Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9590, del 08-05-2023 (2023/4555)

RESOLUCIÓ de 22 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de construcció d'obres de la nova EDAR Almoradí, del terme municipal d'Almoradí. Expedient: (2736193) 108/2022/AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9590

Data del DOGV
:   08-05-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/4555

CVE


Data del document
:   22-02-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 22 de febrer de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de construcció d'obres de la nova EDAR Almoradí, del terme municipal d'Almoradí. Expedient: (2736193) 108/2022/AIA. [2023/4555]  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (2736193) 108/2022/AIA.  
Títol: Construcció obres de la nova EDAR Almoradí.  
Titular: GV - EPSAR.  
Òrgan substantiu: GV - EPSAR.  
Localització: Almoradí.  
  
Antecedents i tramitació administrativa  
L'Ajuntament d'Almoradí va aprovar provisionalment el Pla especial de reserva de sòl dotacional per a la nova depuradora d'Almoradí en la sessió plenària de data 29 de març de 2022.  
L'informe ambiental i territorial estratègic d'aquest pla especial es va publicar en el DOGV núm. 8352 de 01.08.2018. Posteriorment i amb la documentació exigida en aquest informe, es va realitzar la informació pública en el DOGV núm. 8716 de 14.01.2020 durant un període de 45 dies, d'entre altres, dels documents següents:  
- Pla especial, estudi d'integració paisatgística, estudi arqueològic, estudi d'inundabilitat, estudi acústic, estudi odorífer, característiques de l'efluent, sol·licitud d'abocament CHS, i informes sectorials.  
- Projecte de construcció de les obres de la nova EDAR d'Almoradí.  
- Estudi acústic  
- Memòria de prospecció arqueològica.  
En data 8 d'agost de 2022, es va publicar en el BOPA núm. 149, l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme del 12 de juliol de 2022 pel qual s'aprova definitivament el Pla especial de la nova estació depuradora d'aigües residuals a Almoradí.  
En data 20 d'abril de 2022, l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües, sol·licita a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental l'inici del procediment d'avaluació ambiental del projecte de les noves obres de l'EDAR d'Almoradí, i aportat la documentació indicada anteriorment.  
El dia 13 de maig de 2022, l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües remet de nou el projecte facilitat la lectura d'aquest, i es reitera en la sol·licitud perquè es procedisca a l'avaluació ambiental simplificada del projecte de les noves obres de l'EDAR d'Almoradí.  
El 21 d'octubre de 2022 s'inicia el tràmit de consulta a les administracions públiques afectades i a les persones interessades establit en l'article 46 de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental i s'efectuen les consultes: següents  
Municipis afectats pel projecte:  
- Ajuntament d'Almoradí.  
- Ajuntament de Dolores.  
Administracions públiques afectades:  
- Direcció General de l'Aigua.  
- Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
- Direcció General de Medi Natural I Avaluació Ambiental.  
- Direcció General de Cultura i Patrimoni.  
- Confederació Hidrogràfica del Segura.  
Durant el procediment d'instrucció, s'identifica el Sindicato General de Aguas de Dolores com a interessat, atés que és titular de la concessió atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Segura de l'assarb de Mayayo, que confronta amb la instal·lació, i la jurisdicció corresponent a aquest sindicat. Per això, el 2 de desembre de 2022 es realitza el tràmit de consulta a aquest.  
Fins a la data d'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental, s'han rebut els informes següents:  
- En l'informe de data 28 d'octubre de 2022 de la Inspecció del Patrimoni Històric Artístic de la Direcció Territorial de Cultura d'Alacant, s'informa favorablement sobre els efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià al projecte de construcció de la nova EDAR d'Almoradí, en la parcel·la 78 del polígon 001 del terme municipal d'Almoradí, sempre que davant la possible afecció al patrimoni etnològic, s'executen totes les mesures correctores explicitades en l'apartat 8 de la memòria patrimonial: valoració de les possibles incidències sobre el patrimoni i mesures cautelars, durant les obres del projecte.  
- En l'informe de data 25 d'octubre de 2022 emés pels serveis tècnics municipals de l'Ajuntament d'Almoradí, s'informa que no s'estima que el projecte puga causar impactes ambientals significatius, tenint en compte les mesures preventives i correctores recollides en el document ambiental.  
- En el Decret d'Alcaldia de data 22 de novembre de 2022 de l'Ajuntament de Dolores s'inclouen les al·legacions a la nova EDAR d'Almoradí. En aquest es resol que la parcel·la proposada per a la ubicació de la nova EDAR d'Almoradí no és la ubicació adequada i causa efectes negatius al municipi de Dolores i alguns dels motius que exposa són: que l'alternativa triada és insuficient per a atendre les necessitats futures, que existeixen administracions i interessats que no han sigut consultats, que l'estudi d'inundabilitat no és complet, així com la important inversió i l'elevat cost energètic necessari per al funcionament dels col·lectors projectats. D'altra banda, fa esment a l'informe emés pel tècnic municipal que analitzava el Pla especial de reserva de sòl dotacional per a la nova EDAR d'Almoradí durant el període d'informació pública i la resta dels documents relatius a l'obra i explotació de la instal·lació.  
  
  
- En l'informe de 29 de novembre de 2022 emés pel del Servei de Vida Silvestre i Xarxa Natura 2000, es conclou que no és probable que es produïsquen afeccions negatives sobre els hàbitats naturals i/o les espècies silvestres d'interés comunitari.  
- En les al·legacions de data 29 de desembre de 2022 del Sindicato General de Aguas de Dolores (SGAD) mostra la seua oposició a la concessió de les autoritzacions ambientals i considera que l'impacte ambiental pot ser significativament negatiu, i alguns dels motius que exposa són: que l'assarb de Mayayo es troba sota la seua jurisdicció i és el SGAD el que ha d'atorgar l'autorització d'abocament, que la recepció de cabals procedents de la nova EDAR afectaria la qualitat de les aigües d'aquesta assarb, que consideren la ubicació com una decisió política que afecta el desenvolupament de la població de Dolores, que l'estudi d'inundabilitat no pren en consideració els episodis de pluges de setembre de 2019, i que l'elevació de cota 2 metres modifica la inundabilitat natural i perjudica uns terrenys en favor d'uns altres.  
  
En la nota de la Direcció General de l'Aigua de data 7 de febrer de 2023, relacionada amb la consulta sobre les al·legacions presentades pel Sindicato General de Aguas de Dolores al projecte de nova EDAR d'Almoradí, comunica que per part d'aquesta Direcció General no hi ha cap observació per realitzar.  
En l'informe de risc d'inundació i altres afeccions territorials de data 9 de febrer de 2023, emés pel Servei de Gestió Territorial, es conclou que el projecte de construcció de la nova EDAR d'Almoradí es troba parcialment afectat per risc d'inundació i es considera compatible de conformitat amb el PATRICOVA i la resta de normativa i cartografies oficials d'aplicables.  
Per a la redacció d'aquest informe d'impacte ambiental s'han tingut en compte els tràmits i els actes administratius del procediment d'avaluació ambiental del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a nova EDAR a Almoradí, en particular:  
- Acord de la CTU de 12 de juliol de 2022 en què s'aprova definitivament el Pla especial de la nova EDAR. Aplandm-12/129.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura, de 4 de maig de 2020, de caràcter favorable quant a l'afecció al domini públic i al règim de corrents, i assenyala la necessitat que l'òrgan autonòmic competent verifique l'afecció per inundació.  
La informació continguda en l'expedient aporta elements de judici suficients per a continuar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, s'han tingut en compte els criteris de l'annex III d'aquesta.  
Característiques del projecte  
L'objecte del projecte és l'execució de la nova EDAR d'Almoradí (Alacant), juntament amb la instal·lació de les conduccions que transporten les aigües residuals generades en el nucli urbà d'Almoradí i en la pedania d'El Saladar fins a aquesta planta, a més es dissenyarà la conducció de retorn de l'aigua tractada en l'EDAR fins a l'aportació en l'actual punt d'abocament autoritzat, en l'assarb vell compleix la legislació vigent d'abocaments i amb l'autorització d'abocament d'aigües residuals de la Confederació Hidrogràfica del Segura.  
L'EDAR se situarà en la parcel·la 78 del polígon 1 del terme municipal d'Almoradí, i ocuparà 28.780 m², localitzada al nord-est del terme municipal, confrontant amb el terme municipal de Dolores.  
En funció de la càrrega influent en la depuradora, es preveu donar servei a una població de 41.400 habitants equivalents (60 g DBO5/hab-eq), i s'adopten com a cabal mitjà de disseny per a l'EDAR els valors següents; els de la fase II són els previstos en l'ampliació d'aquesta.  
  
Fase I  
Qmitjà disseny: 6.000 m³/dia.  
Qpunta: 9.720 m³/dia.  
Fase II  
Qmitjà disseny: 12.000 m³/dia.  
Qpunta: 19.440 m³/dia.  
Els paràmetres de disseny més importants són els següents:  
Paràmetres de contaminació:  
SST: 306 mg/l  
DBO5: 414 mg/l  
DQO: 707 mg/l  
NT: 87 mgN/l  
PT: 11 mgP/l  
Paràmetres característics de l'efluent secundari:  
SST.: < 35 mg/l  
DBO5: < 25 mg/l  
DQO: < 125 mg/l  
NT: < 30 mgN/l  
PT: < 8 mgP/l  
Paràmetres característics de l'efluent terciari:  
D'acord amb la legislació vigent (Reial decret 1620/2007, de 7 de desembre, pel qual s'estableix el règim jurídic de la reutilització de les aigües depurades), els criteris de qualitat per a la reutilització de les aigües per a l'ús en reg de cultius amb sistema d'aplicació de l'aigua que permeta el contacte directe de l'aigua regenerada amb les parts comestibles per a alimentació humana en fresc són:  
Sòlids suspesos: < 20 mg/l  
Nematodes intestinals 1 ou/10 l  
Escherichia coli 100 UFC/100 ml  
Terbolesa 10 NTU.  
El tractament terciari de la nova EDAR d'Almoradí ha sigut dissenyat amb valors més restrictius per a l'Escherichia coli.  
Sòlids suspesos: < 10 mg/l  
Escherichia coli: < 10 UFC/100 ml  
Terbolesa: < 10 NTU  
La tecnologia de tractament seleccionada d'entre les alternatives valorades (bioreactor de membranes, fangs activats amb digestió anaeròbia de fangs, ventilació prolongada) ha sigut la ventilació prolongada, i els criteris que s'han tingut en compte per a la determinació de l'alternativa triada són: la inversió, les despeses d'explotació, el funcionament durant l'explotació, la qualitat de l'efluent i la generació d'olors.  
  
Els principals avantatges de l'alternativa seleccionada enfront del bioreactor de membranes són el menor cost d'inversió, costos energètics similars, major facilitat d'explotació i menor generació d'olors.  
  
Enfront de l'alternativa fangs activats amb digestió anaeròbia de fangs, l'alternativa seleccionada té una inversió similar, una major facilitat d'explotació, i les mesures per a evitar la presència d'olors són menys severes.  
Les noves estacions de bombament d'aigües residuals se situaran en les actuals EDAR El Saladar i Almoradí. Quant a les característiques de la conducció de bombament d'El Saladar, aquesta disposarà d'un Qdisseny=33 m³/h, la longitud de la conducció serà de 1.285 m, i comptarà amb una bomba submergible d'aigües residuals amb una potència d'eix de 7,92 kW.  
La nova conducció de bombament d'Almoradí es dissenya amb un Q = 344,30 m³/h i 3.196 m de longitud i compta amb bomba submergible d'aigües residuals amb una potència d'eix de 15,98 kW.  
La conducció de retorn de l'aigua tractada del secundari es projecta per a un Q = 344,30 m³/h i 2.330 m de longitud i compta amb una bomba submergible d'aigua residual amb una potència d'eix de 7,92 kW.  
D'aquesta manera, en la línia d'aigua de l'EDAR, s'executen els elements següents: arqueta d'entrada, pretractament, arqueta de repartiment de fases al costat del depòsit de laminació-homogeneïtzació, reactor biològic, arqueta de repartiment a decantació secundària, decantador secundari, arqueta de recirculació purga i flotants, arqueta de cabalímetre, tractament terciari, bombament d'eixida  
La línia de fangs de l'EDAR està constituïda, al seu torn, pels elements següents: pou de bombament de fangs (amb recirculació i purga), eliminació de fòsfor mitjançant l'addició de clorur fèrric, espessidor de fangs, deshidratació mecànica de fangs, sitja de fangs deshidratats.  
  
Ubicació del projecte  
L'ús actual del sòl en el qual es pretén desenvolupar el projecte de l'EDAR del municipi d'Almoradí es correspon amb terra de cultiu amb capacitat agrològica molt elevada, classificada com a zona rural comuna forestal, i confronta al nord amb l'assarb de Mayayo, a l'est amb l'assarb de Soler, el qual separa aquest sòl d'un espai fortament antropitzat (instal·lació de depòsit i desballestament de vehicles), a l'oest amb la via de comunicació AP-7 i al sud amb una parcel·la amb activitat de servei de grues. Tant en el terme municipal d'Almoradí com el de Dolores hi ha un nombre important d'habitatges dispersos pel territori.  
  
Les conduccions discorren majoritàriament per zones de camps de cultiu de regadiu, i altres de matoll o pasturatge pròximes a l'AP-7.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme, en la sessió del 12 de juliol de 2022, va acordar aprovar definitivament el Pla especial de la nova EDAR del municipi d'Almoradí que es va publicar en el BOPA el 8 d'agost de 2022, pel qual la parcel·la afectada adopta la classificació i qualificació de:  
Sòl rural. Pla especial de reserva de sòl dotacional  
Xarxa primària d'infraestructures i serveis urbans  
Infraestructures hidràuliques-PID  
Els criteris que s'han tingut en compte per a la determinació de la ubicació de la instal·lació han sigut aspectes ambientals (figures de protecció ambiental, valoració ambiental i paisatgística, afecció a patrimoni, vents dominants, accessibilitat), de funcionalitat, sociològics (proximitat a nucli, percepció de la instal·lació, acceptació social) i altres (disponibilitat de la parcel·la i terrenys per al traçat dels col·lectors).  
  
En l'informe de data 9 de febrer de 2023 del Servei de Gestió Territorial, s'indica que la parcel·la on es projecta la nova EDAR es troba en sòl de molt elevada capacitat agrològica, si bé, pràcticament tot el terme municipal d'Almoradí es troba en aquesta mena de sòl, per la qual cosa l'afecció no es considera determinant per a la viabilitat de l'actuació.  
  
L'alternativa seleccionada per a la ubicació de la instal·lació se situa en una parcel·la amb bons accessos, en l'extrem nord-est del terme municipal, sense presentar afecció ambiental per figures de protecció, ni a elements patrimonials.  
Quant a la inundabilitat, la parcel·la on es pretén situar l'EDAR presenta un risc d'inundació molt baix (atesos els usos actuals del sòl), amb un nivell de perillositat 2. Freqüència mitjana (100 anys) i calat alt ( 0,8 m) segons PATRICOVA.  
S'aporta un estudi d'inundabilitat adaptat a l'àmbit territorial on se situarà la nova EDAR d'Almoradí, en el qual després de calibrar el model hidràulic i incorporar les condicions de contorn hidrològiques i cartogràfiques, es realitzen les simulacions hidràuliques en flux bidimensional per a diferents períodes de retorn (T = 500 i T = 100), en la situació actual i en la situació projectada.  
Segons l'informe de 24 d'abril de 2020, de la Confederació Hidrogràfica del Segura, la parcel·la prevista per a la ubicació de l'EDAR presenta un calat no superior a 1,5 m per a retorns de T-500 i una velocitat de fins a 0,5 m/s. D'altra banda, segons la modelització realitzada en l'estudi d'inundabilitat, la construcció de la nova EDAR no genera un increment significatiu de perillositat, sense generar afeccions a parcel·les del seu entorn ni en augments de calat ni de velocitats.  
En l'informe de 9 de febrer de 2023, del Servei de Gestió Territorial, en el qual es valora el risc d'inundació i altres afeccions territorials per la construcció de la nova EDAR d'Almoradí, s'indica que la nova EDAR d'Almoradí es projecta sobre la parcel·la 78 del polígon 1, i eleva la cota del terreny 2 metres respecte de la cota actual, per damunt del calat actual per a T500 que és aproximadament entre 1,20 i 1,40 m en la parcel·la de la nova EDAR. En l'estudi d'inundabilitat realitzat se simulava la situació futura per a una elevació de la parcel·la de 3 m i es comprovava que no es produïa afecció a tercers, per la qual cosa es considera que una elevació de 2 m tampoc produirà afecció a tercers i salvarà la cota d'inundació de la parcel·la. Mesura correctora que s'accepta, ja que es tracta d'una instal·lació per a dotacions públiques. Respecte a les canonades d'impulsió projectades totes discorren per zones afectades per inundabilitat, que, com que es projecten soterrades, es considera que no influeixen sobre el risc d'inundació de la zona. Quant a les estacions de bombament situades en les actuals EDAR d'El Saladar i Almoradí, es considera que l'EBAR d'Almoradí es troba en zona no afectada per inundabilitat, l'EBAR d'El Saladar, sí que es troba afectada per inundabilitat, però atés que es disposen en l'actual EDAR El Saladar, no suposen un increment del risc d'inundació respecte de l'actual instal·lació ja existent.  
  
La instal·lació se situa en el paisatge de rellevància regional PRR39 Horta de la Vega Baixa del Segura. Grup 13. Hortes i vegues de la Comunitat Valenciana. Espai en el qual es troben patrons nítids de paisatges agraris de regadiu en l'horta baixa del Segura, i aquest actua com a eix vertebrador del territori i la xarxa de séquies com a sistema estructurador del paisatge.  
Tant la instal·lació de depuració com les conduccions d'entrada i eixida no afecten sòl qualificat de forestal segons el PATFOR ni es troben a una distància inferior a 500 metres de sòls amb aquesta qualificació.  
Quant a espais naturals protegits més pròxims, el parc natural del Fondo és el més pròxim d'aquesta categoria, situat a més de 4 km. Les zones humides més pròximes són els meandres abandonats del riu Segura, els Carrissars d'Elx i El Hondo de Amorós, tots a una distància superior als 3 km. Per tot això, l'afecció sobre aquests no resulta significativa.  
En matèria de patrimoni cultural, les obres no afectaran cap element conegut ni zona catalogada d'especial sensibilitat.  
Tant el risc d'erosió actual com potencial de la parcel·la on se situarà l'EDAR és molt baix, 0,7 t/ha/any.  
La vulnerabilitat dels aqüífers tant en la parcel·la on se situarà l'EDAR com en els trams en els quals discorre el traçat de les conduccions, és baixa. La zona d'actuació se situa sobre l'aqüífer 084 Vega Mitjana i Baixa del Segura amb codi de MASub 070.036 i una extensió de 752,33 km². El baix Segura es caracteritza per un increment de la proporció de materials terciaris de fàcies margoses i, per tant, baixa permeabilitat.  
El règim de funcionament hidrodinàmic de la unitat natural mitjà i baix Segura es caracteritza per una recàrrega constituïda principalment per la infiltració tant de la pluja útil com de l'excés d'aigua aplicada als regs tradicionals amb aigua del riu Segura, per infiltració de les aigües superficials del mateix riu i, secundàriament, per entrades laterals subterrànies des dels aqüífers del baix Guadalentín, alt Segura i Cresta de Gallo, i una descàrrega amb eixides cap als eixos de drenatge superficial -riu Segura i xarxa d'assarbs-, evaporació en les llacunes, eixides a la mar i bombaments d'aigua subterrània.  
Quant a flora, l'única espècie amb protecció identificada en el document ambiental que es troba en l'entorn és la Lavatera triloba (malva estepària). Una vegada consultat el banc de biodiversitat, la quadricula 1 x 1 km 30SXH9425, situada a una distància superior a 2 km al territori afectat pel projecte, és la més pròxima en la qual se cita aquesta espècie.  
  
En el document ambiental, s'indica que les espècies de fauna presents en la zona amb alguna figura de protecció són Ardea purpurea, Marmaronetta angustirostris i Pelophylax perezi. Una vegada consultat el visor del banc de dades de biodiversitat, no consta cap espècie de fauna amb figura de protecció en l'àmbit territorial de l'actuació. Les zones en la qual s'ha citat la presència d'Ardea purpurea i Marmaronetta angustirostris es corresponen amb l'àmbit territorial del parc natural del Fondo i la zona d'aiguamolls d'El Hondonico d'Amorós situat a més de 4 km. Pelophylax perezi es troba citada en la totalitat de les quadrícules 10 x 10 del territori de la Comunitat Valenciana.  
Quant als vents dominants, el document ambiental indica que la ubicació no té afecció respecte als vents amb major probabilitat, els vents de components est, nord-oest i oest. Tindria una afecció relativa dels vents de component NE (3,4 %) encara que la distància al nucli urbà més pròxim fa pensar que no es donaran molèsties pel normal funcionament de l'EDAR.  
Atesa la caracterització del territori amb abundant població dispersa pel territori, així com la proximitat a poblacions i zones urbanes, es fa necessari un control d'emissions odoríferes.  
Paisatgísticament, té un valor paisatgístic mitjà segons l'estudi de paisatge del Pla general, i confronta amb una zona molt antropitzada amb activitat d'aparcament i depòsit de vehicles al final de la seua vida útil i per l'autopista AP-7, per la qual cosa el valor ambiental global és molt baix. No es valora aquesta afecció paisatgística sobre el territori del terme municipal de Dolores.  
Les vies pecuàries presents en la zona d'actuació són la carrerassa de Los Pastores d'una amplària legal de 5 metres, pròxima a l'EDAR actual d'Almoradí, i la carrerassa de Catral, amb una amplària legal de 10 metres, situada al costat de la pedania d'El Saladar.  
Característiques del potencial impacte  
Durant la fase de construcció, es preveu que les accions generadores d'impacte siguen l'ocupació temporal i les expropiacions dels terrenys, el desbrossament i moviment de terres, moviment de maquinària pesant, muntatge d'edificis i instal·lacions auxiliars d'obra, el parc de maquinària i vehicles, els runars i les zones d'apilament de materials, el consum de recursos i la producció de residus. Per a la fase d'explotació es preveu que l'acció generadora d'impacte siga el funcionament tant de l'EDAR com dels col·lectors, i les possibles fallades en aquests.  
  
Geomorfològicament no es produiran canvis significatius. La fisiografia del terreny es veurà afectada per les obres de construcció de l'EDAR, que s'estendrà al llarg de la vida útil de l'obra. Han de preveure's mesures preventives necessàries per a reduir el possible impacte generat per l'alteració del drenatge en cas de pluges.  
D'altra banda, el traçat dels col·lectors discorre per camins i ocupa camps de cultius adjacents. La compactació d'aquestes superfícies afectarà el desenvolupament vegetatiu de la flora present. Per a les superfícies que després de les obres queden desproveïdes de vegetació, es preveu l'apilament i la reposició de sòls de capçalera, i revegetacions específiques.  
De manera temporal, a causa del muntatge d'edificis, a les operacions de moviment de terres i a la maquinària utilitzada, es generaran partícules en suspensió i s'emetran gasos contaminants (CO, CO, NOx, compostos de sofre, hidrocarburs incremats), al mateix temps que es produirà contaminació acústica. La maquinària pesant generarà sorolls en la zona d'actuació, que en solapar-se amb els generats per la proximitat a la PA-7 i a la CV-9206, quedaran parcialment emmascarats.  
  
La maquinària emprada haurà de complir el que s'exigeix en la legislació vigent referent a l'emissió de gasos a l'atmosfera i no sobrepassar els límits permesos d'acord amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera. La maquinària haurà d'estar homologada segons el Reial decret 212/2002 de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús en l'aire lliure, així com verificar que tots els vehicles i la maquinària hagen passat la inspecció tècnica de vehicles.  
S'hauran d'utilitzar revestiments elàstics en les tremuges i caixes de bolquets, així com substituir, sempre que siga possible els contenidors metàl·lics per uns altres plàstics o fabricats amb materials tèxtils. D'altra banda, s'hauran de seleccionar els processos constructius i les màquines tenint en compte el nivell de soroll emés, i planificar rutes de trànsit sense passar pel nucli urbà d'Almoradí ni pel de Dolores.  
S'hauran de regar freqüentment les zones de trànsit de maquinària, els fronts d'extracció de terres i els apilaments per a minimitzar l'afecció per emissió de pols i partícules en suspensió. Els camions que transporten materials pulverulents hauran d'anar coberts amb lones.  
Els moviments de la maquinària d'obra hauran d'evitar la formació de reguers que augmenten l'erosió, així mateix, s'hauran de descompactar, mitjançant ripadora, els terrenys ocupats per aquesta maquinària per a afavorir la infiltració d'aigua.  
Quant a la hidrologia, poden veure's afectats l'escolament superficial i la qualitat de les aigües durant la fase de construcció, tant pels canvis en l'orografia com pels possibles vessaments de combustibles, lubrificants i olis. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers en la zona d'actuació és baixa, segons el visor cartogràfic pel que no es preveuen efectes significatius en aquests. El visor de la CHS indica que la vulnerabilitat de la massa d'aigua subterrània del mitjà i baix Segura és molt alta.  
No es preveu afecció a flora protegida. Els col·lectors discorren majoritàriament per camins, i la parcel·la on es pretén situar l'EDAR, segons el promotor, es correspon amb cultiu de cítrics, però després de revisades les ortofotografies d'aquesta parcel·la en el SIGPAC, s'observa que l'ús actual és terra arable. La deposició de partícules sobre la vegetació generades pel moviment de terres pot reduir la funció fotosintètica, i afectar la productivitat agrària, alhora que el pas de maquinària compactarà el sòl, en disminuirà la porositat i reduirà la capacitat de desenvolupament de la vegetació. Per a evitar l'afecció a l'arbratge dels camps confrontants amb les obres, aquells que puguen ser afectats, s'hauran de protegir amb un jalonament correcte.  
La fauna afectada es correspon amb la pròpia de zones de cultiu arbrat. D'una banda, poden donar-se atropellaments, i per una altra, a causa de les operacions de moviments de terres, es produirà una pèrdua d'hàbitats i una generació temporal d'efecte barrera per les rases obertes. Com a mesura de correcció, s'hauran de rescatar les espècies faunístiques caigudes en les rases. Per a evitar atropellaments, s'haurà d'abalisar perimetralment tota actuació durant les obres, i limitar la velocitat de circulació dels vehicles. L'augment de soroll per la maquinària pesant, així com la freqüentació de la zona, pot alterar el cicle vital i els costums dels animals i afectar els períodes de reproducció de determinades espècies.  
Per a les vies pecuàries afectades, carrerassa de Los Pastores i carrerassa de Catral, s'hauran de senyalitzar tots els punts d'encreuament, i indicar que és prioritari l'encreuament de bestiar. Aquelles que patisquen algun tipus d'afecció hauran de ser restaurades per a deixar-les igual al seu estat inicial.  
No es preveu afecció al patrimoni cultural. Si durant les obres es troben restes arqueològiques, s'hauran de paralitzar aquestes i comunicar a la direcció general de competent en patrimoni cultural.  
La població es veurà afectada per l'augment de soroll pel pas i l'activitat de la maquinària pesant, però atés que els treballs es realitzen en una zona allunyada del nucli urbà, els més afectats seran els titulars dels camps de cultiu pròxims a la parcel·la d'ubicació de l'EDAR i al traçat dels col·lectors. D'altra banda, es preveu un efecte positiu sobre l'ocupació local, tant durant la fase de construcció com durant la fase d'explotació. S'haurà de limitar el trànsit de vehicles pesants, així com l'horari de treball amb la finalitat d'evitar molèsties als veïns.  
  
La totalitat dels residus generats, seran principalment els procedents del desbrossament, del moviment de terres, de les operacions de manteniment de la maquinària i els assimilables a residus sòlids urbans, hauran de ser tractats per un gestor autoritzat. S'hauran de prendre mesures perquè les zones d'apilament de residus sòlids o líquids, i la neteja de la maquinària no generen contaminació d'aigües.  
Durant la fase d'explotació la generació d'olors suposa una de les afeccions més importants, per la qual cosa es preveu la instal·lació d'un sistema de desodoració localitzat en el pretractament, la sala de deshidratació, espessidor, tremuja de fangs deshidratats i una xarxa de sistema de desodoració ambiental en els edificis de pretractament, edifici de deshidratació, de l'espessidor i de zona de càrrega de les tremuges de fangs, i s'eliminarà en els filtres de desodoració, amb la qual cosa l'emissió olorosa resultant de la planta és pràcticament nul·la, i s'eliminen les molèsties a la població pròxima.  
La contaminació acústica durant aquesta fase no es preveu significativa, els principals generadors de soroll són els bufadors i l'assecatge de llots, les centrífugues i les bombes, tots situats a l'interior d'edificis. Per als bufadors, es minimitza el seu impacte mitjançant la inclusió d'aquests en cabines d'insonorització.  
Una vegada depurada l'aigua, l'efluent abocat comptarà amb un alt grau de qualitat, per la qual cosa l'afecció sobre les aigües superficials es considera positiva. Haurà d'obtindre's de la Confederació Hidrogràfica del Segura l'autorització d'abocament corresponent.  
Actualment, mitjançant la Resolució de la Confederació Hidrogràfica del Segura de data 25 de juny de 2013 i la Resolució del Juzgado Privativo de Aguas del Azud de Alfeitamí de 27 de novembre de 2007, s'autoritza l'abocament al llit de l'assarb vell, en el terme municipal d'Almoradí procedent de l'EDAR d'Almoradí.  
Per a evitar el desenvolupament d'insectes vectors, haurà de realitzar-se una gestió adequada de l'EDAR. El desenvolupament d'aquests genera molèsties en la població i pot propagar malalties en la fauna.  
El vessament o abocament de productes reactius no es considera efecte significatiu pel fet que aquests es troben en naus tancades i el volum emmagatzemat és escàs. El promotor indica en el document ambiental que, durant la fase d'explotació, s'instal·larà un piezòmetre per cada element susceptible de provocar contaminació a fi de poder identificar possibles fugues, a més, es col·locarà un piezòmetre en el punt més aigües amunt de la parcel·la i el punt més aigües avall.  
Una fallada en el funcionament de l'explotació pot afectar la qualitat de l'aire per generació de males olors, i/o a la qualitat del medi receptor de l'efluent, i amb això a la vegetació i fauna presents en la zona.  
Quant a les mesures d'integració paisatgístiques, aquestes tractaran d'accelerar el procés de naturalització de la vora de l'actuació, mitjançant la plantació que es realitzarà al llarg de tot el perímetre de la instal·lació tant a l'interior com en l'exterior del clos. En el talús generat per l'augment de cota de la parcel·la, de pendent suau en la zona nord, creixeran espècies autòctones arbustives i entapissants.  
Les edificacions se situaran en el costat sud de la parcel·la, de forma desalineada, i conformaran diversos mòduls fragmentats, orientats transversalment de nord a sud, que disminuiran l'alçària gradualment.  
Amb la finalitat que les previsions realitzades s'ajusten al desenvolupament del projecte s'ha previst el seguiment per a garantir el compliment de les indicacions i mesures correctores i protectores l'objectiu de les quals és minimitzar l'impacte global de les obres.  
Durant la fase d'explotació de la instal·lació, es realitzaran els assajos de l'efluent amb la periodicitat necessària per a controlar que els rendiments de depuració són els adequats.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf d) grup 8 de l'annex II.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, establit en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat abans, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector General de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que exercisc resolc,  
  
  
Primer  
Estimar que el projecte construcció obres de la nova EDAR Almoradí, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste als termes d'aquest informe, en particular:  
  
1. Hauran de complir-se totes les mesures preventives i correctores recollides en l'EsIA, el projecte tècnic i la resta de documentació que consta en l'expedient, en tant que no contradiguen aquesta resolució.  
2. D'acord amb l'informe de 28 d'octubre de 2022, del Servei Territorial de Cultura i Esport d'Alacant es considera que són oportunes totes les mesures correctores explicitades en l'apartat 8 de la memòria patrimonial: Valoració de les possibles incidències sobre el patrimoni i mesures cautelars, per a executar-les durant les obres d'aquest projecte. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor hauria de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, de conformitat amb el que s'estableix en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
3. Relatiu a les vies pecuàries afectades, se sol·licitaran les autoritzacions d'ocupació de conformitat amb la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries, i es garantirà en tot moment el que s'estableix en la Llei 3/1995, de 23 de març, vies pecuàries.  
4. Tal com s'indica en l'informe de 25 de gener de 2018, de la Comissària d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura, per a l'abocament de l'efluent al domini públic hidràulic serà necessària l'autorització segons el que s'estableix en els articles 245 i següents del Reial decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova del Reglament del domini públic hidràulic. Així mateix, haurà d'obtindre's autorització prèvia per a l'abocament d'aigües pluvials al domini públic hidràulic. L'ús d'aigua en la instal·lació quedarà condicionat al fet que es dispose de subministrament per una empresa autoritzada o una concessió de l'organisme de conca.  
5. Haurà de preveure's un disseny correcte de les obres de drenatge i tindré en compte les autoritzacions necessàries que hauran d'obtindre de l'organisme de conca.  
6. S'haurà de disposar de zones impermeabilitzades i d'un sistema de recollida de possibles fugues d'olis i combustibles, procedents de la maquinària i de les estructures que es generen durant l'execució de l'obra. Els residus generats s'hauran de gestionar segons la normativa vigent i mitjançant un gestor autoritzat, i establir-se les zones de recollida de residus, i no fer apilament en zones amb pendents elevats.  
7. S'hauran d'executar les mesures d'integració paisatgístiques desenvolupades en l'estudi d'integració.  
8. En relació amb el soroll durant l'execució del projecte, caldrà ajustar-se al que es disposa en el Reial decret 212/2002, de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure. Els nivells sonors durant la fase d'explotació estaran dins dels límits establits en la Llei 37/2003, de 17 de novembre, de soroll, el Reial decret 1513/2005 i el Reial decret 1367/2007 que la despleguen, així com l'ordenança municipal de prevenció de la contaminació acústica del municipi d'Almoradí. Al començament de l'activitat i, almenys, cada cinc anys haurà de realitzar auditories acústiques una entitat col·laboradora de l'administració en matèria de qualitat ambiental, i fer constar els resultats en un llibre de control que haurà d'estar a la disposició de les administracions competents, tal com es recull en la Llei 7/2002 i la normativa de desplegament d'aquesta. Les auditories s'hauran de fer en condicions normals de funcionament. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, s'hauran d'aplicar les mesures correctores pertinents, l'eficàcia de les quals es verificarà amb una nova auditoria acústica immediatament posterior a l'aplicació d'aquestes.  
9. L'activitat es considera com potencialment contaminadora de l'atmosfera, de conformitat amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, en estar inclosa en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera (annex IV de la llei esmentada, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener). La construcció, el muntatge, l'explotació, el trasllat o la modificació substancial, el cessament o la clausura de l'activitat estan subjectes al règim d'autorització o notificació regulat en l'article 13 de la Llei 34/2007.  
10. S'hauran d'adoptar les mesures correctores necessàries, incloent-hi la millora tecnològica per a garantir que les emissions odoríferes no generen molèsties als usos residencial i industrial.  
11. Les actuals EDAR El Saladar i EDAR Almoradí, després de la posada en funcionament de la nova EDAR d'Almoradí, hauran de cessar l'activitat i ser desmantellades, atés que l'alternativa seleccionada es correspon amb la de la construcció d'una nova estació depuradora que tracte les aigües que actualment tracten les EDAR d'Almoradí i El Saladar.  
12. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a fi d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades, i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents  
  
Segon  
De conformitat amb el que s'estableix en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà de produir els efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no és objecte de cap recurs sense perjudici dels quals, si escau, siguen procedents en via administrativa o judicial enfront de l'acte, d'autorització del projecte.  
  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes establits en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 22 de febrer de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9590, del 08-05-2023 (2023/4555)

RESOLUCIÓN de 22 de febrero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de construcción de obras de la nueva EDAR Almoradí, del término municipal de Almoradí. Expediente: (2736193) 108/2022/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9590

Fecha DOGV
:   08-05-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/4555

CVE


Fecha del documento
:   22-02-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 22 de febrero de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de construcción de obras de la nueva EDAR Almoradí, del término municipal de Almoradí. Expediente: (2736193) 108/2022/AIA. [2023/4555]  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (2736193) 108/2022/AIA.  
Título: Construcción obras de la nueva EDAR Almoradí.  
Titular: GV - EPSAR.  
Órgano sustantivo: GV - EPSAR.  
Localización: Almoradí.  
  
Antecedentes y tramitación administrativa  
El Ayuntamiento de Almoradí aprobó provisionalmente el Plan especial de reserva de suelo dotacional para la nueva depuradora de Almoradí en la sesión plenaria de fecha 29 de marzo de 2022.  
El informe ambiental y territorial estratégico del referido Plan especial, se publicó en el DOGV núm. 8352 de 01.08.2018. Posteriormente y con la documentación exigida en este informe, se realizó la información pública en el DOGV núm. 8716 de 14.01.2020 durante un periodo de 45 días, de entre otros, los siguientes documentos:  
- Plan especial, estudio de integración paisajística, estudio arqueológico, estudio de inundabilidad, estudio acústico, estudio odorífico, características efluente, solicitud de vertido CHS, e informes sectoriales.  
- Proyecto de construcción de las obras de la nueva EDAR de Almoradí.  
- Estudio acústico  
- Memoria de prospección arqueológica.  
En fecha 8 de agosto de 2022, se publica en el BOPA núm. 149, el Acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo del 12 de julio de 2022 por la que se aprueba definitivamente el Plan especial de la nueva estación depuradora de aguas residuales en Almoradí.  
En fecha 20 de abril de 2022, la Entitat Pública de Sanejament d'Aigües, solicita a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, el inicio del procedimiento de Evaluación Ambiental del proyecto de las nuevas obras de la EDAR de Almoradí, aportando la documentación referenciada anteriormente.  
El día 13 de mayo de 2022, la Entitat Pública de Sanejament d'Aigües, remite de nuevo el proyecto facilitando la lectura de este, y se reitera en su solicitud para que se proceda a la evaluación ambiental simplificada del proyecto de las nuevas obras de la EDAR de Almoradí.  
El 21 de octubre de 2022 se inicia el trámite de consulta a las administraciones públicas afectadas y a las personas interesadas establecido en el artículo 46 de la Ley 21/2013 de evaluación ambiental efectuándose las siguientes consultas:  
Municipios afectados por el proyecto:  
- Ayuntamiento de Almoradí.  
- Ayuntamiento de Dolores.  
Administraciones Públicas afectadas:  
- Dirección General del Agua.  
- Dirección General de Política Territorial y Paisaje.  
- Dirección General de Medio Natural Y Evaluación Ambiental.  
- Dirección General del Cultura y Patrimonio.  
- Confederación Hidrográfica del Segura.  
Durante el procedimiento de instrucción, se identifica al Sindicato General de Aguas de Dolores como interesado, dado que es titular de la concesión otorgada por la Confederación Hidrográfica del Segura del Azarbe de Mayayo, colindante a la instalación, correspondiendo su jurisdicción a dicho sindicato. Por ello, el 2 de diciembre de 2022 se realiza el trámite de consulta a este.  
Hasta la fecha de emisión del presente informe de impacto ambiental, se han recibido los siguientes informes:  
- En el informe de fecha 28 de octubre de 2022 de la Inspección del Patrimonio Histórico Artístico de la Dirección Territorial de Cultura de Alicante, se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano al proyecto de construcción de la nueva EDAR de Almoradí, en parcela 78 del polígono 001 del término municipal de Almoradí siempre que ante la posible afección al patrimonio etnológico, se ejecuten todas las medidas correctoras explicitadas en el apartado 8 de la memoria patrimonial: valoración de las posibles incidencias sobre el patrimonio y medidas cautelares, durante las obras del proyecto.  
- En el informe de fecha 25 de octubre de 2022 emitido por los servicios técnicos municipales del Ayuntamiento de Almoradí, se informa que no se estima que el proyecto pueda causar impactos ambientales significativos, teniendo en cuenta las medidas preventivas y correctoras contempladas en el documento ambiental.  
- En el Decreto de Alcaldía de fecha 22 de noviembre de 2022 del Ayuntamiento de Dolores se incluyen las alegaciones a la nueva EDAR de Almoradí. En el mismo se resuelve que la parcela propuesta para la ubicación de la nueva EDAR de Almoradí no es la ubicación adecuada y causa efectos negativos al municipio de Dolores siendo algunos de los motivos que expone, que la alternativa elegida es insuficiente para atender las necesidades futuras, que existen administraciones e interesados que no han sido consultados, que el estudio de inundabilidad no es completo, así como la importante inversión y el elevado coste energético necesario para el funcionamiento de los colectores proyectados. Por otra parte, se realiza mención al informe emitido por el técnico municipal que analizaba el plan especial de reserva de suelo dotacional para la nueva EDAR de Almoradí durante el periodo de información pública y el resto de los documentos relativos a la obra y explotación de la instalación.  
- En el informe de 29 de noviembre de 2022 emitido por parte del Servicio de Vida Silvestre y Red Natura 2000, se concluye que no es probable que se produzcan afecciones negativas sobre los hábitats naturales y/o las especies silvestres de interés comunitario.  
- En las alegaciones de fecha 29 de diciembre de 2022 del Sindicato General de Aguas de Dolores (SGAD) se muestra su oposición a la concesión de las autorizaciones ambientales entendiendo que el impacto ambiental puede ser significativamente negativo, siendo algunos de los motivos que expone, que el azarbe de Mayayo se encuentra bajo su jurisdicción siendo el SGAD el que debe otorgar la autorización de vertido, que la recepción de caudales procedentes de la nueva EDAR afectaría a la calidad de las aguas de dicho Azarbe, que consideran la ubicación como una decisión política afectando al desarrollo de la población de Dolores, que el estudio de inundabilidad no toma en consideración los episodios de lluvias de septiembre de 2019, y que la elevación de cota 2 metros modifica la inundabilidad natural perjudicando a unos terrenos en favor de otros.  
En la nota de la Dirección General del Agua de fecha 7 de febrero de 2023, relacionada con la consulta sobre las alegaciones presentadas por el Sindicato General de Aguas de Dolores al proyecto de nueva EDAR de Almoradí, comunica que por parte de esa Dirección General no hay ninguna observación que realizar.  
En el informe de riesgo de inundación y otras afecciones territoriales de fecha 9 de febrero de 2023 emitido por el Servicio de Gestión Territorial, se concluye que el proyecto de construcción de la nueva EDAR de Almoradí se encuentra parcialmente afectado por riesgo de inundación y se considera compatible de conformidad con el PATRICOVA y el resto de normativa y cartografías oficiales de aplicación.  
Para la redacción del presente informe de impacto ambiental se han considerado los trámites y actos administrativos del procedimiento de evaluación ambiental del Plan especial de reserva de suelo dotacional para nueva EDAR en Almoradí, en particular:  
- Acuerdo de la CTU de 12 de julio de 2022 aprobando definitivamente el Plan especial de la nueva EDAR. Aplandm-12/129.  
- Informe de Confederación Hidrográfica del Segura, de 4 de mayo de 2020, de carácter favorable en cuanto a afección al dominio público y al régimen de corrientes y señalando la necesidad de que el órgano autonómico competente verifique la afección por inundación.  
La información contenida en el expediente aporta elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada.  
  
Criterios ambientales  
Para la emisión del presente informe de impacto ambiental, de conformidad con el artículo 47 de la Ley 21/2013, se han tenido en cuenta los criterios del anexo III de la misma.  
Características del proyecto  
El objeto del proyecto es la ejecución de la nueva EDAR de Almoradí (Alicante), junto con la instalación de las conducciones que transporten las aguas residuales generadas en el casco urbano de Almoradí y en la pedanía de El Saladar hasta dicha planta, además se diseñará la conducción de retorno del agua tratada en la EDAR hasta la aportación en el actual punto de vertido autorizado, en el Azarbe Viejo cumpliendo con la legislación vigente de vertidos y con la autorización de vertido de aguas residuales de la Confederación Hidrográfica del Segura.  
La EDAR se situará en la parcela 78 del polígono 1 del término municipal de Almoradí, ocupando 28.780 m², localizada al noreste del término municipal, lindando con el término municipal de Dolores.  
En función de la carga influente en la depuradora, se prevé dar servicio a una población de 41.400 habitantes equivalentes (60 g DBO5/hab-eq), adoptándose como caudal medio de diseño para la EDAR los siguientes valores, siendo los de la fase II los previstos en la ampliación de esta.  
Fase I  
Qmedio diseño: 6.000 m³/día.  
Qpunta: 9.720 m³/día.  
Fase II  
Qmedio diseño: 12.000 m³/día.  
Qpunta: 19.440 m³/día.  
Los parámetros de diseño más importantes son los siguientes:  
Parámetros de contaminación:  
SST: 306 mg/l.  
DBO5: 414 mg/l.  
DQO: 707 mg/l.  
NT: 87 mgN/l.  
PT: 11 mgP/l.  
Parámetros característicos del efluente secundario:  
SST.: < 35 mg/l.  
DBO5: < 25 mg/l.  
DQO: < 125 mg/l.  
NT: < 30 mgN/l.  
PT: < 8 mgP/l.  
Parámetros característicos del efluente terciario:  
De acuerdo con la legislación vigente (Real decreto 1620/2007, de 7 de diciembre, por el que se establece el régimen jurídico de la reutilización de las aguas depuradas), los criterios de calidad para la reutilización de las aguas para su uso en riego de cultivos con sistema de aplicación del agua que permita el contacto directo del agua regenerada con las partes comestibles para alimentación humana en fresco son:  
Sólidos suspendidos: < 20 mg/l.  
Nemátodos intestinales 1 huevo/10 l.  
Escherichia coli 100 UFC/100 ml.  
Turbidez 10 NTU.  
El tratamiento terciario de la nueva EDAR de Almoradí ha sido diseñado con valores más restrictivos para la Escherichia coli.  
Sólidos suspendidos: < 10 mg/l.  
Escherichia coli: < 10 UFC/100 ml.  
Turbidez: < 10 NTU.  
La tecnología de tratamiento seleccionada de entre las alternativas valoradas, (biorreactor de membranas, fangos activados con digestión anaerobia de fangos, aireación prolongada) ha sido la aireación prolongada, siendo los criterios que se han tenido en cuenta para la determinación de la alternativa elegida: la inversión, los gastos de explotación, el funcionamiento durante la explotación, la calidad del efluente y la generación de olores.  
Las principales ventajas de la alternativa seleccionada frente al biorreactor de membranas son el menor coste de inversión, costes energéticos similares, mayor facilidad de explotación y menor generación de olores.  
Frente a la alternativa fangos activados con digestión anaerobia de fangos, la alternativa seleccionada tiene una inversión similar, una mayor facilidad de explotación, y las medidas para evitar la presencia de olores son menos severas.  
Las nuevas estaciones de bombeo de aguas residuales se ubicarán en las actuales EDARs El Saladar y Almoradí. En cuanto a las características de la conducción de bombeo El Saladar, esta dispondrá de un Qdiseño=33 m³/h, siendo la longitud de la conducción de 1.285 m, contando con bomba sumergible de aguas residuales con una potencia eje de 7,92 kW.  
La nueva conducción de bombeo de Almoradí se diseña con un Q = 344,30 m³/h y 3.196 m de longitud contando con bomba sumergible de aguas residuales con una potencia eje de 15,98 kW.  
La conducción de retorno del agua tratada del secundario se proyecta para un Q = 344,30 m³/h y 2.330 m de longitud contando con bomba sumergible agua residuales con una potencia eje de 7,92 kW.  
  
De esta forma, en la línea de agua de la EDAR, se ejecutan los siguientes elementos: arqueta de entrada, pretratamiento, arqueta de reparto de fases junto al depósito de laminación-homogenización, reactor biológico, arqueta de reparto a decantación secundaria, decantador secundario, arqueta de recirculación purga y flotantes, arqueta caudalímetro, tratamiento terciario, bombeo de salida  
La línea de fangos de la EDAR está constituida, a su vez, por los siguientes elementos: pozo bombeo fangos (con recirculación y purga), eliminación de fósforo mediante adición de cloruro férrico, espesador de fangos, deshidratación mecánica de fangos, silo de fangos deshidratados.  
Ubicación del proyecto  
El uso del suelo actual en el que se pretende desarrollar el proyecto de la EDAR del municipio de Almoradí se corresponde con tierra de cultivo con capacidad agrológica muy elevada, clasificada como zona rural común forestal, lindando al norte con el azarbe de Mayayo, al este con el Azarbe de Soler, el cual separa dicho suelo de un espacio fuertemente antropizado (instalación de depósito y desguace de vehículos), al oeste con la vía de comunicación AP-7 y al sur con una parcela con actividad de servicio de grúas. Tanto en el término municipal de Almoradí como el de Dolores, existe un importante número de viviendas dispersas por el territorio.  
Las conducciones discurren mayoritariamente por zonas de campos de cultivo de regadío, y otras de matorral o pastizal cercano a la AP-7.  
La Comisión Territorial de Urbanismo, en sesión celebrada el 12 de julio de 2022, acuerda aprobar definitivamente el Plan especial de la nueva EDAR del municipio de Almoradí publicado en el BOPA el 8 de agosto de 2022, por el que la parcela afectada adopta la clasificación y calificación de:  
Suelo rural. Plan especial de reserva de suelo dotacional  
Red primaria de infraestructuras y servicios urbanos  
Infraestructura hidráulicas-PID  
Los criterios que se han tenido en cuenta para la determinación de la ubicación de la instalación han sido aspectos ambientales (figuras de protección ambiental, valoración ambiental y paisajística, afección a patrimonio, vientos dominantes, accesibilidad), de funcionalidad, sociológicos (proximidad a núcleo, percepción de la instalación, aceptación social) y otros (disponibilidad de la parcela y terrenos para el trazado de colectores).  
En el Informe de fecha 9 de febrero de 2023 del Servicio de Gestión Territorial, se indica que la parcela donde se proyecta la nueva EDAR se encuentra en suelo de muy elevada capacidad agrológica, si bien, prácticamente todo el término municipal de Almoradí se encuentra en este tipo de suelo, por lo que la afección no se considera determinante para la viabilidad de la actuación.  
La alternativa seleccionada para la ubicación de la instalación se sitúa en una parcela con buenos accesos, en el extremo noreste del término municipal, sin presentar afección ambiental por figuras de protección, ni a elementos patrimoniales.  
En cuanto a la inundabilidad, la parcela donde se pretende ubicar la EDAR presenta un riesgo de inundación muy bajo (considerando usos actuales del suelo), con un nivel de peligrosidad 2. Frecuencia media (100 años) y calado alto ( 0,8 m) según PATRICOVA.  
Se aporta estudio de inundabilidad adaptado al ámbito territorial donde se ubicará la nueva EDAR de Almoradí, en el que tras calibrar el modelo hidráulico e incorporando las condiciones de contorno hidrológicas y cartográficas, se realizan las simulaciones hidráulicas en flujo bidimensional para distintos periodos de retorno (T = 500 y T = 100), en la situación actual y situación proyectada.  
Según informe de 24 de abril de 2020, de la Confederación Hidrográfica del Segura, la parcela prevista para la ubicación de la EDAR presenta calado no superior a 1,5 m para retornos de T-500 y una velocidad de hasta 0,5 m/s. Por otra parte, según la modelización realizada en el estudio de inundabilidad, la construcción de la nueva EDAR, no genera un incremento significativo de peligrosidad, sin generar afecciones a parcelas de su entorno ni en aumentos de calado ni de velocidades.  
En el Informe de 9 de febrero de 2023, del Servicio de Gestión Territorial en el que se valora el riesgo de inundación y otras afecciones territoriales por la construcción de la nueva EDAR de Almoradí, indica que la nueva EDAR de Almoradí se proyecta sobre la parcela 78 del polígono 1, elevando la cota del terreno 2 metros respecto de la cota actual, por encima del calado actual para T500 que es aproximadamente entre 1,20 y 1,40 m en la parcela de la nueva EDAR. En el estudio de inundabilidad realizado, se simulaba la situación futura para una elevación de la parcela de 3 m y se comprobaba que no se producía afección a terceros, por lo que se considera que una elevación de 2 m tampoco producirá afección a terceros y salvaría la cota de inundación de la parcela. Medida correctora que se acepta considerando que se trata de una instalación para dotaciones públicas. Respecto a las tuberías de impulsión proyectadas todas ellas discurren por zonas afectadas por inundabilidad, que, al proyectarse enterradas, se considera que no influyen sobre el riesgo de inundación de la zona. En cuanto a las estaciones de bombeo situadas en las actuales EDAR de El Saladar y Almoradí, se considera que la EBAR de Almoradí se encuentra en zona no afectada por inundabilidad, la EBAR de El Saladar, si se encuentra afectada por inundabilidad, pero dado que se disponen en la actual EDAR El Saladar, no suponen un incremento del riesgo de inundación respecto a la actual instalación ya existente.  
La instalación se ubica en el Paisaje de relevancia regional PRR39 Huerta de la Vega Baja del Segura. Grupo 13. Huertas y vegas de la Comunitat Valenciana. Espacio en el que se encuentran patrones nítidos de paisajes agrarios de regadío en la vega baja del Segura, actuando este como eje vertebrador del territorio y la red de acequias como sistema estructurador del paisaje.  
Tanto la instalación de depuración, como las conducciones de entrada y salida, no afecta a suelo calificados como forestal según PATFOR ni se encuentran a una distancia inferior a 500 metros de suelos con esa calificación.  
En cuanto a espacios naturales protegidos más cercanos, el Parc Natural del Fondo es el más cercano de esta categoría, situado a más de 4 km. Las zonas húmedas más cercanas son los meandros abandonados del río Segura, els Carrissars d'Elx y el Hondo de Amorós, todos ellos a una distancia superior a los 3 km. Por todo ello, la afección sobre los mismos no resulta significativa.  
En materia de patrimonio cultural, las obras no afectarán a ningún elemento conocido ni zona catalogada de especial sensibilidad.  
Tanto el riesgo de erosión actual como potencial de la parcela donde se ubicará la EDAR es muy bajo, 0,7 t/ha/año.  
La vulnerabilidad de los acuíferos tanto en la parcela donde se ubicará la EDAR como en los tramos en los que discurre el trazado de las conducciones, es baja. La zona de actuación se ubica sobre el acuífero 084 Vega Media y Baja del Segura con código de masub 070.036 y una extensión de 752,33 km². La Vega Baja del Segura se caracteriza por un incremento de la proporción de materiales terciarios de facies margosas y, por lo tanto, baja permeabilidad.  
El régimen de funcionamiento hidrodinámico de la unidad Vega Media y Baja natural se caracteriza por una recarga constituida principalmente por la infiltración tanto de la lluvia útil como del exceso de agua aplicada a los riegos tradicionales con agua del río Segura, por infiltración de las aguas superficiales del propio río y, secundariamente, por entradas laterales subterráneas desde los acuíferos del Bajo Guadalentín, Vega Alta y Cresta del Gallo, y una descarga con salidas hacia los ejes de drenaje superficial -río Segura y red de azarbes-, evaporación en las lagunas, salidas al mar y bombeos de agua subterránea.  
En cuanto a flora, la única especie con protección identificada en el documento ambiental que se encuentra en el entorno es la Lavatera triloba (malva esteparia). Consultado el banco de biodiversidad, la cuadricula 1 x 1 km 30SXH9425, situada a una distancia superior a 2 km al territorio afectado por el proyecto, es la más cercana en la que se cita dicha especie.  
En el documento ambiental, se indica que las especies de fauna presentes en la zona con alguna figura de protección son Ardea purpurea, Marmaronetta angustirostris y Pelophylax perezi. Consultado el visor del banco de datos de biodiversidad, no consta ninguna especie de fauna con figura de protección en el ámbito territorial de la actuación. Las zonas en la que se ha citado la presencia de Ardea purpurea y Marmaronetta angustirostris se corresponden con el ámbito territorial del Parc Natural del Fondo y la zona humedal del Hondonico de Amorós situado a más de 4 km. Pelophylax perezi, se encuentra citada en la totalidad de las cuadriculas 10 x 10 del territorio de la Comunitat Valenciana.  
En cuanto a los vientos dominantes, el documento ambiental indica que la ubicación no tiene afección respecto a los vientos con mayor probabilidad, los vientos de componentes este, noroeste y oeste. Tendría afección relativa de los vientos de componente NE (3,4 %) aunque la distancia al núcleo urbano más cercano hace pensar que no se darán molestias por el normal funcionamiento de la EDAR.  
Dada la caracterización del territorio con abundante población dispersa por el territorio, así como la cercanía a poblaciones y zonas urbanas, se hace necesario un control de emisiones odoríferas.  
Paisajísticamente, tiene un valor paisajístico de valor medio según el estudio de paisaje del plan general, lindando con zona muy antropizada con actividad de aparcamiento y depósito de vehículos al final de su vida útil y por la autopista AP-7, por lo que su valor global ambiental es muy bajo. No se valora dicha afección paisajística sobre el territorio del TM de Dolores.  
Las vías pecuarias presentes en la zona de actuación son la colada de los Pastores de una anchura legal de 5 metros, próxima a la EDAR actual de Almoradí, y la colada de Catral, con una anchura legal de 10 metros, situada junto a la pedanía de El Saladar.  
Características del potencial impacto  
Durante la fase de construcción, se prevé que las acciones generadoras de impacto sean la ocupación temporal y expropiaciones de los terrenos, el desbroce y movimiento de tierras, movimiento de maquinaria pesada, montaje de edificios e instalaciones auxiliares de obra, el parque de maquinaria y vehículos, las escombreras y zonas de acopio de materiales, el consumo de recursos y la producción de residuos. Para la fase de explotación se prevé que la acción generadora de impacto sea el funcionamiento tanto de la EDAR como de los colectores, y los posibles fallos en los mismos.  
Geomorfológicamente no se producirán cambios significativos. La fisiografía del terreno se verá afectada por las obras de construcción de la EDAR, que se extenderá a lo largo de la vida útil de la obra. Deben contemplarse las medias preventivas necesarias para reducir el posible impacto generado por la alteración del drenaje en caso de lluvias.  
Por otra parte, el trazado de los colectores discurre por caminos ocupándose campos de cultivos adyacentes. La compactación de dichas superficies afectará al desarrollo vegetativo de la flora presente. Para las superficies que tras las obras queden desprovistas de vegetación, se contempla el acopio y reposición de suelos de cabecera, y revegetaciones específicas.  
De forma temporal, debido al montaje de edificios, a las operaciones de movimiento de tierras y a la maquinaria utilizada, se generarán partículas en suspensión y se emitirán gases contaminantes (CO, CO2, NOx, compuestos de azufre, hidrocarburos inquemados), al mismo tiempo que se producirá contaminación acústica. La maquinaria pesada generará ruidos en la zona de actuación, que al solaparse con los generados por la cercana a la PA-7 y a la CV-9206, quedarán parcialmente enmascarados.  
La maquinaria empleada deberá cumplir lo exigido por la legislación vigente referente a emisión de gases a la atmósfera no sobrepasando los límites permitidos de acuerdo con la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera. La maquinaria estará homologada según Real decreto 212/2002 de 22 de febrero, por el que se regulan las emisiones sonoras en el entorno debidas a determinadas máquinas de uso al aire libre, así como se verificará que todos los vehículos y maquinaria hayan pasado la inspección técnica de vehículos.  
Se utilizarán revestimientos elásticos en las tolvas y cajas de volquetes, así como se sustituirá, siempre que sea posible los contenedores metálicos por otras plásticos o fabricados con materiales textiles. Por otra parte, se seleccionarán los procesos constructivos y las máquinas teniendo en cuenta el nivel de ruido emitido, planificando rutas de tráfico sin pasar por el casco urbano de Almoradí ni de Dolores.  
Se realizará riego frecuente en zonas de tránsito de maquinaria, frentes de extracción de tierras y acopios, para minimizar la afección por emisión de polvo y partículas en suspensión. Los camiones que transporten materiales pulverulentos deberán ir cubiertos con lonas.  
Los movimientos de la maquinaria de obra evitarán la formación de regueros que aumenten la erosión, así mismo, se procederá a la descompactación mediante ripado, de los terrenos ocupados por dicha maquinaria para favorecer la infiltración de agua.  
En cuanto a la hidrología, puede verse afectada la escorrentía superficial y la calidad de las aguas durante la fase de construcción, tanto por los cambios en la orografía como por los posibles derrames de combustibles, lubricantes y aceites. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos en la zona de actuación es baja, según el visor cartográfico por lo que no se prevén efectos significativos en los mismos. El visor de la CHS, indica que la vulnerabilidad de la masa de agua subterránea de la vega media y baja del Segura es muy alta.  
No se prevé afección a flora protegida. Los colectores discurren mayoritariamente por caminos, y la parcela donde se pretende ubicar la EDAR, según el promotor se corresponde con cultivo de cítricos, pero revisadas ortofotos de dicha parcela en sigpac, el uso actual es tierra arable. La deposición de partículas sobre la vegetación generadas por el movimiento de tierras puede reducir la función fotosintética, afectado a su productividad agraria, a la vez que el paso de maquinaria compactará el suelo, disminuyendo su porosidad y reduciendo la capacidad de desarrollo de la vegetación. Para evitar afección al arbolado de los campos colindantes con las obras, aquellos que puedan ser afectados, se protegerán con un correcto jalonamiento.  
La fauna afectada, se corresponde con la propia de zonas de cultivo arbolado. Por una parte, pueden darse atropellos, y por otra, debido a las operaciones de movimientos de tierras, se producirá una pérdida de hábitats y una generación temporal de efecto barrera por las zanjas abiertas. Como medida de corrección, se procederá al rescate de especies faunísticas caídas en las zanjas. Para evitar atropellos, se balizará perimetralmente toda actuación durante las obras, y se limitará la velocidad de circulación de los vehículos. El aumento de ruido por la maquinaria pesada, así como la frecuentación de la zona, puede alterar el ciclo vital y las costumbres de los animales afectando a los periodos de reproducción de determinadas especies.  
Para las vías pecuarias afectadas, colada de los Pastores y colada de Catral, se señalizarán todos los puntos de cruce, indicando que es prioritario el cruce de ganado. Aquellas que sufran algún tipo de afección serán restauradas para dejarlas igual a su estado inicial.  
  
No se prevé afección al patrimonio cultural. Si durante las obras se encontraran restos arqueológicos se paralizarán estas y se comunicará a la Dirección General de competente en patrimonio cultural.  
La población se verá afectada por el aumento de ruido por el paso y actividad de la maquinaria pesada, pero dado que los trabajos se realizan en zona alejada del núcleo urbano, los más afectados serán los titulares de los campos de cultivo próximos a la parcela de ubicación de la EDAR y al trazado de los colectores. Por otra parte, se prevé un efecto positivo sobre el empleo local, tanto durante la fase de construcción como durante la fase de explotación. Se limitará el tráfico de vehículos pesados, así como el horario de trabajo con el fin de evitar molestias a los vecinos.  
La totalidad de los residuos generados, siendo principalmente procedentes del desbroce, el movimiento de tierras, de las operaciones de mantenimiento de la maquinaria y asimilables a residuos sólidos urbanos, deberán ser tratados por gestor autorizado. Se tomarán medidas para que las zonas de acopio de residuos sólidos o líquidos, y la limpieza de la maquinaria no generen contaminación de aguas.  
Durante la fase de explotación la generación de olores supone una de las afecciones más importantes, por lo que se prevé la instalación de un sistema de desodorización localizado en el pretratamiento, la sala de deshidratación, espesador, tolva de fangos deshidratados y una red de sistema de desodorización ambiental en los edificios de pretratamiento, edificio de deshidratación, del espesador y de zona de carga de las tolvas de fangos, eliminándose en los filtros de desodorización, con lo que la emisión olorosa resultante de la planta es prácticamente nula eliminando las molestias a la población cercana.  
La contaminación acústica durante esta fase no se prevé significativa, siendo los principales generadores de ruido, los soplantes y el secado de lodos, las centrifugas y las bombas, todos ellos ubicados en el interior de edificios. Para los soplantes, se minimiza su impacto mediante la inclusión de estos en cabinas de insonorización.  
Una vez depurada el agua, el efluente vertido contará con un alto grado de calidad, por lo que la afección sobre las aguas superficiales se considera positiva. Deberá obtenerse de la Confederación Hidrográfica del Segura, autorización de vertido correspondiente.  
Actualmente, mediante Resolución de la Confederación Hidrográfica del Segura de fecha 25 de junio de 2013, y Resolución del Juzgado Privativo de Aguas del Azud de Alfeitamí de 27 de noviembre de 2007, se autoriza el vertido al cauce del Azarbe Viejo, en el término municipal de Almoradí procedentes de la EDAR de Almoradí.  
Para evitar el desarrollo de insectos vectores, deberá realizarse una gestión adecuada de la EDAR. El desarrollo de estos genera molestias en la población y puede propagar enfermedades en la fauna.  
El derrame o vertido de productos reactivos no se considera efecto significativo debido a que estos se encuentran en naves cerradas y el volumen almacenado es escaso. El promotor indica en el documento ambiental que, durante la fase de explotación, se instalará un piezómetro por cada elemento susceptible de provocar contaminación con el objeto de poder identificar posibles fugas, además se colocará un piezómetro en el punto más aguas arriba de la parcela y el punto más aguas abajo.  
Un fallo en el funcionamiento de la explotación puede afectar a la calidad del aire por generación de malos olores, y/o a la calidad del medio receptor del efluente, y con ello a la vegetación y fauna presente en la zona.  
En cuanto a las medidas de integración paisajísticas, estas tratarán de acelerar el proceso de naturalización del borde de la actuación, mediante plantación que se realizará a lo largo de todo el perímetro de la instalación tanto en el interior como en el exterior del vallado. En el talud generado por el aumento de cota de la parcela, de pendiente suave en la zona norte, crecerán especies autóctonas arbustivas y tapizantes.  
Las edificaciones se situarán en el lado sur de la parcela, de forma desalineada, conformando varios módulos fragmentados, orientados transversalmente de norte a sur, disminuyendo su altura gradualmente.  
Con el fin de que las previsiones realizadas se ajusten al desarrollo del proyecto se ha previsto el seguimiento para garantizar el cumplimiento de las indicaciones y medidas correctoras y protectoras cuyo objetivo es minimizar el impacto global de las obras.  
Durante la fase de explotación de la instalación, se realizarán los ensayos del efluente con la periodicidad necesaria para controlar que los rendimientos de depuración son los adecuados.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre, en concordancia con el epígrafe d grupo 8 de su anexo II.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector General de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Estimar que el proyecto construcción obras de la nueva EDAR Almoradí, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria, siempre que se ajuste a los términos del presente informe, en particular:  
1. Deberán cumplirse todas las medidas preventivas y correctoras contempladas en el EsIA, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente, en tanto no contradigan la presente resolución.  
2. De acuerdo con el informe de 28 de octubre de 2022, del Servicio Territorial de Cultura y Deporte de Alicante considera que son oportunas todas las medidas correctoras explicitadas en el apartado 8 de la memoria patrimonial: Valoración de las posibles incidencias sobre el patrimonio y medidas cautelares, para su ejecución durante las obras del presente proyecto. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
3. Relativo a las vías pecuarias afectadas, se solicitarán las autorizaciones de ocupación de conformidad con la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias, y se garantizará en todo momento lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, vías pecuarias.  
4. Tal como se indica en el informe de 25 de enero de 2018, de la Comisaria de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Segura, para el vertido del efluente al dominio público hidráulico será necesaria la autorización según lo establecido en los artículos 245 y siguientes el Real decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba del Reglamento del dominio público hidráulico. Así mismo, deberá obtenerse autorización previa para el vertido de aguas pluviales al dominio público hidráulico. El uso de agua en la instalación quedará condicionado a que se disponga de suministro por una empresa autorizada o concesión del organismo de cuenca.  
5. Deberá contemplarse un correcto diseño de las obras de drenaje considerándose las autorizaciones necesarias que deberán obtener del organismo de cuenca.  
6. Se dispondrá de zonas impermeabilizadas y de un sistema de recogida de posibles fugas de aceites y combustibles, procedentes de la maquinaria y de las estructuras que se generen durante la ejecución de la obra. Los residuos generados se gestionarán según la normativa vigente y mediante un gestor autorizado, estableciéndose las zonas de recogida de residuos, y no haciéndose acopio en zonas con pendientes elevadas.  
7. Se ejecutarán las medidas de integración paisajísticas desarrolladas en el estudio de integración.  
8. En relación con el ruido durante la ejecución del proyecto, se estará a lo dispuesto en el Real decreto 212/2002, de 22 de febrero, por el que se regulan las emisiones sonoras en el entorno debidas a determinadas máquinas de uso al aire libre. Los niveles sonoros durante la fase de explotación estarán dentro de los límites establecidos en la vigente Ley 37/2003, de 17 de noviembre, de ruido, y Reales decreto 1513/2005 y 1367/2007 que la desarrollan, así como la Ordenanza municipal de prevención de la contaminación acústica del municipio de Almoradí. Al comienzo de la actividad y al menos cada cinco años se realizarán auditorias acústicas por una entidad colaboradora de la administración en materia de calidad ambiental, haciendo constar los resultados en un libro de control que estará a disposición de las administraciones competentes, tal como se recoge en la Ley 7/2002 y su normativa de desarrollo. Las auditorias se realizarán en condiciones normales de funcionamiento. En caso de superar los niveles sonoros permitidos por la ley, se aplicarán las medidas correctoras pertinentes, cuya eficacia se verificará con una nueva auditoría acústica inmediatamente posterior a la aplicación de estas.  
9. La actividad se considera como potencialmente contaminadora de la atmósfera, de conformidad con la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, al estar incluida en el Catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera (anexo IV de la citada ley, actualizado por el Real decreto 100/2011, de 28 de enero). La construcción, montaje, explotación, traslado o modificación sustancial, cese o clausura de la actividad está sujeta el régimen de autorización o notificación regulado en el artículo 13 de la Ley 34/2007.  
10. Se adoptarán las medidas correctoras necesarias, incluyendo la mejora tecnológica para garantizar que las emisiones odoríferas no generan molestias a los usos residencial e industrial.  
11. Las actuales EDAR El Saladar y EDAR Almoradí, tras la puesta en funcionamiento de la nueva EDAR de Almoradí, deberán cesar su actividad y ser desmanteladas, dado que la alternativa seleccionada se corresponde con la de la construcción de una nueva estación depuradora que trate las aguas que actualmente lo hacen a las EDARs de Almoradí y El Saladar.  
12. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas, y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes  
  
Segundo  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 22 de febrero de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML