Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7925, del 25-11-2016 (2016/8823)

RESOLUCIÓ de 4 de novembre de 2016, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar mé d'interés cultural, amb la categoria de monument, l'església parroquial de Santa Maria Magdalena, sítia a Vilafranca (Castelló) i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7925

Data del DOGV
:   25-11-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/8823

CVE


Data del document
:   04-11-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 4 de novembre de 2016, de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s'incoa expedient per a declarar mé d'interés cultural, amb la categoria de monument, l'església parroquial de Santa Maria Magdalena, sítia a Vilafranca (Castelló) i se sotmet l'expedient incoat a tràmit d'informació pública. [2016/8823]  
Vista la sol·licitud de declaració de l'església parroquial de Santa Maria Magdalena de Vilafranca (Castelló) com a bé d'interés cultural amb la categoria de monument, formulada per Rafael Monferrer Guardiola i per Rogelio Tena Monforte.  
Vist l'informe emés pels serveis tècnics de la Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria i la resta d'antecedents que es troben en l'expedient, favorables a la declaració com a bé d'interés cultural, amb categoria de monument, a favor de l'església parroquial de Santa Maria Magdalena de Vilafranca (Castelló).  
D'acord amb el que disposa l'article 27 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, la Conselleria d'Educació, Investigació Cultura i Esport, en allò que és matèria de la seua competència, resol:   
  
Primer   
Incoar expedient per a la declaració de bé d'interés cultural, amb la categoria de monument, a favor de l'església parroquial de Santa Maria Magdalena de Vilafranca (Castelló), i encomanar-ne la tramitació a la Direcció General de Cultura i Patrimoni d'aquesta conselleria.  
  
Segon   
De conformitat amb el que disposa l'article 28 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determinar els valors del bé que justifiquen la declaració, descriure aquest, les seues parts integrants, pertinences i accessoris per a la més perfecta identificació, així com delimitar el seu entorn de protecció, assenyalar els béns de rellevància local emplaçats en aquest i fixar les normes de protecció del bé i el seu entorn en els annexos que s'adjunten a aquesta resolució.   
  
  
Tercer   
En compliment del que s'estableix en l'article 27.3 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, notificar aquesta resolució a les persones interessades i a l'Ajuntament de Vilafranca i fer-los saber que, de conformitat amb el que estableixen els articles 35 i 36 en relació amb el 27.4 de la llei, la realització de qualsevol intervenció, tant en el monument com en el seu entorn, haurà de ser autoritzada preceptivament per la Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport amb caràcter previ a la seua realització i a l'atorgament de llicència municipal, si és el cas, quan aquesta resulte preceptiva, així com qualsevol canvi d'ús en l'immoble a què es refereix aquesta incoació de conformitat amb el que estableix l'article 36.2 de l'esmentada llei.  
  
Quart   
Aquesta incoació, d'acord amb el que estableix l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, determina la suspensió de l'atorgament de llicències municipals de parcel·lació, urbanització, construcció, demolició, activitat i la resta d'actes d'edificació i ús del sòl que afecten l'immoble i el seu entorn de protecció, així com de les actuacions quan siguen dutes a terme directament per les entitats locals. Queden igualment suspesos els efectes de les ja atorgades. Els efectes d'aquesta suspensió, de conformitat amb la limitació temporal continguda en el paràgraf segon de l'article 33 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, es resoldran després de la declaració.   
No obstant això, la Direcció General de Cultura i Patrimoni podrà autoritzar les actuacions esmentades quan considere que, en aplicació de les normes de protecció establides en aquesta resolució, manifestament no perjudiquen els valors del bé que motiven la incoació, així com les obres que per causa major o interés general s'hagueren de realitzar inajornablement, de conformitat amb el que estableix el paràgraf primer de l'article esmentat.   
  
Cinqué   
D'acord amb el que preveu l'article 86 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i l'article 27.6 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, sotmetre l'expedient incoat a tràmit d'informació pública, a fi que totes les persones que tinguen interés puguen examinar l'expedient durant el termini d'un mes a partir de la publicació d'aquesta resolució en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. L'expedient estarà a disposició de les persones interessades en la Direcció General de Cultura, i Patrimoni, avinguda de la Constitució, núm. 284 de València.  
  
Sisé   
Que en compliment del que disposa l'article 27.3 de la llei es notifique aquesta resolució al Registre General de Béns d'Interés Cultural per a la seua anotació preventiva i al Registre de la Propietat amb el mateix fi.  
  
Seté   
Que aquesta resolució amb els seus annexos es publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i en el Boletín Oficial del Estado.  
  
València, 4 de novembre de 2016. El conseller d'Educació, Investigació, Cultura i Esport: Vicent Marzà Ibáñez.  
  
  
  
ANNEX I  
  
I. Dades sobre el bé objecte de la declaració  
  
1. Denominació  
a) Principal: església parroquial de Santa Maria Magdalena.  
b) Secundària: fins al segle XVIII es troba sota l'advocació de Santa Maria i Sant Salvador.  
  
2. Descripció  
2.a) Immoble objecte de la declaració  
L'església parroquial de Santa Maria Magdalena és una gran fàbrica de pedra que domina la població, testimoni de la religiositat dels seus habitants, de les seues relacions culturals i artístiques i del seu desenvolupament econòmic. Aquesta important mostra arquitectònica és un dels primers exemples en terres castellonenques de la transició entre les formes tradicionals de construcció gòtica i l'assumpció del nou llenguatge renaixentista, a més d'incorporar en reformes posteriors nous llenguatges com el barroc. En aquest van treballar importants artistes entre els quals es troba Pere Masseres i Ramon Pertusa, coneixedor aquest últim dels nous corrents renaixentistes i dels recursos d'ornament dels mestres castellans, i qualificat com a excel·lent «imitador de Siloé».  
  
Posseeix una gran riquesa en orfebreria gòtica i ornamentació eclesiàstica.  
Cronologia  
La primera construcció religiosa de Vilafranca va ser l'església de Sant Miquel en la Pobla del Bellestar, situada en el paratge anomenat Riu de les Truites. Posteriorment amb la fundació de l'actual Vilafranca s'alça un primer temple del qual no es conserven notícies però que devia ser de reduïdes dimensions i de la tipologia anomenada d'esglésies de reconquista, d'una planta rectangular, d'una sola nau sense creuer i teulada inclinada a dos aigües recolzada sobre grans arcs transversals apuntats, semblant a altres temples de la província.   
El benestar econòmic que Morella i els termes del seu castell van aconseguir en aquell passat medieval, gràcies al comerç de cereals i a l'exportació de llanes a Itàlia, va afavorir el luxe de capelles i ermites, pintors i orfebres van adornar els murs dels primitius temples gòtics.  
  
Aquestes circumstàncies es van a reflectir a Vilafranca fins ben començat el s. XV, època en què s'iniciaria una posterior decadència medieval. Es pren, doncs, la decisió d'augmentar el primer temple, ja ben dotat, per ser insuficient per al servei d'un poble que llavors comptava 125 focs.  
Sobre aquest temple, se sap que el 8 de novembre de 1318 els jurats Miquel Esquerdo i Doménec Garcia: ?Amb el consentiment del Consell aplegat en lo porxe davant Santa Maria, signaren el contracte, condicions i obra a fer per ampliar l'església gòtica primitiva, amb els mestres piquers Joan Mulner i Doménec Gilabert, pel preu de mil dos-cents sous?.  
També es troben referències d'aquest temple dedicat a beate Marie, beate Virginis Marie i beate Sancte Marie, en altres documents notarials.  
A finals del segle XVI es tenen les primeres notícies documentals de la construcció d'un espaiós temple de nova planta, digne de Vilafranca i testimoni al mateix temps de la seua religiositat. En els Quinque libri es troba la referència següent:  
 ?A V de juny any 1567 a les quatre ores fon acentada la primera pedra de la esglesia essent Jurats de Vilafranca en lo sobredit any los honorats en Joan Colom y Gabriel Tena y mestre de la dita esglesia Pere Masseres navarro bene fundata est supra firmam petram en la qual pedra está scrit lo nom jhs fas ne memoria yo antonio messeguer rector pregant al Senyor la vega acabada yo y los que huy viujm per gratia del Senyor en la present parroquia amen?.  
A la mort de Pere Masseres continuarà la construcció Ramon de Pertusa, el segon mestre d'obres i ?la vespra de la Nostra Senyora de Agost any 1572, fonc acabada de teular la sobredita Esglesia, salvo la torre de conjurar, la qual se avia de pujar, y cubrir de cap?.  
L'11 de març de 1573 els jurats i el rector de Vilafranca reben l'oportuna llicència per a la seua benedicció i ornamentació del morellà i futur bisbe de Tortosa, doctor Gaspar Punter i Barreda, llavors canonge i vicari general de la diòcesi. El 9 de novembre de 1573 es va celebrar la primera missa cantada i solemne per Mn. Antoni Messeguer.   
Posteriorment es va realitzar l'altar major i sis altars més en sis capelles, procedents del temple anterior i en una segona etapa es completa el temple amb la construcció de les capelles del reresagrari (1667-1670) i de la Comunió (1725-1730). En 1858 els seus murs i parets van ser decorats amb les pintures al gust de l'època, policromades de tonalitats ocres, grocs, roses i blavosos amb motius florals i motius de sants de devoció vilafranquina.  
El temple es va finalitzar definitivament amb l'obra de l'actual campanar (1908-1911) per haver de derrocar l'anterior que amenaçava ruïna i es trobava en procés d'inclinació sobre l'edifici de l'escola contigua.  
  
En 1936 a causa de la guerra civil el temple va ser convertit en un mercat públic i la majoria de les seues obres d'art destruïdes. En 1938 va ser iniciada la seua repristinació per mossén Joan Puig que es conserva fins a l'actualitat.  
Descripció de l'immoble:  
El temple nou es construeix sobre el mateix solar que ocupava el vell en el centre de la població, junt a la plaça Major, adossat a la muralla i a un dels seus portals hui desaparegut. Junt amb la seua torre campanar i la torre de conjurar ofereix l'aspecte exterior d'una gran fortalesa.  
És de planta rectangular amb quatre trams amb capelles laterals entre contraforts i presbiteri, amb absis poligonal i posterior capella quadrada emplaçada entre les dos sagristies, la sagristia menor i la major, aquesta base de la torre de conjurar i comunicada directament a través de les seues dependències amb la posteriorment afegida capella de la comunió situada a l'altura del tercer tram.  
La nau principal, les capelles laterals i el presbiteri estan coberts amb volta de nervadures gòtiques seguint el sistema tradicional que encara perdura en aquest moment. Aquestes són estrelades excepte en les capelles laterals. Destaca en la decoració de l'església les riques mènsules on recolzen els nervis i les claus, totes esculpides i que representen sants serafins i personatges bíblics, on destaquen les de la volta sota el cor en la clau central de la qual es troba representat Sant Miquel, de gran significat per a la població, i en la resta d'aquestes, àngels músics. Aquests motius escultòrics ja pertanyen al repertori iconogràfic del nou llenguatge renaixentista que s'incorpora a l'església.  
Les capelles laterals són set, ja que una s'elimina per a accedir a la capella de la Comunió. L'accés a aquestes es fa per arc de mig punt, i es cobreixen amb volta de creueria de dos nervis que arranquen de quatre mènsules en forma de vasos. La capella de Jesús en el costat de l'epístola és l'única que té volta en forma d'estrela amb decoració floral en les seues claus.  
Les voltes de la nau principal, separades per arcs faixons, cobreixen els tres primers trams, i en el quart la volta es troba unida a la de l'absis i en forma una de major dimensió.  
El cor es troba entre els contraforts de la primera capella i s'hi accedeix a través d'una escala amb escalons de pedra.  
L'antic reresagrari és una capella absidal situada en la part posterior del presbiteri. És de planta quadrada de 4,80 m amb pilastres quadrades adossades als seus angles. Es cobreix amb una cúpula d'uns 3,20 m de diàmetre.  
La capella de la Comunió és de creu grega, lleugerament irregular. En el centre es cobreix amb una cúpula d'uns 5,70 m de diàmetre.  
La torre de conjurar està situada a la capçalera del temple. Es va poder alçar en substitució d'una anterior o va ser concebuda com altres torres semblants del terme. És una torre emmerletada, l'espadanya de la qual és d'un sol forat, de rajola massissa i de construcció més recent. És de planta rectangular i el seu perímetre és de 24 m. La superfície construïda en planta és de 22,50 m2. És de maçoneria de pedra, calç i arena i carreus en els cantons. L'interior consta de quatre plantes, sent la planta baixa una de les estances de la sagristia.  
El campanar, al costat de l'evangeli i adossat a la façana principal, és de planta quadrangular amb les seues arestes escairades per l'exterior, que conformen un octògon irregular.   
Té un únic accés per una porteta independent del temple, per mitjà de la qual s'accedeix a una escala d'obra que condueix a la cambra del rellotge i de les campanes. La seua primera pedra va ser col·locada el 6 de maig de 1909, tal com recorda una inscripció sobre la porta d'accés a aquest, i va ser beneït el 7 de setembre de 1910. Està format per quatre cossos separats per senzilles impostes. La base és de 4 m d'altura i el seu perímetre exterior és de 14,10 m. Està rematada per una cornisa rectangular que s'uneix amb una cornisa que voreja el temple.   
  
En el segon cos es troba un rebaix emmarcat per un arc de mig punt que simula un buit cec. En aquest rebaix s'obrin quatre buits en forma d'espitllera. En el tercer es troba el rellotge i sobre el seu acabament es troba la cambra de les campanes amb quatre finestres amb arc de mig punt obertes. Es troba cobert amb una cúpula.  
La façana principal és un gran pany de carreus en què destaca la portada renaixentista sobre la qual s'obri un rosetó i entre aquests s'observa un rellotge esculpit en pedra. Es remata per dos pinacles en els seus extrems i una escultura sobre la clau de l'arc.  
A la portada renaixentista s'accedeix per mitjà de cinc escalons semicirculars. Data de 1568 com indica la inscripció que figura sobre la fornícula. Consta de dos pilastres corínties estriades que suporten l'entaulament, sota el qual es desenvolupa un arc de mig punt, amb clau ornamental amb l'escut de Vilafranca. Dos medallons amb els bustos de sant Pere, al costat de l'epístola i sant Pau al costat de l'evangeli, amb les seues al·legories adornen els seus carcanyols.  
L'arquitrau és motlurat i el fris s'adorna amb garlandes i grotescs i ressalts al·lusius al dia i la nit.  
Sobre l'entaulament hi ha una capelleta amb fons en forma de petxina acanalada tallada en pedra que estava ocupada per una imatge de la Mare de Déu amb el xiquet col·locada en el moment de construcció de l'església i desapareguda en 1936. Sobre aquesta es troba un senzill entaulament rematat per un timpà i dos gerros xicotets als costats. Aquesta capelleta es troba flanquejada per una fantàstica decoració d'àngels orants i d'altres que cavalquen sobre peixos de cap desmesurat i cua retorçuda, tot això coronat per una caràtula a què li ix una cartel·la de la boca amb l'escut de Vilafranca amb les quatre barres aragoneses en lloc del francolí com l'anterior.  
En la façana lateral s'obri la segona portalada de l'església a 10,70 m de la cantonada amb la façana principal, obra de Ramon Pertusa. És una portalada allindanada amb pilars dòrics estriats i fris amb mètopes, en les quals es troba representat el Tetramorf cristià amb la representació iconogràfica dels evangelistes, i tríglifs sobre els quals es representen serafins i puntes de diamant. Per damunt es remata amb dos gerros en les cantonades, i entre aquests, dos corns de l'abundància entre els quals es troba una àguila bicèfala sota la qual figura un medalló ovalat al·lusiu a l'aparició de Crist ressuscitat a la Magdalena. Sobre la portalada es troba un altre rellotge de sol i una finestra oberta en 1941.  
  
Als dos costats del presbiteri es troben altres dos portalades renaixentistes que donen accés a les sagristies. La porta que dóna accés a la sagristia major està flanquejada per dos columnes estriades adossades a la paret sobre dos pedestals. És d'arc de mig punt amb la clau esculpida amb motius florals, així com dos medallons, també florals en el centre dels carcanyols. En el fris es disposen fulles d'acant. Sobre la cornisa de l'entaulament hi ha una capelleta amb petxina acanalada amb carcanyols ramejats, flanquejada per columnes estriades igualment corínties i als seus respectius costats dos harpies i en els extrems dos grans gerros amb flors. Corona el nínxol un altre entaulament de fris floral amb cartel·la al centre i ressalts idèntics als de la portalada principal. Sobre la seua cornisa volada figura un àtic amb un medalló entre cintes de forma oval amb una creu llatina en el seu centre tot sota un serafí i dos gerros d'ansa en els extrems.  
Sobre la imposta de l'arc de la porta per fora de les columnes de la porta es troben dos harpies més.  
La porta de la sagristia menor és més xicoteta que l'anterior, però igualment important per la seua decoració, més estilitzada. L'arc de mig punt i clau, adornada amb temes vegetals, està flanquejat per sengles pilastres sense estries d'ordre jònic. Els carcanyols es decoren amb medallons florals. En el fris una figura central amb una aparença de cara humana a què li ix dels ulls una espècie de cortinatge seguit a manera de fullatge i garlandes, en quatre trams sostinguda per altres quatre argolles, sobre els trams respectives al·legories de serafins, amb dos cares humanes als extrems. Sobre la gran cornisa, en el centre hi ha un nínxol de la mateixa factura que l'anterior d'estil corinti flanquejat per dos harpies. Per damunt de la capelleta hi ha un altre entaulament amb decoració semblant a l'anteriorment descrit, que serveix de base a dos querubins portadors d'un medalló llorejat i escut coronat per fons, rematat per una al·legoria de la justícia en forma de matrona romana de braços amputats amb una balança a mà esquerra i sobre ella una cartel·la amb el rètol JUSTITIA.  
La finalitat d'aquesta superposició d'elements decoratius és donar-li més grandesa a aquesta porta per a fer-la més pareguda a la de davant quant a la grandària.  
Els dos púlpits que es trobaven adossats als contraforts van ser construïts en 1570 també amb decoració renaixentista però van ser destruïts en 1936 i posteriorment substituïts per altres pareguts però sense ornamentació.  
2.b) Parts integrants:  
Nau principal, amb capelles adjacents  
Campanar   
Torre de conjurar  
Capella de la Comunió  
Reresagrari   
Façana principal i laterals  
Sagristies   
Cor  
2.c) Béns ornamentals i pertinences que formen part de l'edifici consubstancialment units a aquest.  
a) Escultures i relleus (pedra treballada: claus, làpides, escuts heràldics, etc.)  
12.02.129-007-0001.00, conjunt de claus del primer tram de la volta de la nau. Talla de pedra obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: primer tram des dels peus:  
12.02.129-007-0001.01, clau representant Santa Caterina, 3/3 s. XVI. Localització: primer tram de la volta de la nau, costat epístola.  
12.02.129-007-0001.02, clau representant Santa Apol·lònia, 3/3 s. XVI. Localització: primer tram de la volta de la nau, costat evangeli.  
  
12.02.129-007-0001.03, clau representant Santa Llúcia, 3/3 s. XVI. Localització: primer tram de la volta de la nau, centre cap a presbiteri.  
  
12.02.129-007-0001.04, clau representant Santa Waldesca, 3/3 s. XVI. Localització: primer tram de la volta de la nau, centre cap a immafront.  
12.02.129-007-0001.05, clau representant Santa Maria Magdalena, 3/3 s. XVI. Localització: primer tram de la volta de la nau, centre.  
12.02.129-007-0002.00, conjunt de claus del segon tram de la volta de la nau. Talla de pedra obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: segon tram des dels peus:  
12.02.129-007-0002.01, clau representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: segon tram de la volta de la nau, centre cap a presbiteri.  
  
12.02.129-007-0002.02, clau representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: segon tram de la volta de la nau, costat evangeli.  
12.02.129-007-0002.03, clau representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: segon tram de la volta de la nau, centre cap a immafront.  
  
12.02.129-007-0002.04, clau representant Salvador eucarístic, 3/3 s. XVI. Localització: segon tram de la volta de la nau, centre.  
  
12.02.129-007-0002.05, clau representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: segon tram de la volta de la nau, costat epístola.  
12.02.129-007-0067.00, conjunt de claus del tercer tram de la volta de la nau. Talla de pedra obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: tercer tram des dels peus:  
12.02.129-007-0067.01, clau representant Santa Bàrbara, 3/3 s. XVI. Localització: tercer tram de la volta de la nau, costat epístola.  
12.02.129-007-0067.02, clau representant Sant Josep, 3/3 s. XVI. Localització: tercer tram de la volta de la nau, costat evangeli.  
12.02.129-007-0067.03, clau representant Sant Blai, 3/3 s. XVI. Localització: tercer tram de la volta de la nau, centre cap a presbiteri.  
  
12.02.129-007-0067.04, clau representant Sant Antonio Abat, 3/3 s. XVI. Localització: tercer tram de la volta de la nau, centre cap a immafront.  
12.02.129-007-0067.05, clau representant Santa Maria Mare de Déu, 3/3 s. XVI. Localització: tercer tram de la volta de la nau, centre.  
  
12.02.129-007-0068.00, conjunt de claus del quart tram de la volta de la nau. Talla de pedra obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri:  
12.02.129-007-0068.01, clau representant el rei David, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, costat epístola.  
12.02.129-007-0068.02, clau representant Esperit Sant, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, costat evangeli.  
  
12.02.129-007-0068.03, clau representant Jacob, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, centre capçalera.  
12.02.129-007-0068.04, clau representant Elies, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, costat epístola-sagristia.  
  
12.02.129-007-0068.05, clau representant Melquisedec, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, costat evangeli-sagristia.  
12.02.129-007-0068.06, clau representant Sant Joan Evangelista, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, centre cap a immafront.  
12.02.129-007-0068.07, clau migpartida representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, centre arc faixó cap a immafront.  
12.02.129-007-0068.08, clau representant Pare Etern, 3/3 s. XVI. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, centre.  
12.02.129-007-0073, mènsula cantonada capitell compost sobre querubí, 3/3 s. XVI. Localització: entre immafront i primera crugia del costat de l'epístola, sobre el cor.  
12.02.129-007-0074, mènsula cantonada capitell compost sobre querubí, 3/3 s. XVI. Localització: entre immafront i primera crugia del costat de l'evangeli, sobre el cor.  
12.02.129-007-0075, mènsula capitell compost sobre Sant Pau, 3/3 s. XVI. Localització: entre primera i segona crugia del costat de l'epístola.  
12.02.129-007-0076, mènsula capitell compost sobre Sant Pere, 3/3 s. XVI. Localització: entre primera i segona crugia del costat de l'evangeli.  
12.02.129-007-0077, mènsula capitell compost sobre Sant Joan Evangelista, 3/3 s. XVI. Localització: entre segona i tercera crugia del costat de l'epístola.  
12.02.129-007-0078, mènsula capitell compost sobre Sant Jaume el Major, 3/3 s. XVI. Localització: entre segona i tercera crugia del costat de l'evangeli.  
12.02.129-007-0079, mènsula capitell compost sobre Sant Bartomeu, 3/3 s. XVI. Localització: entre tercera i quarta crugia del costat de l'epístola.  
12.02.129-007-0080, mènsula capitell compost sobre Sant Judes Tadeu (escaire), 3/3 s. XVI. Localització: entre tercera i quarta crugia del costat de l'evangeli.  
12.02.129-007-0081, mènsula capitell compost sobre sant Tomàs (llança), 3/3 s. XVI. Localització: entre la quarta crugia i el presbiteri en el costat de l'epístola.  
12.02.129-007-0082, mènsula capitell compost sobre Sant Jaume el Menor (porra), 3/3 s. XVI. Localització: entre la quarta crugia i el presbiteri en el costat de l'evangeli.  
12.02.129-007-0083, mènsula capitell compost sobre Sant Felip (creu), 3/3 s. XVI. Localització: en el presbiteri, costat de l'epístola.  
12.02.129-007-0084, mènsula capitell compost sobre Sant Maties (destral), 3/3 s. XVI. Localització: en el presbiteri, costat de l'evangeli.  
12.02.129-007-0071.00, conjunt de claus de la volta sota el cor, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor.   
12.02.129-007-0071.01, clau migpartida representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor costat de l'epístola centre.  
12.02.129-007-0071.10, clau migpartida representant querubí, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor costat de l'evangeli centre.   
12.02.129-007-0071.02, clau migpartida representant querubins amb cartel·la Gloria in ex celsis Deo, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, al centre de l'arc del cor cap a la nau.  
12.02.129-007-0071.03, clau representant àngel tocant un llaüt, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en el costat de l'epístola cap a la nau.   
12.02.129-007-0071.04, clau representant àngel tocant una flauta dolça, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en el costat de l'evangeli cap a la nau.  
12.02.129-007-0071.05, clau migpartida representant querubins amb cartel·la Gloria in ex celsis Deo, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en centre arc capçalera sobre reixat.  
12.02.129-007-0071.06, clau representant àngel tocant un violoncel, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en el costat de l'epístola cap a l'immafront.  
12.02.129-007-0071.07, clau representant àngel tocant l'òrgan, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en el costat de l'evangeli cap a l'immafront.  
12.02.129-007-0071.08, clau representant Sant Miquel Arcàngel, 3/3 s. XVI. Localització: volta sota el cor, en el centre.  
12.02.129-007-0292, clau d'arc amb fulla d'acant, 3/3 s. XVI. Localització: arc rebaixat del cor, cap a la nau.   
12.02.129-007-0071.09, clau representant la Verònica que mostra la Santa Faç, 3/3 s. XVI. Localització: primera capella costat de l'epístola, o de la Mare de Déu del Roser.  
12.02.129-007-00293, imposta motlura amb acant en cantonada (2), 3/3 s. XVI. Localització: primera capella costat de l'epístola o de la Mare de Déu del Roser, embocadura dreta i esquerra.  
12.02.129-007-0294, mènsula motlurada (2), 3/3 s. XVI. Localització: primera capella costat de l'epístola o de la Mare de Déu del Roser, cantonades interiors.  
12.02.129-007-0295, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: primera capella costat de l'evangeli, o del baptisteri o d'accés al cor.  
12.02.129-007-0296, imposta motlura amb acant en cantonada (2), 3/3 s. XVI. Localització: primera capella costat de l'evangeli o del baptisteri o d'accés al cor, en l'embocadura a dreta i esquerra.  
12.02.129-007-0072.00, conjunt de mènsules, 3/3 s. XVI. Localització: primera capella del costat de l'evangeli, o del baptisteri o d'accés al cor.   
12.02.129-007-0072.01, mènsula acanalats sobre cap de putti (2), 3/3 s. XVI. Localització: primera capella del costat de l'evangeli, o del baptisteri o d'accés al cor.   
12.02.129-007-0072.02, mènsula acanalats sobre cap de putti (2), 3/3 s. XVI. Localització: primera capella del costat de l'evangeli, o del baptisteri o d'accés al cor.   
12.02.129-007-0297, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: segona capella costat de l'epístola, o de la Mare de Déu del Pilar o accés.   
12.02.129-007-0298, mènsula d'escates sobre cap de putti (4), 3/3 s. XVI. Localització: segona capella costat de l'epístola o de la Mare de Déu del Pilar o accés.   
12.02.129-007-0299, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: segona capella costat de l'evangeli, o de la Mare de Déu del Carme o de les Ànimes.   
12.02.129-007-0300, mènsula d'escates sobre cap de putti (4), 3/3 s. XVI. Localització: segona capella costat de l'evangeli o de la Mare de Déu del Carme o de les Ànimes.   
12.02.129-007-0301, clau llisa 3/3 s. XVI. Localització: tercera capella costat de l'epístola, o de Sant Pere o de la Immaculada.   
12.02.129-007-0302, mènsula d'escòcies sobre bola (4), 3/3 s. XVI. Localització: tercera capella costat de l'epístola o de Sant Pere o de la Immaculada.   
12.02.129-007-0303, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: tercera capella costat de l'evangeli, o de Santa Llúcia o d'accés a la capella de Comunió.   
12.02.129-007-0304, mènsula d'escòcies sobre bola (4), 3/3 s. XVI. Localització: tercera capella costat de l'evangeli o de Santa Llúcia o d'accés a la capella de Comunió.   
12.02.129-007-0069.00, conjunt de claus de la volta de la quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús. Talla de pedra obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: quart tram des dels peus o presbiteri, costat de l'epístola:  
12.02.129-007-0069.01, clau representant flor de cinc pètals, 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús, a la dreta.  
12.02.129-007-0069.02, clau representant rosa de cinc pètals, 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús, a l'esquerra.  
12.02.129-007-0069.03, clau representant rosa de cinc pètals, 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús, al fons.  
12.02.129-007-0069.04, clau representant flor de quatre pètals, 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús, en l'embocadura.  
12.02.129-007-0069.05, clau representant rosa rodejada de garlanda, 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús, centre.  
12.02.129-007-0070, mènsula d'acants sobre cap de putti (4), 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella del costat de l'epístola, o de Jesús.  
  
12.02.129-007-0305, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella costat de l'evangeli, o de Sant Blai o del Sagrat Cor de Jesús.   
  
12.02.129-007-0306, mènsula d'acants sobre cap de putti (4), 3/3 s. XVI. Localització: quarta capella costat de l'evangeli, o de Sant Blai o del Sagrat Cor de Jesús.   
12.02.129-007-0047, clau llisa de trompe-l'oeil de penjant floral, sobre clau de pedra s. XVI. 3/3 s. XVII. Localització: volta de l'arxiu, annex al cor en el costat de l'epístola, sobre la capella de la Mare de Déu del Roser.  
12.02.129-007-0307 mènsula d'escates sobre cap de putti (4), 3/3 s. XVI. Localització: arxiu annex al cor en el costat de l'epístola, sobre la capella de la Mare de Déu del Roser.   
12.02.129-007-0308, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: volta de la sagristia menor del costat de l'epístola, antiga capella de relíquies.   
12.02.129-007-0309, clau llisa, 3/3 s. XVI. Localització: volta de la sagristia major costat de l'evangeli.   
12.02.129-007-0004.00, portalada de la sagristia major, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
12.02.129-007-0004.02, carcanyol, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
12.02.129-007-0004.03, roleu, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
12.02.129-007-0004.04, roleu, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
12.02.129-007-0004.05, fris, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
12.02.129-007-0004.06, fornícula, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
12.02.129-007-0004.07, coronament, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri.  
12.02.129-007-0004.08, columna adossada, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri, esquerra.  
12.02.129-007-0004.09, columna adossada, 3/3 s. XVI. Localització: costat de l'evangeli en el presbiteri, dreta.   
12.02.129-007-0065.00, portalada de la sagristia menor, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: costat de l'epístola del presbiteri.  
12.02.129-007-0065.01, pilastra dreta d'ordre jònic i decoració a candelieri. Localització: portalada de la sagristia menor.  
12.02.129-007-0065.02, pilastra esquerra d'ordre jònic i decoració a candelieri. Localització: portalada de la sagristia menor.  
12.02.129-007-0065.03, clau d'acant de l'arc d'accés. Localització: portalada de la sagristia menor.  
12.02.129-007-0065.04, fris amb garlanda de querubins. Localització: portalada de la sagristia menor.  
12.02.129-007-0065.05, carcanyols (2), 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: portalada de la sagristia menor.  
12.02.129-007-0065.06, fornícula, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: portalada de la sagristia menor.  
12.02.129-007-0065.07, àtic amb l'al·legoria de la justícia i àngels sostenidors amb l'anagrama de Maria. Localització: portalada de la sagristia menor.  
12.02.129-007-0021, portalada accés al púlpit de l'evangeli, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: costat de l'evangeli.  
12.02.129-007-0022, portalada accés al púlpit de l'epístola, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Localització: costat de l'epístola.  
12.02.129-007-0028, púlpit de l'evangeli, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Tornaveu i ampit renovats en 1939. Localització: tercer tram costat de l'evangeli.  
12.02.129-007-0310, púlpit de l'epístola, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres i Ramon Pertusa. Tornaveu i ampit renovats en 1939. Localització: tercer tram costat de l'epístola.   
12.02.129-007-0031, pila baptismal, 3/3 s. XIX, 1888. Localització: baptisteri junt accés al cor al costat de l'evangeli.  
12.02.129-007-0048.00, conjunt d'aiguamans i pila d'aigua beneïda. Pedra treballada, 3/3 s. XVII. Localització: sagristia major.   
12.02.129-007-0048.01, aiguamans. Pedra treballada, 3/3 s. XVII. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0048.02, pila d'aigua beneïda, 3/3 s. XVI. Localització: sagristia major.   
12.02.129-007-0049, portalada de Santa Maria Magdalena. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portalada lateral, a la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0049.01, Noli me tangere, coronament de la portalada. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portalada lateral, a la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0049.02, corn de l'abundància (2), coronament de la portalada. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portalada lateral, a la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0049.03, Àngel de Sant Mateu, mètopa en el fris de la portalada. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portalada lateral, a la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0049.04, Lleó de Sant Marc, mètopa en el fris de la portalada. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portalada lateral, en la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0049.05, Àguila de Sant Joan, mètopa en el fris de la portada. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portalada lateral, a la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0049.06, Bou de Sant Lluc, mètopa en el fris de la portada. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portalada lateral, a la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0049.07, Querubins (4), entre els denticles dels tríglifs en el fris de la portalada. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portalada lateral, a la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0049.08, pilastres acanalades d'ordre toscà (2), de la portalada, 3/3 s. XVI. Ramon Pertusa. Localització: portalada lateral, a la plaça de l'Església.   
12.02.129-007-0060, portalada principal o de Santa Maria. Pedra treballada, 3/3 s. XVI, 1568. Localització: portalada principal al carrer Major.  
12.02.129-007-0060.01, cartel·la escut de Vilafranca. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: En la clau de l'arc d'accés de la portalada principal.  
12.02.129-007-0060.02, medalló de Sant Pere. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: en el carcanyol del costat de l'epístola de la portalada principal.  
12.02.129-007-0060.03, medalló de Sant Pau. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: en el carcanyol del costat de l'evangeli de la portalada principal.  
12.02.129-007-0060.04, capitell corinti i pilastra acanalada (2). Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: portalada principal.  
12.02.129-007-0060.05, mètopa al·legoria de la nit. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: portalada principal.  
12.02.129-007-0060.06, roleu amb putti. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: al costat de l'evangeli del fris de la portalada principal al carrer Major.  
12.02.129-007-0060.07, medalló de Crist-Apol·lo. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: al fris de la portalada principal al carrer Major.  
  
12.02.129-007-0060.08, roleu amb putti. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: al costat de l'epístola del fris de la portalada principal.  
12.02.129-007-0060.09, mètopa al·legoria del dia. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: al costat de l'evangeli del fris de la portalada principal.  
12.02.129-007-0060.10, àtic de la portalada. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: portalada principal.  
12.02.129-007-0060.11, escut de Vilafranca. Pedra treballada, 3/3 s. XVI. Localització: coronament de la portalada principal.  
b) Retaules  
12.02.129-007-0247.00, conjunt d'elements procedents del retaule major renaixentista, obra d'Agustí Sans de Morella. Talla de fusta policromada i daurada. 3/3 s. XVI. Destruït en 1936:   
12.02.129-007-0247.01, pilastra. Localització: museu parroquial.   
12.02.129-007-0247.02, columnes. Localització: museu parroquial.   
12.02.129-007-0247.03, pilastres. Localització: integrades en reclinatori del reresagrari.   
12.02.129-007-0282, porta d'accés a reresagrari. Localització: museu parroquial.  
c) Pintura mural  
Conjunt de pintures murals i decoratives de la capella de la Comunió, realitzades en 1946 pel pintor barceloní Joan Massagué i els decoradors Salvador Sanchis i Manuel Gómez:  
12.02.129-007-0203.00, pilastra. Localització: capella de la Comunió. costat epístola del presbiteri.   
12.02.129-007-0203.01, ciri i 4 evangelis. Localització: capella de la Comunió. Pilastra inferior costat epístola del presbiteri.   
12.02.129-007-0203.02, corporals de Daroca. Localització: capella de la Comunió. Pilastra superior costat epístola del presbiteri.   
12.02.129-007-0203.03, arbre de la vida eucarístic. Localització: capella de la Comunió. Pilastra inferior costat epístola del presbiteri.   
12.02.129-007-0203.04, miracle eucarístic dels peixets d'Alboraia. Localització: capella de la Comunió. Pilastra costat epístola del presbiteri.   
12.02.129-007-0204, fris laterals presbiteri. Localització: capella de la Comunió presbiteri.  
12.02.129-007-0205, comunió general. Localització: capella de la Comunió. Costat de l'epístola en el presbiteri.  
12.02.129-007-0206, Predicació de Jesús a la Sinagoga (promesa de l'Eucaristia). Localització: capella de la Comunió. Costat de l'evangeli en el presbiteri.  
12.02.129-007-0207, Sant Sopar. Localització: capella de la comunió. Front del presbiteri.  
12.02.129-007-0208, Ecce Panis Angelorum, cartel·la. Localització: capella de la Comunió. Fris del front del presbiteri.  
12.02.129-007-0209.00, volta. Localització: capella de la Comunió.   
  
12.02.129-007-0209.01, Esperit Sant. Localització: capella de la Comunió. Centre de la volta del presbiteri.  
12.02.129-007-0209.02, Sant Tomàs d'Aquino, Venite ad Coenam Magnam Dei. Localització: capella de la Comunió. Costat de l'evangeli de la volta del presbiteri.  
12.02.129-007-0209.03, Àngel Turiferari i Àngel Orant, Regem Angelorum. Localització: capella de la Comunió. Costat de l'evangeli de la volta del presbiteri.  
12.02.129-007-0209.04, custòdia sostinguda per àngels, Dominum. Localització: capella de la Comunió. Front de la volta del presbiteri.   
  
12.02.129-007-0209.05, Sant Pasqual Bailon, Psalite Domino Sancti Eius. Localització: capella de la Comunió. Costat de l'epístola de la volta del presbiteri.  
12.02.129-007-0209.06, Àngel Turiferari i Àngel Orant, Venite Adoremus. Localització: capella de la Comunió. Costat de l'epístola de la volta del presbiteri.   
12.02.129-007-0210, al·legoria eucarística: Cistella amb pans i bàcul amb crismó entre assutzenes. Localització: capella de la comunió. Lluneta del costat de l'epístola de la volta del presbiteri.  
12.02.129-007-0289, al·legoria eucarística: cérvols bevent de la font sacramental. Localització: capella de la comunió. Lluneta central de la volta del presbiteri.  
12.02.129-007-0211, al·legoria eucarística: dos peixos i crismó entre Alfa i Omega entre espigues i formes eucarístiques. Localització: capella de la Comunió. Lluneta del costat de l'evangeli de la volta del presbiteri.  
12.02.129-007-0212, sòcol en trompe-l'oeil representant un cortinatge a tres cares. Localització: capella de la Comunió. Sòcol del presbiteri.  
Conjunt de pintures murals i decoratives de la capella del reresagrari, realitzades en 1947 pel pintor barceloní Joan Massagué i dissenyades per son pare Josep Massagué:  
12.02.129-007-0040, Mare de Déu intercessora de Gràcia. Localització: capella del reresagrari. Lluneta central sobre falsa finestra.  
12.02.129-007-0041, els Apòstols davant del sepulcre buit de la Mare de Déu. Localització: capella del reresagrari. Parament costat evangeli.   
12.02.129-007-0311, Mare de Déu Assumpta. Localització: capella del reresagrari. Lluneta costat evangeli.   
12.02.129-007-0043, Crist Rei adorat per les cinc races humanes. Localització: capella del reresagrari. Parament central.  
12.02.129-007-0044, al·legoria dels Patrons de la Música: Sant Gregori el Gran, entre el rei David i Santa Cecília i cor de xiquets. Localització: capella del reresagrari. Parament costat epístola.  
d) Esgrafiats  
Conjunt d'esgrafiats de la capella del reresagrari, 3/3 s. XVII. Localització: reresagrari.  
12.02.129-007-0037, esgrafiats de la cúpula,  
e) Algepseries  
Conjunt d'algepseries decoratives de la capella del reresagrari, 3/3 s. XVII.  
12.02.129-007-00038, penjant. Localització: cúpula de la capella del reresagrari.  
12.02.129-007-00039, petxines amb emblema eucarístic: calze i hòstia (4). Localització: capella del reresagrari.  
12.02.129-007-0312, capitells corintis (8), 1/3 s. XVIII. Localització: capella del reresagrari.   
Conjunt d'algepseries decoratives de la capella de la comunió, dècada de 1730:  
12.02.129-007.0313, marc (2), 1/3 segle XVIII. Localització: en laterals del presbiteri de la capella de la comunió.   
12.02.129-007-0204, tarja amb emblema xiprer (2), Localització: al fris del presbiteri capella de la comunió.  
12.02.129-007-0089a, marc (4), 1/3 segle XVIII. Localització: als laterals del creuer de la capella de la comunió.  
12.02.129-007-0090, tarja amb emblema cor (2), 1/3 segle XVIII Localització: capella de la Comunió. Creuer costat epístola i evangeli. Sobre cornisa entre creuer i presbiteri.  
12.02.129-007-0091, tarja amb emblema font (2), 1/3 segle XVIII. Localització: creuer cornisa capella de la Comunió. Centre costats epístola i evangeli.  
12.02.129-007-0092, tarja per a emblema sense decorar (2) 1/3 segle XVIII. Localització: capella de la Comunió. Creuer costat epístola i evangeli. Sobre cornisa entre creuer i nau.  
12.02.129-007-0093, tarja amb venera (2), 1/3 segle XVIII. Localització: capella de la Comunió. Sobre pilastra mur presbiteri - creuer costats epístola i evangeli.   
12.02.129-007-0094, finestra (2), 1/3 segle XVIII. Localització: creuers capella de la Comunió en el centre dels costats de l'epístola i de l'evangeli.  
12.02.129-007-0095, tarja vegetal (2), 1/3 segle XVIII. Localització: capella de la Comunió. Sobre pilastra creuer presbiteri i creuer nau, costats epístola i evangeli.  
12.02.129-007-0096, tarja amb escut de Vilafranca, 1/3 segle XVIII. Localització: arc toral d'embocadura de la capella de la Comunió.  
  
12.02.129-007-0097, tarja vegetal (2), 1/3 segle XVIII. Localització: capella de la Comunió. Sobre pilastra mur nau, baix arc toral, costats epístola i evangeli.  
12.02.129-007-0097 tarja vegetal (2), 1/3 segle XVIII. Localització: capella de la Comunió. Sobre pilastra mur presbiteri, sota arc toral, costats epístola i evangeli.  
12.02.129-007-0098, roleus vegetals, 1/3 segle XVIII. Localització: intradós de l'arc toral embocadura de la capella de la Comunió.  
12.02.129-007-0099, conjunt d'algepseries de la cúpula, 1/3 segle XVIII. Localització: creuer de la capella de la Comunió.  
12.02.129-007-0100, petxina amb emblema eucarístic: copó, 1/3 segle XVIII. Localització: creuer de la capella de la Comunió, costat evangeli junt presbiteri.  
12.02.129-007-0101, petxina amb emblema eucarístic: Agnus Dei, 1/3 segle XVIII. Localització: creuer de la capella de la Comunió, costat epístola junt presbiteri.  
12.02.129-007-0102,petxina amb emblema eucarístic: calze amb hòstia, 1/3 segle XVIII. Localització: creuer de la capella de la Comunió, costat epístola junt nau.  
12.02.129-007-0103, petxina amb emblema eucarístic: custòdia, 1/3 segle XVIII. Localització: creuer de la capella de la Comunió, costat evangeli junt nau.  
f) Taulelleria  
12.02.129-007-0234, taulellet de sanefa eucarística: custòdia sostinguda per àngels (7 peces). Ceràmica valenciana, 3/3 s. XVII. Localització: paviment del reresagrari.  
12.02.129-007-0286, taulellets de sanefa. Ceràmica valenciana, 3/3 s. XVIII. Localització: paviment del reresagrari.  
12.02.129-007-0042, sòcol de taulellets. Ceràmica valenciana, 3/3 s. XVII. Localització: paraments laterals del Reresagrari.  
12.02.129-007-0314, paviment de taulellets. Ceràmica valenciana, 3/3 s. XVII. Localització: paviment del reresagrari.   
g) Reixes  
12.02.129-007-0055, reixa, 1782. Localització: exterior sagristia major.  
h) Fusteria i ebenisteria (portes, finestres, encaixonades, carreus de cor, etc.)  
12.02.129-007-0214, fusteria de finestra, s. XVIII. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0057, fusteria de finestra, s. XVII. Localització: finestra arxiu en façana principal.  
12.02.129-007-0215, fusteria de porta de la sagristia barroca, s. XVII. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0036, barana del cor, 1/3 s. XVII. Localització: cor elevat als peus.  
12.02.129-007-0050, porta d'accés de la portalada de Sta. Maria Magdalena. Fusta tallada i xapada amb zinc, 3/3 s. XVI. Localització: portalada lateral, a la plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0052, ràfol de la fatxada. Fusta tallada, 3/3 s. XVI. Localització: plaça de l'Església.  
12.02.129-007-0064, porta d'accés de la portalada principal.. Fusta tallada i xapada amb zinc, 3/3 s. XVI. Localització: portalada principal.  
  
12.02.129-007-0066, porta d'accés a la sagristia menor. Fusta tallada i xapada amb planxes de ferro, 3/3 s. XVI. Localització: portalada de la sagristia menor.  
12.02.129-007-0315, porta d'accés a les voltes. Fusta tallada i xapada amb planxes de ferro, 3/3 s. XVI. Localització: sagristia menor.   
  
12.02.129-007-0316, porta d'accés a la sagristia. Fusta tallada, 3/3 s. XVIII. Localització: sagristia de la capella de Comunió.   
i) Campanes  
12.02.129-007-0317, campana de la Mare de Déu del Llosar. De bronze de fosa, 1799. Localització: campanar.   
j) Altres  
12.02.129-007-0051, rellotge de sol, s. 1/3 XVIII. Localització: sobre la portada lateral, en la plaça de l'església.  
12.02.129-007-0059, rellotge de sol, s. 1/3 XVIII, 1722 michel climent me fecit. Localització: sobre la portalada principal, al carrer major.  
12.02.129-007-0053, inscripció commemorativa de la construcció del reresagrari, ?1667?. Localització: exterior del reresagrari.  
12.02.129-007-0061, 0062, inscripció commemorativa de la construcció del rellotge de sol ?1722 michel climent me fecit?. Localització: sobre la portalada principal, al carrer major.  
12.02.129-007-0063, inscripció commemorativa de la construcció del campanar, ?1909?. Localització: llinda de la porta d'accés a la torre campanar.  
12.02.129-007-0324, inscripció commemorativa de la construcció de la capella de la comunió, ?1726?. Localització: exterior capella en interior torre de conjurar.   
12.02.129-007-0325, cartel·la amb inscripció: «acabose en el año 1572» localització: arc rebaixat del cor, cap a la nau.   
12.02.129-007-0326, cartel·la amb inscripció: «renovada - 1941 -», 2/3 s. XX. Localització: arc rebaixat del cor, cap a la nau.   
12.02.129-007-0327, carreu amb signe lapidari representant martell de pedrapiquer. Localització: torre de conjurar paret de l'església. 2/3 s. XVI.   
12.02.129-007-0328, carreu amb signe lapidari representant una cara frontal. Localització: entrada sagristia major.  
2.d) Pertinences i accessoris que no formen part de l'edifici, però que estan consubstancialment vinculats a aquest.  
a) Escultura  
Conjunt escultòric o retaule del Crist de l'Agonia, format pel Crist, la Dolorosa i Sant Joan, de Pascual Amorós, 1935, en la fornícula del costat de l'epístola de la capçalera de l'església:  
12.02.129-007-0291, Crist de l'Agonia. Talla policromada, de Pascual Amorós, 1935. Localització: presideix el presbiteri.   
12.02.129-007-0235, la Dolorosa. Talla policromada, de Pascual Amorós, 1935. Localització: fornícula del costat de l'epístola en la capçalera immafront.   
12.02.129-007-0236, Sant Joan, el deixeble estimat. Talla policromada, de Pascual Amorós, 1935. Localització: fornícula del costat de l'epístola en la capçalera.  
12.02.129-007-0238, Mare de Déu del Roser. Talla policromada, de Terencio Farré, 1942. Localització: des dels peus, primera capella del costat de l'epístola.  
12.02.129-007-0058, clau floral, s. XV. Tallada en pedra calcària. Localització: façana principal.  
12.02.129-007-0318, Mare de Déu Coronada, amb llibre (esperança). De talla de pedra, s. XVI. Localització: museu parroquial.   
12.02.129-007-0319, Sant Cavaller. Talla de pedra, s. XVI. Localització: campanar d'espadanya sobre la façana principal.   
12.02.129-007-0320, mènsula doble amb àngels sostenidors d'un escut amb flor de lis sobre muntanya (puig) i la visitació de Maria a Isabel. Talla de pedra, s. XVI. Localització: museu parroquial.   
12.02.129-007-0321, mènsula doble representant profeta amb filacteri (Isaïes). Talla de pedra, s. XVI. Localització: museu parroquial.   
  
12.02.129-007-0322, mènsula amb àngel. Talla de pedra, s. XVI. Localització: casa en plaça de l'església, núm. 2.   
12.02.129-007-0323, mènsula amb màrtir. Talla de pedra, s. XVI. Localització: casa abadia antiga.   
b) orfebreria i joies  
12.02.129-007-0266, sacra gòtica. De fusta i paper, 3/3 s. XV. Localització: museu parroquial.  
12.02.129-007-0201, sagrari, Vicente March Bernial, 1946. Localització: capella de la Comunió.  
12.02.129-007-0218, petxina baptismal. Plata 3/3 s. XVIII. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0219, llum del sagrari. Amb inscripció ?a expens. de Clara Beltran Muger de José Sente?. Plata 2/3 s. XVIII, localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0242, custòdia sol. Argent daurat 3/3 s. XVII, 1695. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0244, calze de la confraria de la Mare de Déu del Roser. Argent daurat 1/3 s. XVII, 1606. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0249, calze. Argent daurat 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0273, reliquiari del lignum crucis. Argent daurat 2/3 s. XV, punxó de Morella. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0274, copó crismera. Argent 3/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0272, creu processional major. Argent daurat, punxó de Morella, 1/3 s. XV, i magolla de Gaspar Santalínia 1/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0329, creu processional menor. Llautó daurat i esmalts translúcids, 3/3 s. XIX. Localització: sagristia major.   
c) Tèxtils  
12.02.129-007-0275.00, tern roig de la coronació de la Mare de Déu, compost de capa, casulla, dos dalmàtiques, cobre calze (6 peces). Vellut roig, sedes policromes i fils d'or i plata 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0275.01 (0024), cobre calze roig i carpeta de corporals. Vellut roig, sedes policromes i fils d'or i argent 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0275. 02 (0024), dalmàtica roja. Vellut roig, i fils d'or i plata 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0275. 03 (0024), dalmàtica roja. Vellut roig, i fils d'or i plata 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-00275.04, casulla roja. Vellut roig, sedes policromes i fils d'or i plata 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0275. 05 (0105), capa pluvial de la coronació de la Mare de Déu. Vellut roig, sedes policromes i fils d'or i argent 3/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0275. 06 (0121), estola roja. Vellut roig, sedes policromes i fils d'or i argent 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
  
12.02.129-007-0118, dalmàtica blanca. Sedes policromes 2/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0276, capa pluvial de la Mare de Déu del Roser. Brodats transferits a seda blanca, sedes policromes i fils d'or i argent 3/3 s. XVI. Localització: sagristia major.  
12.02.129-007-0120, capa de combregar o del viàtic. Brodats de sedes policromes i fils d'or i argent, vellut granat 3/3 s. XVI. Escut de la família Figuera. Localització: sagristia major.  
2.e) Determinació i descripció dels béns de rellevància local existents en l'entorn de protecció  
- Ajuntament gòtic, plaça de l'Església, núm. 6, illa cadastral 29875 p.02. Es tracta d'un important edifici gòtic la construcció del qual es va iniciar probablement a finals del s. XIII i finalitza en el segle XIV. Disposa de distintes estades nobles, entre les quals destaca la utilitzada per a les oficines municipals amb un poderós teginat i finestres gòtiques.   
  
Es conserva en el saló de sessions el retaule de l'any 1455 de l'artista Valentí Montoliu, pintor adscrit en el gòtic internacional, aquest retaule va ser traslladat des del seu origen primitiu de l'ermita del Llosar en el segle XVII, per motiu d'unes obres en aquesta, i mai va ser tornat.   
  
Destaquen la potent estructura murària amb els buits de marcs de carreu, les finestres gòtiques, espitlleres amb orbe i creu, ràfol i fusteries originals. Es conserva un paviment amb una «Al·legoria de la justícia» alçat i emmarcat en l'actualitat.  
- Palau dels Brusca, plaça de l'Església núm. 8, illa cadastral 30872 p 01. El llinatge dels Brusca va ser principal a Vilafranca. Joan Brusca va acompanyar el rei Jaume I en la reconquista del Regne. Es van instal·lar en la població Jaulo Brusca, cavaller. Van sostindre una lluita amb la família Ortí de Benassal. Van ser soterrats al temple parroquial i durant diversos anys van monopolitzar la batllia. El palau es tracta d'una casa composta per planta baixa, entresòl i dos plantes superiors. Disposa de porta allindanada recercada de carreus i finestres i balcons en les plantes superiors. Sobre la porta s'obri un buit de forma oval. Destaquen les seues fàbriques de maçoneria, el ràfol i la disposició i composició dels seus buits. Sense perjudici dels seus altres elements arquitectònics, etnològics i decoratius que puguen existir al seu interior.  
  
- Palau dels Penyarroja, carrer Abadia, núm. 2, illa cadastral 29875 p.01. Segons la Historia de la real villa de Villafranca del Cid, Penyarroja va ser llinatge molt distingit; N., va ser jurat en 1596; Pere, batle en 1603; aquest mateix Pere o un altre del mateix nom era notari en 1608; també van ser notaris, Joan Baptista, el prohom que va obtindre per a Vilafranca i altres aldees la separació de Morella, el 9 de febrer de 1691 i Rafael, aquest, potser de Portell, en 1667; fill de Joan Baptista va ser el també anomenat Joan Baptista, de professió militar, segons es diu en l'acta de reunió de veïns de 1691, a la qual va assistir.  
  
A Ignasi Penyarroja; sent tonsurat se li va oferir el benefici de Sant Pere i Sant Andreu en 1700. Es va ordenar sacerdot en 1715. Aprofitant l'estada de son pare a Madrid (son pare Joan Baptista, el militar abans esmentat), en ocasió del pleit de la separació de les aldees, en 1691, li va encarregar una Dolorosa, vestida per a l'altar de la titular en la capella de la Comunió. Va destinar a calvari en 1733, una finca de la seua propietat en què va manar construir una ermita al Sant Crist, que va beneir el capellà Matheu en 1740. Va llegar per al curat una casa i la font contigua a aquella. Va morir en 1767.   
L'antiga casa dels Penyarroja és un gran casalot de tres plantes i sobre la porta amb arc de mig punt adovellat es troba el seu escut nobiliari. Aquest escut es troba també pintat en el primer quarter de l'escut que es troba en la façana del palau dels Sant Joan a Cinctorres (Castelló) i en un altre pintat a l'interior.   
En aquesta façana es troben dos espitlleres en forma de creu i orbe a nivell de planta baixa. En la façana lateral ?dóna a la plaça de l'Església- podem veure a més un panell ceràmic col·locat l'any 1991, on una llegenda recorda com Joan Baptista Penyarroja va aconseguir del rei Carles II la independència de la població i de les aldees morellanes, i les va convertir en viles reials.  
Destaquen: fàbriques de carreu, carreuó i maçoneria, disposició dels seus buits, espitlleres i ràfol. Sense perjudici dels seus altres elements arquitectònics, etnològics i decoratius que puguen existir a l'interior.  
- Forn gòtic i llotja (bé de rellevància local per disposició addicional 5a de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià), carrer d'en Pons, núm. 1, illa cadastral 29873 p 03. Es tracta d'un edifici començat o potser acabat l'any 1889, segons inscripció tallada en pedra sobre la porta principal, i en la planta baixa de la qual estava ubicada l'antiga llotja. D'aquesta es conserven dos arcades gòtiques parcialment soterrades, en el mur lateral de la dreta, i unes pilastres renaixentistes superposades a l'estructura medieval, en el mur lateral de l'esquerra.  
Per a complir amb la Llei de 9 de setembre de 1857, reguladora del primer ensenyament elemental obligatori, sembla que es va modificar l'estructura de la llotja. En data que es desconeix, s'instal·la en la planta baixa el parvulari; i en la superior, l'escola de xiquetes.  
Hui en dia, en aquest edifici de propietat pública, es troba la guarderia infantil en la planta inferior i el Museu de la Pedra Seca en la planta superior.  
- Casa amb portalada renaixentista, carrer Major, núm. 9, illa cadastral 28886 p.11. Es tracta d'un edifici compost de planta baixa. Principal i andana. Posseeix una destacada portalada renaixentista. Va ser reformada en èpoques més recents i es van introduir paviments hidràulics ben conservats. Destaquen també la forma i disposició dels buits, el ràfol i les fusteries.   
  
3. Entorn de protecció  
Delimitació de l'entorn afectat:  
Justificació de la delimitació proposada:  
El criteri general seguit per a la delimitació de l'entorn de protecció consisteix a incloure dins de la seua àrea els elements urbans següents:  
  
- Parcel·les que limiten directament amb la que ocupa el BIC, i poden afectar aquest, tant visualment com físicament qualsevol intervenció que es realitze sobre aquestes.  
- Parcel·les que donen al mateix espai públic que el BIC i que constituïxen l'entorn visual i ambiental immediat i en el qual qualsevol intervenció que es realitze puga suposar una alteració de les condicions de percepció d'aquest o del caràcter de l'espai urbà.  
- Espais públics en contacte directe amb el BIC i les parcel·les enumerades anteriorment i que constitueixen part del seu ambient urbà immediat.  
- Edificacions o qualsevol element del paisatge urbà que encara no tenint una situació d'immediatesa amb el BIC afecten de forma fonamental a la percepció d'aquest.  
Descripció de la línia delimitadora:  
Origen: intersecció entre l'eix del carrer Major i la paret mitgera entre les parcel·les 09 i 10 de l'illa núm. 28886, punt A.  
Sentit: horari.  
Línia delimitadora: la línia travessa l'illa cadastral núm. 29882, per la paret mitgera nord-oest de la parcel·la núm. 19. Creua el carrer Cid i travessa l'illa núm. 29889, per la paret mitgera nord-oest de la parcel·la núm. 11, gira a sud i envolta aquesta illa i la parcel·la núm. 256 del polígon núm. 24  i torna al carrer Cid. Des d'aquesta travessa l'illa 30872 per la paret mitgera entre les parcel·les 03 i 04 i incorpora l'illa 29875.Travessa l'illa núm. 29878 entre les parcel·les 08 i 09 i continua amb la incorporació de les parcel·les núm. 01, núm. 02 i núm. 03 d'aquesta illa. Incorpora l'illa núm. 29872, creua el carrer d'en Pons i l'illa 28886 per la paret mitgera nord-oest de la parcel·la núm. 10, fins al punt d'origen.   
  
  
  
4. Normativa de protecció del monument i l'entorn.  
Monument  
Article 1. S'atindrà al que disposa la secció segona, Règim dels béns immobles d'interés cultural, del capítol III, del títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, aplicable a la categoria de Monument.  
Article 2. Els usos permesos seran tots aquells que siguen compatibles amb la posada en valor i gaudi patrimonial del bé i contribuïsquen a la consecució d'aquests fins. L'autorització particularitzada d'ús es regirà pel que disposa l'article 35 de l'esmentada Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Entorn de protecció  
Article 3. De conformitat amb allò que disposa l'article 35 de l'esmentada Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, qualsevol intervenció de transcendència patrimonial que pretenga realitzar-se en l'entorn de protecció del monument, requerirà de la l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura. Aquesta autorització s'emetrà d'acord amb els criteris establits en aquesta normativa, i en allò no previst en aquesta, per mitjà a l'aplicació directa dels criteris previstos en l'article 39 de la Llei esmentada. Aquesta normativa regirà amb caràcter provisional fins que es redacte el Pla especial de protecció del monument i el seu entorn i aquest abast validació patrimonial.  
Totes les intervencions requeriran, per al seu tràmit autoritzatori, la definició precisa del seu abast, amb la documentació tècnica que per la seua especificitat els corresponga, i amb la ubicació parcel·lària i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la seua transcendència patrimonial.  
   
Article 4. Sense perjudici del que disposa l'article anterior, per mitjà d'informe tècnic municipal motivat, es podrà derivar la no-necessitat de tràmit autoritzatori previ en actuacions que se situen fora d'aquest marc normatiu per la seua falta de transcendència patrimonial, com seria el cas de les obres i instal·lacions dirigides a la mera conservació, reparació i decoració interior d'immobles situats en aquest àmbit que no afecten la seua percepció exterior i aquelles altres que es limiten a la conservació, reposició i manteniment d'elements preexistents i no comporten alteració de la situació anterior, sempre que no contradiguen el que estableix aquesta normativa.  
En aquests casos, l'Ajuntament comunicarà a aquesta administració en el termini de 10 dies la concessió de llicència municipal, i adjuntarà, com a mínim, l'informe tècnic que es menciona en el paràgraf anterior, un pla d'ubicació i el suport fotogràfic que permeta constatar la situació de partida i la seua falta de transcendència patrimonial.  
Article 5. La contravenció del que preveuen els articles anteriors, determinarà la responsabilitat de l'Ajuntament i/o dels promotors en els termes establits en l'article 37 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Article 6. Criteris d'intervenció  
1. Es mantindrà la parcel·lació històrica de l'entorn.  
2. Seran mantingudes les alineacions històriques de l'edificació conservades fins a l'actualitat.  
3. Els edificis tradicionals de l'entorn, pel seu alt valor ambiental i testimonial d'una arquitectura i tipologia que caracteritza a aquest, hauran de mantindre les façanes visibles des de la via pública, i es preservaran i es restauraran els caràcters originaris d'aquestes.  
4. El nombre de plantes permeses és l'originari en els edificis anteriors a 1945, en la resta no se superaran les quatre altures (planta baixa més tres), i s'autoritzaran els soterranis però queden prohibits els semisoterranis. Els edificis que superen aquest nombre de plantes es regiran pel règim fora d'ordenació. A aquest efecte en els supòsits que concloga la seua vida útil, es pretenguen obres de reforma de transcendència equiparable a la reedificació, una remodelació amb eliminació de les plantes superiors, o una substitució voluntària d'aquests els seran aplicables les ordenances de protecció d'aquesta normativa. Tot això sense perjudici de la possible aplicació de l'article 21 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià a aquests immobles.  
  
5. L'altura de cornisa màxima és de 12,10 m per a quatre plantes i 7,10 m per a dos plantes.   
6. Les cobertes, d'acord amb la tipologia de la zona, seran en el cos principal de l'edifici, la profunditat edificable del qual oscil·larà entre 8 i 11 metres, inclinades, de teula d'argila cuita, i es reutilitzarà preferentment la procedent de l'enderroc de les actuals, queden prohibides expressament: la pissarra, la teula plana, mixta i la coberta metàl·lica, amb pendent compresa entre 25 % i 40 %, a dos aigües i carener d'altura màxima 2,25 m respecte de la línia de cornisa. Aquest requisit únicament podrà ser dispensat, amb caràcter excepcional, en aquells casos en què s'acredite l'existència d'una singular justificació historicocontextual.  
7. Les noves edificacions s'adequaran amb caràcter estètic a la tipologia i acabats tradicionals de Vilafranca atenent la façana les disposicions següents:  
- Ràfols de longitud mínima 50 cm i materials propis de Vilafranca.  
  
- Impostes, motlures, marcs, faixes, acabaments ornamentals i la resta d'elements compositius amb una longitud màxima de volada de 15 cm.  
- Buits de façana de proporció vertical, amb la possible excepció de plantes baixes o cambres segons la tipologia compositiva del municipi.  
  
- Balcons de barana de fusta o metàl·lica, amb amplària màxima de volada de 40 cm, 15 cm de vora i longitud màxima d'1.80 m. Es prohibeixen els miradors.  
- Les fusteries seran de fusta.  
- Es prohibeixen les persianes, excepte les persianetes exteriors enrotllables tradicionals.  
8. L'ús permés en aquesta zona serà el residencial. S'admetran els següents usos, sempre que mostren la seua compatibilitat amb les arquitectures tradicionals de la zona:  
A) Magatzems.  
B) Locals industrials ubicats en planta baixa.  
C) Locals d'oficina.  
D) Ús comercial.  
E) Religiós  
  
Article 7. Totes les actuacions que puguen tindre incidència sobre la correcta percepció i la dignitat en l'estima de l'escena o paisatge urbà del monument i el seu entorn, com seria el cas de l'afecció dels espais lliures per actuacions de reurbanització, enjardinament o arbratge, provisió de mobiliari urbà, assignació d'ús i ocupacions de la via pública, etc., o com podria ser-ho també l'afecció de la imatge arquitectònica de les edificacions per tractament de color, implantació de rètols, marquesines, tendals, instal·lacions vistes, antenes, etc., o qualssevol altres de similar característiques i conseqüències, s'hauran de sotmetre a autorització de la conselleria competent en matèria de cultura, que resoldrà d'acord amb les determinacions de la llei i els criteris de percepció i dignitat abans al·ludits.   
Queda proscrita la introducció d'anuncis o publicitat exterior als plans de façana dels edificis que, en qualsevol de les seues accepcions, irrompa en aquesta escena urbana, excepte la d'activitats culturals o esdeveniments festius que, de manera ocasional, reversible i per temps limitat sol·licite i obtinga autorització expressa.  
  
Article 8. Béns d'interés cultural  
Caldrà ajustar-se al que disposa la secció segona, règim dels béns immobles d'interés cultural, del capítol III del títol II de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià en relació amb l'escut nobiliari dels Penyarroja ubicat en la casa palau, l'entorn de protecció de la qual serà la façana d'aquest.   
  
Article 9. Béns de rellevància local  
S'assenyalen els següents béns de rellevància local situats en aquest entorn de protecció:  
- Ajuntament gòtic, plaça de l'Església, núm. 6, illa cadastral 29875 p.02.  
- Palau dels Brusca, plaça de l'Església, núm. 8, illa cadastral 30872 p 01.  
- Palau dels Penyarroja, carrer de l'Abadia, núm. 2, illa cadastral 29875 p.01.  
- Forn gòtic i llotja (bé de rellevància local per disposició addicional 5a de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana del patrimoni cultural valencià), carrer d'en Pons núm. 1, illa cadastral 29873 p 03.  
- Casa amb portalada renaixentista, carrer Major, núm. 9, illa cadastral 28886 p.11.   
El règim d'intervenció en aquests serà, fins que no s'incloguen en el catàleg de béns i espais protegits amb aquesta expressa tipificació protectora, l'establit amb caràcter transitori en l'article 10 del Decret 62/2011, del Consell, pel qual es regula el procediment de declaració i el règim de protecció dels béns de rellevància local, i les mesures protectores establides en aquest decret.   
  
  
Article 10. En qualsevol intervenció que afecte el subsòl de l'immoble o l'entorn de protecció, resultarà d'aplicació el règim tutelar establit en l'article 62 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, per a la salvaguarda del patrimoni arqueològic.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7925, del 25-11-2016 (2016/8823)

RESOLUCIÓN de 4 de noviembre de 2016, de la Consellería de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se incoa expediente para declarar bien de interés cultural, con la categoría de monumento, la iglesia parroquial de Santa María Magdalena, sita en Vilafranca (Castellón) y se somete al expediente incoado a trámite de información pública.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7925

Fecha DOGV
:   25-11-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/8823

CVE


Fecha del documento
:   04-11-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 4 de noviembre de 2016, de la Consellería de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, por la que se incoa expediente para declarar bien de interés cultural, con la categoría de monumento, la iglesia parroquial de Santa María Magdalena, sita en Vilafranca (Castellón) y se somete al expediente incoado a trámite de información pública.   
 [2016/8823]  
Vista la solicitud de declaración de la iglesia parroquial de Santa María Magdalena de Vilafranca (Castellón) como bien de interés cultural con la categoría de monumento, formulada por Rafael Monferrer Guardiola y por Rogelio Tena Monforte.  
Visto el informe emitido por los servicios técnicos de la Dirección General de Cultura y Patrimonio de esta conselleria y demás antecedentes obrantes en el expediente, favorables a la declaración como bien de interés cultural, con categoría de monumento, a favor de la iglesia parroquial de Santa María Magdalena de Vilafranca (Castellón).  
A tenor de lo dispuesto el artículo 27 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, esta Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, en lo que es materia de su competencia, resuelve:  
  
Primero  
Incoar expediente para la declaración de bien de interés cultural, con la categoría de monumento, a favor de la iglesia parroquial de Santa María Magdalena de Vilafranca (Castellón), encomendando su tramitación a la Dirección General de Cultura y Patrimonio de esta conselleria.  
  
Segundo  
De conformidad con lo dispuesto en el artículo 28 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, determinar los valores del bien que justifican la declaración, describir el mismo, sus partes integrantes, pertenencias y accesorios para su más perfecta identificación, así como delimitar su entorno de protección, señalar los bienes de relevancia local emplazados en el mismo y fijar las normas de protección del bien y su entorno en los anexos que se adjuntan a la presente resolución.  
  
Tercero  
En cumplimiento de lo preceptuado en el artículo 27.3 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano notificar esta resolución a los interesados y al Ayuntamiento de Vilafranca y hacerles saber que, de conformidad con lo que establecen los artículos 35 y 36 en relación con el 27.4 de la ley, la realización de cualquier intervención, tanto en el monumento como en su entorno, deberá ser autorizada preceptivamente por la Dirección General de Cultura y Patrimonio de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte con carácter previo a su realización y al otorgamiento de licencia municipal en su caso, cuando esta resulte preceptiva, así como cualquier cambio de uso en el inmueble al que se refiere la presente incoación de conformidad con lo que establece el artículo 36.2 de la mencionada ley.  
  
Cuarto  
La presente incoación, de acuerdo con lo establecido en el artículo 33 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, determina la suspensión del otorgamiento de licencias municipales de parcelación, urbanización, construcción, demolición, actividad y demás actos de edificación y uso del suelo que afecten al inmueble y su entorno de protección, así como de dichas actuaciones cuando sean llevadas a cabo directamente por las entidades locales. Quedan, igualmente suspendidos los efectos de las ya otorgadas, suspensión cuyos efectos y, de conformidad con la limitación temporal contenida en el párrafo segundo del artículo 33 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, se resolverán tras la declaración.  
No obstante, la Dirección General de Cultura y Patrimonio podrá autorizar las actuaciones mencionadas cuando considere que, en aplicación de las normas de protección establecidas en la presente resolución, manifiestamente no perjudican los valores del bien que motivan la incoación, así como las obras que por causa mayor o interés general hubieran de realizarse inaplazablemente, de conformidad con lo establecido en el párrafo primero del referido artículo.  
  
Quinto  
Conforme a lo previsto en el artículo 86 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, y en el artículo 27.6 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, someter el expediente incoado a trámite de información pública, a fin de que cuantas personas tengan interés puedan examinar el expediente durante el plazo de un mes a partir de la publicación de la presente resolución en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. El expediente estará a disposición de los interesados en la Dirección General de Cultura, y Patrimonio, avenida de la Constitución, número 284 de Valencia.  
  
Sexto  
Que, en cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 27.3 de la ley, se notifique la presente resolución al Registro General de Bienes de Interés Cultural para su anotación preventiva y al Registro de la Propiedad con el mismo fin.  
  
Séptimo  
Que la presente resolución con sus anexos se publique en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y en el Boletín Oficial del Estado.  
  
Valencia, 4 de noviembre de 2016.- El conseller de Educación, Investigación, Cultura y Deporte: Vicent Marzà Ibáñez.  
  
  
  
ANEXO I  
  
I. Datos sobre el bien objeto de la declaración  
  
1. Denominación:  
a) Principal: iglesia parroquial de Santa María Magdalena.  
b) Secundaria: hasta el siglo XVIII se encuentra bajo la advocación de Santa María y San Salvador.  
  
2. Descripción:  
2.a) Inmueble objeto de la declaración  
La iglesia parroquial de Santa María Magdalena es una gran fábrica de piedra que domina la población, testimonio de la religiosidad de sus habitantes, de sus relaciones culturales y artísticas y de su desarrollo económico. Esta importante muestra arquitectónica es uno de los primeros ejemplos en tierras castellonenses de la transición entre los modos tradicionales de construcción gótica y la asunción del nuevo lenguaje renacentista, además de incorporar en reformas posteriores nuevos lenguajes como el barroco. En él trabajaron importantes artistas entre los que se encuentra Pere Masseres y Ramón Pertusa, conocedor este último de las nuevas corrientes renacentistas y de los recursos de ornato de los maestros castellanos, y calificado como excelente «imitador de Siloé».  
Posee una gran riqueza en orfebrería gótica y ornamentación eclesiástica.  
Cronología  
La primera construcción religiosa de Vilafranca fue la iglesia de Sant Miquel en la Pobla del Bellestar, situada en el paraje llamado Riu de les Truites. Posteriormente con la fundación de la actual Vilafranca se levanta un primer templo del que no se conservan noticias pero que debería ser de reducidas dimensiones y de la tipología llamada de iglesias de reconquista, de una planta rectangular, de una sola nave sin crucero y tejado inclinado a dos aguas apoyado sobre grandes arcos transversales apuntados, similar a otros templos de la provincia.   
El bienestar económico que Morella y los términos de su castillo consiguieron en aquel pasado medieval, gracias al comercio de cereales y a la exportación de lanas a Italia, favoreció el lujo de capillas y ermitas, pintores y orfebres adornaron los muros de los primitivos templos góticos.  
Estas circunstancias se van a reflejar en Vilafranca hasta bien comenzado el s. XV, época en que se iniciaría una posterior decadencia medieval. Se toma pues la decisión de aumentar el primer templo, ya bien dotado, por ser insuficiente para el servicio de un pueblo que entonces contaba 125 fuegos.  
Sobre este templo se sabe que el 8 de noviembre de 1318 los jurados Miquel Esquerdo y Doménec Garcia: «Amb el consentiment del Consell aplegat en lo porxe davant Santa Maria, signaren el contracte, condicions i obra a fer per ampliar l'església gòtica primitiva, amb els mestres piquers Joan Mulner i Doménec Gilabert, pel preu de mil dos-cents sous».  
También se encuentran referencias de este templo dedicado a beate Marie, beate Virginis Marie y beate Sancte Marie, en otros documentos notariales.  
A finales del siglo XVI se tienen las primeras noticias documentales de la construcción de un espacioso templo de nueva planta, digno de Vilafranca y testimonio a la vez de su religiosidad. En los Quinque libri se encuentra la siguiente referencia:  
« A V de juny any 1567 a les quatre ores fon acentada la primera pedra de la esglesia essent Jurats de Vilafranca en lo sobredit any los honorats en Joan Colom y Gabriel Tena y mestre de la dita esglesia Pere Masseres navarro bene fundata est supra firmam petram en la qual pedra está scrit lo nom jhs fas ne memoria yo antonio messeguer rector pregant al Senyor la vega acabada yo y los que huy viujm per gratia del Senyor en la present parroquia amen».  
A la muerte de Pere Masseres va a continuar la construcción Ramón de Pertusa, el segundo maestro de obras y «la vespra de la Nostra Senyora de Agost any 1572, fonc acabada de teular la sobredita Esglesia, salvo la torre de conjurar, la qual se avia de pujar, y cubrir de cap».  
El 11 de marzo de 1573 los jurados y el rector de Vilafranca reciben la oportuna licencia para su bendición y ornamentación del morellano y futuro obispo de Tortosa, Doctor Gaspar Punter y Barreda, entonces canónigo y vicario general de la diócesis. El 9 de noviembre de 1573 se celebró la primera misa cantada y solemne por Mn. Antonio Messeguer.  
Posteriormente se realizó el altar mayor y seis altares más en seis capillas, procedentes del templo anterior y en una segunda etapa se completa el templo con la construcción de las capillas del trasagrario (1667-1670) y de la Comunión (1725-1730). En 1858 sus muros y paredes fueron decoradas con las pinturas al gusto de la época, policromadas de tonalidades ocres, amarillos, rosas y azulados con motivos florales y motivos de santos de devoción vilafranquina.  
El templo se finalizó definitivamente con la obra del actual campanario (1908-1911) por tener que derribar el anterior que sufría ruina y se encontraba en proceso de inclinación sobre el edificio de la escuela colindante.  
En 1936 a causa de la guerra civil el templo fue convertido en un mercado público y la mayoría de sus obras de arte destruidas. En 1938 fue iniciada su repristinación por mossén Joan Puig que se conserva hasta la actualidad.  
Descripción del inmueble:  
El templo nuevo se construye sobre el mismo solar que ocupaba el viejo en el centro de la población, junto a la plaza Mayor, adosado a la muralla y a uno de sus portales hoy desaparecido. Junto con su torre campanario y la torre de conjurar ofrece el aspecto exterior de una gran fortaleza.  
Es de planta rectangular con cuatro tramos con capillas laterales entre contrafuertes y presbiterio con ábside poligonal y posterior capilla cuadrada emplazada entre las dos sacristías, la sacristía menor y la mayor, esta base de la torre de conjurar y comunicada directamente a través de sus dependencias con la posteriormente añadida capilla de la Comunión situada a la altura del tercer tramo.  
La nave principal, las capillas laterales y el presbiterio están cubiertos con bóveda de nervaduras góticas siguiendo el sistema tradicional que aún perdura en este momento. Éstas son estrelladas salvo en las capillas laterales. Destaca en la decoración de la iglesia las ricas ménsulas donde apoyan los nervios y las claves todas ellas esculpidas representando santos serafines y personajes bíblicos, destacando las de la bóveda bajo el coro en cuya clave central se encuentra representado San Miguel, de gran significado para la población y en el resto de las mismas ángeles músicos. Estos motivos escultóricos ya pertenecen al repertorio iconográfico del nuevo lenguaje renacentista que se incorpora a la iglesia.  
Las capillas laterales son siete, ya que una se elimina para acceder a la capilla de la Comunión. El acceso a ellas se hace por arco de medio punto, y se cubren con bóveda de crucería de dos nervios que arrancan de cuatro ménsulas en forma de vasos. La capilla de Jesús en el lado de la epístola es la única que tiene bóveda en forma de estrella con decoración floral en sus claves.  
Las bóvedas de la nave principal, separadas por arcos fajones, cubren los tres primeros tramos, y en el cuarto la bóveda se encuentra unida a la del ábside formando una de mayor dimensión.  
El coro se encuentra entre los contrafuertes de la primera capilla y se accede al mismo a través de una escalera con peldaños de piedra.  
El antiguo trasagrario es una capilla absidial situada en la parte trasera del presbiterio. Es de planta cuadrada de 4,80 m con pilastras cuadradas adosadas a sus ángulos. Se cubre con una cúpula de unos 3,20 m de diámetro.  
La capilla de la Comunión es de cruz griega, ligeramente irregular. En su centro se cubre con cúpula de unos 5,70 m de diámetro.  
La torre de conjurar está situada en el testero del templo, pudo levantarse en sustitución de una anterior o fue concebida como otras torres parecidas del término. Es una torre almenada, cuya espadaña es de un solo agujero, de ladrillo macizo y de construcción más reciente. Es de planta rectangular siendo su perímetro de 24 m. La superficie construida en planta es de 22,50 m². Es de mampostería de piedra, cal y arena y sillares en las esquinas. El interior consta de cuatro plantas, siendo la planta baja, una de las estancias de la sacristía.  
El campanario, al lado del evangelio y adosado a la fachada principal, es de planta cuadrangular con sus aristas esquinadas por el exterior, conformando un octógono irregular.  
Tiene un único acceso por una puertecita independiente del templo, mediante la cual se accede a una escalera de obra que conduce a la cámara del reloj y de las campanas. Su primera piedra fue colocada el 6 de mayo de 1909, tal como recuerda una inscripción sobre la puerta de acceso al mismo, y fue bendecido el 7 de septiembre de 1910. Está formado por cuatro cuerpos separados por sencillas impostas. La base es de 4 m de altura y su perímetro exterior es de 14,10 m. Está rematada por una cornisa rectangular que se une con una cornisa que bordea el templo.  
En el segundo cuerpo se halla un rebaje enmarcado por un arco de medio punto simulando un vano cegado. En este rebaje se abren cuatro huecos en forma de aspillera. En el tercero se encuentra el reloj y sobre su remate se encuentra la cámara de las campanas con cuatro ventanas con arco de medio punto abiertas. Se encuentra cubierto con una cúpula.  
La fachada principal es un gran paño de sillería en el que destaca la portada renacentista sobre la cual se abre un rosetón y entre ellos se observa un reloj esculpido en piedra. Se remata por dos pináculos en sus extremos y una escultura sobre la clave del arco.  
A la portada renacentista se accede mediante cinco escalones semicirculares. Data de 1568 como indica la inscripción que figura sobre la hornacina. Consta de dos pilastras corintias estriadas que soportan el entablamento, bajo el cual se desarrolla un arco de medio punto, con clave ornamental con el escudo de Vilafranca. Dos medallones con los bustos de San Pedro, al lado de la epístola y San Pablo al lado del evangelio, con sus alegorías adornan sus senos.  
El arquitrabe es moldurado y el friso se adorna con guirlandas y grotescos y resaltes alusivos al día y la noche.  
Sobre el entablamento hay una capillita con fondo en forma de concha acanalada tallada en piedra que estaba ocupada por una imagen de la Virgen con el niño colocada en el momento de construcción de la iglesia y desaparecida en 1936. Sobre ella se encuentra un sencillo entablamento rematado por un tímpano y dos jarrones pequeños a los lados. Esta capillita se encuentra flanqueada por una fantástica decoración de ángeles orantes y de otros que cabalgan sobre peces de cabeza desmesurada y cola retorcida, todo ello coronado por una carátula a la que le sale una cartela de su boca con el escudo de Vilafranca con las cuatro barras aragonesas en lugar del francolín como el anterior.  
En la fachada lateral se abre la segunda portada de la iglesia a 10,70 m de la esquina con la fachada principal, obra de Ramón Pertusa. Es una portada adintelada con pilares dóricos estriados y friso con metopas, en las cuales se encuentra representado El Tetramorfos cristiano con la representación iconográfica de los evangelistas, y triglifos sobre los cuales se representan serafines y puntas de diamante. Por encima se remata con dos jarrones en las esquinas y entre ellos dos cuernos de la abundancia entre los que se encuentra un águila bicéfala bajo la cual figura un medallón ovalado alusivo a la aparición de Cristo resucitado a la Magdalena. Sobre la portada se encuentra otro reloj de sol y una ventana abierta en 1941.  
A los dos lados del presbiterio se encuentran otras dos portadas renacentistas dando acceso a las sacristías. La puerta que da acceso a la sacristía mayor está flanqueada por dos columnas estriadas adosadas a la pared sobre dos pedestales. Es de arco de medio punto con la clave esculpida con motivos florales, así como dos medallones, también florales en el centro de las enjutas. En el friso se disponen hojas de acanto. Sobre la cornisa del entablamento hay una capillita con pechina acanalada con senos rameados, flanqueada por columnas estriadas igualmente corintias y a sus respectivos lados dos arpías y en los extremos dos grandes jarrones con flores. Corona el nicho otro entablamento de friso floral con cartela en el centro y resaltos idénticos a los de la portada principal. Sobre su cornisa volada figura un ático con un medallón entre cintas de forma oval con una cruz latina en su centro todo bajo un serafín y dos jarrones de asa en los extremos.  
Sobre la imposta del arco de la puerta por fuera de las columnas de la puerta se encuentran dos arpías más.  
La puerta de la sacristía menor es más pequeña que la anterior, pero igualmente importante por su decoración, más estilizada. El arco de medio punto y clave adornada con temas vegetales está flanqueado por sendas pilastras sin estrías de orden jónico. Los senos se decoran con medallones florales. En el friso una figura central a manera de cara humana saliéndole de los ojos una especie de cortinaje corrido a modo de fronda y guirnaldas, en cuatro tramos sostenida por otras cuatro argollas, sobre los tramos respectivas alegorías de serafines, con dos caras humanas a los extremos. Sobre la gran cornisa, en el centro hay un nicho de igual factura que el anterior de estilo corintio flanqueado por dos arpías. Por encima de la capillita hay otro entablamento con decoración similar al anteriormente descrito, que sirve de base a dos querubines portadores de un medallón laureado y escudo coronado por fondo, rematado por una alegoría de la justicia en forma de matrona romana de brazos amputados con una balanza a mano izquierda y sobre ella una cartela con el letrero JUSTITIA.  
La finalidad de esta superposición de elementos decorativos es darle más grandeza a esta puerta para hacerla más parecida a la de enfrente en cuanto al tamaño.  
Los dos púlpitos que se encontraban adosados a los contrafuertes fueron construidos en 1570 también con decoración renacentista pero fueron destruidos en 1936 y posteriormente sustituidos por otros parecidos pero sin ornamentación.  
2.b) Partes integrantes:  
Nave principal, con capillas adyacentes  
Campanario  
Torre de conjurar  
Capilla de la Comunión  
Trasagrario  
Fachada principal y laterales  
Sacristías  
Coro  
2.d Bienes ornamentales y pertenencias que forman parte del edificio consustancialmente unidos al mismo.  
a) Esculturas y relieves (piedra labrada: claves, lápidas, escudos heráldicos, etc.)  
12.02.129-007-0001.00, conjunto de claves del primer tramo de la bóveda de la nave. Labra de piedra obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: primer tramo desde los pies:  
12.02.129-007-0001.01, clave representando Santa Catalina, 3/3 s. XVI. Localización: primer tramo de la bóveda de la nave, lado epístola.  
12.02.129-007-0001.02, clave representando Santa Apolonia, 3/3 s. XVI. Localización: primer tramo de la bóveda de la nave, lado evangelio.  
12.02.129-007-0001.03, clave representando Santa Lucía, 3/3 s. XVI. Localización: primer tramo de la bóveda de la nave, centro hacia presbiterio.  
12.02.129-007-0001.04, clave representando Santa Waldesca, 3/3 s. XVI. Localización: primer tramo de la bóveda de la nave, centro hacia imafronte.  
12.02.129-007-0001.05, clave representando Santa María Magdalena, 3/3 s. XVI. Localización: primer tramo de la bóveda de la nave, centro.  
12.02.129-007-0002.00, conjunto de claves del segundo tramo de la bóveda de la nave. Labra de piedra obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: segundo tramo desde los pies:  
12.02.129-007-0002.01, clave representando querubín, 3/3 s. XVI. Localización: segundo tramo de la bóveda de la nave, centro hacia presbiterio.  
12.02.129-007-0002.02, clave representando querubín, 3/3 s. XVI. Localización: segundo tramo de la bóveda de la nave, lado evangelio.  
12.02.129-007-0002.03, clave representando querubín, 3/3 s. XVI. Localización: segundo tramo de la bóveda de la nave, centro hacia imafronte.  
12.02.129-007-0002.04, clave representando Salvador eucarístico, 3/3 s. XVI. Localización: segundo tramo de la bóveda de la nave, centro.  
12.02.129-007-0002.05, clave representando querubín, 3/3 s. XVI. Localización: segundo tramo de la bóveda de la nave, lado epístola.  
12.02.129-007-0067.00, conjunto de claves del tercer tramo de la bóveda de la nave. Labra de piedra obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: tercer tramo desde los pies:  
12.02.129-007-0067.01, clave representando Santa Bárbara, 3/3 s. XVI. Localización: tercer tramo de la bóveda de la nave, lado epístola.  
12.02.129-007-0067.02, clave representando San José, 3/3 s. XVI. Localización: tercer tramo de la bóveda de la nave, lado evangelio.  
12.02.129-007-0067.03, clave representando San Blas, 3/3 s. XVI. Localización: tercer tramo de la bóveda de la nave, centro hacia presbiterio.  
12.02.129-007-0067.04, clave representando San Antonio Abad, 3/3 s. XVI. Localización: tercer tramo de la bóveda de la nave, centro hacia imafronte.  
12.02.129-007-0067.05, clave representando Santa María Madre de Dios, 3/3 s. XVI. Localización: tercer tramo de la bóveda de la nave, centro.  
12.02.129-007-0068.00, conjunto de claves del cuarto tramo de la bóveda de la nave. Labra de piedra obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: cuarto tramo desde los pies o presbiterio:  
12.02.129-007-0068.01, clave representando rey David, 3/3 s. XVI. Localización: cuarto tramo desde los pies o presbiterio, lado epístola.  
12.02.129-007-0068.02, clave representando Espíritu Santo, 3/3 s. XVI. Localización: cuarto tramo desde los pies o presbiterio, lado evangelio.  
12.02.129-007-0068.03, clave representando Jacob, 3/3 s. XVI. Localización: cuarto tramo desde los pies o presbiterio, centro cabecera.  
12.02.129-007-0068.04, clave representando Elías, 3/3 s. XVI. Localización: cuarto tramo desde los pies o presbiterio, lado epístola-sacristía.  
12.02.129-007-0068.05, clave representando Melquisedec, 3/3 s. XVI. Localización: cuarto tramo desde los pies o presbiterio, lado evangelio-sacristía.  
12.02.129-007-0068.06, clave representando San Juan Evangelista, 3/3 s. XVI. Localización: cuarto tramo desde los pies o presbiterio, centro hacia imafronte.  
12.02.129-007-0068.07, clave demediada representando Querubín, 3/3 s. XVI. Localización: cuarto tramo desde los pies o presbiterio, centro arco fajón hacia imafronte.  
12.02.129-007-0068.08, clave representando Padre Eterno, 3/3 s. XVI. Localización: cuarto tramo desde los pies o presbiterio, centro.  
12.02.129-007-0073, ménsula esquina capitel compuesto sobre querubín, 3/3 s. XVI. Localización: entre imafronte y primera crujía del lado de la epístola, sobre el coro.  
12.02.129-007-0074, ménsula esquina capitel compuesto sobre querubín, 3/3 s. XVI. Localización: entre imafronte y primera crujía del lado del evangelio, sobre el coro.  
12.02.129-007-0075, ménsula capitel compuesto sobre San Pablo, 3/3 s. XVI. Localización: entre primera y segunda crujía del lado de la epístola.  
12.02.129-007-0076, ménsula capitel compuesto sobre San Pedro, 3/3 s. XVI. Localización: entre primera y segunda crujía del lado del evangelio.  
12.02.129-007-0077, ménsula capitel compuesto sobre San Juan Evangelista, 3/3 s. XVI. Localización: entre segunda y tercera crujía del lado de la epístola.  
12.02.129-007-0078, ménsula capitel compuesto sobre San Jaime el Mayor, 3/3 s. XVI. Localización: entre segunda y tercera crujía del lado del evangelio.  
12.02.129-007-0079, ménsula capitel compuesto sobre San Bartolomé, 3/3 s. XVI. Localización: entre tercera y cuarta crujía del lado de la epístola.  
12.02.129-007-0080, ménsula capitel compuesto sobre San Judas Tadeo (escuadra), 3/3 s. XVI. Localización: entre tercera y cuarta crujía del lado del evangelio.  
12.02.129-007-0081, ménsula capitel compuesto sobre Santo Tomás (lanza), 3/3 s. XVI. Localización: entre la cuarta crujía y el presbiterio en el lado del epístola.  
12.02.129-007-0082, ménsula capitel compuesto sobre San Jaime el Menor (porra), 3/3 s. XVI. Localización: entre la cuarta crujía y el presbiterio en el lado del evangelio.  
12.02.129-007-0083, ménsula capitel compuesto sobre San Felipe (cruz), 3/3 s. XVI. Localización: en el presbiterio, lado de la epístola.  
12.02.129-007-0084, ménsula capitel compuesto sobre San Matías (hacha), 3/3 s. XVI. Localización: en el presbiterio, lado del evangelio.  
12.02.129-007-0071.00, conjunto de claves de la bóveda bajo el coro, 3/3 s. XVI. Localización: bóveda bajo el coro.  
12.02.129-007-0071.01, clave demediada representando querubín, 3/3 s. XVI. Localización: bóveda bajo el coro lado de la epístola centro.  
12.02.129-007-0071.10, clave demediada representando querubín, 3/3 s. XVI. Localización: bóveda bajo el coro lado del evangelio centro.  
12.02.129-007-0071.02, clave demediada representando querubines con cartela Gloria in ex celsis Deo, 3/3 s. XVI. Localización: bóveda bajo el coro, en el centro del arco del coro hacia la nave.  
12.02.129-007-0071.03, clave representando ángel tocando un laúd, 3/3 s. XVI. Localización: bóveda bajo el coro, en el lado de la epístola hacia la nave.  
12.02.129-007-0071.04, clave representando ángel tocando una flauta dulce, 3/3 s. XVI. Localización: bóveda bajo el coro, en el lado del evangelio hacia la nave.  
12.02.129-007-0071.05, clave demediada representando querubines con cartela Gloria in ex celsis Deo, 3/3 s. XVI. Localización: bóveda bajo el coro, en centro arco testero sobre cancela.  
12.02.129-007-0071.06, clave representando ángel tocando un violoncelo, 3/3 s. XVI. Localización: bóveda bajo el coro, en el lado de la epístola hacia el imafronte.  
12.02.129-007-0071.07, clave representando ángel tocando el órgano, 3/3 s. XVI. Localización: bóveda bajo el coro, en el lado del evangelio hacia el imafronte.  
12.02.129-007-0071.08, clave representando San Miguel Arcángel, 3/3 s. XVI. Localización: bóveda bajo el coro, en el centro.  
12.02.129-007-0292, clave de arco con hoja de acanto, 3/3 s. XVI. Localización: arco rebajado del coro, hacia la nave.  
12.02.129-007-0071.09, clave representando la Verónica mostrando la Santa Faz, 3/3 s. XVI. Localización: primera capilla lado de la epístola, o de la Virgen del Rosario.  
12.02.129-007-00293, imposta moldura con acanto en esquina (2), 3/3 s. XVI. Localización: primera capilla lado de la epístola o de la Virgen del Rosario, embocadura derecha e izquierda.  
12.02.129-007-0294, ménsula moldurada (2), 3/3 s. XVI. Localización: primera capilla lado de la epístola o de la Virgen del Rosario, esquinas interiores.  
12.02.129-007-0295, clave lisa, 3/3 s. XVI. Localización: primera capilla lado del evangelio, o del baptisterio o de acceso al coro.  
12.02.129-007-0296, imposta moldura con acanto en esquina (2), 3/3 s. XVI. Localización: primera capilla lado del evangelio o del baptisterio o de acceso al coro, en la embocadura a derecha e izquierda.  
12.02.129-007-0072.00, conjunto de ménsulas, 3/3 s. XVI. Localización: primera capilla del lado del evangelio, o del baptisterio o de acceso al coro.  
12.02.129-007-0072.01, ménsula acanalados sobre cabeza de putti (2), 3/3 s. XVI. Localización: primera capilla del lado del evangelio, o del baptisterio o de acceso al coro.  
12.02.129-007-0072.02, ménsula acanalados sobre cabeza de putti (2), 3/3 s. XVI. Localización: primera capilla del lado del evangelio, o del baptisterio o de acceso al coro.  
12.02.129-007-0297, clave lisa, 3/3 s. XVI. Localización: segunda capilla lado de la epístola, o de la Virgen del Pilar o Acceso.  
12.02.129-007-0298, ménsula de escamas sobre cabeza de putti (4), 3/3 s. XVI. Localización: segunda capilla lado de la epístola o de la Virgen del Pilar o Acceso.  
12.02.129-007-0299, clave lisa, 3/3 s. XVI. Localización: segunda capilla lado del evangelio, o de la Virgen del Carmen o de las Ánimas.  
  
12.02.129-007-0300, ménsula de escamas sobre cabeza de putti (4), 3/3 s. XVI. Localización: segunda capilla lado del evangelio o de la Virgen del Carmen o de las Ánimas.  
12.02.129-007-0301, clave lisa 3/3 s. XVI. Localización: tercera capilla lado de la epístola, o de San Pedro o de la Inmaculada.  
12.02.129-007-0302, ménsula de escocias sobre bola (4), 3/3 s. XVI. Localización: tercera capilla lado de la epístola o de San Pedro o de la Inmaculada.  
12.02.129-007-0303, clave lisa, 3/3 s. XVI. Localización: tercera capilla lado del evangelio, o de Santa Lucía o de acceso a la capilla de Comunión.  
12.02.129-007-0304, ménsula de escocias sobre bola (4), 3/3 s. XVI. Localización: tercera capilla lado del evangelio o de Santa Lucía o de acceso a la capilla de Comunión.  
12.02.129-007-0069.00, conjunto de claves de la bóveda de la cuarta capilla del lado de la epístola, o de Jesús. Labra de piedra obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: cuarto tramo desde los pies o presbiterio, lado de la epístola.  
12.02.129-007-0069.01, clave representando flor de cinco pétalos, 3/3 s. XVI. Localización: cuarta capilla del lado de la epístola, o de Jesús, a la derecha.  
12.02.129-007-0069.02, clave representando rosa de cinco pétalos, 3/3 s. XVI. Localización: cuarta capilla del lado de la epístola, o de Jesús, a la izquierda.  
12.02.129-007-0069.03, clave representando rosa de cinco pétalos, 3/3 s. XVI. Localización: cuarta capilla del lado de la epístola, o de Jesús, al fondo.  
12.02.129-007-0069.04, clave representando flor de cuatro pétalos, 3/3 s. XVI. Localización: cuarta capilla del lado de la epístola, o de Jesús, en la embocadura.  
12.02.129-007-0069.05, clave representando rosa rodeada de guirnalda, 3/3 s. XVI. Localización: cuarta capilla del lado de la epístola, o de Jesús, centro.  
12.02.129-007-0070, ménsula de acantos sobre cabeza de putti (4), 3/3 s. XVI. Localización: cuarta capilla del lado de la epístola, o de Jesús.  
12.02.129-007-0305, clave lisa, 3/3 s. XVI. Localización: cuarta capilla lado del evangelio, o de San Blas o del Sagrado Corazón de Jesús.  
12.02.129-007-0306, ménsula de acantos sobre cabeza de putti (4), 3/3 s. XVI. Localización: cuarta capilla lado del evangelio, o de San Blas o del Sagrado Corazón de Jesús.  
12.02.129-007-0047, clave lisa con trampantojo de pinjante floral, sobre clave de piedra s. XVI. 3/3 s. XVII. Localización: bóveda del archivo, anexo al coro en el lado de la epístola, sobre la capilla de la Virgen del Rosario.  
12.02.129-007-0307, ménsula de escamas sobre cabeza de putti (4), 3/3 s. XVI. Localización: archivo anexo al coro en el lado de la epístola, sobre la capilla de la Virgen del Rosario.  
12.02.129-007-0308, clave lisa, 3/3 s. XVI. Localización: bóveda de la sacristía menor del lado de la epístola, antigua capilla de reliquias.  
12.02.129-007-0309, clave lisa, 3/3 s. XVI. Localización: bóveda de la sacristía mayor lado del evangelio.  
12.02.129-007-0004.00, portada de la sacristía mayor, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: lado del evangelio en el presbiterio.  
12.02.129-007-0004.02, enjuta, 3/3 s. XVI. Localización: lado del evangelio en el presbiterio.  
12.02.129-007-0004.03, roleo, 3/3 s. XVI. Localización: lado del evangelio en el presbiterio.  
12.02.129-007-0004.04, roleo, 3/3 s. XVI. Localización: lado del evangelio en el presbiterio.  
12.02.129-007-0004.05, friso, 3/3 s. XVI. Localización: lado del evangelio en el presbiterio.  
12.02.129-007-0004.06, hornacina, 3/3 s. XVI. Localización: lado del evangelio en el presbiterio.  
12.02.129-007-0004.07, remate, 3/3 s. XVI. Localización: lado del evangelio en el presbiterio.  
12.02.129-007-0004.08, columna adosada, 3/3 s. XVI. Localización: lado del evangelio en el presbiterio, izquierda.  
12.02.129-007-0004.09, columna adosada, 3/3 s. XVI. Localización: lado del evangelio en el presbiterio, derecha.  
12.02.129-007-0065.00, portada de la sacristía menor, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: lado de la epístola del presbiterio.  
12.02.129-007-0065.01, pilastra derecha de orden jónico y decoración a candelieri. Localización: portada de la sacristía menor.  
12.02.129-007-0065.02, pilastra izquierda de orden jónico y decoración a candelieri. Localización: portada de la sacristía menor.  
12.02.129-007-0065.03, clave de acanto del arco de acceso. Localización: portada de la sacristía menor.  
12.02.129-007-0065.04, friso con guirnalda de querubines. Localización: portada de la sacristía menor.  
12.02.129-007-0065.05, enjutas (2), 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: portada de la sacristía menor.  
12.02.129-007-0065.06, hornacina, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: portada de la sacristía menor.  
12.02.129-007-0065.07, ático con la alegoría de la justicia y ángeles tenantes con el anagrama de María. Localización: portada de la sacristía menor.  
12.02.129-007-0021, portada acceso al púlpito del evangelio, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: lado del evangelio.  
12.02.129-007-0022, portada acceso al púlpito de la epístola, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Localización: lado de la epístola.  
12.02.129-007-0028, púlpito del evangelio, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Tornavoz y antepecho renovados en 1939. Localización: tercer tramo lado del evangelio.  
12.02.129-007-0310, púlpito de la epístola, 3/3 s. XVI, obra de Pere Masseres y Ramón Pertusa. Tornavoz y antepecho renovados en 1939. Localización: tercer tramo lado de la epístola.  
12.02.129-007-0031, pila bautismal, 3/3 s. XIX, 1888. Localización: baptisterio junto acceso al coro en el lado del evangelio.  
12.02.129-007-0048.00, conjunto de aguamanil y pila de agua bendita. Piedra labrada, 3/3 s. XVII. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0048.01, aguamanil. Piedra labrada, 3/3 s. XVII. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0048.02, pila de agua bendita, 3/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0049, portada de Santa María Magdalena. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Ramón Pertusa. Localización: portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0049.01, Noli me Tangere, remate de la portada. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Ramón Pertusa. Localización: portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0049.02, cuerno de la abundancia (2), remate de la portada. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Ramón Pertusa. Localización: portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0049.03, Ángel de San Mateo, metopa en el friso de la portada. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Ramón Pertusa. Localización: portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0049.04, León de San Marcos, metopa en el friso de la portada. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Ramón Pertusa. Localización: portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0049.05, Águila de San Juan, metopa en el friso de la portada. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Ramón Pertusa. Localización: portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0049.06, Toro de San Lucas, metopa en el friso de la portada. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Ramón Pertusa. Localización: portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0049.07, Querubines (4), entre los dentículos de los triglifos en el friso de la portada. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Ramón Pertusa. Localización: portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0049.08, pilastras acanaladas de orden toscano (2), de la Portada, 3/3 s. XVI. Ramón Pertusa. Localización: portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0060, portada principal o de Santa María. Piedra labrada, 3/3 s. XVI, 1568. Localización: portada principal en la calle Mayor.  
12.02.129-007-0060.01, cartela escudo de Villafranca. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: En la clave del arco de acceso de la portada principal.  
12.02.129-007-0060.02, medallón de San Pedro. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: en la enjuta del lado de la epístola de la Portada principal.  
12.02.129-007-0060.03, medallón de san Pablo. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: en la enjuta del lado del evangelio de la portada principal.  
12.02.129-007-0060.04, capitel corintio y pilastra acanalada (2). Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: portada principal.  
12.02.129-007-0060.05, metopa alegoría de la noche. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: Portada principal.  
12.02.129-007-0060.06, roleo con putti. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: en el lado del evangelio del friso de la portada principal en la calle Mayor.  
12.02.129-007-0060.07, medallón de Cristo-Apolo. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: en el friso de la portada principal en la calle Mayor.  
12.02.129-007-0060.08, roleo con putti. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: en el lado de la epístola del friso de la portada principal.  
  
12.02.129-007-0060.09, metopa alegoría del día. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: en el lado de la evangelio del friso de la portada principal.  
12.02.129-007-0060.10, ático de la portada. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: portada principal.  
12.02.129-007-0060.11, escudo de Villafranca. Piedra labrada, 3/3 s. XVI. Localización: remate de la portada principal.  
b) Retablos  
12.02.129-007-0247.00, conjunto de elementos procedentes del retablo mayor renacentista, obra de Agustí Sans de Morella. Talla de madera policromada y dorada. 3/3 s. XVI. Destruido en 1936:  
12.02.129-007-0247.01, pilastra. Localización: Museo Parroquial.  
12.02.129-007-0247.02, columnas. Localización: Museo Parroquial.  
12.02.129-007-0247.03, pilastras. Localización: Integradas en reclinatorio del Trasagrario.  
12.02.129-007-0282, puerta de acceso a Trasagrario. Localización: Museo Parroquial.  
c) Pintura mural  
Conjunto de pinturas murales y decorativas de la capilla de la comunión, realizadas en 1946 por el pintor barcelonés Joan Massagué y los decoradores Salvador Sanchis y Manuel Gómez:  
12.02.129-007-0203.00, pilastra. Localización: capilla de la Comunión, lado epístola del presbiterio.  
12.02.129-007-0203.01, cirio y 4 Evangelios. Localización: capilla de la Comunión. Pilastra inferior lado epístola del presbiterio.  
12.02.129-007-0203.02, Corporales de Daroca. Localización: capilla de la Comunión. Pilastra superior lado epístola del presbiterio.  
12.02.129-007-0203.03, Árbol de la Vida Eucarístico. Localización: capilla de la Comunión. Pilastra inferior lado epístola del presbiterio.  
12.02.129-007-0203.04, Milagro eucarístico dels Peixets d'Alboraia. Localización: capilla de la Comunión. Pilastra lado epístola del presbiterio.  
12.02.129-007-0204, friso laterales presbiterio. Localización: capilla de la Comunión presbiterio.  
12.02.129-007-0205, Comunión general. Localización: capilla de la Comunión. Lado de la epístola en el presbiterio.  
12.02.129-007-0206, Predicación de Jesús en la Sinagoga (Promesa de la Eucaristía). Localización: capilla de la Comunión. Lado del evangelio en el presbiterio.  
12.02.129-007-0207, Santa Cena. Localización: capilla de la Comunión. Frente del presbiterio.  
12.02.129-007-0208, Ecce Panis Angelorum, cartela. Localización: capilla de la Comunión. Friso del frente del presbiterio.  
12.02.129-007-0209.00, bóveda. Localización: capilla de la Comunión.  
12.02.129-007-0209.01, Espíritu Santo. Localización: capilla de la Comunión. Centro de la bóveda del presbiterio.  
12.02.129-007-0209.02, Santo Tomás de Aquino, Venite ad Coenam Magnam Dei. Localización: capilla de la Comunión. Lado del evangelio de la bóveda del presbiterio.  
12.02.129-007-0209.03, Ángel Turiferario y Ángel Orante, Regem Angelorum. Localización: capilla de la Comunión. Lado del evangelio de la bóveda del presbiterio.  
12.02.129-007-0209.04, custodia sostenida por Ángeles, Dominum. Localización: capilla de la Comunión. Frente de la bóveda del presbiterio.  
12.02.129-007-0209.05, San Pascual Bailón, Psalite Domino Sancti Eius. Localización: capilla de la Comunión. Lado de la epístola de la bóveda del presbiterio.  
12.02.129-007-0209.06, Ángel Turiferario y Ángel Orante, Venite Adoremus. Localización: capilla de la Comunión. Lado de la epístola de la bóveda del presbiterio.  
12.02.129-007-0210, alegoría eucarística: cesta con panes y cayado con crismón entre azucenas. Localización: capilla de la Comunión. Luneto del lado de la epístola de la bóveda del presbiterio.  
12.02.129-007-0289, alegoría eucarística: ciervos bebiendo de la Fuente Sacramental. Localización: capilla de la Comunión. Luneto central de la bóveda del presbiterio.  
12.02.129-007-0211, alegoría eucarística: dos peces y crismón entre alfa y omega entre espigas y formas eucarísticas. Localización: capilla de la Comunión. Luneto del lado del evangelio de la bóveda del presbiterio.  
12.02.129-007-0212, zócalo en trampantojo representando un cortinaje a tres caras. Localización: capilla de la Comunión. Zócalo del presbiterio.  
Conjunto de pinturas murales y decorativas de la capilla del trasagrario, realizadas en 1947 por el pintor barcelonés Joan Massagué y diseñadas por su padre Josep Massagué:  
12.02.129-007-0040, Virgen intercesora de Gracia. Localización: capilla del Trasagrario. Luneto central sobre falsa ventana.  
12.02.129-007-0041, los Apóstoles ante el sepulcro vacío de la Virgen. Localización: capilla del Trasagrario. Paramento lado evangelio.  
  
12.02.129-007-0311, Virgen Asunta. Localización: capilla del Trasagrario. Luneto lado evangelio.  
12.02.129-007-0043, Cristo Rey adorado por las cinco razas humanas. Localización: capilla del Trasagrario. Paramento central.  
12.02.129-007-0044, alegoría de los Patronos de la Música: san Gregorio el Grande, entre el rey David y santa Cecilia y Coro de Niños. Localización: capilla del Trasagrario. Paramento lado epístola.  
d) Esgrafiados  
Conjunto de esgrafiados de la capilla del trasagrario, 3/3 s. XVII. Localización: trasagrario.  
12.02.129-007-0037, esgrafiados de la cúpula,  
e) Yeserías  
Conjunto de yeserías decorativas de la capilla del trasagrario, 3/3 s. XVII.  
12.02.129-007-00038, pinjante. Localización: cúpula de la capilla del Trasagrario.  
12.02.129-007-00039, pechinas con emblema eucarístico: cáliz y hostia (4). Localización: capilla del Trasagrario.  
12.02.129-007-0312, capiteles corintios (8), 1/3 s. XVIII. Localización: capilla del Trasagrario.  
Conjunto de yeserías decorativas de la capilla de la comunión, década de 1730:  
12.02.129-007.0313, marco (2), 1/3 siglo XVIII. Localización: en laterales del presbiterio de la capilla de la Comunión.  
12.02.129-007-0204, tarja con emblema ciprés (2), Localización: en el friso del presbiterio capilla de la Comunión.  
12.02.129-007-0089a, marco (4), 1/3 siglo XVIII. Localización: en laterales del crucero de la capilla de la Comunión.  
12.02.129-007-0090, tarja con emblema corazón (2), 1/3 siglo XVIII Localización: capilla de la Comunión. Crucero lado epístola y evangelio. Sobre cornisa entre crucero y presbiterio.  
12.02.129-007-0091, tarja con emblema fuente (2), 1/3 siglo XVIII. Localización: crucero cornisa capilla de la Comunión. Centro lados epístola y evangelio.  
12.02.129-007-0092, tarja para emblema sin decorar (2) 1/3 siglo XVIII. Localización: capilla de la Comunión. Crucero lado epístola y evangelio. Sobre cornisa entre crucero y nave.  
12.02.129-007-0093, tarja con Venera (2), 1/3 siglo XVIII. Localización: capilla de la Comunión. Sobre pilastra muro presbiterio - crucero lados epístola y evangelio.  
12.02.129-007-0094, ventana (2), 1/3 siglo XVIII. Localización: cruceros capilla de la Comunión en el centro de los lados de la epístola y del evangelio.  
12.02.129-007-0095, tarja vegetal (2), 1/3 siglo XVIII. Localización: capilla de la Comunión. Sobre pilastra crucero presbiterio y crucero nave, lados epístola y evangelio.  
12.02.129-007-0096, tarja con escudo de Villafranca, 1/3 siglo XVIII. Localización: arco toral de embocadura de la capilla de la Comunión.  
12.02.129-007-0097, tarja vegetal (2), 1/3 siglo XVIII. Localización: capilla de la Comunión. Sobre pilastra muro nave, bajo arco toral, lados epístola y evangelio.  
12.02.129-007-0097, tarja vegetal (2), 1/3 siglo XVIII. Localización: capilla de la Comunión. Sobre pilastra muro presbiterio, bajo arco toral, lados epístola y evangelio.  
12.02.129-007-0098, roleos. Vegetales, 1/3 siglo XVIII. Localización: intradós del arco toral embocadura de la capilla de la Comunión.  
12.02.129-007-0099, conjunto de yeserías de la cúpula, 1/3 siglo XVIII. Localización: crucero de la capilla de la Comunión.  
12.02.129-007-0100, pechina con emblema eucarístico: copón, 1/3 siglo XVIII. Localización: crucero de la capilla de la Comunión, lado evangelio junto presbiterio.  
12.02.129-007-0101, pechina con emblema eucarístico: Agnus Dei, 1/3 siglo XVIII. Localización: crucero de la capilla de la Comunión, lado epístola junto presbiterio.  
12.02.129-007-0102, pechina con emblema eucarístico: cáliz con hostia, 1/3 siglo XVIII. Localización: crucero de la capilla de la Comunión, lado epístola junto nave.  
12.02.129-007-0103, pechina con emblema eucarístico: custodia, 1/3 siglo XVIII. Localización: crucero de la capilla de la Comunión, lado evangelio junto nave.  
f) Azulejería  
12.02.129-007-0234, azulejo de cenefa eucarística: custodia sostenida por ángeles (7 piezas). Cerámica valenciana, 3/3 s. XVII. Localización: pavimento del Trasagrario.  
12.02.129-007-0286, azulejos de cenefa. Cerámica valenciana, 3/3 s. XVIII. Localización: pavimento del Trasagrario.  
12.02.129-007-0042, zócalo de azulejos. Cerámica valenciana, 3/3 s. XVII. Localización: paramentos laterales del Trasagrario.  
12.02.129-007-0314, pavimento de azulejos. Cerámica valenciana, 3/3 s. XVII. Localización: pavimento del Trasagrario.  
g) Rejas  
12.02.129-007-0055, reja, 1782. Localización: exterior sacristía mayor.  
h) Carpintería y ebanistería (puertas, ventanas, encajonadas, sillerías de coro, etc.)  
12.02.129-007-0214, carpintería de ventana, s. XVIII. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0057, carpintería de ventana, s. XVII. Localización: ventana archivo en fachada principal.  
12.02.129-007-0215, carpintería de puerta de la sacristía barroca, s. XVII. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0036, barandilla del coro, 1/3 s. XVII. Localización: coro elevado a los pies.  
12.02.129-007-0050, puerta de acceso de la portada de Sta. María Magdalena.. Madera labrada y chapada con zinc, 3/3 s. XVI. Localización: portada lateral, en la plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0052, alero de la fachada.. Madera labrada, 3/3 s. XVI. Localización: plaza de la Iglesia.  
12.02.129-007-0064, puerta de acceso de la portada principal. Madera labrada y chapada con zinc, 3/3 s. XVI. Localización: portada principal.  
12.02.129-007-0066, puerta de acceso a la sacristía menor. Madera labrada y chapada con planchas de hierro, 3/3 s. XVI. Localización: portada de la sacristía menor.  
12.02.129-007-0315, puerta de acceso a las bóvedas. Madera labrada y chapada con planchas de hierro, 3/3 s. XVI. Localización: sacristía menor.  
12.02.129-007-0316, puerta de acceso a la sacristía. Madera labrada, 3/3 s. XVIII. Localización: sacristía de la capilla de Comunión.  
i) Campanas  
12.02.129-007-0317, campana Nuestra Señora del Losar. De bronce de fundición, 1799. Localización: campanario.  
j) Otros  
12.02.129-007-0051, reloj de sol, s. 1/3 XVIII. Localización: sobre la portada lateral, en la plaza de la iglesia.  
12.02.129-007-0059, reloj de sol, s. 1/3 XVIII, 1722 michel climent me fecit. Localización: sobre la portada principal, en la calle mayor.  
12.02.129-007-0053, inscripción conmemorativa de la construcción del trasagrario, «1667». Localización: exterior del trasagrario.  
12.02.129-007-0061, 0062, inscripción conmemorativa de la construcción del reloj de sol «1722 michel climent me fecit». Localización: sobre la portada principal, en la calle mayor.  
12.02.129-007-0063, inscripción conmemorativa de la construcción del campanario, «1909». Localización: dintel de la puerta de acceso a la torre campanario.  
12.02.129-007-0324, inscripción conmemorativa de la construcción de la capilla de la Comunión, «1726». Localización: exterior capilla en interior torre de conjurar.  
12.02.129-007-0325, cartela con inscripción: «acabose en el año 1572» localización: arco rebajado del coro, hacia la nave.  
12.02.129-007-0326, cartela con inscripción: «renovada - 1941 -», 2/3 s. XX. Localización: arco rebajado del coro, hacia la nave.  
12.02.129-007-0327, sillar con signo lapidario representando martillo de picapedrero. Localización: torre de conjurar pared de la iglesia. 2/3 s. XVI.  
12.02.129-007-0328, sillar con signo lapidario representando una cara frontal. Localización: entrada sacristía mayor.  
2.d) Pertenencias y accesorios que no forman parte del edificio, pero que están consustancialmente vinculados al mismo.  
a) Escultura  
Conjunto escultórico o retablo del Cristo de la Agonía, formado por el Cristo, la Dolorosa y San Juan, de Pascual Amorós, 1935, en la hornacina del lado de la epístola del testero de la iglesia:  
12.02.129-007-0291, Cristo de la Agonía. Talla policromada, de Pascual Amorós, 1935. Localización: preside el presbiterio.  
12.02.129-007-0235, Dolorosa. Talla policromada, de Pascual Amorós, 1935. Localización: hornacina del lado de la epístola en el testero imafronte.  
12.02.129-007-0236, San Juan, el discípulo amado. Talla policromada, de Pascual Amorós, 1935. Localización: hornacina del lado de la epístola en el testero.  
12.02.129-007-0238, Virgen del Rosario. Talla policromada, de Terencio Farré, 1942. Localización: desde los pies, primera capilla del lado de la epístola.  
12.02.129-007-0058, clave floral, s. XV. Labrada en piedra caliza. Localización: fachada principal.  
12.02.129-007-0318, virgen coronada, con libro (esperanza). De labra de piedra, s. XVI. Localización: museo parroquial.  
12.02.129-007-0319, santo caballero. Labra de piedra, s. XVI. Localización: espadaña sobre la fachada principal.  
12.02.129-007-0320, ménsula doble con ángeles tenantes de un escudo con flor de lis sobre monte (puig) y la visitación de María a Isabel. Labra de piedra, s. XVI. Localización: museo parroquial.  
12.02.129-007-0321, ménsula doble representando profeta con filacteria (Isaías). Labra de piedra, s. XVI. Localización: museo parroquial.  
12.02.129-007-0322, ménsula con ángel. Labra de piedra, s. XVI. Localización: casa en plaza. de la iglesia núm. 2.  
12.02.129-007-0323, ménsula con mártir. Labra de piedra, s. XVI. Localización: casa abadía antigua.  
b) orfebrería y joyas  
12.02.129-007-0266, sacra gótica. De madera y papel, 3/3 s. XV. Localización: museo parroquial.  
12.02.129-007-0201, sagrario, Vicente March Bernial, 1946. Localización: capilla de la Comunión.  
12.02.129-007-0218, concha bautismal. Plata 3/3 s. XVIII. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0219, lámpara del sagrario. Con inscripción «a expens. de Clara Beltran Muger de José Sente». Plata 2/3 s. XVIII localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0242, custodia sol. plata dorada 3/3 s. XVIi, 1695. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0244, cáliz de la cofradía de la virgen del rosario. Plata dorada 1/3 s. XVII, 1606. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0249, cáliz. Plata dorada 2/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0273, relicario del lignum crucis. Plata dorada 2/3 s. XV, punzón de Morella. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0274, copón crismera. Plata 3/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0272, cruz procesional mayor. Plata dorada, punzón de Morella, 1/3 s. XV, y macolla de Gaspar Santalinea 1/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0329, cruz procesional menor. Latón dorado y esmaltes traslúcidos, 3/3 s. XIX. Localización: sacristía mayor.  
c) textiles  
12.02.129-007-0275.00, terno rojo de la coronación de la virgen, compuesto de capa, casulla, dos dalmáticas, cubre cáliz (6 piezas). Terciopelo rojo, sedas policromas e hilos de oro y plata 2/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0275.01 (0024), cubre cáliz rojo y carpeta de corporales. Terciopelo rojo, sedas policromas e hilos de oro y plata 2/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0275. 02 (0024), dalmática roja. Terciopelo rojo, e hilos de oro y plata 2/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0275. 03 (0024), dalmática roja. Terciopelo rojo, e hilos de oro y plata 2/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-00275.04, casulla roja. Terciopelo rojo, sedas policromas e hilos de oro y plata 2/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0275. 05 (0105), capa pluvial de la Coronación de la Virgen. Terciopelo rojo, sedas policromas e hilos de oro y plata 3/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0275. 06 (0121), estola roja. terciopelo rojo, sedas policromas e hilos de oro y plata 2/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0118, dalmática blanca. Sedas policromas 2/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0276, capa pluvial de la Mare de Déu del Roser. Bordados transferidos a seda blanca, sedas policromas e hilos de oro y plata 3/3 s. XVI. Localización: sacristía mayor.  
12.02.129-007-0120, capa de comulgar o del viatico. Bordados de sedas policromas e hilos de oro y plata, terciopelo granate 3/3 s. XVI. Escudo de la familia Figuera. Localización: sacristía mayor.  
2.e) Determinación y descripción de los bienes de relevancia local existentes en el entorno de protección  
- Ayuntamiento gótico, plaza de la Iglesia núm. 6 manzana catastral 29875 p.02. Se trata de un importante edificio gótico cuya construcción se inició probablemente a fines del s. XIII y finaliza en el siglo XIV. Dispone de distintas estancias nobles, entre las que destaca la utilizada para las oficinas municipales con un poderoso artesonado y ventanas góticas.  
Se conserva en el salón de sesiones el retablo del año 1455 del artista Valentí Montoliu, pintor adscrito en el gótico internacional, este retablo fue trasladado desde su origen primitivo de la ermita del Llosar en el siglo XVII, por motivo de unas obras en la misma, y nunca fue devuelto.  
Destacan la potente estructura muraria con los huecos recercados de sillería, las ventanas góticas, aspilleras con orbe y cruz, alero y carpinterías originales. Se conserva un pavimento con una «Alegoría de la justicia» levantado y enmarcado en la actualidad.  
- Palacio de los Brusca, plaza de la Iglesia núm. 8, manzana catastral 30872 p 01. El linaje de los Brusca fue principal en Villafranca. D. Juan Brusca acompañó a Don Jaime I en la reconquista del Reino. Se instalaron en la población Jaulo Brusca, caballero. Sostuvieron una lucha con la familia Ortí de Benasal. Fueron enterrados en el templo parroquial y durante varios años monopolizaron el baylío. El palacio se trata de una casa compuesta por planta baja, entresuelo y dos plantas superiores. Dispone de puerta adintelada recercada de sillares y ventanas y balcones en las plantas superiores. Sobre la puerta se abre un hueco de forma oval. Destacan sus fábricas de mampostería, el alero y la disposición y composición de sus huecos. Sin perjuicio de sus otros elementos arquitectónicos, etnológicos y decorativos que puedan existir en su interior.  
- Palacio de los Peñarroja, calle de Abadía, núm. 2, manzana catastral 29875 p.01. Según la Historia de la Real Villa de Villafranca del Cid, Peñarroya fue linaje muy distinguido; N., fue jurado en 1596; Pedro, baile en 1603; este mismo Pedro u otro de igual nombre era notario en 1608; también fueron notarios, Don Juan Bautista, el prohombre que obtuvo para Villafranca y otras aldeas la separación de Morella, en 9 de febrero de 1691 y Rafael, este, quizá de Portell, en 1667; hijo de don Juan Bautista fue el también llamado Juan Bautista, de profesión militar, según se dice en el acta de reunión de vecinos de 1691, a la que asistió.  
A Ignacio Peñarroya; siendo tonsurado se le ofreció el beneficio de Sant Pere y Sant Andreu en 1700. Se ordenó sacerdote en 1715. Aprovechando la estancia de su padre en Madrid (su padre Juan Bautista, el militar antes citado), con ocasión del pleito de la separación de las aldeas, en 1691, le encargó una Dolorosa, vestida para el altar de la titular en la capilla de la Comunión. Destinó a calvario en 1733, una finca de su propiedad en la que mandó construir una ermita al Sant Crist, que bendijo el cura Matheu en 1740. Legó para el curato una casa y la fuente contigua a aquella. Falleció en 1767.  
La antigua casa de los Peñarroja es un gran caserón de tres plantas sobre cuya puerta con arco de medio punto adovelado se encuentra su escudo nobiliario. Este escudo se encuentra también pintado en el primer cuartel del escudo que se encuentra en la fachada del palacio de los Sant Joan en Cinctorres (Castellón) y en otro pintado en su interior.  
En esta misma fachada se encuentran dos aspilleras en forma de cruz y orbe a nivel de planta baja. En la fachada lateral ?da a la plaza de la iglesia- podemos ver además un panel cerámico colocado en el año 1991, donde una leyenda recuerda como Juan Bautista Peñarroja consiguió del Rey Carlos II la independencia de la población y de las aldeas morellanas, convirtiéndolas en villas reales».  
Destacan: Fábricas de sillería, sillarejo y mampostería, disposición de sus huecos, aspilleras y alero Sin perjuicio de sus otros elementos arquitectónicos, etnológicos y decorativos que puedan existir en su interior.  
- Horno gótico y lonja (bien de relevancia local por disposición adicional 5.ª de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano) calle d'En Pons núm. 1 manzana catastral 29873 p 03. Se trata de un edificio comenzado o quizás terminado el año 1889, según inscripción labrada en piedra sobre la puerta principal, y en cuya planta baja estaba ubicada la antigua lonja. De esta se conservan dos arcadas góticas parcialmente enterradas, en el muro lateral de la derecha, y unas pilastras renacentistas superpuestas a la estructura medieval, en el muro lateral de la izquierda.  
Para cumplir con la Ley de 9 de septiembre de 1857, reguladora de la primera enseñanza elemental obligatoria, parece ser que se modificó la estructura de la lonja. en fecha que se desconoce, se instala en la planta baja la escuela de párvulos; y en la superior, la escuela de niñas.  
Hoy en día, en este edificio de propiedad pública, se halla la guardería infantil en la planta inferior y el Museo de la Piedra en Seco en la planta superior.  
- Casa con portada renacentista, calle Mayor núm. 9 manzana catastral 28886 p.11. Se trata de un edificio compuesto de planta baja. Principal y andana. Posee una destacada portada renacentista. Fue reformada en épocas más recientes introduciéndose pavimentos hidráulicos bien conservados. Destacan también la forma y disposición de los huecos, el alero y las carpinterías.  
  
3. Entorno de protección  
Delimitación del entorno afectado:  
Justificación de la delimitación propuesta:  
El criterio general seguido para la delimitación del entorno de protección consiste en incluir dentro de su área los siguientes elementos urbanos:  
- Parcelas que limitan directamente con la que ocupa el BIC, pudiendo afectar al mismo, tanto visual como físicamente cualquier intervención que se realice sobre ellas.  
- Parcelas recayentes al mismo espacio público que el BIC y que constituyen el entorno visual y ambiental inmediato y en el que cualquier intervención que se realice pueda suponer una alteración de las condiciones de percepción del mismo o del carácter del espacio urbano.  
- Espacios públicos en contacto directo con el BIC y las parcelas enumeradas anteriormente y que constituyen parte de su ambiente urbano inmediato.  
- Edificaciones o cualquier elemento del paisaje urbano que aún no teniendo una situación de inmediatez con el BIC afecten de forma fundamental a la percepción del mismo.  
Descripción de la línea delimitadora:  
Origen: intersección entre el eje de la calle Mayor y la medianera entre las parcelas 09 y 10 de la manzana núm. 28886, punto A.  
Sentido: horario.  
Línea delimitadora: la línea atraviesa la manzana catastral núm. 29882 por la medianera noroeste de la parcela núm. 19. Cruza la calle Cid y atraviesa la manzana núm. 29889 por la medianera noroeste de la parcela núm. 11, gira a sur envolviendo esta manzana y la parcela núm. 256 del polígono núm. 24 y vuelve a la calle Cid. Desde esta atraviesa la manzana núm. 30872 por la medianera entre las parcelas núm. 03 y núm. 04 e incorpora la manzana núm. 29875. Atraviesa la manzana núm. 29878 entre las parcelas núm. 08 y núm. 09 y continúa incorporando las parcelas núm. 01, núm. 02 y núm. 03 de esta manzana. Incorpora la manzana núm. 29872, cruza la calle d'En Pons y la manzana núm. 28886 por la medianera noroeste de la parcela núm. 10, hasta el punto de origen.  
  
4. Normativa de protección del monumento y su entorno.  
Monumento:  
Artículo 1. Se atendrá a lo dispuesto en la sección segunda, régimen de los bienes inmuebles de interés cultural, del capítulo III, del título II de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, aplicable a la categoría de monumento  
Artículo 2. Los usos permitidos serán todos aquellos que sean compatibles con la puesta en valor y disfrute patrimonial del bien y contribuyan a la consecución de dichos fines. La autorización particularizada de uso se regirá por lo dispuesto en el artículo 35 de la citada Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano  
  
Entorno de protección:  
Artículo 3. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 35 de la citada Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, cualquier intervención de transcendencia patrimonial que pretenda realizarse en el entorno de protección del monumento, requerirá de la previa autorización de la conselleria competente en materia de Cultura. Esta autorización se emitirá conforme a los criterios establecidos en la presente normativa, y en lo no contemplado en la misma, mediante al aplicación directa de los criterios contemplados en el artículo 39 de la citada ley. La presente normativa regirá con carácter provisional hasta que se redacte el Plan especial de protección del monumento y su entorno y este alcance validación patrimonial   
Todas las intervenciones requerirán, para su trámite autorizatorio, la definición precisa de su alcance, con la documentación técnica que por su especificidad les corresponda, y con la ubicación parcelaria y el apoyo fotográfico que permita constatar la situación de partida y su trascendencia patrimonial.  
  
Artículo 4. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo anterior, mediante informe técnico municipal motivado, se podrá derivar la no necesidad de trámite autorizatorio previo en actuaciones que se sitúen fuera del presente marco normativo por su falta de trascendencia patrimonial, como sería el caso de las obras e instalaciones dirigidas a la mera conservación, reparación y decoración interior de inmuebles situados en este ámbito que no afecten a su percepción exterior y aquellas otras que se limiten a la conservación, reposición y mantenimiento de elementos preexistentes y no comporten alteración de la situación anterior, siempre que no contradigan lo establecido en la presente normativa  
En estos casos, el Ayuntamiento comunicará a esta administración en el plazo de 10 días la concesión de licencia municipal, adjuntando como mínimo el informe técnico que se menciona en el párrafo anterior, un plano de ubicación y el apoyo fotográfico que permita constatar la situación de partida y su falta de trascendencia patrimonial.  
Artículo 5. La contravención de lo previsto en los artículos anteriores, determinará la responsabilidad del Ayuntamiento y/o de los promotores en los términos establecidos en el artículo 37 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Artículo 6. Criterios de Intervención  
1. Se mantendrá la parcelación histórica del entorno.  
2. Serán mantenidas las alineaciones históricas de la edificación conservadas hasta la actualidad.  
3. Los edificios tradicionales del entorno, por su alto valor ambiental y testimonial de una arquitectura y tipología que caracteriza al mismo, deberán mantener las fachadas visibles desde la vía pública, preservando y restaurando los caracteres originarios de las mismas.  
4. El número de plantas permitidas es el originario en los edificios anteriores a 1945, en el resto no se superarán las cuatro alturas (planta baja más tres), autorizándose los sótanos pero quedando prohibidos los semisótanos. Los edificios que superen este número de plantas se regirán por el régimen Fuera de ordenación. A tal efecto en los supuestos de que concluya su vida útil, se pretendan obras de reforma de trascendencia equiparable a la reedificación, una remodelación con eliminación de las plantas superiores, o una sustitución voluntaria de los mismos le serán de aplicación las ordenanzas de protección de esta normativa. Todo ello sin perjuicio de la posible aplicación del artículo 21 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano a estos inmuebles.  
5. La altura de cornisa máxima es de 12,10 m para cuatro plantas y 7,10 m para dos plantas.  
6. Las cubiertas, de acuerdo con la tipología de la zona, serán en el cuerpo principal del edificio, cuya profundidad edificable oscilará entre 8 y 11 metros, inclinadas, de teja de arcilla cocida, reutilizando preferentemente la procedente del desmonte de las actuales, quedan prohibidas expresamente: la pizarra, la teja plana, mixta y la cubierta metálica, con pendiente comprendida entre 25% y 40%, a dos aguas y cumbrera de altura máxima 2,25 m respecto de la línea de cornisa. Este requisito únicamente podrá ser dispensado, con carácter excepcional, en aquellos casos en los que se acredite la existencia de una singular justificación histórico'contextual.  
7. Las nuevas edificaciones se adecuarán con carácter estético a la tipología y acabados tradicionales de Vilafranca atendiendo la fachada a las siguientes disposiciones:  
- Aleros de longitud mínima 50 cm y materiales propios de Vilafranca.  
- Impostas, molduras, recercados, cinchos, remates ornamentales y demás elementos compositivos con una longitud máxima de vuelo de 15 cm.  
- Huecos de fachada de proporción vertical, con la posible excepción de plantas bajas o cambras según la tipología compositiva del municipio.  
- Balcones de barandilla de madera o metálica, con anchura máxima de vuelo de 40 cm, 15 cm de canto y longitud máxima de 1.80 m. Se prohíben los miradores.  
- Las carpinterías serán de madera.  
- Se prohíben las persianas, salvo las persianillas exteriores enrollables tradicionales.  
8. El uso permitido en esta zona será el Residencial. Se admitirán los siguientes usos, siempre que muestren su compatibilidad con las arquitecturas tradicionales de la zona:  
A) Almacenes.  
B) Locales industriales ubicados en planta baja.  
C) Locales de oficina.  
D) Uso comercial.  
E) Religioso  
  
Artículo 7. Todas las actuaciones que puedan tener incidencia sobre la correcta percepción y la dignidad en el aprecio de la escena o paisaje urbano del monumento y su entorno, como sería el caso de la afección de los espacios libres por actuaciones de reurbanización, ajardinamiento o arbolado, provisión de mobiliario urbano, asignación de uso y ocupaciones de la vía pública, etc., o como podría serlo también la afección de la imagen arquitectónica de las edificaciones por tratamiento de color, implantación de rótulos, marquesinas, toldos, instalaciones vistas, antenas, etc., o cualesquiera otros de similar corte y consecuencias, deberán someterse a autorización de la conselleria competente en materia de Cultura, que resolverá con arreglo a las determinaciones de la ley y los criterios de percepción y dignidad antes aludidos  
Queda proscrita la introducción de anuncios o publicidad exterior a los planos de fachada de los edificios que, en cualquiera de sus acepciones, irrumpa en dicha escena urbana, salvo la de actividades culturales o eventos festivos que, de manera ocasional, reversible y por tiempo limitado solicite y obtenga autorización expresa.  
  
Artículo 8. Bienes de interés cultural  
Se atenderá a lo dispuesto en la sección segunda, régimen de los bienes inmuebles de interés cultural, del capítulo III del título II de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, en relación con el escudo nobiliario de los Peñarroja ubicado en su casa palacio, cuyo entorno de protección será la fachada del mismo.  
  
Artículo 9. Bienes de relevancia local  
Se señalan los siguientes bienes de relevancia local situados en el presente entorno de protección:  
- Ayuntamiento gótico, plaza de la Iglesia, núm. 6, manzana catastral 29875 p.02.  
- Palacio de los Brusca, plaza de la Iglesia, núm. 8, manzana catastral 30872 p 01.  
- Palacio de los Peñarroja, calle Abadía, núm. 2, manzana catastral 29875 p.01.  
- Horno gótico y lonja (bien de relevancia local por disposición adicional 5.ª de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del patrimonio cultural valenciano) calle d'En Pons, núm. 1, manzana catastral 29873 p 03  
€ Casa con portada renacentista, calle Mayor núm. 9, manzana catastral 28886 p.11.  
El régimen de intervención en los mismos será, hasta tanto no se incluyan en el Catálogo de bienes y espacios protegidos con esta expresa tipificación protectora, el establecido con carácter transitorio en el artículo 10 del Decreto 62/2011 del Consell por el que se regula el procedimiento de declaración y el régimen de protección de Los bienes de relevancia local, y las medidas protectoras establecidas en el presente decreto.  
  
Artículo 10. En cualquier intervención que afecte al subsuelo del inmueble o su entorno de protección, resultará de aplicación el régimen tutelar establecido en el artículo 62 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, para la salvaguarda del patrimonio arqueológico.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML