents contaminants, amb l'excepció dels nivells d'ozó. La disposició de la Plana de Vinaròs-Peníscola afavorix la renovació diària de les masses d'aire, que circulen cap al mar a mesura que avança la nit i en sentit oposat al llarg del dia.   
  
Pel que fa a la vegetació natural, predominen les comunitats ruderals en els erms i camps de cultiu abandonats, amb intercalació escassa d'espècies pròpies del matollar termomediterrani i abundància de residus procedents de la dispersió dels materials depositats en l'abocador. A la vora dels murs dels cultius de secà situats a l'est proliferen bandes de matollar amb presència de coscoll, llentiscle, argilaga i algun exemplar aïllat d'esparreguera boscana, acompanyats de sarsa, mare-selva i timó. Adossat al vas de l'abocador es troba un rodal format per mitja dotzena de pins que, junt amb les espècies cultivades constituïxen l'únic arbratge existent. El tram final del barranc de Pàndols presenta marges ocupats per una franja de vegetació densa en què es combinen peus d'olivera imbricats amb espècies de màquia com el margalló i el llentiscle junt amb altres pròpies de marge de rambla com l'esbarzer. De les parcel·les de cultiu cal destacar algunes garroferes que presenten un port notable.  
  
Respecte a la fauna, la presència de l'abocador implica una concentració anormalment alta d'insectes i espècies oportunistes de rosegadors i aus, així com la presència d'altres espècies de rèptils, aus i mamífers que depreden sobre els anteriors, l'accés dels quals es veu afavorit per l'existència de corredors biològics i la freqüentació escassa i previsible de la zona per part de sers humans. L'absència de masses d'aigua permanent i l'escassa qualitat de les aigües temporals fan poc probable la presència d'amfibis; no obstant això, s'ha identificat la presència de larves de gripau corredor. Els rèptils més freqüents són el fardatxo ocel·lat en els marges de llit i camps de secà, així com el dragó rosat i la sargantana ibèrica en els murs i parets. Entre els mamífers destaquen els rosegadors i el talponet mediterrani en les zones d'esbarzerar. En les zones de cultiu i matollar pot estar present l'eriçó europeu i la musaranya grisa. És possible la presència de nombroses espècies d'aus, entre altres la titeta d'estiu, merla comuna, estornell, teuladí comú, gafarró, cadernera, cruixidell, cua-roja fumada, papamosques gris, pardal roquer i busqueretes capnegra, de casquet i cuallarga.  
  
La vora de la rambla de Cervera està classificada com a sòl forestal. La vegetació de la rambla mostra talussos ocupats per matoll termomediterrani de cobertura mitjana imbricats amb vegetació nitròfila i baladrars amb presència de vimeneres en el sòl del llit. S'han cartografiat diversos hàbitats en el llit.   
Respecte al patrimoni, destaca la presència d'elements antròpics com l'abocador, la zona d'extracció i arreplegades, l'emmagatzematge de ferralla i l'arreplegada de residus ramaders. Per això, la prospecció arqueològica només ha pogut fer-se en la PID 2. No hi hagué troballes de restes que pogueren indicar l'existència d'algun jaciment arqueològic. Pel que fa als elements de caràcter etnològic únicament cal destacar els bancals de cultiu i una arquitectura d'hàbitat temporal amb pou associat, que es correspon amb l'esquema de la casa elemental o «rafal», típica de la comarca. Presenta un deficient estat de conservació amb la sostrada derruïda. Al costat de la casa es troba un pou exempt (realitzat en pedra seca, amb reformes fetes en ciment) i un abeurador per a animals (fabricat en ciment).   
  
La reserva de sòl limita amb la carretera CV-135 i l'ordenació preveu una zona de protecció de 50 m.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, l'abocador ubicat en la parcel·la PID 1, és un abocador no controlat, sense tanca perimetral, sense impermeabilització del vas ni control de lixiviats la clausura del qual està pendent de l'execució de l'abocador mancomunat previst en el pla zonal de la zona I. El maneig dels residus en abocador el fa el personal de l'empresa d'arreplegada, que s'encarrega de la distribució, compactació i cobriment dels residus per mitjà d'excavadores amb una periodicitat de dos vegades per setmana a l'hivern i tres vegades per setmana durant l'estiu.   
Entre els impactes més importants destaquen:  
- Increment de risc d'erosió: la desprotecció del terreny i la modificació de la seua topografia podrà incrementar els processos de pèrdua de sòl durant els treballs d'urbanització, amb detenció dels processos erosius al terme de la fase de construcció a causa del segellat de superfícies i la implantació de vegetació en les zones verdes.   
- Afecció sobre domini públic hidràulic: els límits del pla especial mantenen una distància de 25 metres respecte al marge dret de la rambla de Cervera, i inclouen un tram del barranc de Pàndols sota la classificació d'espai lliure-zona verda. Es considera que l'ús assignat és compatible amb la naturalesa dels llits afectats sempre que no s'hi facen labors ni obres que puguen variar el curs natural de les aigües, es respecten les limitacions d'ús en la zona de servitud i s'obtinguen les autoritzacions administratives corresponents expedides per l'organisme de conca per a les actuacions que s'hi volen fer.   
  
- Afecció sobre carreteres: el pla especial es realitza als voltants de la carretera CV-135 de titularitat autonòmica, la qual està previst eixamplar en els pròxims anys. L'ordenació establix el límit de reserva de sòl a partir del marge extern previst per a la plataforma de la carretera i classifica com a espai lliure-zona verda una franja de 50 metres d'amplària paral·lela a esta.   
  
- Afecció sobre hàbitats: Es preveu una afecció, sobre les associacions vegetals existents en el sòl del llit, incloses en el llistat d'hàbitats d'interés comunitari (baladrars) o bé comunitats nitròfiles de tipus viari associades als camins pròxims al marge. No es preveu afecció sobre màquies i matolls atés que ocupen generalment talussos de pendent elevat.   
Les principals mesures correctores propostes són:  
- Es respectaran els peus d'olivera i garrofera situats en les zones verdes.  
- Els vials i àrees d'aparcament han de disposar de sistema d'arreplegada d'aigües pluvials amb abocament final al sistema de depuració o a llit públic amb l'autorització prèvia d'abocament expedit per l'organisme de conca.   
- El projecte d'urbanització ha d'incloure en el tractament de les zones verdes la inclusió prioritària d'espècies vegetals pròpies del bioclima i del sector corològic en què s'inclou l'àrea d'estudi. La inclusió d'espècies exòtiques ha de ser justificada i acompanyada d'informes adequats que en garantisquen el caràcter no invasiu o la innocuïtat respecte als hàbitats pròxims a la zona d'implantació.   
- Respecte a la protecció del paisatge s'ha previst l'acabament d'edificacions i infraestructures accessòries, la integració de la vegetació existent, el tractament de la banda de servitud de protecció de la carretera i el tractament de les zones verdes.  
- El control de les emissions lumíniques es realitzarà per mitjà de la col·locació de lluminàries situades a baixa altura i llums que emeten en la banda de l'espectre visible per als humans però invisible per a la majoria d'animals. Per al disseny dels sistemes d'il·luminació, l'estudi suggerix que es prenga com a model la Llei 6/2001, de 31 de maig, d'Ordenació Ambiental de l'Enllumenat per a la Protecció del Medi Nocturn de la Generalitat de Catalunya.   
- Per a la correcció de les accions derivades del planejament existent, l'ajuntament promourà la redacció, tramitació i posterior execució d'un projecte de clausura de l'abocador de residus urbans que incloga el corresponent programa de seguiment i manteniment postclausura. El projecte de clausura s'acompanyarà d'un estudi de compatibilitat d'usos en la superfície del pla especial ocupada o no pel vas d'abocament.   
  
Totes les mesures correctores propostes estan incloses en el programa de vigilància ambiental. Les labors de verificació quedaran registrades a través d'informes quan es tracte de revisions documentals i actes quan es tracte d'inspeccions sobre el terreny. Anualment l'ajuntament redactarà un informe de seguiment de l'actuació, acompanyat dels informes sobre revisions documentals, actes d'inspecció d'obra acompanyades del corresponent material gràfic i possibles queixes o reclamacions de parts interessades, així com una altra documentació que puga considerar-se rellevant.  
Esta avaluació ambiental s'ajusta a la reserva de sòl proposada, no inclou el projecte d'estació depuradora d'aigües residuals, que constituïx un projecte independent, l'avaluació ambiental del qual es realitzarà, si és el cas, d'acord amb el que establix el Decret 162/1990, de 15 octubre, que aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'Impacte Ambiental.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'apliquen.  
3. L'article 16.2.m, del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.   
En atenció de totes estes consideracions i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte de pla especial de reserva de sòl per a la implantació d'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) en la partida de Villaperdiz a Benicarló, sempre que es duga a terme d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
1. L'òrgan promotor sotmetrà novament el projecte i el seu estudi d'impacte ambiental a informació pública, per un termini no inferior a 30 dies, en compliment del que establixen els articles 96 i 83 de la LUV i en la disposició final primera de la Llei 27/2006, perquè la informació pública realitzada és de 20 dies. En cas de presentar-se al·legacions de caràcter ambiental, es remetran a l'òrgan ambiental. En este cas, l'aprovació definitiva del projecte quedarà supeditada a l'informe favorable del servici competent en avaluació ambiental, per mitjà de la formulació de resolució complementària, després d'haver fet la valoració del contingut de les al·legacions i les respostes emeses, per l'òrgan promotor.  
  
2. En compliment de l'article 6 del text refós de la Llei d'Aigües, aprovat per Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, haurà d'obtindre's, abans de l'aprovació definitiva, un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en què es pronuncie sobre els usos establits en la zona de policia de 100 metres d'amplària, perquè se'n condicione l'ús del sòl i les activitats que s'hi facen. En el cas que l'informe resulte desfavorable, també s'hi ha d'entendre la present declaració d'impacte ambiental.  
  
3. S'haurà d'obtindre l'informe de l'estudi d'integració paisatgística establit per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, realitzat per l'Àrea d'Urbanisme. En el cas que l'informe resulte desfavorable, també s'hi ha d'entendre la present declaració d'impacte ambiental.   
4. L'aprovació definitiva del projecte de pla especial quedarà supeditada a l'informe redactat per la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, conforme a l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, modificada per la Llei 5/2007, de 9 de febrer, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural. En el cas que l'informe resulte desfavorable, també s'hi ha d'entendre esta declaració d'impacte ambiental.  
  
Condicionants per al desplegament del projecte:  
5. L'ús de reserva de sòl per a instal·lació d'EDAR en la parcel·la PID 1 queda supeditat a l'informe favorable del servici competent en avaluació ambiental, per mitjà de la formulació d'una resolució complementària, després d'haver fet la clausura definitiva de l'abocador, amb l'autorització preceptiva de l'òrgan competent en matèria de residus, i l'avaluació dels informes ambientals durant la fase postclausura (anàlisi i control dels lixiviats de l'abocador, dels gasos generats i de les aigües subterrànies dels voltants), tot això d'acord amb el que establix el Reial Decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus per mitjà de depòsit en abocador. Fins al moment d'esta resolució complementària, queda autoritzat només l'ús en la parcel·la PID 2.  
  
6. Es mantindran intactes les riberes de la rambla de Cervera, donades les seues característiques ambientals, que n'han motivat la classificació com a sòl forestal i en les quals s'han detectat diversos hàbitats.   
7. Vistos els valors ambientals de la rambla de Cervera, el caràcter torrencial de les precipitacions i la proximitat de la carretera, les rases discorreran al sud de la parcel·la, s'evitarà traçar-les pel llit i s'aprofitarà l'àrea antropitzada pròxima a la carretera. Només en cas de demostrada la impossibilitat, es traçaran seguint els camins existents al marge de la rambla de Cervera.   
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, com que no es tracta d'un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
  
València, 17 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
«Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 89/2008-AIA.  
Títol: Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional d'Ús Escolar en Sòl no Urbanitzable.  
Promotor: Ajuntament d'Albatera.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Albatera i CTU.  
Localització: Albatera (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte.  
L'objecte del pla especial és la delimitació d'una zona de sòl dotacional, actualment qualificat com a sòl no urbanitzable comú, per a la implantació d'un equipament educatiu a Albatera (Alacant).  
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El terme municipal d'Albatera se situa al sud de la província d'Alacant, en la comarca geogràfica del Baix Segura. El nucli urbà dista 42 km de la capital de província. La població es xifrava, l'any 2006, en 10.878 habitants.   
L'instrument de planejament vigent són les normes subsidiàries d'Albatera, que van ser aprovades definitivament per la comissió territorial d'urbanisme en sessió de 2 de març de 1990.  
L'àmbit de l'actuació se situa al sud-oest de la població, limítrof amb el sòl urbà, i la seua extensió és de 15.540 m² de propietat pública municipal. La seua forma és aproximadament rectangular. Segons el pla especial, s'assegurarà una parcel·la de sòl dotacional educatiu de 13.514 m², de tot això es deduïx que 2.026 m² correspondran a xarxa viària. S'emplaça en l'espai delimitat per:  
Nord:  
- Camí Vell d'Alacant (prolongació del carrer Orihuela).  
- Descampats, àrea de sòl no urbanitzable comú i nucli urbà d'Albatera.  
Sud:  
- Camí de la Séquia de Cox (prolongació del carrer de la Cruz).  
  
- Àrea de sòl no urbanitzable.  
Est:  
- Límit del sòl urbà, establit en les normes subsidiàries.  
Oest:  
- Descampats, àrea de sòl no urbanitzable.  
Es tracta d'una àrea fonamentalment periurbana ocupada per terrenys de caràcter agrícola amb una marcada antropització.  
En l'actualitat hi ha uns quants carrers dels sectors adjacents, tallats en el límit amb el sector estudiat. El vial principal d'accés a l'illa és el carrer Orihuela, urbanitzada fins al punt d'entroncament del pla especial amb el sòl urbà actual. El mateix pla especial generaria un nou vial ortogonal al dit carrer que completaria els accessos en l'altra frontera de l'illa d'equipament educatiu.  
3. Alternatives.  
Les possibles alternatives contra la solució adoptada queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, en què la decisió de requalificar sòl es justifica en la necessitat de crear un nou equipament educatiu per la inexistència en l'actualitat de col·legis en la zona sud-oest del municipi i la impossibilitat, d'acord amb les vigents normes subsidiàries, d'obtindre sòl dotacional per cap altre mitjà.  
Tramitació administrativa.  
1. Admissió a tràmit.  
En data 18 de febrer de 2008, la Direcció Territorial d'Alacant l'Ajuntament d'Albatera va remetre documentació relativa al Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional d'Ús Escolar en Sòl no Urbanitzable. Eixa documentació consistia en una còpia dels documents tècnics del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i un document de síntesi, el certificat del resultat de la informació pública i el certificat d'aprovació provisional, i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent amb número 89/2008-AIA.  
2. Informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons edicte publicat en el DOCV núm. 5667, de 26 de desembre de 2007.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per l'alcalde de l'Ajuntament d'Albatera.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària.  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament d'Albatera informació o documentació complementària.  
Consultes. Informes sectorials i participació.  
En l'expedient s'inclouen els informes següents rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
Sol·licitud d'informe sobre la disponibilitat de recursos hídrics suficients a la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, en data 12 de desembre de 2007.  
Afeccions legals.  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, publicades per la COPUT, s'observa que l'actuació no resulta incongruent amb cap d'ells. No es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi ni s'afecta de manera directa espais protegits per una legislació sectorial pròpia en matèria ambiental.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, no hi ha planejament especial o directrius que imposen limitacions a la requalificació de l'àmbit d'actuació basant-se en raons de protecció d'espais naturals, muntanyes d'utilitat pública, jaciments arqueològics i línies elèctriques d'alta tensió. Les vies pecuàries que creuen el municipi es troben fora de l'àmbit d'actuació del pla especial.   
L'estudi d'impacte ambiental inclou la prospecció arqueològica, realitzada pels tècnics Carolina Frías Castillejo i José Tomás Serna Pérez, on s'afirma que, sobre la superfície de terreny estudiat, no s'hi van detectar evidències arqueològiques ni restes etnològiques o arquitectòniques. Tampoc es coneix l'existència de cap jaciment arqueològic arreplegat en l'inventari de béns immobles del patrimoni arqueològic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. En tot cas, no consta en l'expedient cap informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals  
1. Els terrenys objecte de requalificació es troben situats al costat d'àrees ja consolidades per l'edificació, integrades en el paisatge de vora urbana, del municipi d'Albatera. En l'actualitat hi ha uns quants carrers dels sectors adjacents que, mentre no es prolonguen, estan tallats en el límit amb el sector estudiat.  
Els accessos rodats i de vianants a la parcel·la es plantegen com a prolongació del carrer Orihuela. El mateix pla especial generaria un nou vial perpendicular al dit carrer que completaria els accessos des de l'est. No hi ha, per tant, problemes d'accés.  
2. El sòl afectat pel projecte posseïx una capacitat agrària elevada en correspondre's amb terrenys d'al·luvió pertanyents a la depressió del riu Segura. No s'hi han observat riscos ambientals associats a la localització proposada a part del risc sísmic comú a la zona sud de la província d'Alacant.  
3. La vegetació potencial de la zona és la garriga mediterrània. Esta vegetació ha anat degradant-se per efecte de l'home cap a etapes intermèdies de la successió vegetal, com ara timonedes i espartars, així com cultius i àrees de vegetació nitròfila.  
4. La proximitat del nucli urbà d'Albatera i l'elevat grau d'antropització fa que la fauna present en la zona siga d'interés escàs.  
5. L'estudi d'impacte ambiental indica que el sector és sensiblement pla, encara que presenta un lleugeríssim pendent en direcció cap al sud-est, la qual cosa garantix el bon drenatge de la parcel·la cap a assarbs pròximes. La séquia de Cox discorre paral·lela al carrer camí de Cox, junt amb el límit sud del sector.  
Ja que el nou centre escolar substituirà un col·legi preexistent, el Cervantes, no es modificaran ni els consums d'aigua potable, ni la producció d'aigües residuals o residus sòlids urbans. L'aigua potable procedix en la seua totalitat de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, i no hi ha en el sector conduccions d'aigua potable més enllà de les corresponents a les vivendes existents en l'actualitat.   
  
Respecte a la depuració de les aigües residuals, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que no hi ha col·lector de sanejament en el sector, més enllà de les conduccions de les vivendes existents. Les aigües residuals es tractaran en l'EDAR ubicada en el terme municipal de San Isidro.  
Actualment no hi ha en el sector arreplegada de residus, per no estar urbanitzat. No s'aporta informació sobre la gestió, tractament o depòsits dels residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, ni respecte a la gestió dels residus sòlids urbans en el municipi d'Albatera.  
  
En l'actualitat, en la contornada de l'àrea avaluada hi ha aprofitaments de tipus residencial (vivenda aïllada), agrícola (fruiters) i d'altres usos (sendes).  
6. La comarca del Baix Segura posseïx un clima mediterrani subàrid, caracteritzat per l'escassetat de precipitacions i les temperatures elevades.  
Les èpoques de màximes temperatures coincidixen amb les de mínimes precipitacions i màximes necessitats hídriques. La conseqüència és un dèficit hídric en estos mesos.  
Segons l'atles climàtic de la Comunitat Valenciana, la zona té una capacitat de dispersió de contaminants atmosfèrics mitjana.  
Segons el Patricova no hi ha risc d'inundació en esta zona.   
  
7. Un dels factors claus a estudiar per a un ús docent són els nivells de soroll existents en el sector, a fi d'adoptar les mesures adequades per a garantir el compliment dels nivells establits en la legislació.   
  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala que l'àrea d'estudi es troba en una zona periurbana, limítrofa amb el nucli urbà d'Albatera. Per això, compartix amb este les principals característiques ambientals, com ara un nivell elevat de sorolls procedent del nord a causa del trànsit rodat que travessa el sector pels seus vials i, al sud, per l'autopista A-7. S'estima un nivell de sorolls mitjà en la zona de 50-60 dB(A), superior a 45 i 35 dB(A), valors límit establits per a ús dominant docent, així com els 40 i 30 dB(A) establits per a l'interior d'aules docents, segons el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
8. L'estudi de paisatge és de molta importància quan, com en este cas, l'impacte visual del projecte, tant per la seua situació com per la seua disposició oberta, és molt gran.  
En l'expedient administratiu figura la sol·licitud d'informe sobre l'estudi de paisatge presentat a l'Àrea d'Ordenació del Territori de la Direcció General de Paisatge.  
Els redactors de l'estudi d'impacte ambiental situen el projecte en una àrea periurbana, molt degradada i amb diversos usos en funcionament, el paisatge de la qual es troba profundament antropitzat.  
A pesar de l'alt grau d'antropització, tant pel nord com per l'oest, encara es manté un paisatge agrícola en la resta d'orientacions, situació que hauria d'implicar la definició de mesures protectores amb l'objecte d'aconseguir una integració adequada del paisatge perifèric amb les noves construccions, articulant la transició entre esta i l'entorn rural, d'acord amb els criteris establits per la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.  
9. L'estudi d'impacte ambiental analitza el medi socioeconòmic en funció de la demografia i l'anàlisi dels sectors econòmics de la població d'Albatera.  
La població d'Albatera s'ha dedicat tradicionalment a l'agricultura. De fet, la seua evolució demogràfica està molt relacionada amb la implantació i desenrotllament de la dita activitat. Actualment, a pesar que esta ocupació es manté, s'ha evolucionat cap als sectors servicis i indústria, i el creixement poblacional s'ha ralentitzat.  
10. S'observen aportacions de terra i fem efectuats sobre la zona d'actuació.  
11. L'estudi d'impacte ambiental identifica, analitza i valora individualment els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de l'actuació proposada.  
Les principals mesures correctores es recolzen en el control de l'impacte derivat de l'execució del projecte en fase de construcció, la correcta gestió dels residus, la garantia de la compatibilitat d'usos i el control dels nivells acústics, i s'apliquen totes i cada una de les mesures proposades, sempre que no entren en contradicció amb la present declaració d'impacte ambiental.  
S'observa la carència d'alguna mesura relativa a garantir una adequada integració paisatgística.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que s'apliquen.  
3. L'article 16.2.m del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
En atenció de totes estes consideracions i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:  
  
Primer  
S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritats sectorials que s'hi apliquen, el projecte sobre el Pla Especial de Reserva de Sòl Dotacional d'Ús Escolar en Sòl No Urbanitzable a Albatera, promogut pel mateix Ajuntament d'Albatera, sempre que es faça d'acord amb el que establix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
  
  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació del projecte:  
- S'obtindrà l'informe favorable sobre l'estudi de paisatge, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que serà emés per la Direcció General del Paisatge de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
Aquelles consideracions que es desprenguen de l'esmentat informe, seran considerades com a pròpies de la present declaració.  
Condicionants per al desplegament del projecte:  
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, haurà d'obtindre's l'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que eixe informe resulte desfavorable, també s'hi ha d'entendre la present declaració d'impacte ambiental.  
- Haurà d'assegurar-se el compliment de les condicions acústiques en l'edificació previstes en la legislació sectorial, i s'exigiran els certificats corresponents d'aïllament acústic, abans de l'obtenció de la llicència d'ocupació dels edificis.   
Es limitaran els nivells acústics exteriors, de conformitat amb el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i servicis.  
El projecte d'execució del col·legi haurà d'adoptar les mesures correctores i/o protectores adequades, destinades a assegurar un nivell exterior de soroll per davall del valor límit establit.  
- Haurà de justificar-se la disponibilitat de recursos hídrics suficients.  
- Les aportacions de terra i runes existents en la parcel·la, que apareixen en l'annex fotogràfic de l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser retirades i gestionades d'acord amb la seua tipologia abans de la concessió de llicència municipal d'obres a l'empresa urbanitzadora.  
- Tenint en compte l'entitat del document que es tramita, que es tracta d'un sòl d'escassa superfície i que el seu procés d'urbanització no serà avaluat ambientalment per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, s'apunten diverses consideracions que hauria d'arreplegar el dit document per a minimitzar els impactes ambientals derivats de l'actuació projectada:  
- Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'arreplegada dels materials a emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys limítrofs.   
- S'haurà de dur a terme una arreplegada selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, i s'haurà de gestionar cada un dels residus generats d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques. S'haurà de definir una àrea per a depositar els contenidors destinats per a això, i indicar les mesures a adoptar per a evitar les possibles fugues, abocaments accidentals, vessaments, etc., que puguen produir-se durant l'emmagatzematge temporal dels residus.  
  
- L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades d'entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
- Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra amb indicació, si és el cas, del lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
- En el cas que els cultius limítrofs s'hagen vist afectats durant les obres d'urbanització, s'hi hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original.  
- S'optarà per la restitució de la terra vegetal retirada amb motiu dels moviments de terres realitzats, bé en la zona verda del nou dotacional, bé per a altres usos externs al projecte. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que no perda les seues condicions d'humitat i les seues característiques edàfiques.  
- Els residus originats amb la tala de l'arbratge o el desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa, i en queda prohibida la incineració in situ o de qualsevol tipus de residu. Hauran de ser entregats a empreses autoritzades per a la gestió correcta, com pot ser el compostatge.  
- Els residus que es generen en fase de funcionament, tant perillosos com no, hauran de ser gestionats a través de gestor autoritzat d'acord amb la seua legislació sectorial.  
- S'hauria de completar el Programa de Vigilància Ambiental incloent, almenys, els controls que s'expressen a continuació, i indicant així mateix els indicadors d'impacte, el tipus i periodicitat de control a realitzar i les mesures a adoptar en cas de desviacions sobre les previsions inicials:  
- Control de l'ocupació dels terrenys limítrofs al sòl urbà proposat i de les zones no habilitades per a l'emmagatzematge de materials i residus generats.  
- Control sobre la ubicació i els treballs de manteniment de la maquinària.  
- Control sobre el soroll generat durant la fase de funcionament o ús.  
- Control sobre les espècies vegetals plantades en les zones verdes i seguiment del creixement.  
- Control de la gestió dels distints tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 17 d'abril de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: María Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6762, del 26-04-2012 (2012/3855)

RESOLUCIÓN de 30 de marzo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de L'Alcora (79/2008 AIA), Lucena del Cid (93/2008 AIA), Benicarló (299/2007 AIA), Albatera (89/2008 AIA).
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6762

Fecha DOGV
:   26-04-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/3855

CVE


Fecha del documento
:   30-03-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Albatera](javascript:void(0))
    * [Benicarló](javascript:void(0))
    * [Lucena del Cid](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 30 de marzo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los términos municipales de L'Alcora (79/2008 AIA), Lucena del Cid (93/2008 AIA), Benicarló (299/2007 AIA), Albatera (89/2008 AIA). [2012/3855]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes: 79/2008 AIA, 93/2008 AIA, 299/2007 AIA y 89/2008 AIA.  
  
Valencia, 30 de marzo de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 79/2008-AIA.  
Título: Modificación Puntual número 46 del PGOU de L'Alcora.  
Promotor: Ayuntamiento de L'Alcora.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de L'Alcora y CTU.   
Localización: en la partida La Loma, al sur del núcleo urbano, con acceso desde la carretera CS-2012 a Ribesalbes.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto de la modificación puntual sometida a evaluación de impacto ambiental es la creación de una reserva de suelo dotacional para infraestructuras, servicio urbano (nuevo cementerio municipal).  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El instrumento de planeamiento actualmente vigente en el municipio de L'Alcora lo constituye el Plan General de Ordenación Urbana aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo el 29 de noviembre de 1989 (BOP de Castellón de 09.06.1990), sobre el que se han llevado a cabo sucesivas modificaciones puntuales.  
El Ayuntamiento de L'Alcora ha remitido recientemente a este órgano ambiental un nuevo documento de concierto previo, iniciando así la revisión del citado planeamiento general, en el que se propone en el mismo ámbito un suelo urbanizable residencial. Según certificado del secretario accidental del Ayuntamiento, el pleno de 27 de septiembre de 2007, tras comprobarse la discrepancia entre la modificación puntual y el documento de concertación, se acuerda la aprobación provisional de la primera y la modificación del documento de concierto previo en la partida La Loma a suelo no urbanizable dotacional infraestructura - servicio urbano, eliminándose el suelo residencial.  
El ámbito de la reserva de suelo dotacional para el nuevo cementerio abarca una superficie total de 20.640 m², de suelo no urbanizable común. La superficie incluye los terrenos previstos para la construcción del cementerio con sus posibles ampliaciones para la que se destinan 9.991,95 m², y el perímetro de protección alrededor del mismo, como suelo dotacional, espacio libre, con superficie de 10.648,05 m².  
Los terrenos se ubican el sur del núcleo urbano, próximo al suelo urbano de uso industrial aunque separado por un barranco, con acceso desde la carretera CS-2012 a Ribesalbes, y delimitados por: al norte, suelo no urbanizable común con edificaciones; al sur, el camino de camino desde la carretera a Ribesalbes; al este, suelo no urbanizable común; al oeste, suelo no urbanizable común en ladera hacia el barranc d'Aixart.  
3. Alternativas  
El objeto del proyecto está condicionado por la decisión de crear una reserva de suelo para un nuevo cementerio municipal que se justifica porque el actual ha quedado totalmente rodeado de suelo urbano. Las posibles alternativas de ubicación resultan de las propias características y condiciones del equipamiento, habiéndose analizado varios emplazamientos teniendo en cuenta la accesibilidad peatonal o la proximidad a edificaciones residenciales, entre otros, hasta dar con delimitación concreta del ámbito de la propuesta.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite.  
En fecha 4 de marzo de 2008, la Dirección Territorial de Castellón remite una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, y el resultado de la información pública relativa a la modificación puntual núm. 46 del PGOU de L'Alcora, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública.  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario El Mundo, de fecha 15 de marzo de 2007, y en el DOCV núm. 5510, de 11 de mayo de 2007.   
Durante el periodo de información pública no se presenta ninguna alegación al estudio de impacto ambiental, según consta en el certificado emitido por el secretario accidental del Ayuntamiento de L'Alcora, de 16 de julio de 2007.  
La aprobación provisional de la citada modificación del planeamiento fue acordada por pleno municipal, de fecha 25 de octubre de 2007. Posteriormente, se comprueba la necesidad de realizar una ampliación del ámbito previsto, por lo que, el 11 de febrero de 2008, el pleno municipal acuerda la aprobación provisional de la ampliación del ámbito inicial de la modificación puntual nº 46 de L'Alcora consistente en la creación de una reserva de suelo dotacional en la partida La Loma con la categoría de infraestructuras - servicio urbano (nuevo cementerio municipal), que pasará de 12.318,85 m² a 20.640 m².  
Según un informe del expediente municipal, dicha ampliación del ámbito puede considerarse una modificación sustancial, por lo que el Ayuntamiento resuelve la aprobación de la misma por pleno municipal y que sea comunicada a los propietarios de los terrenos que resultan afectados.  
Informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes documentos que guardan relación con el proceso de evaluación ambiental:  
- Copia de la solicitud (10/09/07) a la Confederación Hidrográfica del informe regulado en el artículo 19.2 de la LOTPP sobre disponibilidad de recursos hídricos para la actuación de referencia. No consta en el expediente el informe.  
- Copia de la solicitud (08/03/07) de informe a la Conselleria de Sanidad, acompañándose copia del proyecto. No consta en el expediente el informe.  
- Resolución de la jefa de área de Patrimonio Cultural y Museos (28/06/07) autorizando el proyecto de la prospección arqueológica en relación a la MP núm. 46 de L'Alcora. No consta el informe el informe previsto en el art. 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- No se ha obtenido hasta la fecha el informe de la Dirección General del Paisaje relativo al Estudio de Integración Paisajística que acompaña al instrumento urbanístico.   
Afecciones legales  
1. Cementerios de nueva creación. El Decreto 39/2005, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana, dispone para el emplazamiento de cementerios de nueva creación, que en el entorno del terreno destinado a la construcción, debe establecerse un perímetro de protección de 25m. de ancho, que debe estar calificado por el planeamiento como zona dotacional del nuevo cementerio. Igualmente, se establecen las condiciones de idoneidad de los terrenos y de índole urbanística para cementerios.   
2. Infraestructuras lineales. Los terrenos están afectados por el trazado de una conducción de gas, que atraviesa el ámbito de la actuación. Se apunta al traslado del trazado hasta el perímetro de la parcela.  
Consideraciones ambientales  
Los terrenos de reserva de suelo dotacional, se sitúan en suelo no urbanizable común, fuera del núcleo de población pero escasa a distancia. Los terrenos disponen de una fácil conexión a los servicios urbanos requeridos y el acceso se realiza desde un camino que enlaza con la carretera a Ribesalbes y comunica con el núcleo urbano.  
La modificación propuesta consume suelo rural. Se trata de un relieve ondulado a caballo entre dos pequeños barrancos, sin afección al dominio público, y uso agrícola hasta hace unos años, en estado de abandono con algunos pies de olivos y arbolado natural, sin que se observen valores ambientales que merezcan su protección o riesgos ambientales puedan suponer una limitación de usos.   
El uso previsto es de cementerio, con dotación de crematorio, columbarios, capilla y la construcción de un nuevo cementerio-parque, de aspecto más actual que el existente que se ubica en suelo urbano consolidado del núcleo urbano principal.  
En cuanto a su ubicación, la idoneidad de terreno elegido para el emplazamiento se ha de comprobar mediante un estudio hidrogeológico, según determina el art. 43 del Decreto 39/2005, como parte integrante de la documentación para su aprobación. Señalar también que la autorización de un cementerio requiere el informe sanitario preceptivo y vinculante sobre el proyecto.  
En esta fase de planeamiento, decir que los terrenos propuestos se sitúan en una zona de baja vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos, sin perjuicio de las conclusiones sobre el riesgo potencial de afección aguas subterráneas del citado estudio hidrogeológico, en las que podría haberse fundamentado, entre otras, la justificación del emplazamiento que figura en el estudio de impacto ambiental.   
En cuanto a la actividad, la actuación debe resolver en recinto cerrado debidamente habilitado el adecuado tratamiento de los contaminantes propios de la misma, conforme a las condiciones y medidas higiénico-sanitarias que prevé su reglamento. Se debe resolver también la gestión de los residuos y el tratamiento de los vertidos asociados a tareas de mantenimiento y a los servicios para el personal y aseos públicos.   
En esta línea, uno de los problemas ambientales a considerar se deriva de la gestión de las aguas residuales mediante un tratamiento definitivo dentro de las instalaciones. La actuación debe resolver también la recogida y evacuación de las aguas pluviales o su almacenamiento y reutilización.  
Resulta necesario prever igualmente el abastecimiento de agua potable para las instalaciones y los servicios higiénicos, y el agua para el baldeo y limpieza de las zonas exteriores o el riego de las zonas ajardinadas.   
Al tratarse de un uso dotacional, donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o un mayor volumen de aguas residuales con relación a las infraestructuras de depuración municipales. Igualmente, la gestión de residuos no debe presentar ningún inconveniente para los servicios de recogida del municipio.  
La zona objeto estudio forma parte de la unidad ambiental denominada Fondos de Valle de Alcora, que incluye prácticamente la totalidad del municipio, a la que se le asigna una calidad ambiental baja, que se corresponde además con un entorno concreto que se define como un ambiente neutro, homogéneo, y antropizado.  
En cuanto al paisaje, la incidencia visual es elevada, siendo visible desde el núcleo urbano; aunque el valor del paisaje es medio. Se elabora un estudio de integración paisajística con el fin de valorar la incidencia en el paisaje de esta nueva infraestructura, que contiene las medidas de integración y correctoras de impactos paisajísticos de aplicación a la actuación.  
Dadas las características de la actuación los principales efectos ambientales previsibles son los debidos al consumo y transformación del suelo -valorado como moderado en el estudio de impacto ambiental-, a los impactos de las obras de construcción de la infraestructura y su funcionamiento- valorados como no significativos, compatibles o moderados-, y a la correcta gestión de los contaminantes.   
Se incluye un conjunto de medidas correctoras de carácter general orientadas a la fase de ejecución del proyecto, y otras medidas de carácter particular para la fase de construcción de las edificaciones y funcionamiento, con su correspondiente plan de vigilancia ambiental.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental.  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la modificación puntual núm. 46 del Plan General de Ordenación Urbana de L'Alcora, promovido por el propio Ayuntamiento de L'Alcora, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
La idoneidad de terreno elegido para el emplazamiento del cementerio se ha de comprobar mediante estudio hidrogeológico, firmado por técnico competente.   
Se resolverán, bien en la modificación del planeamiento o bien en el proyecto de ejecución del nuevo cementerio, los siguientes aspectos:   
- Se definirá una red separativa interna de colectores de saneamiento para las aguas residuales y una red de recogida de las aguas pluviales.  
- La red de colectores de aguas residuales estará conectada a la infraestructura prevista para su tratamiento definitivo, por ejemplo, a través de un sistema de oxidación total.  
- Para la red de aguas pluviales, se recomienda optar por su reutilización para el riego de las zonas verdes, en caso contrario se deberá identificar en los planos el trazado de la red y el punto de vertido.   
- Se identificará la procedencia y el punto de conexión para el abastecimiento de agua a las instalaciones.  
- Se llevarán a cabo cuantas medidas se contemplen en el estudio de integración paisajística o en el informe correspondiente del órgano competente en materia de paisaje.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 16 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 93/2008 - AIA.  
Promotor: Gres-Cid SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Objeto del proyecto: Solicitud de autorización ambiental integrada para la fabricación de azulejos.  
Localización: Sector III del polígono industrial «Les Foyes», municipio de Lucena del Cid (Castellón).  
Ref. Órgano sustantivo: 233/06 IPPC SClCo/CLD.  
Descripción del proyecto.  
1. Descripción de las características del proyecto.   
Las instalaciones de Gres-Cid SL, se sitúan en el sector III del polígono industrial «Les Foyes», en el municipio de Lucena del Cid (Castellón).   
Los terrenos ocupados mayoritariamente por las instalaciones de Gres-Cid SL, poseen la calificación urbanística de suelo urbano de uso industrial, pero otra porción de éstos se encuentra fuera del polígono industrial, en terreno forestal.  
Gres-Cid SL, ha decidido ampliar las instalaciones para aumentar la capacidad de producción y la gama de productos. La fabricación de azulejos supera las 75 toneladas diarias, por lo que está sometida a evaluación de impacto ambiental, pues está catalogada en el anexo I, grupo 4, letra «l» del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos. Por idéntica razón, la actuación también está sometida a autorización ambiental integrada, pues figura en el Grupo 3.5 del Anexo I de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de Prevención y Control Integrados de la Contaminación.  
La ampliación consiste en la construcción de unas naves y en varias modificaciones de la cadena de producción, las cuales se describen a continuación.  
Se instala una planta de rechazo de arcilla, se sustituye la torre de refrigeración de la prensa hidráulica por un equipo de refrigeración mediante aceite, se incorpora un molino de microbolas y 4 agitadores para cocción de esmalte, se reemplaza parte de la maquinaria de esmaltado y se le añade un filtro de mangas, la sección de almacenamiento emplea un sistema automático de transporte de boxes guiado por láser, se reforma el horno AGEMAC, se incorpora una línea de enlace entre la máquina de descarga de boxes y la máquina de entrada al horno, se da de baja una máquina de selección y empaquetado de azulejos, se instala una línea de enlace entre la salida del horno y la máquina de carga, se agrega una máquina de carga de boxes con brazo, 2 máquinas de descarga de boxes, 2 líneas de transporte de azulejos, 2 máquinas completas para selección y empaquetado de azulejos, 2 robots paletizadores y dos enfardadoras.   
En el laboratorio se implanta una cabina de aplicación de esmalte a pistola. En los servicios auxiliares se instala un depósito de gasóleo A, un grupo de agua a presión para la red de incendios, un equipo de presión para la carga del camión-cuba de aguas residuales industriales, se amplía la red de aire comprimido y se le añade un separador de aceite, se añade un grupo electrógeno a diesel, se amplía la instalación eléctrica de baja tensión y se instala un sistema de alimentación para cuando se corte el suministro eléctrico del horno.  
Las materias primas empleadas en la fabricación de los azulejos son arcillas de color rojo y atomizadas, emulsiones acuosas de caolín, esmaltes, colores, envases, embalajes y agua.  
Las fuentes de la energía consumida en las instalaciones son la eléctrica (2.841.000 kwh anuales), gas natural (36.330.750 kwh anuales) y el gasóleo (25.400 litros anuales).   
El agua que emplea Gres-Cid, SL, procede de la red municipal de abastecimiento y de dos pozos que se sitúan dentro del recinto de las instalaciones. El promotor está autorizado por la Confederación Hidrográfica del Júcar para extraer 4.800 m³ anuales de agua subterránea, siendo el consumo real de 4.729 m³; el gasto procedente de la red municipal es de unos 1.960 m³ anuales.  
- Proceso de fabricación.  
La arcilla procedente de las atomizadoras se descarga de los camiones y se traslada mediante un elevador de cangilones y cintas transportadoras a varios silos, desde donde se conduce por idénticos medios hasta llegar a un tamiz, cuyo pasante se envía a la tolva de alimentación de la prensa.  
En la prensa se llenan los moldes de arcilla atomizada y se conforman las piezas o soportes. Las piezas entran luego en el secadero para reducir su humedad hasta un valor determinado, a continuación se les coloca una capa de engobe y luego se recubre de una capa de esmalte. Una vez esmaltados los soportes, se les aplica la serigrafía con tintas cerámicas, dejándolos almacenados temporalmente en carros móviles de varios niveles de carga (boxes) en el parque de almacenamiento, donde aguardan el momento de ser introducidos al horno monoestrato.  
Los azulejos salen del horno y se conducen mediante cintas a la zona de clasificación, donde se determina la calidad de los mismos, pasando seguidamente a la sección de empaquetado y paletización.   
Los palets de azulejos son conducidos mediante carretillas elevadoras al almacén de productos terminados, pendientes de ser enviados a los clientes.  
Las emisiones atmosféricas de naturaleza gaseosa salen al exterior por 3 chimeneas y proceden de la combustión del gas natural en el horno y secaderos, otras dos chimeneas emiten partículas de los filtros de mangas.  
- Aguas residuales y pluviales.   
El titular dispone de la autorización del Ayuntamiento de Lucena del Cid para verter y vierte, las aguas residuales sanitarias a la red de alcantarillado municipal. El Ayuntamiento de Lucena del Cid certifica que Gres-Cid, SL, no realiza vertidos industriales a depuradora municipal alguna.   
Las aguas residuales industriales proceden de la limpieza de las instalaciones, se almacenan en varias balsas y se entregan a un gestor autorizado para su reutilización, no se realizan vertidos de las mismas. La Confederación Hidrográfica del Júcar certifica que no existe vertido alguno de las aguas residuales industriales a cauce, suelo o subsuelo.  
Las aguas pluviales precipitadas sobre las instalaciones se derivan hacia el cauce próximo, denominado barranco de las Boqueras, pues no existe un colector municipal para dichas aguas. El promotor no acredita la autorización correspondiente.  
- Residuos.  
Los residuos peligrosos que genera la actividad son: ácidos, aceite usado, ceras y grasas usadas, disolvente orgánico no halogenado, envases de plástico contaminados, envases de papel contaminados, envases metálicos contaminados, trapos impregnados, serrín contaminado, aerosoles, filtros de mangas de la línea de esmaltado y tubos fluorescentes.  
Los residuos no peligrosos que se generan son: chatarra, plástico, papel y cartón, filtros de mangas del área de recepción de arcillas, pallets, maderas y derivados, tóneres y cartuchos de tinta, restos de piezas sin hornear, restos de piezas horneados, lodos cerámicos acuosos y suspensiones acuosas.  
2. Alternativas medioambientales.  
Por tratarse de una fábrica establecida dentro de un polígono industrial y en funcionamiento desde hace años, no procede analizar las alternativas medioambientales del emplazamiento actual.  
Gres-Cid SL, emplea las mejores técnicas disponibles para la fabricación de azulejos.  
Tramitación administrativa.  
1. Tramitación.  
El Área de Calidad Ambiental remite, el 13 de junio de 2007, el estudio de impacto ambiental, el proyecto básico y los anexos del proyecto básico.  
Con fecha 5 de Julio de 2007, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental remite al Área de Calidad Ambiental el informe de idoneidad de la documentación recibida.  
El 26 de marzo de 2008, el Área de Calidad Ambiental remite el resultado del trámite de información pública, adjunta documentación complementaria remitida por el promotor en respuesta al requerimiento del informe de idoneidad citado, y solicita la evaluación de impacto ambiental de la actuación propuesta.  
2. Información pública.  
La Dirección General para el Cambio Climático sometió el expediente a información pública y publicó, a tal efecto, un anuncio en el DOCV núm. 5586, del 28 de agosto de 2007; una vez transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se presentaron alegaciones.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria.   
En el informe remitido al Área de Calidad Ambiental sobre la idoneidad de la documentación, se le requirió al titular documentación complementaria, la cual consistía en:  
Un plano parcelario catastral, mostrando el límite de la propiedad y el límite del suelo urbano industrial, si se encontrase próximo.  
El estudio de impacto ambiental debe tratar la fase de desmantelamiento y restauración de los terrenos que ocupan las instalaciones.   
Informes sectoriales.  
No se han solicitado.  
Afecciones legales medioambientales.  
De acuerdo con la información contenida en los sistemas de información geográfica de la Conselleria de Territorio y Vivienda y la visita técnica cursada a las instalaciones, se ha podido comprobar que la ampliación de la explanación, realizada mediante movimiento de tierras, se sale fuera del límite del polígono industrial en el suroeste. En esa zona el terreno está inventariado como forestal y está clasificado urbanísticamente como suelo rústico sin protección.   
En el plano número 2 del estudio de impacto ambiental se explica que los terrenos propiedad de Gres-Cid SL, situados al oeste de la fábrica y adyacentes con la misma, se encuentran en tramitación para modificar su calificación urbanística.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de la actividad.  
La fabricación de azulejos es una actividad que consume agua e importantes cantidades de energía, genera emisiones de partículas sólidas y gases a la atmósfera; además produce residuos, vibraciones, contaminación acústica y crea un impacto visual y paisajístico. En menor medida origina un aumento de la densidad de tráfico   
2. Identificación y valoración de los impactos.   
Los impactos que causa la fabricación de azulejos sobre el medio ambiente han sido identificados y valorados en el estudio de impacto ambiental, pero no han sido tenidos en cuenta algunos impactos propios de la ubicación y particularidades de las instalaciones de Gres-Cid SL, como son el impacto visual y paisajístico, por ubicarse las instalaciones en una parcela industrial rodeada de terreno natural.  
No han sido considerados los impactos causados por la ampliación de la explanada donde se construirá la nave nueva, que rebasa el suelo urbano industrial y se adentra en terreno forestal. El aumento de la superficie útil ocasiona pérdida de suelo edáfico y de vegetación, a la vez que introduce un factor de inestabilidad en la ladera.  
Para ampliar la explanada se crea un talud al norte de la fábrica. En el estudio de impacto ambiental no figura epígrafe alguno al respecto, se desconocen aspectos fundamentales de la obra que se corresponden con varios impactos medioambientales: el factor de seguridad de la ladera frente al deslizamiento, las estructuras realizadas para asegurar su estabilidad, la forma de corregir el impacto visual y mitigar la erosión de estos terrenos y la revegetación de dicha porción de ladera, todo ello en consonancia con el entorno.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.   
El combustible empleado en los hornos y secaderos es el gas natural, que produce menos residuos que otros combustibles fósiles.   
Las emisiones de partículas a la atmósfera, generadas con la fabricación de los azulejos, se depuran mediante tomas de aspiración conectadas a dos filtros de mangas, uno para la sección de esmaltado y otro para el área de recepción de arcillas, los silos, las tolvas, las prensas, el tamiz y las cintas transportadoras. Las mediciones de los niveles de emisión atmosférica de éstos filtros, realizadas por un OCA, muestran que se encuentran por debajo de los umbrales legales establecidos en los puntos 10 y 27 del anexo IV, del Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de Protección del Ambiente Atmosférico.  
Durante la fase de construcción, las medidas correctoras de las emisiones de partículas a la atmósfera consisten en la limpieza de los accesos, el cubrimiento de la caja de los camiones con un toldo y el regado del material antes de cargarlo en el camión.  
Como medida preventiva de la contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, se han realizado ensayos de comprobación durante la parada de la fábrica ocurrida del 11 al 16 de agosto de 2006. Los ensayos han sido certificados por técnico competente, quien acredita la estanqueidad de la balsa de las aguas residuales industriales y también la estanqueidad de la balsa de aguas sanitarias.   
Los residuos tóxicos se segregan y almacenan en contenedores, envases, depósitos, bolsas y bidones, se etiquetan y clasifican por tipos. La mayoría se almacenan bajo cubierta y próximos al origen, pero una parte importante de los esmaltes se almacenan en la explanada exterior de la fábrica, adosado a la fachada sur, próximo al filtro de mangas (identificado con el número 40 en el plano nº 4 del estudio de impacto ambiental) y a ambos lados de éste.  
Para reducir la producción de residuos peligrosos, el promotor propone varias medidas: el empleo de envases de plástico, papel y metálicos de mayor capacidad y su reutilización; una correcta separación de los diferentes residuos generados (caso del serrín humedecido, que se solía acumular en el contenedor de residuos peligrosos), la sustitución del serrín por bayetas absorbentes, la formación y concienciación del personal y el lavado de las mangas de la línea de esmaltación para su reutilización durante un año más.  
La última auditoría de los niveles acústicos de recepción externos data del 17 de octubre de 2006, fue realizada por un OCA y certifica que la actividad incumple los límites establecidos en la tabla I del Anexo II, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección contra la Contaminación Acústica, para el uso dominante industrial, en los puntos de muestreo denominados 4 y 6, para el periodo nocturno, pues rebasa los 60 dB(A). El punto número 4 se sitúa en los compresores marca Bético ER-350 y el punto número 6 se ubica en el filtro de prensas Talleres Moliner SL TM-110-M.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 4, letra l, del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental de Proyectos, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél; según se desprende del artículo 3, punto 1, del Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.  
4. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones administrativas que le sean preceptivas, el proyecto básico de autorización ambiental integrada de la sociedad Gres-Cid SL, para la fabricación de azulejos, siempre que el proyecto se desarrolle según las medidas correctoras y otras prescripciones establecidas en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
Para la ejecución del citado proyecto se deberán cumplir las siguientes condiciones:  
1. Se remitirá a la autoridad administrativa sustantiva un proyecto para corregir los niveles acústicos de recepción externos en periodo nocturno, en los puntos de muestreo nº 4 y nº 6 (el punto nº 4 se sitúa en los compresores marca Bético ER-350 y el punto nº 6 se ubica en el filtro de prensas Talleres Moliner SL TM-110-M), por debajo de 60 dB(A).  
2. Una vez puesta en marcha la ampliación de las instalaciones, el promotor realizará una auditoría acústica de los niveles acústicos de recepción externos y anotará los resultados en el libro de control a disposición de la administración (artículos 37.1 y 37.3 de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección Contra La Contaminación Acústica). Remitirá copia de dichas mediciones a la autoridad administrativa sustantiva.  
3. Se deberá proceder a la regularización urbanística del suelo rústico sin protección, que se encuentra fuera del polígono industrial y es terreno forestal. El titular remitirá la autorización correspondiente a la Dirección General para el Cambio Climático cuando le sea otorgada.  
4. Gres-Cid, SL, remitirá al órgano sustantivo un proyecto que estudie la estabilidad de la ladera situada al norte de la fábrica y calcule el factor de seguridad frente al deslizamiento. El proyecto detallará también las obras necesarias que garanticen la estabilidad del talud a largo plazo, de modo que el camino vecinal que discurre a pocos metros permanezca inalterado y no exista un riesgo para las personas y la propia fábrica.  
El proyecto incluirá también la restitución del suelo edáfico y la revegetación del talud, mediante las obras de bioingeniería que minimicen la erosión del suelo y optimicen la adaptación de las especies seleccionadas a tal espacio.  
El proyecto será realizado por una empresa especializada en este tipo de obras y proyectos.  
5. Gres-Cid, SL, revegetará el recrecimiento del talud comprendido entre la explanada exterior de la fábrica y el Barranco de las Boqueras, con especies idénticas a las existentes en las proximidades y con una densidad de plantación y dosis de siembra tales que resulte una vegetación de similares características.   
6. Para mitigar el impacto visual y paisajístico causado por las instalaciones sobre un entorno natural, Gres-Cid, SL, plantará especies arbóreas autóctonas de buen porte a lo largo del perímetro de la explanada y a la misma cota que esta, de modo que constituya una barrera vegetal continua. Se evitarán las plantaciones alineadas y equidistantes que confieren al espacio resultante un aspecto desnaturalizado.  
7. Los envases que contienen esmaltes, o restos de éstos, y se almacenan en el exterior de las instalaciones, próximos al filtro de mangas, se almacenarán etiquetados y clasificados por tipos, bajo cubierta, en un lugar ventilado, provisto de solera impermeable. Los envases se colocarán sobre cubetos de seguridad y/o el recinto dispondrá de una canaleta dispuesta perimetralmente dentro del recinto, de dimensiones adecuadas para albergar los posibles derrames accidentales.   
8. El titular aportará al órgano sustantivo una copia de la autorización del organismo de cuenca para verter las aguas pluviales al cauce del barranco de las Boqueras.  
9. Los azulejos cocidos que no pasen el control de calidad se almacenarán en contenedores o elementos estancos similares, nunca se acumularán sobre el suelo en el exterior.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 15 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental.  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 299/2007-AIA.  
Título: Plan Especial de Reserva de Suelo para la Implantación de Estación Depuradora de Aguas Residuales en la Partida de Villaperdiz.  
Promotor: Ayuntamiento de Benicarló.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Benicarló y Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Localización: término municipal de Benicarló.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El proyecto del Plan Especial de Reserva de Suelo para la implantación de estación depuradora de aguas residuales (EDAR) en la partida de Villaperdiz en Benicarló, propone el cambio de uso de 151.234 m² de suelo no urbanizable común para reserva de suelo dotacional.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El tratamiento de las aguas residuales del municipio se realiza en la estación de pretratamiento situada junto a la desembocadura de la rambla de Cervera y su correspondiente bombeo a través de emisario submarino. La estación tiene un caudal de proyecto de 9.000 m³/día, aunque los caudales han aumentado espectacularmente, hasta 15.500 m³/día, lo que implica la necesidad urgente de la construcción de una nueva EDAR.   
El Plan General de Ordenación Urbana de 1986 preveía la instalación de la EDAR en unos terrenos situados en primera línea de mar, en la partida de Povet, muy próximo a la ubicación del tratamiento actual; sin embargo, la proximidad con el suelo urbano motivó su desafección y calificación como zona verde.   
Vista la urgencia de la infraestructura, el Ayuntamiento opta por adelantar (a la aprobación del futuro Plan General) el cambio de uso del suelo necesario para la implantación de la nueva EDAR mediante la redacción del Plan Especial, como modificación del Plan General vigente.   
En primer lugar, la Conselleria de Infraestructuras y Transporte redactó el proyecto básico para la implantación de la infraestructura en una parcela dotacional situada en las inmediaciones del cementerio municipal junto a la rambla de Cervera, pero fue rechazada por el consistorio por establecer los borradores del concierto previo del futuro Plan General en sus proximidades la zona de expansión del núcleo urbano.   
Por ello, en segundo lugar, el Ayuntamiento promueve otra ubicación para esta infraestructura en una zona más alejada de las áreas de uso residencial, en suelo no urbanizable. Los límites son:  
- al norte, barranco de Pándol, rambla de Cervera y el camino que bordea éste último.  
- al sur, zona de protección de la CV-135, carretera de Benicarló a Cálig  
- al este y al oeste, suelos agrícolas.  
Este suelo actualmente está ocupado por un vertedero no controlado de residuos sólidos urbanos. Esta ubicación es rechazada por la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, por considerar que el terreno no es apto, por posibles asientos y poca resistencia, para soportar la infraestructura.  
Este hecho motiva que la propuesta definitiva del Plan Especial incluya dos parcelas: PID 1, terrenos del vertedero y, PID 2, cultivos adjuntos al vertedero. Así pues, la parcela propuesta cuenta con los usos actuales siguientes:   
PID 1:   
- Vertedero de residuos urbanos, en funcionamiento hasta la entrada en funcionamiento de las instalaciones previstas en el Plan Zonal. Ocupa unos 29.600 m². El dilatado período de servicio del vertedero ha conducido a la saturación del vaso de vertido y posterior desarrollo vertical en terrazas de los depósitos. La cubrición de los residuos se realiza regularmente, previa compactación mediante la extensión de capas de áridos con elevado contenido en arcillas, de modo que las basuras expuestas ocupan sólo una pequeña extensión de terreno. No se han observado infraestructuras accesorias al vertedero tales como vallado perimetral u otras destinadas a la gestión de gases o lixiviados.  
- Recogida de residuos orgánicos procedentes de la actividad ganadera, en una caseta situada en la explanada de acceso al vaso de vertido,   
- Zona de extracción de áridos y otra de acopios,   
- Zona de almacenamiento de chatarra.  
PID 2:   
- Cultivos agrícolas en propiedades privadas. Predomina el olivo aunque están presentes el algarrobo, el almendro y algún ejemplar de higuera y viña.   
El proyecto también incluye la ordenación pormenorizada del ámbito:   
- dos parcelas cuya superficie total asciende a 108.085 m², para la instalación de las infraestructuras,   
- una zona verde hemiperimetral entre las parcelas y los cauces de Cervera y Pándol,   
- una banda de reserva viaria junto a la CV-135, y  
- una red viaria interna de 4.615 m².   
Además, el estudio de impacto ambiental prevé una secuencia cronológica. De las dos parcelas previstas, la parcela PID 2 deberá dar servicio a las aguas residuales urbanas e industriales generadas en el municipio, no estando previsto por el momento el destino de la parcela PID 1. Su urbanización está supeditada a la clausura del vertedero municipal de RSU, a la rehabilitación de un área de extracción de áridos y a la integración de una caseta del servicio de recogida de animales muertos; es decir, al cese de los usos actuales en el ámbito.   
El Plan Especial contempla el viario de acceso, alumbrado público y red de saneamiento, de los que sólo indica que se realizarán a través de la rambla de Cervera.   
3. Alternativas:  
El estudio de alternativas se centra en la ubicación, reservando el estudio de soluciones técnicas al posterior proyecto básico de la EDAR. No obstante, en cuanto al emplazamiento, únicamente se aportan las dos ubicaciones ya rechazadas: Alternativa 0 o Mar Chica, contemplado en el PGOU vigente, y Alternativa 2 o Cementerio, contemplado en el proyecto de la Conselleria de Infraestructuras.   
Tramitación administrativa.  
1. Procedimiento de evaluación ambiental.  
Visto que el modelo territorial presentado propone una utilización racional de los recursos naturales y, una adecuada protección a los espacios naturales existentes se entiende que el nivel de protección del medio ambiente y la integración ambiental pueden conseguirse a través del procedimiento de evaluación ambiental establecido por la Ley 2/1.989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1.990, de 15 de octubre. Por todo lo anteriormente expuesto, y, actuando conforme al principio de eficacia procedimental y al criterio de eficiencia, establecidos en el artículo 3 de la Ley 30/1.992, e, invocando los principios de seguridad jurídica y de protección de la confianza legítima, se resuelve concluir el procedimiento ambiental iniciado conforme a la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
2. Admisión a trámite.  
En fecha 20 de diciembre de 2007, tiene entrada en el registro general de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, una copia remitida por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de la Dirección Territorial de Castellón de la documentación técnica, del estudio de impacto ambiental y del expediente administrativo tramitado en el Ayuntamiento de Benicarló, relativos al Plan Especial de reserva de suelo para la implantación de EDAR, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.   
3. Información pública.  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público durante plazo de 20 días, según anuncio publicado en el diario El Periódico Mediterráneo y en el DOCV nº 5040, de 22 de mayo de 2007.  
Durante el período de información pública no se presentaron alegaciones de carácter medioambiental, según consta en el informe firmado por el técnico de urbanismo.   
Informes sectoriales.  
1. Respecto de la primera versión del Plan Especial, la Conselleria de Infraestructuras y Transporte informa desfavorablemente el proyecto, puesto que la parcela inicialmente propuesta no resulta indicada para albergar la depuradora, por tratarse de un vertedero.  
2. En fecha 5 de noviembre de 2007, se redacta informe sobre la prospección arqueológica y etnológica. En dicho informe se puntualiza:  
- Realizada la prospección, no se han documentado yacimientos arqueológicos.  
- Desde el punto de vista del patrimonio paleontológico deberá instarse la pertinente consulta a nuestros servicios técnicos.   
- En el estudio de impacto ambiental deberá preverse que la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en el curso de las obras determinaría la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria de Cultura y Deporte, al efecto de que se determinen las medidas oportunas.   
- En cuanto al patrimonio etnológico, se ha constatado la existencia de elementos de esta naturaleza, en concreto imágenes de piedra en seco y un «Rafal». No se señala el grado de afección a cada elemento, siendo importante considerar el último al tratarse de un elemento identificador de esta zona. Por tanto, deberá conservarse integrándose en el proyecto debidamente restaurado y puesto en valor. En cuanto a los márgenes deberá intentarse utilizar esta técnica constructiva en algunos elementos de la actuación, como en muros de contención o zonas verdes.   
- Una vez analizadas todas las posibles afecciones patrimoniales del proyecto resulta procedente aportar el estudio de impacto ambiental, documento que contemplará las actuaciones realizadas, resultados y programa de vigilancia y/o medidas correctoras, en su caso, y sobre el que se emitirá el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano al efecto de que se aporte en el correspondiente procedimiento de impacto ambiental ante el órgano administrativo competente.  
Afecciones legales.  
Información al público.   
La disposición final primera de la Ley 27/2006, de 18 de julio, por la que se regulan los derechos de acceso a la información, de participación pública y de acceso a la justicia en materia de medio ambiente, que modifica el Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, establece en el apartado 3 del artículo 3, que el órgano sustantivo informará a las personas interesadas y a las administraciones públicas afectadas, por un plazo no inferior a 30 días. Asimismo, conforme al artículo 96 de la Ley Urbanística Valenciana (LUV), los Planes Especiales se tramitarán por el mismo procedimiento que los Planes Generales, siendo el plazo de información pública de éstos (art. 83), como mínimo, un mes.  
Real Decreto 1.481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero. Conforme a esta normativa, la clausura de un vertedero se realizará cuando se disponga de la autorización del organismo competente en materia de residuos, visto el proyecto de clausura del mismo. El vertedero sólo podrá considerarse definitivamente clausurado después de que la autoridad competente haya realizado una inspección final in situ, haya evaluado todos los informes presentados por la entidad explotadora y le haya comunicado la aprobación de la clausura efectuada. Tras la clausura definitiva del vertedero, la entidad explotadora será responsable de su mantenimiento, de la vigilancia, análisis y control de los lixiviados del vertedero, y, en su caso, de los gases generados, así como del régimen de aguas subterráneas en las inmediaciones del mismo, todo ello conforme a lo dispuesto en el anexo III del mencionado Real Decreto. El plazo de la fase posclausura durante el que la entidad explotadora será responsable del vertedero, en los términos de la autorización, será fijado por la autoridad competente en materia de residuos, teniendo en cuenta el tiempo durante el cual el vertedero pueda entrañar un riesgo significativo para la salud de las personas y el medio ambiente, sin perjuicio de la legislación en relación con la responsabilidad civil del poseedor de los residuos. En ningún caso dicho plazo podrá ser inferior a treinta años.   
Patrimonio.   
Conforme al artículo 11 de la Ley 5/2.007, de 9 de febrero, de modificación de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, los estudios de impacto ambiental relativos a toda clase de proyectos, deberán incorporar el informe de la Conselleria competente en materia de cultura acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
Hidrografía.   
Conforme al artículo 6 del texto refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2.001, de 20 de julio, las márgenes de los cauces están sujetas, en toda su extensión longitudinal:   
a) A una zona de servidumbre de 5 metros de anchura, para uso público que se regulará reglamentariamente.   
b) A una zona de policía de 100 m. de anchura en la que se condicionará el uso del suelo y las actividades que se desarrollen  
Carreteras.   
Conforme a la modificación de la Ley 6/1991, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, introducida por la Ley 14/2.005 de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa y de Organización de la Generalitat, la zona de protección de carreteras será, como mínimo, de 25 m. Los terrenos incluidos en la zona de protección de la carretera no computarán a efectos de las reservas dotacionales mínimas exigibles por la legislación urbanística.   
Estudio de integración paisajística.   
Conforme a lo dispuesto en el Decreto 120/2006, de 11 de agosto, por el que se aprueba el Reglamento de Paisaje de la Comunidad Valenciana, el Plan Especial de reserva de suelo deberá disponer de un estudio de integración paisajística.   
Plan Zonal de residuos de las zonas I.   
Mediante este Plan Zonal se distribuye el conjunto de las instalaciones necesarias para garantizar el respeto de los principios de autosuficiencia y proximidad en la gestión y tratamiento de residuos. Dicho plan prevé las zonas de reserva en los términos municipales de Cervera del Maestre, Les Coves de Vinromà y Morella para la instalación de las infraestructuras de eliminación de residuos sólidos urbanos.   
Consideraciones ambientales.  
La topología original del terreno es predominantemente llana, con zonas más onduladas en el tercio este. La cota se sitúa en torno a los 63 metros sobre el nivel del mar. La litología se caracteriza por materiales sueltos, predominando en la mayor parte de la superficie una combinación de cantos, gravas, arenas y arcillas. En los suelos más próximos a los cauces que lo delimitan son predominantes las arenas y los limos. No obstante, la parcela PID 1 se encuentra parcialmente ocupada por un vertedero de residuos sólidos urbanos, el cual, por sus características, no constituye una actividad adecuada para el lugar, por cuanto el vertedero debe ser implantado con carácter comarcal de acuerdo con los planes en desarrollo por los organismos competentes en la materia y previos los estudios correspondientes de idoneidad del suelo y el emplazamiento.   
Los terrenos se encuentran en la confluencia del barranco de Pándols con la rambla de Cervera. El drenaje desde el cauce de Pándols a la rambla de Cervera se ve dificultado por un camino no asfaltado. El tramo final de este barranco presenta algunos encharcamientos aparentemente contaminados por lixiviados procedentes del vertedero.  
La zona se encuentra en el subsistema acuífero de «Vinarós-Peñíscola», incluido en el sistema acuífero «Javalambre-Mastrazgo». Se corresponde con una zona de vulnerabilidad media a la contaminación del agua subterránea, con valores de permeabilidad altos, un espesor no saturado en medio detrítico y una calidad del agua buena.  
El área no presenta riesgos de deslizamiento, desprendimiento o inundación. El riesgo sísmico es bajo en todo el área de actuación.   
Se realiza una descripción climática de la zona, destacando que se trata de un clima mediterráneo con temperaturas suaves todo el año, con un régimen pluviométrico marcado por la irregular distribución de las lluvias, y la torrencialidad de las mismas, con una marcada estación seca. Respecto al régimen de vientos, se observa un predominio de vientos de componente W en otoño e invierno y de componente E en primavera y verano.   
En cuanto a la contaminación atmosférica, se aporta resumen de los valores detectados por la estación de medición del municipio de Sant Jordi, de los que se desprende que no se han sobrepasado los umbrales o valores límite de calidad del aire para diferentes contaminantes, con la excepción de los niveles de ozono. La disposición de la Plana de Vinarós-Peñíscola favorece la renovación diaria de las masas de aire, que circulan en dirección al mar a medida que avanza la noche y en sentido opuesto a lo largo del día.   
En lo referente a la vegetación natural, predominan las comunidades ruderales en los eriales y campos de cultivo abandonados, con intercalación escasa de especies propias del matorral termomediterráneo y abundancia de residuos procedentes de la dispersión de los materiales depositados en el vertedero. Junto a los muros de los cultivos de secano situados al este se desarrollan bandas de matorral con presencia de coscoja, lentisco, aliaga y algún ejemplar aislado de espárrago triguero, acompañados de zarzaparrilla, madreselva y tomillo. Adosado al vaso del vertedero se encuentra un rodal formado por media docena de pinos que, junto a las especies cultivadas constituyen el único arbolado existente. El tramo final del barranco Pándols presenta márgenes ocupados por una franja de vegetación densa en la que se combinan pies de olivo imbricados con especies de maquia como el palmito y el lentisco junto a otras propias de margen de rambla como la zarzamora. De las parcelas de cultivo cabe destacar algunos de los algarrobos que presentan un porte notable.  
Respecto de la fauna, la presencia del vertedero implica una concentración anormalmente alta de insectos y especies oportunistas de roedores y aves, así como la presencia de otras especies de reptiles, aves y mamíferos que depredan sobre los anteriores, y cuyo acceso se ve favorecido por la existencia de corredores biológicos y la frecuentación escasa y previsible de la zona por parte de seres humanos. La ausencia de masas de agua permanente y la escasa calidad de las aguas temporales hacen poco probable la presencia de anfibios; no obstante, se ha identificado la presencia de larvas de sapo corredor. Los reptiles más frecuentes son el lagarto ocelado en los márgenes de cauce y campos de secano, así como la salamanquesa rosada y la lagartija ibérica en los muros y paredes. Entre los mamíferos destaca los roedores y el topillo mediterráneo en las zonas de zarzal. En las zonas de cultivo y matorral puede estar presente el erizo europeo y la musaraña gris. Es posible la presencia de numerosas especies de aves, entre otras la bisbita campestre, mirlo común, estornino, gorrión común, el verdecillo, jilguero, triguero, colirrojo tizón, papamoscas gris, gorrión chillón, currucas cabecinegra, capirotada y rabilarga.  
El borde de la rambla de Cervera está clasificado como suelo forestal. La vegetación de la Rambla muestra taludes ocupados por matorral termomediterráneo de cobertura media imbricados con vegetación nitrófila y adelfares con presencia de mimbreras en el lecho del cauce. Se han cartografiado diversos hábitats en el cauce.   
Respecto al patrimonio, destaca la presencia de elementos antrópicos como el vertedero, la zona de extracción y acopios, el almacenamiento de chatarra y la recogida de residuos ganaderos. Por ello, la prospección arqueológica sólo ha podido realizarse en la PID 2. No se realizaron hallazgos de restos que pudieran indicar la existencia de algún yacimiento arqueológico. En lo referente a los elementos de carácter etnológico únicamente cabe destacar los bancales de cultivo y una arquitectura de hábitat temporal con pozo asociado, que se corresponde con el esquema de la casa elemental o «rafal», típica de la comarca. Presenta un deficiente estado de conservación con la techumbre derruida. Junto a la casa se encuentra un pozo exento (realizado en piedra seca, con reformas realizadas en cemento) y un bebedero para animales (fabricado en cemento).   
La reserva de suelo linda con la carretera CV-135 contemplando la ordenación una zona de protección de 50 m.  
Según el Estudio de Impacto Ambiental, el vertedero ubicado en la parcela PID 1, es un vertedero no controlado, sin vallado perimetral, sin impermeabilización del vaso ni control de lixiviados cuya clausura está pendiente de la ejecución del vertedero mancomunado previsto en el Plan Zonal de la Zona I. El manejo de los residuos en vertedero se realiza por personal de la empresa de recogida, que se encargan de la distribución, compactado y cubrición de los residuos mediante excavadoras con periodicidad de dos veces por semana en invierno y tres veces por semana durante el verano.   
Entre los impactos más importantes destacan:  
- Incremento de riesgo de erosión: La desprotección del terreno y la modificación de su topografía podrá incrementar los procesos de pérdida de suelo durante los trabajos de urbanización, con detención de los procesos erosivos al término de la fase de construcción debido al sellado de superficies y la implantación de vegetación en las zonas verdes.   
- Afección sobre dominio público hidráulico: Los límites del Plan Especial mantienen una distancia de 25 metros respecto al margen derecho de la rambla de Cervera, e incluyen un tramo del barranco de Pándols bajo la clasificación de espacio libre-zona verde. Se considera que el uso asignado es compatible con la naturaleza de los cauces afectados siempre que no se realicen labores ni obras que puedan variar el curso natural de las aguas, se respeten las limitaciones de uso en la zona de servidumbre y se obtengan las correspondientes autorizaciones administrativas expedidas por el organismo de cuenca para las actuaciones a desarrollar.   
- Afección sobre carreteras: El Plan Especial se desarrolla en las inmediaciones de la carretera CV-135 de titularidad autonómica, para la que está previsto ejecutar una ampliación en los próximos años. La ordenación establece el límite de reserva de suelo a partir del margen externo previsto para la plataforma de la carretera y clasifica como espacio libre-zona verde una franja de 50 metros de anchura paralela a ésta.   
- Afección sobre hábitats: Se prevé una afección, sobre las asociaciones vegetales existentes en el lecho del cauce, incluidas en el listado de hábitats de interés comunitario (adelfares) o bien comunidades nitrófilas de tipo viario asociadas a los caminos próximos al margen. No se prevé afección sobre maquias y matorrales dado que ocupan generalmente taludes de elevada pendiente.   
Las principales medidas correctoras propuestas son:  
- Se respetarán los pies de olivo y algarrobo situados en las zonas verdes.  
- Los viales y áreas de aparcamiento contarán con sistema de recogida de aguas pluviales que aseguren su vertido final al sistema de depuración o a cauce público previa autorización de vertido expedido por el organismo de cuenca.   
- El proyecto de urbanización contemplará en el tratamiento de las zonas verdes la inclusión prioritaria de especies vegetales propias del bioclima y del sector corológico en el que se incluye el área de estudio. La inclusión de especies exóticas deberá ser justificada y acompañada de informes adecuados que garanticen su carácter no invasivo o su inocuidad respecto a los hábitats próximos a la zona de implantación.   
- Respecto de la protección del paisaje se ha previsto el acabado de edificaciones e infraestructuras accesorias, la integración de la vegetación existente, el tratamiento de la banda de servidumbre de protección de la carretera y el tratamiento de las zonas verdes.  
- El control de las emisiones lumínicas se realizará mediante la colocación de luminarias situadas a baja altura y lámparas que emitan en la banda del espectro visible para los humanos pero invisible para la mayoría de animales. Para el diseño de los sistemas de iluminación, el Estudio sugiere que se tome como modelo la Ley 6/2.001, de 31 de mayo, de ordenación ambiental del alumbrado para la protección del medio nocturno de la Generalitat de Cataluña.   
- Para la corrección de las acciones derivadas del planeamiento existente, el Ayuntamiento promoverá la redacción, tramitación y posterior ejecución de un proyecto de clausura del vertedero de residuos urbanos que incluya el correspondiente programa de seguimiento y mantenimiento posclausura. El proyecto de clausura se acompañará con un estudio de compatibilidad de usos en la superficie del Plan Especial ocupada o no por el vaso de vertido.   
Todas las medidas correctoras propuestas están incluidas en el Programa de Vigilancia Ambiental. Las labores de verificación quedarán registradas a través de informes cuando se trate de revisión documental y actas cuando se trate de inspecciones sobre el terreno. Con frecuencia anual el Ayuntamiento redactará un informe de seguimiento de la actuación, acompañado de los informes sobre revisiones documentales, actas de inspección de obra acompañadas del correspondiente material gráfico y posibles quejas o reclamaciones de partes interesadas, así como otra documentación que pueda considerarse relevante  
Esta evaluación ambiental se ajusta a la reserva de suelo propuesta, no incluyendo el proyecto de estación depuradora de aguas residuales, que constituye un proyecto independiente, cuya evaluación ambiental se realizará, en su caso, conforme a lo establecido en el Decreto 162/1.990, de 15 octubre, que aprueba el Reglamento de la Ley 2/1.989, de 3 de marzo de 1.989, del impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1.990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2.006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1.990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/.2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1.989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m), del Decreto 131/2.007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.   
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
  
Primero   
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Plan Especial de reserva de suelo para la implantación de estación depuradora de Aguas Residuales (EDAR) en la partida de Villaperdiz en Benicarló, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.   
  
Segundo   
Condicionantes para la aprobación del proyecto:  
1. El órgano promotor someterá de nuevo el proyecto y su estudio de impacto ambiental a información pública, por un plazo no inferior a 30 días, en cumplimiento de lo establecido en los artículos 96 y 83 de la LUV y en la disposición final primera de la Ley 27/2006, pues la información pública realizada es de 20 días. En caso de presentarse alegaciones de carácter ambiental, se remitirán al órgano ambiental. En este caso, la aprobación definitiva del proyecto quedará supeditada al informe favorable del servicio competente en evaluación ambiental, mediante la formulación de resolución complementaria, tras procederse a la valoración del contenido de las alegaciones y las respuestas emitidas a las mismas, por el órgano promotor.  
2. En cumplimiento del artículo 6 del Texto Refundido de la Ley de Aguas, aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2.001, de 20 de julio, deberá obtenerse, previo a la aprobación definitiva, informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar pronunciándose acerca de los usos establecidos en la zona de policía de 100 metros de anchura, pues en ella se condicionan el uso del suelo y las actividades que se desarrollen. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
3. Se deberá obtener el informe del estudio de integración paisajística establecido por la Ley 4/2.004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, realizado por el Área de Urbanismo. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
4. La aprobación definitiva del proyecto de Plan Especial quedará supeditada al informe redactado por la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, conforme al artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, modificada por la Ley 5/2.007, de 9 de febrero, acerca de la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
Condicionantes para el desarrollo del proyecto:  
5. El uso de reserva de suelo para instalación de EDAR en la parcela PID 1 queda supeditado al informe favorable del servicio competente en evaluación ambiental, mediante la formulación de Resolución complementaria, tras procederse a la clausura definitiva del vertedero, con la preceptiva autorización del órgano competente en materia de residuos, y la evaluación de los informes ambientales durante la fase posclausura (análisis y control de los lixiviados del vertedero, de los gases generados y de las aguas subterráneas en las inmediaciones del mismo), todo ello conforme a lo establecido en el Real Decreto 1.481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero. Hasta el momento de esta resolución complementaria, queda autorizado sólo el uso en la parcela PID 2.  
6. Se mantendrán intactas las riberas de la rambla de Cervera, dadas sus características ambientales, que han motivado su clasificación como suelo forestal y en las que se han detectado diversos hábitats.   
7. Vistos los valores ambientales de la rambla de Cervera, el carácter torrencial de las precipitaciones y la proximidad de la carretera, las zanjas discurrirán al sur de la parcela, evitando su trazado por el cauce y aprovechando el área antropizada próxima a la carretera. Sólo en caso de demostrada imposibilidad, se trazarán siguiendo los caminos existentes al margen de la rambla de Cervera.   
  
Tercero   
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto   
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el art. 28 del Decreto 162/1.990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2.006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia, 17 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 89/2008-AIA.  
Título: Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional de Uso Escolar en Suelo no Urbanizable.  
Promotor: Ayuntamiento de Albatera.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Albatera y CTU.  
Localización: Albatera (Alicante).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto.  
El objeto del Plan Especial es la delimitación de una zona de suelo dotacional, actualmente calificado como suelo no urbanizable común, para la implantación de un equipamiento educativo en Albatera (Alicante).  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El término municipal de Albatera se sitúa al sur de la provincia de Alicante, en la comarca geográfica de la Vega Baja del Segura. Su casco urbano dista 42 km de la capital de provincia. Su población se cifraba, en el año 2006, en 10.878 habitantes.  
El instrumento de planeamiento vigente son las normas subsidiarias de Albatera, que fueron aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo en sesión de 2 de marzo de 1990.  
El ámbito de la actuación se sitúa al suroeste de la población, colindante con el suelo urbano, siendo su extensión de 15.540 m² de propiedad pública municipal. Su forma es aproximadamente rectangular. Según el Plan Especial, se asegurará una parcela de suelo dotacional educativo de 13.514 m², de lo cual se deduce que 2.026 m² corresponderán a red viaria. Se emplaza en el espacio delimitado por:  
Norte:  
- Camino viejo de Alicante (prolongación de la calle Orihuela).  
- Descampados, área de suelo no urbanizable común y casco urbano de Albatera.  
Sur:  
- Camino de la acequia de Cox (prolongación de la calle de la Cruz).  
- Área de suelo no urbanizable.  
Este:   
- Límite del suelo urbano, establecido en las normas subsidiarias.  
Oeste:  
- Descampados, área de suelo no urbanizable.  
Se trata de un área fundamentalmente periurbana ocupada por terrenos de carácter agrícola con una marcada antropización.  
En la actualidad existen varias calles de los sectores adyacentes, cortadas en el límite con el sector estudiado. El vial principal de acceso a la manzana es la calle Orihuela, urbanizada hasta el punto de entronque del Plan Especial con el suelo urbano actual. El propio Plan Especial generaría un nuevo vial ortogonal a dicha calle que completaría los accesos en la otra fachada de la manzana de equipamiento educativo.  
3. Alternativas.  
Las posibles alternativas frente a la solución adoptada quedan condicionadas por las características propias del proyecto, donde la decisión de recalificar suelo se justifica en la necesidad de crear un nuevo equipamiento educativo por la inexistencia en la actualidad de colegios en la zona suroeste del municipio y la imposibilidad, conforme a las vigentes normas subsidiarias, de obtener suelo dotacional por otro medio.  
Tramitación administrativa.  
1. Admisión a trámite.  
En fecha 18 de febrero de 2008, la Dirección Territorial de Alicante el Ayuntamiento de Albatera remitió documentación relativa al Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional de Uso Escolar en Suelo no Urbanizable. Dicha documentación consistía en copia de los documentos técnicos del proyecto, estudio de impacto ambiental y documento de síntesis, certificado del resultado de la información pública y certificado de aprobación provisional, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental, con número 89/2008-AIA.  
2. Información pública.  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto con el resto de la documentación técnica, según edicto publicado en el DOCV nº 5667, de 26 de diciembre de 2007.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por el alcalde del Ayuntamiento de Albatera.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria.  
No se ha solicitado al Ayuntamiento de Albatera información o documentación complementaria.  
Consultas. Informes sectoriales y participación.  
En el expediente se incluyen los siguientes informes recibidos durante el proceso de evaluación de impacto ambiental:  
Solicitud de informe sobre la disponibilidad de recursos hídricos suficientes a la mancomunidad de los canales del Taibilla, en fecha 12 de diciembre de 2007.  
Afecciones legales.  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, publicadas por la COPUT, se observa que la actuación no resulta incongruente con ninguno de ellos. No se detectan afecciones sobre el área de estudio ni se afecta de manera directa a espacios protegidos por una legislación sectorial propia en materia ambiental.  
Según el estudio de impacto ambiental, no existe planeamiento especial o directrices que impongan limitaciones a la recalificación del ámbito de actuación en base a razones de protección de espacios naturales, montes de utilidad pública, yacimientos arqueológicos y líneas eléctricas de alta tensión. Las vías pecuarias que cruzan el municipio se encuentran fuera del ámbito de actuación del Plan Especial.  
El estudio de impacto ambiental incluye la prospección arqueológica, realizada por los técnicos Carolina Frías Castillejo y José Tomás Serna Pérez, donde se afirma que, sobre la superficie de terreno estudiado, no se detectaron evidencias arqueológicas ni restos etnológicos o arquitectónicos. Tampoco se conoce la existencia de ningún yacimiento arqueológico recogido en el inventario de bienes inmuebles del patrimonio arqueológico de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. En cualquier caso, no consta en el expediente informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. Los terrenos objeto de recalificación se encuentran situados junto a áreas ya consolidadas por la edificación, integradas en el paisaje de borde urbano, del municipio de Albatera. En la actualidad existen varias calles de los sectores adyacentes que, a falta de su prolongación, están cortadas en el límite con el sector estudiado.  
Los accesos rodado y peatonal a la parcela se plantean como prolongación de la calle Orihuela. El propio Plan Especial generaría un nuevo vial perpendicular a dicha calle que completaría los accesos desde el este. No existen, por tanto, problemas de acceso.  
2. El suelo afectado por el proyecto posee una capacidad agraria elevada, al corresponderse con terrenos de aluvión pertenecientes a la depresión del río Segura. No se han observado riesgos ambientales asociados a la localización propuesta aparte del riesgo sísmico común a la zona sur de la provincia de Alicante.  
3. La vegetación potencial de la zona es la garriga mediterránea. Esta vegetación ha ido degradándose por efecto del hombre hacia etapas intermedias de la sucesión vegetal, como tomillares y espartales, así como cultivos y áreas de vegetación nitrófila.  
4. La proximidad del casco urbano de Albatera y el elevado grado de antropización hace que la fauna presente en la zona sea de escaso interés.  
5. El estudio de impacto ambiental indica que el sector es sensiblemente llano, aunque presenta una ligerísima pendiente en dirección hacia el sureste, lo que garantiza el buen drenaje de la parcela hacia azarbes cercanos. La acequia del Cox discurre paralela a la calle camino de Cox, junto al límite sur del sector.  
Puesto que el nuevo centro escolar sustituirá un colegio preexistente, el Cervantes, no se modificarán ni los consumos de agua potable, ni la producción de aguas residuales o residuos sólidos urbanos.  
El agua potable procede en su totalidad de la mancomunidad de los canales del Taibilla, y no existen en el sector conducciones de agua potable más allá de las correspondientes a las viviendas existentes en la actualidad.   
Respecto a la depuración de las aguas residuales, el estudio de impacto ambiental señala que no existe colector de saneamiento en el sector, más allá de las conducciones de las viviendas existentes. Las aguas residuales se tratarán en la EDAR ubicada en el término municipal de San Isidro.  
Actualmente no existe en el sector recogida de residuos, por no estar urbanizado. No se aporta información sobre la gestión, tratamiento o depósitos de los residuos sólidos inertes generados durante la fase de ejecución, ni respecto a la gestión de los residuos sólidos urbanos en el municipio de Albatera.  
En la actualidad, en los alrededores del área evaluada se existen aprovechamientos de tipo residencial (vivienda aislada), agrícola (frutales) y de otros usos (senderos).  
6. La comarca de la Vega Baja posee un clima mediterráneo subárido, caracterizado por la escasez de precipitaciones y las elevadas temperaturas.  
Las épocas de máximas temperaturas coinciden con las de mínimas precipitaciones y máximas necesidades hídricas. La consecuencia es un déficit hídrico en estos meses.  
Según el atlas climàtic de la Comunitat Valenciana, la zona tiene una capacidad de dispersión de contaminantes atmosféricos media.  
Según el PATRICOVA no existe riesgo de inundación en esta zona.   
7. Uno de los factores claves a estudiar para un uso docente son los niveles de ruido existentes en el sector, con el fin de adoptar las medidas adecuadas para garantizar el cumplimiento de los niveles establecidos en la legislación vigente.   
El estudio de impacto ambiental señala que el área de estudio se encuentra en una zona periurbana, colindante con el casco urbano de Albatera. Por ello, comparte con éste las principales características ambientales, como un nivel elevado de ruidos procedente del norte debido al tráfico rodado que atraviesa el sector por sus viales y, al sur, por la autopista A-7. Se estima un nivel de ruidos medio en la zona de 50-60 dB(A), superior a 45 y 35 dB(A), valores límite establecidos para uso dominante docente, así como los 40 y 30 dB(A) establecidos para el interior de aulas docentes, según Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
8. El estudio de paisaje es de capital importancia cuando, como en este caso, el impacto visual del proyecto, tanto por su situación como por su disposición abierta, es muy grande.  
En el expediente administrativo figura la solicitud de informe sobre el estudio de paisaje presentado al Área de Ordenación del Territorio de la Dirección General de Paisaje.  
Los redactores del estudio de impacto ambiental sitúan el proyecto en un área periurbana, muy degradada y con diversos usos en funcionamiento, cuyo paisaje se encuentra profundamente antropizado.  
A pesar del alto grado de antropización, tanto por el norte como por el oeste, aún se mantiene un paisaje agrícola en el resto de orientaciones, situación que debería implicar la definición de medidas protectoras con el objeto de conseguir una adecuada integración del paisaje periférico con las nuevas construcciones, articulando la transición entre ésta y el entorno rural, de acuerdo a los criterios establecidos por la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
9. El estudio de impacto ambiental analiza el medio socioeconómico en función de la demografía y el análisis de los sectores económicos de la población de Albatera.  
La población de Albatera se ha dedicado tradicionalmente a la agricultura. De hecho, su evolución demográfica está muy relacionada con la implantación y desarrollo de dicha actividad. Actualmente, pese a que esta ocupación se mantiene, se ha evolucionado hacia los sectores servicios e industria, y el crecimiento poblacional se ha ralentizado.  
10. Se observan aportes de tierra y basura efectuados sobre la zona de actuación.  
11. El estudio de impacto ambiental identifica, analiza y valora individualmente los posibles impactos ambientales que pueden derivarse de la actuación propuesta.  
Las principales medidas correctoras se apoyan en el control del impacto derivado de la ejecución del proyecto en fase de construcción, la correcta gestión de los residuos, la garantía de la compatibilidad de usos y el control de los niveles acústicos, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, siempre que no entren en contradicción con la presente declaración de impacto ambiental.  
Se observa la carencia de alguna medida relativa a garantizar una adecuada integración paisajística.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
  
Primero  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autoridades sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el Plan Especial de Reserva de Suelo Dotacional de Uso Escolar en Suelo No Urbanizable en Albatera, promovido por el propio Ayuntamiento de Albatera, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación del proyecto:  
- Se obtendrá el informe favorable sobre el estudio de paisaje, en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, que será emitido por la Dirección General del Paisaje de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
Aquellas consideraciones que se desprendan del citado informe, serán consideradas como propias de la presente declaración.  
Condicionantes para el desarrollo del proyecto:  
- En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
- Deberá asegurarse el cumplimiento de las condiciones acústicas en la edificación previstas en la legislación sectorial vigente, exigiéndose los correspondientes certificados de aislamiento acústico, previo a la obtención de la licencia de ocupación de los edificios.   
Se limitarán los niveles acústicos exteriores, de conformidad con el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
El proyecto de ejecución del colegio deberá adoptar las medidas correctoras y/o protectoras adecuadas, destinadas a asegurar un nivel exterior de ruido por debajo del valor límite establecido.  
- Deberá justificarse la disponibilidad de recursos hídricos suficientes.  
- Los aportes de tierra y escombros existentes en la parcela, que aparecen en el anejo fotográfico del estudio de impacto ambiental, deberán ser retirados y gestionados de acuerdo a su tipología antes de la concesión de licencia municipal de obras a la empresa urbanizadora.  
- Teniendo en cuenta la entidad del documento que se tramita, que se trata de un suelo de escasa superficie y que su proceso de urbanización no será evaluado ambientalmente por la Dirección General de Gestión del Medio Natural, se apuntan diversas consideraciones que debería recoger dicho documento para minimizar los impactos ambientales derivados de la actuación proyectada:  
- Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.   
- Se deberá llevar a cabo una recogida selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y construcción, debiendo gestionar cada uno de los residuos generados conforme a sus características físico-químicas. Se deberá definir un área donde depositar los contenedores destinados al efecto, indicando las medidas a adoptar para evitar las posibles fugas, vertidos accidentales, derrames, etc., que pudieran producirse durante el almacenamiento temporal de los mismos.  
- El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas de entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
- Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado.  
- En caso de que los cultivos colindantes se hayan visto afectados durante las obras de urbanización, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
- Se optará por la restitución de la tierra vegetal retirada con motivo de los movimientos de tierras realizados, bien en la zona verde del nuevo dotacional, bien para otros usos externos al proyecto. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
- Los residuos originados con la tala del arbolado o el desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier tipo de residuo. Deberán ser entregados a empresas autorizadas para su correcta gestión, como puede ser el compostaje de los mismos.  
- Los residuos que se generen en fase de funcionamiento, tanto peligroso como no peligroso, deberán ser gestionados a través de gestor autorizado de acuerdo a su legislación sectorial.  
- Se debería completar el Programa de Vigilancia Ambiental contemplando, al menos, los controles que se expresan a continuación, indicando asimismo los indicadores de impacto, el tipo de control a realizar, la periodicidad de los mismos y las medidas a adoptar en caso de desviaciones sobre las previsiones iniciales:  
- Control de la ocupación de los terrenos colindantes al suelo urbano propuesto y de las zonas no habilitadas para el almacenamiento de materiales y residuos generados.  
- Control sobre la ubicación de la maquinaria y los trabajos de mantenimiento de la misma.  
- Control sobre el ruido generado durante la fase de funcionamiento o uso.  
- Control sobre las especies vegetales plantadas en las zonas verdes y seguimiento de su crecimiento.  
- Control de la gestión de los distintos tipos de residuos generados y sobre los materiales empleados en las obras.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Valencia, 17 de abril de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML