Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9484, del 05-12-2022 (2022/11352)

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte per a la instal·lació d'una granja d'engreixament de cèrvia en circuit tancat al Port d'Alacant, al terme municipal d'Alacant. Expedient: (2072053) 141/2021-AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9484

Data del DOGV
:   05-12-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/11352

CVE


Data del document
:   10-10-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Alacant](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 d'octubre de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte per a la instal·lació d'una granja d'engreixament de cèrvia en circuit tancat al Port d'Alacant, al terme municipal d'Alacant. Expedient: (2072053) 141/2021-AIA. [2022/11352]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (2072053) 141/2021-AIA.  
Títol: Projecte per a la instal·lació d'una granja d'engreix de cèrvia en circuit tancat al Port d'Alacant.  
Promotor: Aquaculture, SL.  
Òrgan substantiu 1: Ajuntament d'Alacant.  
Referència de l'òrgan substantiu 1: PA-2020000004.  
Òrgan substantiu 2: Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües.  
Referència de l'òrgan substantiu 2: VERMAR283.  
Localització: moll 11 del Port d'Alacant (Alacant).  
  
Antecedents i descripció del projecte  
L'empresa Aquaculture, SL, promou un projecte d'engreix de cèrvia en circuit tancat al Port d'Alacant, del terme municipal d'Alacant.  
  
La instal·lació se situarà en una parcel·la d'ús industrial de 7.272,57 m² dins del port marítim de la ciutat d'Alacant (moll 11). Es preveu construir 4.488,03 m² en planta baixa i 856,70 m² en entreplanta, sent la superfície total construïda de 5.354,32 m². Les coordenades de situació seran les següents:  
  
Vèrtex UTM X UTM Y  
A 719443,3 4245902,9  
B 719347,7 4246028,8  
C 719522,2 4246108,7  
D 719601,9 4246043,9  
  
  
El projecte presentat té per objecte la construcció d'una instal·lació d'engreix de cèrvia en circuit tancat al Port d'Alacant. El promotor pretén aconseguir una producció de 600 tones/any, i la capacitat de càrrega de la instal·lació és de 280 tones. L'explotació consistirà en un sistema de recirculació (RAS), per a engreix de cèrvia. El tanc d'engreix consta de quatre anells concèntrics en els quals se situen les piscines de cultiu, així com una bassa d'arreplega de peixos annexa. La instal·lació disposarà, a més, de laboratoris, tallers, magatzem d'aliment, sala d'emmagatzematge refrigerada, màquina de producció de gel en escates i planta de processament del peix.  
  
Així mateix, constarà d'un projecte de captació d'aigua de mar i abocament d'aigua residual depurada a través de conducció de desguàs, de PVC de 630 mm de diàmetre. El cabal d'abocament serà aproximadament de 300 m³/dia.  
El volum d'aigua que es recircularà en el sistema és de 6.000 m³; es tracta d'un circuit tancat del qual es renova diàriament el 5 % (300 m³/dia). L'aigua se sotmetrà a un filtratge mecànic per a eliminar les partícules en suspensió; aquestes seran separades i enviades a un decantador juntament amb l'aigua d'abocament. Posteriorment, l'aigua filtrada s'envia a un filtre biològic que reduirà el nivell de nitrogen de l'aigua travessant un microfiltre i posteriorment un filtre ultraviolat que redueix la càrrega bacteriana. Després, l'aigua és bombada al desgasificador on s'elimina l'excés de CO2 i s'afig oxigen; per a finalitzar, s'envia al tanc d'engreix corresponent, on es regularà la temperatura (bombes de calor aïre-aigua per a cada circuit de recirculació), salinitat (utilitzant una aportació d'aigua dolça que corregisca l'augment de salinitat per evaporació) i pH (mitjançant una bomba dosificadora de bicarbonat sòdic que corregirà l'acidificació).  
Per a la presa d'aigua de mar es realitzarà un pou de captació amb una canonada sota la mar que mitjançant una bomba d'hèlice impulsarà l'aigua cap al tanc de reserva. El punt de captació se situarà en la paret del moll, a una cota que sempre romandrà sota el nivell de la mar, però sense entrar en contacte amb el llit marí. El cabal del punt de captació s'estima en 300,50 m³/dia.  
El procés productiu començarà en el tanc 1 de 650 m³ de capacitat, on es durà a terme l'etapa de preengreix 1. En aquesta fase els alevins passen de 10 a 300 gr en 3 mesos; aquest tanc produirà 15 tones cada 3 mesos. Posteriorment, passaran al tanc 2, preengreix 2, de 880 m³ de capacitat, on es criaran els peixos que engreixaran de 300 a 800 gr i es produiran 40 tones cada 3 mesos. Seguidament passaran al tanc 3, d'engreix 1, de 1.520 m³ de capacitat, on els peixos engreixaran de 800 a 1.500 grams, produint 75 tones cada 3 mesos. Finalment, passen al tanc 4, etapa d'engreix 2, de 2.960 m³ de capacitat, on els peixos augmenten de pes de 1,5 a 3 kg, produint 150 tones cada 3 mesos. A més, la instal·lació compta amb el tanc 5 o de collita, on els peixos seran estabulats abans de ser sacrificats. Així mateix, es fa necessari un tanc de reserva amb la finalitat d'aportació d'aigua nova en processos de neteja de filtres o reposició d'aigua evaporada; aquest tanc se situarà en l'exterior de la nau i serà alimentat des del punt de captació prèviament al filtratge mecànic i desinfecció amb llum ultraviolada de l'aigua captada, abans de ser emmagatzemada.  
  
L'espècie que es cultivarà és Seriola dumerili, molt demandada pel seu ràpid creixement i qualitat de la seua carn. La mercantil obtindrà lots d'alevins de Futuna Blue, hatchery (granja) del Puerto de Santa María (Cadis) que es dedica a la reproducció i cria larvària de cèrvia. L'alimentació es produirà de manera manual en els primers estadis de cultiu i mitjançant canons d'alimentació automàtics quan els exemplars tinguen més grandària. Durant el procés d'alimentació s'observaran els comportaments amb l'objectiu de detectar, si escau, símptomes de malaltia. L'aliment serà pinso per extrusió; es calcula que s'utilitzaran 780 tones de pinso per a produir 600 tones de peix. El sistema RAS afavoreix que s'utilitze menys aliment que en cultiu semiextensiu, millorant l'eficiència ambiental ja que es redueix l'aportació de residus al medi.  
L'obra d'abocament consistirà en una canalització de PVC de 630 mm de diàmetre, que discorrerà enterrada des de l'eixida de l'arqueta fins a la mar. El punt d'abocament estarà a una cota de -3,07 m. El cabal d'abocament serà d'aproximadament 300 m³/dia. L'efluent prèviament serà tractat. En els tancs, l'aigua és depurada amb una freqüència d'1,3 vegades/hora, durant les 24 h del dia. Una vegada completat el cicle de producció (3 mesos), es netejaran els tancs per a començar el cicle de nou.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 29 d'octubre de 2021, l'Ajuntament d'Alacant (òrgan substantiu) va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. Aquesta adjunta:  
  
- Projecte tècnic.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Certificat d'exposició pública.  
- Al·legacions presentades.  
Així mateix, el Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de les Aigües, amb data 1 d'abril de 2022, sol·licita avaluació d'impacte ambiental per al projecte d'abocaments de la instal·lació per a engreix de cèrvia en RAS al Port d'Alacant. Adjuntava la documentació següent:  
- Projecte específic d'abocaments per a sol·licitud d'autorització d'abocament de les instal·lacions per a engreix de cèrvia en RAS al Port d'Alacant.  
- Annex al projecte específic d'abocament.  
Posteriorment es va completar l'expedient amb la documentació remesa per l'Ajuntament d'Alacant (OS) següent:  
- Certificat de compatibilitat urbanística.  
- Resum no tècnic de l'estudi d'impacte ambiental.  
- Document on especifica la càrrega màxima de la instal·lació.  
- Contestació del promotor a les al·legacions presentades.  
Per a la correcta avaluació ambiental d'aquesta actuació, ateses les característiques dels projectes presentats i la seua íntima connexió, s'ha considerat que ha de ser valorada en conjunt, incloent-hi la instal·lació de l'abocament. Per això, s'incorporen a l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental la totalitat dels projectes tècnics i documents ambientals elaborats pel promotor.  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient, mitjançant publicació en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant, núm. 71, de data 19 d'abril de 2021. Així mateix, es va publicar anunci en el tauler d'anuncis municipal des del 20 d'abril de 2021, per 30 dies. La publicació del Butlletí Oficial de la Província indicava que la informació es trobava disponible en el portal web de l'Ajuntament d'Alacant.  
Durant el període d'informació pública es van produir les al·legacions següents:  
- De data 31 de juliol de 2020 i 31 de maig de 2021, per Miguel Ángel Pavón García, al·legació on sol·licita una nova exposició pública que garantisca la consulta de l'expedient per mitjans electrònics i sol·licita que torne a sotmetre's, l'expedient complet, a informació pública. Així com la possible incompatibilitat amb la DEUP (delimitació d'espais i usos portuaris) vigent al Port d'Alacant.  
- De data 31 juliol de 2020. L'Asociación de Vecinos Gran Vía Sur - Puerto al·lega que no s'ha pogut consultar l'expedient per mitjans electrònics i sol·licita que torne a sotmetre's a informació pública, l'expedient complet. Així com la possible incompatibilitat amb la DEUP vigent al Port d'Alacant.  
- De data 31 de maig de 2021. L'Asociación de Vecinos Gran Vía Sur - Puerto realitza al·legacions a la disponibilitat de l'expedient administratiu en la seu de l'Ajuntament, i posa en dubte la qualitat de l'aigua per a la producció, així com la possible afecció a les aigües de l'espai marí de Tabarca. Així mateix, reitera l'al·legació sobre la possible incompatibilitat de l'activitat proposada amb la DEUP vigent al Port d'Alacant.  
- De data 31 de maig de 2021. L'Asociación de Amigos de los Humedales del Sur de Alicante (AHSA) presenta al·legacions en referència a la necessitat de concessió portuària, avaluació d'impacte ambiental i autorització d'abocament perquè es concedisca autorització municipal. Consideren a l'activitat projectada com un ús industrial incompatible amb el DEUP del Port d'Alacant, i possible incompatibilitat amb el projecte de Palau de Congressos als molls 9 i 7 del Port d'Alacant. Així mateix, consideren que no queda garantida ni la qualitat de l'aigua utilitzada, ni la qualitat sanitària de la producció prevista. Així com la possible afecció de les aigües de l'espai marí protegit de Tabarca, o a la platja de Sant Gabriel, i consideren la necessitat d'una avaluació d'impacte ambiental ordinària. A més, l'associació al·lega que no s'han tingut en compte en l'ESIA immobles portuaris inclosos en el catàleg de proteccions d'Alacant, es tracta de congelats Amaro i el barri Heliodoro Madrona. I finalitza al·legant la necessitat d'un estudi d'integració paisatgística.  
- De data 31 de maig de 2021. L'Asociación de Vecinos San Gabriel presenta al·legacions en els mateixos termes que l'Asociación de Amigos de los Humedales del Sur de Alicante (AHSA), incloent-hi, a més, al·legació a la falta d'anàlisi de l'impacte que produirà el transport dels alevins des d'El Puerto de Santa María (Cadis) i el transport de la producció al Japó.  
Amb data 21 de juliol de 2022, la mercantil emet informe en resposta a les al·legacions anteriorment esmentades. En aquest indica que el projecte continua en fase de tramitació per a l'obtenció de la concessió definitiva de ports, així com la llicència d'activitat i que disposa de certificat de compatibilitat urbanística. Així mateix, argumenta que els mètodes de filtració i depuració que s'utilitzaran seran eficaces i suficients. Per la qual cosa no es preveu afecció als espais Xarxa Natura pròxims. Quant al transport d'alevins i de la producció, indica que és una previsió que pot canviar en el temps segons la situació o l'evolució dels mercats. En relació amb la presència d'immobles portuaris, consideren que es troba a distància suficient i no preveu afecció a aquests béns culturals.  
Simultàniament, es va formular consulta a les administracions públiques afectades. S'ha rebut còpia dels informes recaptats següents:  
- Informe favorable de la Direcció General d'Agricultura Ramaderia i Pesca de data 26 de gener de 2022.  
- Capitania Marítima, en escrit de data 15 de febrer de 2022 indica que no és procedent emetre informe, ja que l'actuació se situa en una zona nova de rebliment del moll 11, i ocupa únicament domini públic portuari terrestre.  
- Informe favorable de l'Autoritat Portuària d'Alacant de data 31 de març de 2022.  
- Informe favorable condicionat de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina de data 24 de juny de 2022.  
  
Consideracions ambientals  
La totalitat del projecte es durà a terme en la zona portuària. La instal·lació d'engreix es localitza dins del port marítim d'Alacant, en la zona dels molls de ponent, concretament en el moll 11. Es tracta d'una parcel·la de rebliment que es troba classificada com a sòl urbà i qualificada com a sector 3MP (usos industrials a l'empara de concessions administratives a entitats privades), segons estableix l'ordenança del Pla especial del Port d'Alacant. Es tracta d'un àmbit molt antropitzat.  
  
Les instal·lacions se situaran dins de la demarcació llevantinobalear i no coincideix amb cap espai marí protegit de la Xarxa Natura 2000, però molt pròxim a alguns d'aquests. La demarcació llevantinobalear té una important presència de cetacis i tortugues marines. No és habitual la seua entrada en les instal·lacions portuàries, els albiraments es redueixen a casos d'exemplars malalts o morts que han acabat encallant, per la qual cosa no es preveu afecció significativa. A 4 quilòmetres de distància se situa el LIC ESZZ16008, espai marí del Cap de les Hortes, i a un quilòmetre de distància se situa la ZEPA ES0000214, espai marí de Tabarca. Es tracta d'una zona marina de gran importància com a àrea d'alimentació per a sis espècies d'aus marines, cinc d'elles amb poblacions nidificants. La presència de la instal·lació no suposarà una atracció de les aus marines, ja que la granja es projecta en un edifici tancat en el qual les aus no tindran accés a les espècies estabulades.  
  
L'àrea d'actuació no coincideix amb cap tipus d'hàbitat d'interés comunitari (THIC) inclòs en l'annex I de la directiva d'hàbitats i de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del patrimoni natural i la biodiversitat. Es tracta d'una biocenosi d'arenes fines infralitorals. A 900 m darrere del dic del port es troba el THIC 1120 praderies de posidònia i a 1 km Cymodocea nodosa (associada a THIC 1110 bancs d'arena coberts permanentment per aigua marina, poc profunda).  
  
En el mediterrani, les praderies de posidònia (Posidonia oceanica) han mostrat sensibilitat a la presència de les instal·lacions aqüícoles, amb disminució de la seua densitat, biomassa i grandària de les fulles, així com la capacitat fotosintètica, a causa de l'augment de la terbolesa de l'aigua. A més de la desaparició de l'ecosistema, podria produir alteració ecològica, erosió de la costa i alteracions de les pesqueres costaneres. No obstant això, com l'abocament es realitzarà a l'interior de la dàrsena, el dic sud servirà de contenció pel que no es preveu afecció directa a espais i espècies protegides.  
El resultat de l'anàlisi de la qualitat de l'aigua realitzada pel promotor indica uns valors d'oxigen dissolts baixos (entre 3,40 i 4,12 mg/l) propis d'aigua amb baixa renovació, semiestancades i contaminades. La saturació d'oxigen es troba en una mitjana de 79,2 %, l'aigua té un pH lleugerament alcalí. Així mateix, l'EIA reflecteix la naturalesa alterada del substrat de l'àmbit portuari.  
Les aigües sanitàries de la instal·lació es canalitzaran cap a la xarxa general de clavegueram del Port d'Alacant que posseeix xarxes separatives per a recollida d'aigües. Les aigües pluvials procedents de la coberta de la nau es recolliran i canalitzaran cap a la xarxa general de la instal·lació (en la qual s'intercalaran arquetes per a la separació de greixos i fangs abans d'arribar al col·lector principal) i s'abocaran directament a la mar, al costat de l'efluent.  
Segons l'EIA, a l'interior de les instal·lacions del Port d'Alacant no es troba cap element patrimonial que puga veure's afectat per les obres o funcionament de la piscifactoria projectada. L'òrgan ambiental ha consultat l'inventari de jaciments arqueològics i l'inventari general del patrimoni cultural Valencià i no consta jaciment o bé d'interés cultural a menys de 200 m. Així mateix, atés que el sòl del moll, sobre el qual es realitzarà la construcció, es tracta d'un substrat de rebliment a l'interior de la dàrsena portuària, no es preveu afecció patrimonial.  
  
L'impacte socioeconòmic de l'activitat es preveu positiu, ja que l'aqüicultura és una activitat amb tendència de creixement interanual a la Comunitat Valenciana que aporta ocupació directa, com ara: vigilants, bussejadors, mecànics etc., i indirectes, com poden ser: personal administratiu, personal de processament i envasament, transport, personal tècnic de manteniment i de laboratori, veterinaris/àries, etc.  
L'EIA preveu dues localitzacions alternatives a més de l'alternativa zero. Les dues alternatives estudiades es troben dins de la zona portuària del Port d'Alacant, amb molts elements en comú. El promotor opta per l'alternativa 2, perquè la qualitat de l'aigua a captar té més qualitat, això serà beneficiós per al cultiu i disminuirà el possible impacte de l'efluent, ja que partirà d'aigua de més qualitat i, a més del procés de filtratge abans de l'abocament, disminuirà el risc d'afecció.  
  
L'estudi d'impacte ambiental analitza les repercussions de l'activitat en la fase de construcció, en la fase de funcionament i en la fase de desmantellament.  
- Fase de construcció:  
La construcció de la granja produirà un impacte sonor durant la realització de les obres de condicionament i construcció. Es generaran residus de construcció i demolició. A més, el trànsit de vehicles produirà emissions de CO2, alçament de pols, així com possibles abocaments d'oli de manera accidental.  
- Fase de funcionament:  
La presència de la instal·lació i les seues estructures pot produir afeccions quant al paisatge, la qualitat de l'aigua o dels fons marins, així com espècies d'interés. Un dels impactes més rellevants que pot generar l'activitat és a causa de l'abocament de l'excedent d'aigua en recirculació que s'evacuaran a la mar. Aquest abocament podria incidir negativament sobre la qualitat de les aigües i sobre les comunitats de fauna i flora marines, per contindre excedents de pinso, restes de femta o d'antibiòtics. Atés que la instal·lació projectada es troba en terra i que l'efluent serà decantat i filtrat abans de ser abocat, no es preveu afecció significativa a la flora i fauna bentòniques de l'àmbit d'influència.  
  
Així mateix, les tasques de manteniment podrien produir afecció per abocament accidental o ocasional de residus generats per l'ús de productes de neteja, reactius de laboratori, etc. Així com la generació de residus per animals morts o per llots que, a més del propi residu sòlid, poden produir impactes per olors.  
En la planta es produiran sorolls i vibracions a causa del funcionament de maquinària i equips. No es preveuen significatius per estar instal·lats a l'interior de naus.  
Les edificacions s'adaptaran a les condicions urbanístiques previstes en el planejament i a l'entorn portuari en el qual es localitzen.  
- Fase de desmantellament:  
La retirada de les instal·lacions pot produir alteracions, entre altres les produïdes pels vehicles de motor durant les tasques de desmantellament (emissions de CO2, possible abocament d'olis, generació de pols). No obstant això, el curt període d'execució d'aquesta fase no preveu efectes significatius.  
Les mesures correctores variaran durant les diferents fases del projecte, i són les següents:  
1. Durant la fase de construcció:  
S'utilitzarà maquinària nova o amb un adequat manteniment tècnic per a minimitzar les emissions. Per a evitar la dispersió de pols no es realitzaran les activitats en dies o períodes amb forta inestabilitat meteorològica i es regaran prèviament els materials, sempre que no done lloc a abocament líquid. Per a evitar l'impacte sonor es faran les tasques en hores diürnes i es practicarà una mecànica preventiva amb la finalitat d'evitar generació de soroll.  
Les operacions de neteja de vehicles i maquinària es realitzaran en llocs condicionats per a això, com ara tallers i gasolinera que tinguen superfície impermeabilitzada i gestionen els abocaments generats. No obstant això, es vigilaran i registraran les possibles incidències.  
S'evitarà l'acumulació de materials o sobrants d'obra en la rodalia de masses d'aigües. L'emmagatzematge de bidons amb combustible o oli es realitzarà fora de l'àmbit de l'obra. Es col·locaran casetes de lavabos estancs per a l'ús dels treballadors de l'obra, amb buidatge periòdic per gestor autoritzat.  
2. Durant la fase de funcionament:  
S'ha optimitzat el percentatge d'aigua que recircula diàriament, amb l'objectiu que l'efluent no siga un risc per al medi receptor. Així mateix, el consum de pinso s'ajustarà a la necessitat biològica, tenint en compte el factor de conversió de l'aliment, per a minimitzar l'aportació de partícules i nutrients al medi. Per a evitar la contaminació per ús de detergents o productes químics, els tancs es netejaran exclusivament amb aigua a pressió, posteriorment les aigües passaran per un decantador per a eliminar la matèria en suspensió. Els llots generats seran tractats pel reactor de desnitrificació i recollits periòdicament per un gestor de residus autoritzat, per a la seua valorització.  
Els residus generats durant les operacions de manteniment (draps, envasos buits, aigües de neteja etc.), activitats de laboratori i processament del peix (caixes de plàstic, film plàstic, palets de fusta, etc.), seran emmagatzemats en els respectius contenidors i retirats per gestor autoritzat.  
En el Pla de vigilància ambiental contingut en l'estudi d'impacte ambiental es proposen mostrejos per al control de la qualitat de les aigües i del sediment. Per a avaluar la qualitat de l'aigua tindrà en compte el mesurament dels paràmetres següents; temperatura (ºC), oxigen dissolt (mg/l), pH, clorofil·la (mg/l), transparència, sòlids en suspensió (mg/l), recompte d'Escherichia coli i enterococs, nutrients (ppb), hidrocarburs (mg/l). Per a la qualitat del sediment s'obtindran els índexs següents: granulometria (% graves, arenes totals i llims i argiles), tant per cent de carboni i matèria orgànica oxidable, nutrients en el sediment (Nt i Pt (mg/kg)).  
Els mostrejos de control de l'efluent es realitzaran mensualment en l'arqueta instal·lada en l'eixida de l'abocament al sistema de desguàs a la mar.  
Per al control de qualitat de les aigües receptores de l'efluent es determinen tres punts de mostreig a l'interior de la dàrsena. Es prendran mostres amb una periodicitat bimestral. El seguiment del sediment es realitzarà en les mateixes ubicacions que les estacions de mostreig d'aigua, però amb una periodicitat anual. Els punts de mostreig seran els següents:  
  
ESTACIÓ DE MOSTREIG UTM X UTM Y  
DWA1 719755 4246010  
DWA2 719706 4246054  
DWA3 719646 4246097  
  
  
Així mateix, es realitzarà una vigilància estructural de la conducció d'abocament, anualment es revisarà la integritat de la infraestructura i el correcte funcionament d'aquesta.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental dels projectes d'explotació aqüícola i abocament terra-mar s'ha acumulat en un sol expedient administratiu, de conformitat amb l'article 57 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, en concordança amb la disposició addicional onze de la Llei 21/2013.  
  
Les instal·lacions per a cultius aquàtics i piscifactories estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en concordança amb l'epígraf g, del punt 1, de l'annex I, del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II, del títol 2, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha expressat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc,  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de la instal·lació d'una granja d'engreix de cèrvia en circuit tancat, promogut per Aquaculture, SL, al Port d'Alacant, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i l'altra documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1. D'acord amb l'informe de la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina:  
- S'haurà de continuar el PVA i l'aplicació de mesures correctores incloses en el document ambiental. S'haurà de dur a terme un seguiment de la qualitat de l'aigua, tant de l'efluent com de les aigües receptores. Es prestarà especial atenció als nivells de matèria orgànica, atesa la proximitat de les ZEPA, de casos d'eutrofització, abocaments accidentals d'aigües de neteja, augment de contaminants, mortalitats massives de fauna o comunitats vegetals.  
- Els residus originats durant la construcció i desmantellament d'instal·lacions, caigudes d'utensilis o despreniments dels artefactes, han de ser recollits pels titulars i portats a port per a ser tractats per gestors autoritzats. No es podran llançar a la mar mai.  
  
- Es prohibeix qualsevol activitat o comportament que puga causar molèstia o mal a cetacis, tortugues marianes o aus marines protegides. Abans de començar les activitats d'instal·lació, revisió, manteniment de les instal·lacions de la granja marina s'haurà de comprovar que no existeix presència de cetacis, aus o tortugues marines en la zona de desenvolupament d'aquestes. Per a això, s'utilitzarà com a referència el Manual de l'observador de mamífers per a operacions off shore generadores de soroll en aigües espanyoles.  
- A pesar que les praderies de posidònia (\*1120) i les praderies de Cymodocea nodosa no estiguen directament afectades per l'ocupació de l'espai marí dels punts de captació i abocament o per la influència de l'abocament, amb la finalitat de minimitzar el més possible l'afecció a aquests THIC, durant les obres d'execució d'aquests punts s'utilitzaran barreres antiterbolesa, per a evitar que la dispersió de la terbolesa puga afectar les praderies de fanerògames. Aquestes tasques es realitzaran quan les condicions de la mar permeten que aquesta mesura siga efectiva.  
- L'execució de l'obra haurà d'incloure una adequada gestió dels treballs, maquinària i residus, que garantisca que no es produeix cap abocament a la mar. Es prendran també totes les mesures perquè no arribe a la mar cap substància contaminant originada per les obres.  
- Durant les activitats de muntatge/desmuntatge de la instal·lació i el funcionament, s'haurà de garantir que l'emissió de sorolls siga mínima i evitar sons estridents que pertorben la tranquil·litat dels animals, excepte per motius de seguretat o d'emergència.  
- A més, per a reduir el soroll serà necessari la utilització de maquinària moderna, poc impactant, que complisca els requisits i tinga els pertinents certificats per a reduir la contaminació sonora.  
- S'haurà de realitzar un control periòdic dels nivells de soroll durant l'explotació, amb la finalitat que es mantinguen dins dels límits legals vigents i no produïsquen molèsties a les aus pròximes.  
- Es prohibeix realitzar abocaments, de qualsevol naturalesa, a la mar, a excepció dels indicats en la sol·licitud.  
- S'hauran d'obtindre totes les autoritzacions, llicències o informes favorables d'altres organismes que siguen exigibles d'acord amb la legislació vigent.  
- S'haurà de garantir l'accés a les instal·lacions als agents mediambientals de la Direcció General de Biodiversitat, Boscos i Desertificació del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, quan ho requerisquen per a la possible realització d'inspeccions.  
  
- S'haurà de comunicar amb suficient antelació a la Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina la data prevista per al començament de les obres, així com el calendari final per al desenvolupament del projecte.  
2. S'hauran d'obtindre els permisos o autoritzacions per a l'extracció d'aigua de mar.  
3. La mercantil haurà de justificar davant l'òrgan substantiu la disposició de recursos hídrics suficients, per a la realització dels processos industrials (tasques de neteja, producció de gel, etc.). Així mateix, haurà de realitzar una estimació dels recursos hídrics necessaris per a la realització d'aquestes activitats.  
4. S'hauran d'atendre els condicionants o el programa de vigilància ambiental que establisca el Servei de Planificació de Recursos Hidràulics, en l'autorització de l'abocament. Els resultats del control de l'efluent hauran de valorar-se d'acord amb aquesta.  
5. S'hauran de realitzar auditories acústiques periòdiques segons la legislació vigent.  
6. Per a evitar la contaminació de sòls i aigües a causa de la generació de residus, aquests s'hauran d'emmagatzemar en contenidors específics, segons la seua naturalesa abans de la seua retirada per gestor. Com a mesura preventiva, es realitzarà un pla de gestió de residus.  
7. El promotor haurà de justificar davant l'òrgan substantiu que ha subscrit contracte amb gestor o gestors SANDACH per a la retirada de peixos morts, com també la dels subproductes derivats del processament del peix, segons el que s'estableix en la normativa d'aplicació.  
8. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 10 d'octubre de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9484, del 05-12-2022 (2022/11352)

RESOLUCIÓN de 10 de octubre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto para la instalación de una granja de engorde de seriola en circuito cerrado en el puerto de Alicante, en el término municipal de Alicante. Expediente: (2072053) 141/2021-AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9484

Fecha DOGV
:   05-12-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/11352

CVE


Fecha del documento
:   10-10-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Alicante](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de octubre de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto para la instalación de una granja de engorde de seriola en circuito cerrado en el puerto de Alicante, en el término municipal de Alicante. Expediente: (2072053) 141/2021-AIA. [2022/11352]  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (2072053) 141/2021-AIA.  
Título: Proyecto para la instalación de una granja de engorde de seriola en circuito cerrado en el puerto de Alicante.  
Promotor: Aquaculture, SL.  
Órgano sustantivo1: Ayuntamiento de Alicante.  
Ref. Órgano sustantivo 1: PA-2020000004.  
Órgano sustantivo 2: Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de las aguas.  
Ref.Órgano sustantivo 2: VERMAR283.  
Localización: Muelle 11 del Puerto de Alicante (Alicante).  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
La empresa Aquaculture, SL, promueve un proyecto de engorde de seriola en circuito cerrado en el Puerto de Alicante del término municipal de Alicante.  
La instalación se situará en una parcela de uso industrial de 7.27257 m² dentro del puerto marítimo de la ciudad de Alicante (muelle 11). Se prevé construir 4.48803 m² en planta baja y 85670 m² en entreplanta, siendo la superficie total construida de 5.35432 m². Las coordenadas de situación serán las siguientes:  
  
Vértice UTM X UTM Y  
A 7194433 42459029  
B 7193477 42460288  
C 7195222 42461087  
D 7196019 42460439  
  
  
El proyecto presentado, tiene por objeto la construcción de una instalación de engorde de seriola en circuito cerrado en el puerto de Alicante. El promotor pretende alcanzar una producción de 600 toneladas/año, siendo la capacidad de carga de la instalación de 280 toneladas. La explotación consistirá en un sistema de recirculación (RAS), para engorde de seriola. El tanque de engorde consta de cuatro anillos concéntricos en los cuales se sitúan las piscinas de cultivo, así como una balsa de despesque anexa. La instalación contará además con laboratorios, taller, almacén de alimento, sala de almacenamiento refrigerada, máquina de producción de hielo en escamas y planta de procesado del pescado.  
Asimismo, constará de un proyecto de captación de agua de mar y vertido de agua residual depurada a través de conducción de desagüe, de PVC de 630 mm de diámetro. El caudal de vertido será aproximadamente de 300 m³/día.  
El volumen de agua que se recirculará en el sistema es de 6.000 m³; se trata de un circuito cerrado del cual se renueva diariamente el 5 % (300m³/día). El agua se someterá a un filtrado mecánico para eliminar las partículas en suspensión; estas serán separadas y enviadas a un decantador junto con el agua de vertido. Posteriormente, el agua filtrada se envía a un filtro biológico que reducirá el nivel de nitrógeno del agua atravesando un microfiltro y posteriormente un filtro ultravioleta que reduce la carga bacteriana. Después, el agua es bombeada a desgasificador donde se elimina exceso de CO2 y se añade oxígeno; para finalizar se envía al tanque de engorde correspondiente, donde se regulará la temperatura (bombas de calor aire-agua para cada circuito de recirculación), salinidad (utilizando un aporte de agua dulce que corrija el aumento de salinidad por evaporación) y pH (mediante bomba dosificadora de bicarbonato sódico que corregirá la acidificación).  
Para la toma de agua de mar se realizará un pozo de captación con una tubería bajo el mar que mediante una bomba de hélice impulsará el agua hacia el tanque de reserva. El punto de captación se situará en la pared del muelle, a una cota que siempre permanecerá bajo el nivel del mar, pero sin entrar en contacto con el lecho marino. El caudal del punto de captación se estima en 30050 m³/día.  
El proceso productivo comenzará en el tanque 1 de 650 m³ de capacidad, donde se llevará a cabo la etapa de preengorde 1. En esta fase los alevines pasan de 10 a 300 gr en 3 meses; este tanque producirá 15 toneladas cada 3 meses. Posteriormente, pasarán al tanque 2, preengorde 2, de 880 m³ de capacidad, donde se criarán los peces que engordarán de 300 a 800 gr y se producirán 40 toneladas cada 3 meses. Seguidamente pasarán al tanque 3, de engorde 1, de 1.520 m³ de capacidad, donde los peces engordarán de 800 a 1.500 gramos, produciéndose 75 toneladas cada 3 meses. Por último, pasan al tanque 4, etapa de engorde 2, de 2.960 m³ de capacidad, donde los peces aumentan de peso de 15 a 3 kg, produciendo 150 toneladas cada 3 meses. Además, la instalación cuenta con el tanque 5 o de cosecha, donde los peces serán estabulados antes de ser sacrificados. Asimismo, se hace necesario un tanque de reserva con la finalidad de aporte de agua nueva en procesos de limpieza de filtros o reposición de agua evaporada; este tanque se situará en el exterior de la nave y será alimentado desde el punto de captación previo filtrado mecánico y desinfección con luz ultravioleta del agua captada, antes de ser almacenada.  
La especie que se cultivará es seriola dumerili, muy demandada por su rápido crecimiento y calidad de su carne. La mercantil obtendrá lotes de alevines de futuna blue, hatchery (criadero) del Puerto Santa María (Cádiz) que se dedica a la reproducción y cría larvaria de seriola. La alimentación se producirá de forma manual en los primeros estadios de cultivo y mediante cañones de alimentación automáticos cuando los ejemplares tengan mayor tamaño. Durante el proceso de alimentación se observarán los comportamientos con el objetivo de detectar en su caso sintomas de enfermedad. El alimento será pienso extrusado; se calcula que se utilizarán 780 toneladas de pienso para producir 600 toneladas de pescado. El sistema RAS favorece que se utilice menos alimento que en cultivo semi-extensivo, mejorando la eficiencia ambiental ya que se reduce el aporte de residuos al medio.  
La obra de vertido consistirá en una canalización de PVC de 630mm de diámetro, que discurrirá enterrada desde la salida de la arqueta hasta el mar. El punto de vertido estará a una cota de -307 m. El caudal de vertido será de aproximadamente 300 m³/día. El efluente previamente será tratado. En los tanques el agua es depurada con una frecuencia de 13 veces/hora, durante las 24h del día. Una vez completado el ciclo de producción (3 meses), se limpiarán los tanques para comenzar el ciclo de nuevo.  
  
Tramitación administrativa  
En fecha 29 de octubre de 2021, el Ayuntamiento de Alicante (órgano sustantivo) dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto. La misma se acompaña de:  
- Proyecto técnico.  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Certificado de exposición pública.  
- Alegaciones presentadas.  
Asimismo, el Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de las Aguas en fecha 1 de abril de 2022 solicita evaluación de impacto ambiental para el proyecto de vertidos de la instalación para engorde de seriola en RAS en el Puerto de Alicante. Se adjuntaba la siguiente documentación:  
- Proyecto específico de vertidos para solicitud de autorización de vertido de las instalaciones para engorde de seriola en RAS en el puerto de Alicante.  
- Anexo al proyecto específico de vertido.  
Posteriormente se completó el expediente con la siguiente documentación remitida por el Ayuntamiento de Alicante (OS):  
- Certificado de compatibilidad urbanística.  
- Resumen no técnico del estudio de impacto ambiental.  
- Documento especificando la carga máxima de la instalación.  
- Contestación del promotor a las alegaciones presentadas.  
Para la correcta evaluación ambiental de esta actuación, dadas las características de los proyectos presentados y su íntima conexión, se ha considerado que debe ser valorada en su conjunto, incluyendo la instalación del vertido. Por lo anterior, se incorporan al expediente de evaluación de impacto ambiental la totalidad de los proyectos técnicos y documentos ambientales elaborados por el promotor.  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente, mediante publicación en el Boletín de la Provincia de Alicante, núm. 71 de fecha 19 de abril de 2021. Asimismo, se publicó anuncio en el tablón de anuncios municipal desde el 20 de abril de 2021, por 30 días. La publicación del Boletín Oficial de la Provincia indicaba, que la información se encontraba disponible en el portal web del Ayuntamiento de Alicante.  
Durante el periodo de información pública se produjeron las siguientes alegaciones:  
- De fecha 31 de julio de 2020 y 31 de mayo de 2021, por Miguel Ángel Pavón García, alegación solicitando una nueva exposición pública garantizando la consulta del expediente por medios electrónicos y solicita que vuelva a someterse, el expediente completo, a información pública. Así como la posible incompatibilidad con la DEUP (delimitación de espacios y usos portuarios) vigente en el Puerto de Alicante.  
- De fecha 31 julio de 2020. La asociación de vecinos gran vía sur-puerto, alega que no se ha podido consultar el expediente por medios electrónicos y solicita que vuelva a someterse a información pública, el expediente completo. Así como la posible incompatibilidad con la DEUP vigente en el Puerto de Alicante.  
- De fecha 31 de mayo de 2021. La asociación de vecinos gran vía sur-puerto realiza alegaciones a la disponibilidad del expediente administrativo en la sede del ayuntamiento, y pone en duda calidad de agua para la producción, así como la posible afección a las aguas del espacio marino de Tabarca. Asimismo, reitera la alegación sobre la posible incompatibilidad de la actividad propuesta con la DEUP vigente en el Puerto de Alicante.  
- De fecha 31 de mayo de 2021. La Asociación de Amigos de los Humedales del sur de Alicante-AHSA presenta alegaciones en referencia a la necesidad de concesión portuaria, evaluación de impacto ambiental y autorización de vertido para que se conceda autorización municipal. Consideran a la actividad proyectada como un uso industrial incompatible con el DEUP del puerto de Alicante, y posible incompatibilidad con el proyecto de Palacio de Congresos en los muelles 9 y 7 del Puerto de Alicante. Asimismo, consideran que no queda garantizada ni la calidad del agua utilizada, ni la calidad sanitaria de la producción prevista. Así como la posible afección de las aguas del espacio marino protegido de Tabarca, o a la playa de San Gabriel, considerando la necesidad de una evaluación de impacto ambiental ordinaria. Además, la asociación, alega que no se han tenido en cuenta en el ESIA inmuebles portuarios incluidos en el catálogo de protecciones de Alicante, se trata de congelados amaro y el barrio heliodoro madrona. Y finaliza alegando la necesidad de un estudio de integración paisajística.  
- De fecha 31 de mayo de 2021. La Asociación de Vecinos San Gabriel presenta alegaciones en los mismos términos que la asociación de amigos de los humedales del Sur de Alicante-AHSA, incluyendo además alegación a la falta de análisis del impacto que producirá el transporte de los alevines desde El Puerto de Santa María (Cádiz) y el transporte de la producción a Japón.  
En fecha 21 de julio de 2022 la mercantil emite informe en respuesta a las alegaciones anteriormente citadas. En él indica que el proyecto, continua en fase de tramitación para la obtención de la concesión definitiva de puertos, así como la licencia de actividad y que dispone de certificado de compatibilidad urbanística. Asimismo, argumenta que los métodos de filtración y depuración que se utilizarán serán eficaces y suficientes. Por lo que no se prevé afección a los espacios Red Natura próximos. En cuanto al transporte de alevines y de la producción, indica que es una previsión que puede cambiar en el tiempo según la situación o evolución de los mercados. En relación a la presencia de inmuebles portuarios, consideran que se encuentra a distancia suficiente y no prevé afección a dichos bienes culturales.  
Simultáneamente, se formuló consulta a las administraciones públicas afectadas. Se ha recibido copia de los siguientes informes recabados:  
- Informe favorable de la Dirección General de Agricultura Ganadería y Pesca de fecha 26 de enero de 2022  
€ Capitanía Marítima, en escrito de fecha 15 de febrero de 2022 indica que no procede emitir informe, ya que la actuación se sitúa en una zona nueva de rellenado del muelle 11, ocupando únicamente dominio público portuario terrestre.  
- Informe favorable de la Autoridad Portuaria de Alicante de fecha 31 de marzo de 2022.  
- Informe favorable condicionado de la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina de fecha 24 de junio de 2022.  
  
Consideraciones ambientales  
La totalidad del proyecto se llevará a cabo en la zona portuaria. La instalación de engorde se localiza dentro del puerto marítimo de Alicante, en la zona de los muelles de poniente, concretamente en el muelle 11. Se trata de una parcela de relleno que se encuentra clasificada como suelo urbano y calificada como sector 3MP (usos industriales al amparo de concesiones administrativas a entidades privadas), según establece la ordenanza del Plan especial del Puerto de Alicante. Se trata de un ámbito muy antropizado.  
Las instalaciones se ubicarán dentro de la demarcación levantino-balear no coincidiendo con ningún espacio marino protegido de la Red Natura 2000, pero muy próximo a algunos de ellos. La demarcación levantino-balear tiene una importante presencia de cetáceos y tortugas marinas. No es habitual su entrada en las instalaciones portuarias, los avistamientos se reducen a casos de ejemplares enfermos o fallecidos que han acabado varando, por lo que no se prevé afección significativa. A 4 kilómetros de distancia se sitúa el LIC ESZZ16008 «Espacio marino del Cabo de les Hortes» y a un kilómetro de distancia se sitúa la ZEPA ES0000214 «Espacio marino de Tabarca». Se trata de una zona marina de gran importancia como área de alimentación para seis especies de aves marinas, cinco de ellas con poblaciones nidificantes. La presencia de la instalación no supondrá una atracción de las aves marinas, ya que la granja se proyecta en un edificio cerrado en el que las aves no tendrán acceso a las especies estabuladas.  
El área de actuación no coincide con ningún tipo de hábitat de interés comunitario (THIC) incluido en los anexo I de la directiva de hábitats y de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del patrimonio natural y la biodiversidad. Se trata de una biocenosis de arenas finas infralitorales. A 900 m detrás del dique del puerto se encuentra el THIC 1120\* praderas de posidonia y a 1 km cymodocea nodosa (asociada a THIC 1110 bancos de arena cubiertos permanentemente por agua marina, poco profunda).  
En el mediterráneo las praderas de posidonia oceánica han mostrado sensibilidad a la presencia de las instalaciones acuícolas, disminuyendo su densidad, biomasa y tamaño de las hojas, así como la capacidad fotosintética, debido al aumento de la turbidez del agua. Además de la desaparición del ecosistema, podría producir alteración ecológica, erosión de la costa y alteraciones de las pesquerías costeras. No obstante, como el vertido se realizará en el interior de la dársena, el dique sur servirá de contención por lo que no se prevé afección directa a espacios y especies protegidas.  
El resultado del análisis de la calidad del agua realizada por el promotor indica unos valores de oxígeno disueltos bajos (entre 340 y 412 mg/l) propios de agua con baja renovación, semiestancadas y contaminadas. La saturación de oxígeno se encuentra en una media de 792 %, el agua tiene un pH ligeramente alcalino. Asimismo, el EIA refleja la naturaleza alterada del sustrato del ámbito portuario.  
Las aguas sanitarias de la instalación se canalizarán hacia la red general de alcantarillado del puerto de Alicante que posee redes separativas para recogida de aguas. Las aguas pluviales procedentes de la cubierta de la nave se recogerán y canalizarán hacia la red general de la instalación (en la cual se intercalarán arquetas para la separación de grasas y fangos antes de llegar al colector principal) y se verterán directamente al mar, junto al efluente.  
Según el EIA en el interior de las instalaciones del puerto de Alicante no se encuentra ningún elemento patrimonial que pueda verse afectado por las obras o funcionamiento de la piscifactoría proyectada. El órgano ambiental ha consultado el inventario de yacimientos arqueológicos y el inventario general del patrimonio cultural Valenciano y no consta yacimiento o bien de interés cultural a menos de 200 m. Asimismo, dado que el suelo del muelle, sobre el que se realizará la construcción se trata de un sustrato de relleno en el interior de la dársena portuaria no se prevé afección patrimonial.  
El impacto socioeconómico de la actividad se prevé positivo, ya que la acuicultura es una actividad con tendencia de crecimiento interanual en la Comunitat Valenciana, que aporta empleo directo entre otros: vigilantes, buceadores, mecánicos etc., e indirectos como pueden ser: administrativos, personal procesado y envasado, transporte, técnicos de mantenimiento, técnicos de laboratorio, veterinarios etc.  
El EIA contempla dos localizaciones alternativas además de la alternativa cero. Las dos alternativas estudiadas se encuentran dentro de la zona portuaria del Puerto de Alicante, con muchos elementos en común. El promotor opta por la alternativa 2, porque la calidad del agua a captar tiene mayor calidad, esto será beneficioso para el cultivo y disminuirá el posible impacto del efluente, ya que partirá de agua de mayor calidad y además del proceso de filtrado antes del vertido disminuirá el riesgo de afección.  
El estudio de impacto ambiental analiza las repercusiones de la actividad en la fase de construcción, en la fase de funcionamiento y en la fase de desmantelamiento.  
- Fase de construcción:  
La construcción de la granja producirá un impacto sonoro durante la realización de las obras de acondicionamiento y construcción. Se generarán residuos de construcción y demolición. Además, el tráfico de vehículos producirá emisiones de CO2, levantamiento de polvo, así como posibles vertidos de aceite de manera accidental.  
- Fase de funcionamiento:  
La presencia de la instalación y sus estructuras puede producir afecciones en cuanto al paisaje, la calidad del agua o de los fondos marinos, así como especies de interés. Uno de los impactos más relevantes que puede generar la actividad es a causa del vertido del excedente de agua en recirculación que se evacuarán al mar. Este vertido podría incidir negativamente sobre la calidad de las aguas y sobre las comunidades de fauna y flora marinas, por contener excedentes de pienso, restos de heces o de antibióticos. Dado que la instalación proyectada se encuentra en tierra y que el efluente será decantado y filtrado antes de ser vertido, no se prevé afección significativa a la flora y fauna bentónicas del ámbito de influencia.  
Asimismo, las tareas de mantenimiento podrían producir afección por vertido accidental u ocasional de residuos generados por el uso de productos de limpieza, reactivos de laboratorio, etc. Así como la generación de residuos por animales muertos o por lodos que además del propio residuo sólido, pueden producir impactos por olores.  
En la planta se producirán ruidos y vibraciones a causa del funcionamiento de maquinaria y equipos. No se prevén significativos por estar instalados en el interior de naves.  
Las edificaciones se adaptarán a las condiciones urbanísticas previstas en el planeamiento y al entorno portuario en el que se localizan.  
- Fase de desmantelamiento:  
La retirada de las instalaciones puede producir alteraciones, entre otras las producidas por los vehículos a motor durante las tareas de desmantelamiento (emisiones CO2, posible vertido aceites, generación de polvo). No obstante, el corto periodo de ejecución de esta fase no prevé efectos significativos  
Las medidas correctoras variarán durante las distintas fases del proyecto, siendo estas las siguientes:  
1. Durante la fase de construcción:  
Se utilizará maquinaria nueva o con un adecuado mantenimiento técnico para minimizar las emisiones. Para evitar la dispersión de polvo no se realizarán las actividades en días o periodos con fuerte inestabilidad meteorológica y se regará previamente los materiales, siempre y cuando no dé lugar a vertido líquido. Para evitar el impacto sonoro se realizarán las tareas en horas diurnas y se practicará una mecánica preventiva con el fin de evitar generación de ruido.  
Las operaciones de limpieza de vehículos y maquinaria se realizarán en lugares acondicionados para ello, como talleres y gasolinera que tengan superficie impermeabilizada y gestionen los vertidos generados. No obstante, se vigilarán y registrarán las posibles incidencias.  
Se evitará la acumulación de materiales o sobrantes de obra en las cercanías de masas de aguas. El almacenamiento de bidones con combustible o aceite se realizará fuera del ámbito de la obra. Se colocarán casetas de aseos estancos para el uso de los trabajadores de la obra, con vaciado periódico de gestor autorizado.  
2. Durante la fase de funcionamiento:  
Se ha optimizado el porcentaje de agua que recircula diariamente, con el objetivo de que el efluente no sea un riesgo para el medio receptor. Asimismo, el consumo de pienso se ajustará a la necesidad biológica, teniendo en cuenta el factor de conversión del alimento, para minimizar el aporte de partículas y nutrientes al medio. Para evitar la contaminación por uso de detergentes o productos químicos, los tanques se limpiarán exclusivamente con agua a presión, posteriormente las aguas pasarán por un decantador para eliminar la materia en suspensión. Los lodos generados serán tratados por el reactor de desnitrificación y recogidos periódicamente por un gestor de residuos autorizado, para su valorización.  
Los residuos generados durante las operaciones de mantenimiento (trapos, envases vacíos, aguas de limpieza etc.), actividades de laboratorio y procesado del pescado (cajas de plástico, film plástico, palés de madera, etc.), serán almacenados en sus respectivos contenedores y retirados por gestor autorizado.  
En el Plan de vigilancia ambiental contenido en el estudio de impacto ambiental propone muestreos para el control de la calidad de las aguas y del sedimento. Para evaluar la calidad del agua tendrá en cuenta la medicición de los siguientes parámetros; temperatura (ºC), oxígeno disuelto (mg/l), pH, clorofila (mg/l), transparencia, sólidos en suspensión (mg/l), recuento de E.coli y enteroccocos, nutrientes (ppb), hidrocarburos (mg/l). Para la calidad del sedimento se obtendrán los siguientes índices: granulometría (%gravas, arenas totales y limos y arcillas), % carbono y materia orgánica oxidable, nutrientes en sedimento (Nt y Pt (mg/kg)).  
Los muestreos de control del efluente se realizarán mensualmente en la arqueta instalada en la salida del vertido al sistema de desagüe al mar.  
Para el control de calidad de las aguas receptoras del efluente se determinan 3 puntos de muestreo en el interior de la dársena. Se tomarán muestras con una periodicidad bimestral. El seguimiento del sedimento se realizará en las mismas ubicaciones que estaciones de muestreo de agua, pero con una periodicidad anual. Los puntos de muestreo serán los siguientes:  
  
ESTACIÓN DE MUESTREO UTM X UTM Y  
DWA1 719755 4246010  
DWA2 719706 4246054  
DWA3 719646 4246097  
  
  
Asimismo, se realizará una vigilancia estructural de la conducción de vertido, anualmente se revisará la integridad de la infraestructura y el correcto funcionamiento de esta.  
  
Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental de los proyectos de explotación acuícola y vertido tierra-mar se ha acumulado en un solo expediente administrativo, de conformidad con el artículo 57 de la Ley 39/2015, de 1 de octubre, en concordancia con la Disposición adicional undécima de la Ley 21/2013.  
Las instalaciones para cultivos acuáticos y piscifactorías están sujetas a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre de evaluación ambiental, en concordancia con el epígrafe g) del punto 1 del anexo I, del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental de la Comunitat Valenciana.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo,  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de la instalación de una granja de engorde de seriola en circuito cerrado, promovido por Aquaculture, SL, en el Puerto de Alicante, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. De acuerdo con el Informe de la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina:  
- Se deberá continuar con el PVA y la aplicación de medidas correctoras incluidas en el documento ambiental. Se llevará a cabo un seguimiento de la calidad del agua, tanto del efluente como de las aguas receptoras. Se prestará especial atención a los niveles de materia orgánica, dada la cercanía de las ZEPA, de casos de eutrofización, vertidos accidentales de aguas de limpieza, aumento de contaminantes, mortalidades masivas de fauna o comunidades vegetales.  
- Los residuos originados, durante la construcción y desmantelamiento de instalaciones, caídas de utensilios o desprendimientos de los artefactos, deben ser recogidos por los propios titulares y llevados a puerto para ser tratados por gestores autorizados. Nunca podrán ser arrojados al mar.  
- Se prohíbe cualquier actividad o comportamiento que pueda causar molestia o daño a cetáceos, tortugas marianas o aves marinas protegidas. Antes de comenzar las actividades de instalación, revisión, mantenimiento de las instalaciones de la granja marina se deberá comprobar que no existe presencia de cetáceos, aves o tortugas marinas en la zona de desarrollo de las mismas. Para ello se utilizará como referencia el «manual del observador de mamíferos para operaciones off-shore generadoras de ruido en aguas españolas».  
- A pesar de que las praderas de posidonia (\*1120) y las praderas de cymodocea nodosa no se vean directamente afectadas por la ocupación del espacio marino de los puntos de captación y vertido o por la influencia del vertido, con el fin de minimizar lo más posible la afección a estos THIC, durante las obras de ejecución de dichos puntos se utilizarán barreras antiturbidez, para evitar que la dispersión de la pluma de turbidez pueda afectar a las praderas de fanerógamas. Estas tareas se realizarán cuando las condiciones del mar permitan que esta medida sea efectiva.  
- La ejecución de la obra incluirá una adecuada gestión de los trabajos, maquinaria y residuos, que garantice que no se produce vertido alguno al mar. Se tomarán también todas las medidas para que no llegue al mar ninguna sustancia contaminante originada por las obras.  
- Durante las actividades de montaje/desmontaje de la instalación y el funcionamiento se deberá garantizar que la emisión de ruidos sea mínima, evitando sonidos estridentes que perturben la tranquilidad de los animales, salvo por motivos de seguridad o de emergencia.  
- Además, para reducir el ruido será necesario la utilización de maquinaria moderna, poco impactante que cumpla los requisitos y tenga las pertinentes certificaciones para reducir la contaminación sonora.  
- Se realizará un control periódico de los niveles de ruido durante la explotación, con el fin de que se mantengan dentro de los límites legales vigentes y no produzcan molestias a las aves cercanas.  
- Se prohíbe realizar vertidos, de cualquier naturaleza, al mar, a excepción de los indicados en la solicitud.  
.Se deberán obtener cuantas autorizaciones, licencias o informes favorables de otros organismo sean exigibles de acuerdo con la legislación vigente.  
- De debe garantizar el acceso a las instalaciones a los agentes medioambientales de la Dirección General de Biodiversidad, Bosques y Desertificación del Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico, cuando lo requieran para la posible realización de inspecciones.  
- Deberá comunicarse con suficiente antelación a la Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina la fecha prevista para el comienzo de las obras, así como el calendario final para el desarrollo del proyecto.  
2. Deberán obtenerse los permisos o autorizaciones para la extracción de agua de mar.  
3. La mercantil deberá justificar ante el órgano sustantivo la disposición de recursos hídricos suficientes, para la realización de los procesos industriales (tareas de limpieza, producción de hielo etc.). Asimismo, deberá realizar una estimación de los recursos hídricos necesarios para la realización de dichas actividades.  
4. Se atenderá a los condicionantes o Programa de vigilancia ambiental que establezca el Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos, en la autorización del vertido. Los resultados del control del efluente deberán valorarse conforme a la misma.  
5. Se deberán realizar auditorías acústicas periódicas según la legislación vigente.  
6. Para evitar la contaminación de suelos y aguas debido a la generación de residuos, estos se almacenarán en contenedores específicos, según su naturaleza previa su retirada por gestor. Como medida preventiva se realizará un plan de gestión de residuos.  
7. El promotor deberá justificar ante el órgano sustantivo que ha suscrito contrato con gestor o gestores SANDACH para la retirada de peces muertos, así como la de los subproductos derivados del procesado del pescado, según lo establecido en la normativa de aplicación.  
8. Las acciones incluidas en el Programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 10 de octubre de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML