Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8667, del 30-10-2019 (2019/9541)

RESOLUCIÓ de 2 d'octubre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 13/18-AIA Alpuente.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8667

Data del DOGV
:   30-10-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/9541

CVE


Data del document
:   02-10-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 2 d'octubre de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 13/18-AIA Alpuente. [2019/9541]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 13/18-AIA Alpuente.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 13/18-AIA.  
Títol: Explotació porcina amb capacitat per a 1.000 porcs d'enceball.  
Promotor: Álvaro Martínez Monzón.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alpuente  
Localització: parcel·la 244 del polígon 20 del terme municipal d'Alpuente (València).  
  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
Álvaro Martínez Monzón pretén dur a terme la construcció d'una explotació porcina d'enceball amb capacitat per a 1.000 animals en la parcel·la 244 del polígon 20 del terme municipal d'Alpuente. Aquesta explotació constarà d'una nau d'enceball, una altra nau que albergarà oficines, vestuaris, magatzem de residus i grup electrogen, i la resta d'instal·lacions annexes necessàries perquè aquesta funcione correctament.  
Per a fer-ho s'ha de tramitar una llicència ambiental d'acord amb la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana.  
2. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada  
Emplaçament  
L'activitat es pretén situar en el terme municipal d'Alpuente, en concret en la parcel·la 244 del polígon 20, paratge Magdalenas. La superfície total de la parcel·la és de 8.978 m².  
Accessos  
Des del nucli urbà d'Alpuente s'accedeix a l'explotació pel sud agafant la carretera CV-345 i abandonant-la en la rotonda en la qual s'inicia la variant d'aquesta carretera. En aquest punt s'agafa el camí de Rascaña i, finalment, en arribar a la bifurcació d'aquest camí, es continua pel camí de l'esquerra, al costat del barranc de Las Cambrillas i, posteriorment, el barranc del Curro, fins a arribar a la parcel·la.  
  
  
Descripció del procés productiu  
L'activitat consisteix en l'encebament de porcs. El cicle productiu s'inicia amb l'entrada de garrins amb una edat de 9 setmanes i un pes aproximat de 20 kg, procedents d'una empresa integradora productora de garrins. Els animals es manipularan per lots, amb el sistema «tot dins-tot fora», que facilita el maneig dels animals i la neteja i desinfecció de les instal·lacions, i permet la realització de buits sanitaris. Els porcs, una vegada han arribat al pes definitiu, ixen directament de les naus a través del moll de càrrega i són transportats en camions fins a l'escorxador. El nombre de cicles esperats és de 2,3 cicles/any.  
  
La neteja de les instal·lacions es fa després de l'eixida de cada lot de producció i abans de l'entrada del següent.  
Els animals morts són depositats en un contenidor situat en la mateixa explotació. Es disposa d'un contracte per a la recollida, transport i gestió dels cadàvers a través d'una empresa gestora autoritzada.  
L'explotació funciona a partir d'un sistema d'integració vertical. Es tracta d'una relació contractual ramadera en la qual una part, denominada integrador, s'obliga a aportar els animals i productes per a l'alimentació animal, productes sanitaris i assistència veterinària, i l'altra, denominada ramader integrat, aporta els serveis d'allotjament del bestiar, instal·lacions, mà d'obra i cures als animals.  
  
  
Descripció de les infraestructures.  
- Nau: 14,40 metres d'ample i 60,40 metres de longitud, que ocupa una superfície de 869,76 m². La distribució interior constarà de dos corredors longitudinals d'1,00 m d'ample i corralines a banda i banda. Els dos corredors desembocaran en el moll de càrrega, de manera que es facilitarà en gran manera la descàrrega i càrrega d'animals. La fossa de purins tindrà la longitud i amplària de la nau. La profunditat serà d'1,00 metres. D'altra banda, el sòl de les corralines estarà format per reixetes de formigó prefabricat.  
L'estructura estarà formada per pòrtics prefabricats de formigó armat pretesat. El tancament perimetral es farà a base de parets prefabricades de formigó. La coberta de les naus serà de dos aiguavessos amb un pendent del 25-30 %. Estarà formada per plaques de panell tipus sàndwitx. Les soleres que s'han de fer en l'explotació seran les de les fosses o canals de dejecció i els corredors. Totes es realitzaran amb formigó HA-25/B/20/lla hidròfug, per a evitar en tot moment qualsevol tipus de contaminació.  
- Oficina-vestuari-magatzem de residus: serà de 8,00 metres d'ample i 10,00 metres de longitud, i ocupa una superfície de 80,00 m².  
  
Descripció de les instal·lacions.  
- Instal·lació de repartiment de pinso: el pinso a granel és transportat per camions cisterna des de la fàbrica de pinso i depositat a les sitges d'emmagatzematge de l'explotació. La xarxa de distribució d'aliment constarà de dues sitges en l'extrem de la nau, de 13 t cadascuna, des de les quals eixiran les dues línies d'alimentació, una per cada corredor. Seran conduccions de PVC de 75 mm de diàmetre i amb baixants telescòpiques de 63 mm a les tremuges. Es disposa d'una tremuja per quadra.  
- Instal·lació de fontaneria: l'aigua potable de la xarxa municipal s'emmagatzemarà en un depòsit, que servirà per a proveir d'aigua en una possible avaria de la xarxa d'aigua i que estarà sempre ple. Del depòsit eixirà una canonada cap a les naus i se separarà al seu torn en dues, que recorrerà els dos corredors laterals suspesa del tub de PVC d'alimentació. A l'altura de cada tremuja de pinso es col·locaran derivacions de la xarxa per a proveir d'aigua cada tremuja i els abeuradors. L'abeurador que s'utilitza és de tipus cassoleta. Es disposa d'un abeurador per quadra.  
- Instal·lació de medicació: el sistema de medicació estarà format per un dosificador hidràulic que injecta el producte contingut en un recipient a la xarxa d'aigua que es distribueix per la nau. Se situarà prop del depòsit d'aigua. Aquest sistema és independent a la xarxa d'aigua no medicada.  
- Subministrament elèctric: procedirà d'un grup electrogen autònom alimentat amb gasoil. Se situarà en un espai habilitat a aquest efecte.  
  
- Instal·lació elèctrica: la instal·lació elèctrica estarà composta per les línies elèctriques, els quadres i els elements de control, protecció i maniobra.  
- Sistema de ventilació: el sistema de ventilació que s'utilitza és estàtic, mitjançant finestres tipus guillotina en els laterals i ximeneres en la coberta.  
- Sistema d'il·luminació: la il·luminació proporcionada durant les hores de sol és suficient, ja que és quan s'efectuen els treballs de granja. No obstant això, es disposarà en la nau de llum artificial a base de lluminàries fluorescents (2 x 36 W).  
- L'explotació tindrà clos perimetral, llatzeret, depòsit de cadàvers i tela o malla gabial en les finestres de ventilació.  
Maquinària.  
Per al correcte funcionament de l'explotació es disposarà de la maquinària que es detalla a continuació:  
- 2 motors de 0,75 CV de potència per al repartiment del pinso.  
- 1 sistema de neteja a pressió d'1 CV de potència.  
- 1 grup electrogen de 5 CV de potència.  
Combustible.  
L'únic combustible que es preveu utilitzar serà el gasoil necessari per al funcionament diari i discontinu del sistema de calefacció. Es considera menyspreable, ja que és de xicotetes dimensions i està en funcionament molt poc de temps.  
Descripció del sistema d'emmagatzematge de purins.  
El sistema de recollida de purins consistirà en una única fossa davall de la nau amb les mateixes dimensions que aquesta (60,40 x 14,40 metres) i 1 metre de profunditat. La solera es farà amb formigó HA-25/B/20/lla hidròfug, per a evitar en tot moment qualsevol tipus de contaminació.  
La fossa de purins de l'explotació permet l'emmagatzematge d'un volum total de 840 m³.  
Pla de gestió dels purins.  
L'explotació generarà un total de 2.150 m³ de purins a l'any (2,15 m³/plaça·any), la qual cosa representa un total de 7.250 Kg de N a l'any (7,25 Kg/N·plaça i any), que s'aplicarà com a adob orgànic en parcel·les agrícoles de cultiu.  
Es disposarà d'una superfície agrícola total, apta per a aplicació de purins, de 79,5734 hectàrees. Les parcel·les pertanyen al municipi d'Alpuente i estan dedicades al cultiu de cereal, ametlers, vinya, fruiteres i olivar. El municipi d'Alpuente no està designat com a zona vulnerable, segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, per la qual cosa es designen municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
D'acord amb el pla de gestió presentat, es disposa de superfície suficient de terrenys per a adobar complint les dosis d'adobament nitrogenat recomanades segons els cultius en l'Ordre 7/2010, de 10 de febrer, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el codi valencià de bones pràctiques agràries i per al cas dels cultius de secà, amb el criteri establit pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental. Per tant, es compleix la normativa sectorial vigent en el moment de l'inici de la tramitació de l'expedient. No obstant això, tenint en compte que el pla de gestió de purins no és un document tancat, el promotor procedirà a modificar-lo progressivament per a adaptar-lo al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que estiga vigent en cada moment. A més, com a part integrant del programa de vigilància ambiental, anualment i de manera obligatòria, el promotor remetrà a l'òrgan substantiu els aspectes modificats del pla de gestió en relació amb la seua adaptació al CBPACV.  
  
Gestió de cadàvers.  
Es disposarà d'un depòsit d'acer galvanitzat col·locat en un recinte construït a aquest efecte prop de l'entrada de la parcel·la, accessible per a ser retirada. D'aquesta manera, el camió de la recollida de cadàvers no ha d'entrar en l'explotació i així es millorarà la bioseguretat d'aquesta. Els cadàvers seran retirats periòdicament per un gestor autoritzat. S'adjunta còpia de l'assumpció de compromís de retirada de cadàvers animals per empresa gestora autoritzada.  
Gestió de residus especials.  
La relació de residus que es podrien generar durant el normal funcionament de l'activitat són:  
Residus infecciosos, codi LER 180202\*.  
Residus químics, codi LER 180205.  
Envasos buits que contenen restes de substàncies perilloses o estan contaminats per aquestes, codi LER 150110.  
Envasos metàl·lics, incloent-hi els recipients a pressió buits (aerosols), codi LER 15011.  
Els vehicles de l'activitat es portaran al taller quan siga necessària la substitució d'oli i filtres o la reparació, els quals gestionaran adequadament aquests residus.  
S'adjunta document d'acceptació de retirada i eliminació de residus perillosos per part d'empresa autoritzada.  
  
Tramitació administrativa.  
Amb data 25 de gener de 2018, va tindre entrada en el registre de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural una còpia de l'expedient administratiu municipal de llicència ambiental en format paper i documentació tècnica en suport digital, remesa per l'Ajuntament d'Alpuente a fi de dur a terme el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 23 d'agost de 2018 es va dur a terme un requeriment de documentació a l'Ajuntament d'Alpuente, amb remissió de còpia al promotor.  
Amb data 7 de desembre de 2018 es va rebre en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental documentació remesa per l'Ajuntament d'Alpuente, en què es dona resposta parcial al requeriment realitzat per aquest servei.  
El tràmit de la informació pública del projecte es va dur a terme en dues ocasions:  
El primer tràmit d'informació pública es va dur a terme mitjançant la publicació del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València, núm. 231, d'1 de desembre de 2017. Segons el certificat de l'Ajuntament d'Alpuente, de 15 de gener de 2018, la documentació va romandre exposada al públic durant un termini de 20 dies; es va notificar individualment als veïns immediats al lloc de l'emplaçament de l'activitat, i se'ls va donar un termini de 10 dies per a la presentació d'al·legacions. Durant aquests terminis, no es van presentar dins del termini i en la forma escaient observacions.  
- Per a complir el que estableix l'article 36 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el tràmit d'informació pública es va repetir, aquesta vegada per un termini de 30 dies, mitjançant la publicació del corresponent anunci en el Butlletí Oficial de la Província de València, núm. 179, de 14 de setembre de 2018. Segons el certificat de l'Ajuntament d'Alpuente, de data 23 de novembre de 2018, durant aquest termini no es van presentar al·legacions.  
Amb data 21 de desembre de 2018 es van rebre en la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental els documents d'esmena presentats pel promotor remesos per l'Ajuntament d'Alpuente.  
  
Afeccions legals.  
D'acord amb el certificat municipal de compatibilitat urbanística favorable, emés el 23 de novembre de 2018, l'edificació a la qual es refereix la sol·licitud es troba en sòl no urbanitzable comú i l'actuació pretesa és compatible amb les NS del municipi d'Alpuente. Segons aquest certificat, la distància al nucli urbà més pròxim (llogaret de Baldovar) és de 1.235 metres.  
Segons s'indica en el projecte d'execució, la ubicació de l'explotació ramadera compleix el que s'estableix en el Reial decret 324/2000 en relació amb les distàncies mínimes a altres explotacions, nuclis urbans, vies de comunicació i altres elements establits en la llei. S'adjunta l'informe preceptiu segons la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, emés per la Direcció Territorial de València de la Conselleria d'Agricultura, en data 15 de novembre de 2017. Aquest informe resulta favorable a la construcció de l'explotació, sempre que la parcel·la quede vinculada a l'actuació sol·licitada i s'obtinga la corresponent autorització de l'organisme competent en matèria de llits.  
  
La nau se situarà dins de la zona de policia del barranc del Curro, a 30 metres del marge més pròxim de llit. El promotor té autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la construcció de la nau, amb una sèrie de condicionants que s'especifiquen en la resolució dictada pel comissari d'aigües, per delegació de la presidenta de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 17 d'octubre de 2016.  
  
En l'entorn immediat del projecte es localitzen dos jaciments arqueològics, per la qual cosa, d'acord amb l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 27 de juliol de 2018, s'hauran d'adoptar les següents mesures correctores:  
- Situar la nau en l'extrem oposat al jaciment arqueològic, anivellant la parcel·la per a evitar en la mesura que siga possible l'afecció visual.  
- Construir la nau de manera respectuosa integrant-la en el paisatge.  
- Generar una pantalla vegetal minimitzant l'impacte visual.  
El límit nord de la parcel·la fita amb terreny forestal estratègic segons el pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR), per la qual cosa es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
El municipi d'Alpuente no està designat com a zona vulnerable segons el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designen municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
La localització del projecte no afecta espais de la Xarxa Natura 2000, ni cap altra figura de protecció ambiental regulada per la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc afecta terreny forestal ni vies pecuàries. En l'àmbit de l'explotació no existeixen hàbitats ni espècies protegides. Així mateix, la parcel·la en la qual se situarà l'explotació tampoc presenta risc d'inundació.  
  
  
Consideracions ambientals.  
1. Els principals impactes que l'activitat pot produir sobre el medi ambient són:  
- Emissió de contaminants a l'atmosfera.  
En la fase de construcció, la contaminació atmosfèrica es produirà principalment per la pols en suspensió, generada pel trànsit de vehicles i per les labors de desbrossament i excavació del terreny, i pels gasos contaminants procedents de la combustió dels motors de vehicles i maquinària. Encara que s'estima que l'impacte serà temporal i reversible, s'hauran de reduir en la mesura que siga possible les emissions de pols, i per a aconseguir-ho s'han de fer regs d'aigua periòdics i evitant apilaments de terra innecessaris. Els apilaments han d'estar protegits del vent. Els materials d'excavació que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a utilitzar-los en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar o, si no es compleix això, s'entregaran a un gestor autoritzat. Per a minimitzar l'emissió de gasos de combustió, s'haurà de fer un manteniment adequat de la maquinària mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
  
En el desenvolupament de l'activitat no es generaran fums, gasos, boires o pols en suspensió, ja que no hi haurà processos de combustió, atac, tractament o reacció entre components, de manera que seran inapreciables els que puguen generar els vehicles de transport o el maneig del pinso, atés que es fa a través de conduccions tancades. Durant aquesta fase, el principal impacte sobre l'atmosfera estarà determinat per les emissions de gasos contaminants com l'amoníac, òxid nitrós i metà, derivades del metabolisme dels animals i de la volatilització des dels canals de dejecció i des dels terrenys de cultiu, que són causants de males olors. Com que la distància al nucli de població més pròxim, concretament Baldovar, és superior als 1.000 m, les olors generades en l'explotació no representaran una molèstia per a la població. No obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental es recullen les següents mesures sanitàries per a minimitzar l'emissió de males olors: desinfecció, desinsectació i desratització, així com la vigilància de l'estat sanitari dels animals per part dels serveis veterinaris. La transmissió d'olors en aplicar els purins sobre el terreny es corregeix sensiblement quan es llaura el camp immediatament després de l'escampament dels purins. Per a minimitzar l'emissió de males olors, l'aplicació dels purins es farà a últimes hores de la vesprada i, en la mesura que siga possible, es triaran parcel·les que estiguen tan allunyades com siga possible dels nuclis de població. En l'elecció de les parcel·les i en l'aplicació dels purins s'haurà de complir tota la normativa sectorial vigent, tant europea com nacional, autonòmica i local.  
  
Pel que fa a la capacitat de l'explotació, l'activitat estaria classificada com a grup C, d'acord amb el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera establit pel Reial decret 100/2011. Per tant, l'ampliació de l'explotació estarà sotmesa a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
  
- Emissió de sorolls i vibracions.  
Durant la fase d'execució de les obres, l'augment del nivell sonor és produït per la maquinària de moviment de terres utilitzada. En general, l'augment de soroll és d'escassa intensitat, ja que es tracta d'una activitat puntual i temporal. A més, com que la font d'emissió de soroll es troba allunyada dels nuclis de població, l'impacte s'estima compatible.  
En el normal funcionament de les instal·lacions no es preveu la producció de sorolls, ja que la maquinària que es fa servir és de potència reduïda. En tot moment es complirà el que es disposa en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana de protecció contra la contaminació acústica i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis. En particular, es compliran els límits sonors externs establits per a zones d'ús industrial en els límits de la parcel·la. No seran considerades les maniobres dels mitjans de transport en la càrrega i descàrrega d'animals i les del tractor en la retirada dels purins, ja que són discontínues i de baix nivell sonor. En qualsevol cas, la distància que separa l'explotació del nucli urbà més pròxim fa que els sorolls no suposen una molèstia per a la població.  
  
Les possibles vibracions que puguen generar els motors per al pinso són d'escassa magnitud i no s'emprarà una altra maquinària que genere vibracions d'importància.  
- Efectes sobre sòls i aigües.  
Durant la fase de construcció, el trànsit de vehicles i maquinària, com també el manteniment d'aquests, podria ocasionar la contaminació del sòl i de les aigües superficials i subterrànies a causa de possibles vessaments d'hidrocarburs. A fi de reduir el risc de vessaments accidentals d'hidrocarburs, no s'haurà de fer cap activitat de manteniment de maquinària a la parcel·la. L'eliminació de la coberta vegetal, el trànsit de maquinària pesant, les tasques d'anivellament i esplanació afavoreixen l'erosió i, en conseqüència, la pèrdua de sòl per la disgregació en partícules més fines i la seua posterior difusió a l'atmosfera en forma de pols, així com l'arrossegament en el medi hídric. Segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, s'utilitzaran mesures d'atenuació de pèrdues de sòl com la preservació d'espècies vegetals; per tant, s'espera una disminució de les pèrdues de sòl actuals i futures, a través de la intercepció de les gotes de pluja, millorament de la infiltració, amarrament radicular, etc.  
En la fase de funcionament es podria produir una contaminació del sòl i de les aigües principalment com a conseqüència d'algun abocament incontrolat dels purins. Les parcel·les agrícoles en les quals s'aplicarà l'adobament amb purins, estan destinades principalment al cultiu de cereal, ametlers, vinya, fruiters i olivar. S'aporta un pla d'adobament adaptat a les necessitats de nitrogen de cada cultiu, per la qual cosa, en principi, l'adobament no suposarà un risc de contaminació de sòls i aigües. En qualsevol cas, l'aplicació dels purins al camp s'ajustarà al que s'estableix en el pla d'adobament específic presentat com a part del projecte, amb la qual cosa es respecta en tot moment el que s'estableix en el codi valencià de bones pràctiques agràries, així com tota la legislació sectorial aplicable. La fossa d'emmagatzematge dels purins serà estanca i impermeable, segons queda recollit en la documentació tècnica aportada. No obstant això, una vegada executada l'obra, el promotor haurà de presentar davant l'òrgan substantiu un certificat signat per tècnic competent, en el qual se certifique la total estanquitat i impermeabilitat de la fossa d'emmagatzematge de purins.  
Durant la fase de funcionament, les característiques físiques del sòl (textura, estructura, granulometria, pedregositat, profunditat) podran modificar-se pel pas de maquinària pesant. Atesa la reduïda freqüència de pas de camions (1 vegada cada 5 dies), l'impacte sobre el mitjà es considera irrellevant. Per tant, l'impacte sobre el medi resulta compatible.  
- Alteració de la hidrologia.  
L'afecció en el règim del flux de l'aigua superficial serà de caràcter puntual i amb una recuperabilitat a mitjà termini. La intensitat de l'impacte serà lleu.  
En qualsevol cas, es respectaran les servituds dels barrancs, i d'aquesta manera s'evitaran els abocaments al llit. Així mateix, s'evitarà l'acumulació de materials o equips en els llits, ja siga de manera permanent o temporal, o qualsevol tipus d'obstacles que puguen afectar la lliure circulació de les aigües, de manera que s'evitarà la seua retenció i la formació de tolles.  
- Impacte sobre la geomorfologia.  
L'alteració de la geomorfologia de la zona és un impacte produït per l'eliminació de la vegetació existent i les tasques d'anivellament i esplanació. Tot i que es tracta d'un impacte puntual i de relativament reduïda extensió, és recuperable a mitjà termini. Per tot això, es tracta d'un impacte moderat.  
- Impacte sobre la vegetació.  
L'àmbit de l'impacte, com que el projecte és molt concret, es considera de caràcter puntual. Es considera com un impacte moderat, ja que es tracta de vegetació agrícola i no s'ha observat, mitjançant les visites de camp, vegetació amb especial valor ecològic mereixedora de protecció especifica present entre aquesta. L'afecció a l'activitat fisiològica de la vegetació, per obstrucció dels estomes deguts a la pols, desapareixerà una vegada finalitzades les obres, per la qual cosa l'impacte es considera compatible. En qualsevol cas, els regs periòdics i els apilaments de terra realitzats a recer del vent reduiran sensiblement aquest impacte.  
  
- Impacte sobre la fauna.  
No es considera significativa l'afecció per a la fauna com a conseqüència dels treballs d'execució de l'explotació. No obstant això, durant les fases de construcció i desmantellament, les obres es programaran de tal manera que les actuacions respecten el període reproductor de les espècies més vulnerables. Pel que fa al clos perimetral de l'explotació, aquest no tindrà filferro espinós. Durant la fase de funcionament, si és necessari desenvolupar algun tipus de control de la vegetació, s'utilitzaran mitjans mecànics.  
- Impacte sobre el paisatge.  
L'existència de les pròpies naus genera un impacte visual i estètic sobre el paisatge de la zona. Les noves naus se situen al costat d'altres ja existents; per tant, no es produiran, en conseqüència, un increment considerable de l'afecció visual sobre el paisatge.  
- Impacte sobre el patrimoni.  
El dia 27 de juliol de 2018, la Direcció General de Cultura i Patrimoni informa favorablement el projecte als efectes patrimonials contemplats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. No obstant això, en aquest informe s'indica que, des de la consideració del patrimoni arqueològic, en l'entorn immediat del projecte es localitzen dos jaciments arqueològics, per la qual cosa es proposen les següents mesures correctores:  
- Se situarà la nau en l'extrem oposat al jaciment arqueològic, anivellant la parcel·la per a evitar en la mesura que siga possible l'afecció visual.  
- Es construirà la nau de manera respectuosa i integrant-la en el paisatge.  
- Es generarà una pantalla vegetal que minimitze l'impacte visual.  
Consultat el Pla d'ordenació estructural-classificació del sòl, núm. O-1.1B, contingut en l'expedient d'avaluació ambiental estratègica núm. 38/11-EAE, corresponent al pla general d'ordenació urbana d'Alpuente, tramitat en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, s'observa que en l'entorn immediat del projecte es localitzen els jaciments següents:  
1. Jaciment paleontològic núm. 16 (Puntal de la Magdalena), situat a 300 metres de la parcel·la objecte d'estudi en direcció SE.  
2. Jaciment arqueològic núm. b.10 (la Era de las Perdices), situat a 700 metres de la parcel·la objecte d'estudi en direcció SSE.  
3. Jaciment arqueològic núm. b.17 (Peña de los Sacerdotes), situat a 600 metres de la parcel·la objecte d'estudi en direcció O.  
La visual que uneix els jaciments núm. 16 i b.10 amb la parcel·la objecte d'estudi és interceptada per un xicotet relleu que impediria la visibilitat de la granja des de la ubicació d'aquests jaciments. Des del jaciment núm. b.17, en canvi, sí que es veuria l'explotació ramadera. Atés que la ubicació de la granja s'ha projectat en l'extrem nord-est de la parcel·la, és a dir, en l'extrem oposat al jaciment arqueològic núm. b.17, que seria l'únic des del qual es veuria la nau, considerem que la ubicació proposada és l'adequada. En qualsevol cas, s'haurà d'implantar una barrera vegetal en tot el perímetre de la parcel·la que no quede coberta pel relleu del terreny, per a minimitzar, d'aquesta manera, l'impacte visual que puga produir la granja des dels jaciments circumdants.  
  
- Consum d'aigua.  
S'estima un consum d'aigua en l'explotació de 2.784 m³ anuals (consum dels animals a raó de 8,3 litres/plaça i dia + consum d'aigua de neteja a raó de 0,98 litres/plaça i dia). El nombre mitjà de dies a l'any amb cicle de cria és de 300 dies.  
L'aigua potable en l'explotació prové de la xarxa pública d'aigua de la població d'Alpuente.  
L'Ajuntament d'Alpuente certifica, en data 9 de març de 2018, la suficiència de cabals d'ús ramader per a proveir l'explotació sense que es menyscabe el subministrament d'aigua per a consum humà de la població.  
Programa de vigilància ambiental.  
El pla de vigilància ambiental proposat s'ha de completar amb els punts següents:  
- S'haurà de comprovar periòdicament l'estanquitat de la fossa d'emmagatzematge de purins.  
- Es comprovarà la correcta aplicació dels purins en les parcel·les autoritzades. Per a fer-ho, la granja haurà de tindre un llibre de registre en el qual s'hauran d'anotar totes les eixides de purins que es produïsquen i indicar: data, identificació de les parcel·les que s'hagen d'adobar i volum de purins aplicat en cadascuna d'aquestes. En cas que alguna parcel·la cause baixa, s'actualitzarà el llibre de registre amb noves parcel·les que donaran comunicació a l'òrgan substantiu. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
- S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
- Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
  
Consideracions jurídiques.  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'epígraf 1.h, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell.  
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació de ramat porcí amb capacitat per a 1.000 porcs d'enceball, que s'han de situar en la parcel·la 244, del polígon 20, del terme municipal d'Alpuente (València), promogut per Álvaro Martínez Monzón, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, de la resta de la documentació tècnica aportada, i es complemente amb l'adopció dels condicionants establits a continuació:  
1. En la construcció de la nau s'hauran de complir els condicionants que s'especifiquen en la resolució dictada pel comissari d'aigües, per delegació de la presidenta de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb data 17 d'octubre de 2016.  
2. En l'entorn immediat del projecte es localitzen dos jaciments arqueològics, per la qual cosa, d'acord amb l'informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 27 de juliol de 2018, i després de l'anàlisi realitzada en aquest servei, s'adoptaran les següents mesures correctores:  
- Es mantindrà la ubicació de la nau en l'extrem oposat al jaciment arqueològic Peña de los Sacerdotes.  
- Es construirà la nau de manera respectuosa integrant-la en el paisatge.  
- Es generarà una pantalla vegetal en tot el perímetre de la parcel·la que no quede coberta pel relleu del terreny, per a minimitzar d'aquesta manera l'impacte visual que puga produir la granja des dels jaciments circumdants.  
3. Atesa la proximitat de l'explotació a terreny forestal, s'ha de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
4. Durant la fase de construcció de les naus:  
a) Es realitzaran regs d'aigua periòdics i els apilaments de terres s'efectuaran a recer del vent.  
b) Els materials d'excavació que es generen com a excedents de l'execució estricta de l'obra es gestionaran d'acord amb l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a ser utilitzats en operacions de rebliment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar o, en defecte d'això, s'entregaran a gestor autoritzat.  
c) Es farà un manteniment adequat de la maquinària mitjançant les preceptives revisions tècniques.  
d) No s'ha de fer cap tipus d'activitat de manteniment de la maquinària a la parcel·la.  
e) Es respectaran les servituds dels barrancs i s'evitaran els abocaments a llit. Així mateix, s'evitarà l'acumulació de materials o equips en els llits, ja siga de manera permanent o temporal, o qualsevol tipus d'obstacles que puguen afectar la lliure circulació de les aigües, de manera que evite la seua retenció i la formació de tolles.  
f) Les obres es programaran de tal manera que les actuacions respecten el període reproductor de les espècies faunístiques més vulnerables.  
g) El clos perimetral de l'explotació no tindrà filferro espinós.  
  
5. D'acord amb el que s'estableix en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, almenys la meitat de la parcel·la haurà de quedar lliure d'edificació o construcció i mantindre's en el seu ús agrari o forestal, o amb les seues característiques naturals pròpies.  
6. La solera de les naus i de la fossa de purins seran totalment estanques i impermeables. Amb caràcter previ a l'inici de l'activitat, s'ha de certificar davant l'òrgan substantiu la impermeabilitat i estanquitat d'aquesta mitjançant document signat per tècnic competent.  
  
7. Pel que fa a la gestió de purins:  
a) L'aplicació dels purins al camp s'ajustarà al que s'estableix en el pla d'adobament específic presentat com a part del projecte, i es respectarà en tot moment el codi valencià de bones pràctiques agràries, així com les ordenances dels ajuntaments dels municipis en els quals se situen les parcel·les que s'han d'adobar i la resta de normativa sectorial aplicable.  
b) El pla de gestió del fem es modificarà progressivament per a adaptar-lo al codi de bones pràctiques agràries de la Comunitat Valenciana que estiga vigent a cada moment (actualment el Decret 86/2018, de 22 de juny, del Consell, pel qual es designa municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries).  
d) Qualsevol variació en parcel·les i dosis d'aplicació ha de ser comunicada a l'òrgan substantiu, i remetre còpia a aquest servei.  
d) Per a minimitzar l'emissió de males olors, l'aplicació dels purins es farà a últimes hores de la vesprada i, en la mesura que siga possible, es triaran parcel·les que estiguen tan allunyades com siga possible dels nuclis de població. En l'elecció de les parcel·les i en l'aplicació dels purins s'haurà de complir tota la normativa sectorial vigent, tant europea com nacional, autonòmica i local.  
8. La construcció de la granja ha d'estar sotmesa a la notificació prevista en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, en atenció a la classificació de l'activitat com a grup C segons el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, establit pel Reial decret 100/2011.  
  
9. El pla de vigilància ambiental proposat s'ha de completar amb els punts següents:  
- Es comprovarà periòdicament l'estanquitat dels canals de purins.  
- Es comprovarà la correcta aplicació dels purins en les parcel·les autoritzades. Per a fer-ho, la granja disposarà d'un llibre de registre en el qual s'hauran d'anotar totes les eixides de purins que es produïsquen i indicar: data, identificació de les parcel·les que s'hagen d'adobar i volum de purins aplicat en cadascuna d'aquestes. En cas que alguna parcel·la cause baixa s'actualitzarà el llibre de registre amb noves parcel·les que donaran comunicació a l'òrgan substantiu. Aquest llibre haurà d'estar actualitzat i a la disposició de l'autoritat substantiva o ambiental sempre que aquestes el requerisquen.  
- S'emetrà un informe especial quan es presenten situacions o successos excepcionals que impliquen deterioracions ambientals o situacions de risc, tant en la fase de construcció com en la d'explotació.  
  
6.7. Es presentarà anualment, davant l'òrgan substantiu, un informe sobre el desenvolupament de l'activitat, l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració prescrites, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter ambiental.  
10. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
  
11. Qualsevol modificació del projecte ha de ser objecte d'avaluació ambiental quan siga un cas exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'ha d'aplicar el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici que puguen utilitzar els mitjans que en defensa dels seus drets es consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013.  
  
València, 9 de setembre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 2 d'octubre de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8667, del 30-10-2019 (2019/9541)

RESOLUCIÓN de 2 de octubre de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 13/18-AIA Alpuente.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8667

Fecha DOGV
:   30-10-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/9541

CVE


Fecha del documento
:   02-10-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Alpuente](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 2 de octubre de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 13/18-AIA Alpuente. [2019/9541]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 13/18-AIA Alpuente.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 13/18-AIA.  
Título: Explotación de ganado porcino con capacidad para 1.000 cerdos de cebo.  
Promotor: Álvaro Martínez Monzón.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alpuente.  
Localización: parcela 244, del polígono 20, del término municipal de Alpuente (Valencia).  
  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto.  
Álvaro Martínez Monzón, pretende llevar a cabo la construcción de una explotación porcina de cebo con capacidad para 1.000 animales en la parcela 244 del polígono 20, del término municipal de Alpuente. Dicha explotación constará de una nave de cebo, otra nave que albergará oficinas, vestuarios, almacén de residuos y grupo electrógeno y el resto de instalaciones anejas necesarias para el correcto funcionamiento de la misma.  
Se requiere para ello la tramitación de una licencia ambiental de acuerdo con la Ley 6/2014, de 25 de julio, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana.  
2. Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
Emplazamiento.  
La actividad se pretende ubicar en el término municipal de Alpuente, en concreto en la parcela 244 del polígono 20, paraje Magdalenas. La superficie total de la parcela es de 8.978 m².  
Accesos.  
El acceso a la explotación desde el núcleo urbano de Alpuente se realiza por el sur tomando la carretera CV-345 y abandonándola en la rotonda en la que se inicia la variante de la citada carretera. En este punto se toma el camino de Rascaña y finalmente, al alcanzar la bifurcación de este camino, se continúa por el camino de la izquierda, junto al barranco Las Cambrillas y posteriormente el barranco El Curro hasta llegar a la parcela.  
  
Descripción del proceso productivo.  
La actividad consiste en el cebo de cerdos. El ciclo productivo se inicia con la entrada de lechones con una edad de 9 semanas y un peso aproximado de 20 kg, procedentes de una empresa integradora productora de lechones. Los animales se manipularán por lotes, con el sistema «todo dentro-todo fuera», que facilita el manejo de los animales y la limpieza y desinfección de las instalaciones y permite la realización de vacíos sanitarios. Los cerdos, una vez han alcanzado el peso definitivo, salen directamente de las naves a través del muelle de carga y son transportados en camiones hasta el matadero. El número de ciclos esperados es de 2,3 ciclos/año.  
La limpieza de las instalaciones se realiza después de la salida de cada lote de producción y antes de la entrada del siguiente.  
Los animales muertos son depositados en un contenedor ubicado en la propia explotación. Se dispone de un contrato para la recogida, transporte y gestión de los cadáveres a través de una empresa gestora autorizada.  
La explotación funciona a partir de un sistema de integración vertical. Se trata de una relación contractual ganadera en la cual una parte, denominada integrador, se obliga a aportar los animales y/o productos para la alimentación animal, productos sanitarios y asistencia veterinaria, y la otra, denominada ganadero integrado, aporta los servicios de alojamiento del ganado, instalaciones, mano de obra y cuidados a los animales.  
  
Descripción de las infraestructuras.  
- Nave: 14,40 metros de ancho y 60,40 metros de longitud, ocupando una superficie de 869,76 m². La distribución interior constará de dos pasillos longitudinales de 1,00 m de ancho y corralinas a ambos lados. Los dos pasillos desembocarán en el muelle de carga, de modo que se facilitará en gran medida la descarga y carga de animales. La fosa de purines tendrá la longitud y anchura de la nave. La profundidad será de 1,00 metros. Por otra parte, el suelo de las corralinas estará formado por rejillas de hormigón prefabricado.  
La estructura estará formada por pórticos prefabricados de hormigón armado pretensado. El cerramiento perimetral se realizara a base de paredes prefabricadas de hormigón. La cubierta de las naves será a dos aguas con una pendiente del 25-30 %. Estará formada por placas de panel tipo sandwich. Las soleras a realizar en la explotación serán las de las fosas o canales de deyección y los pasillos. Todas se realizarán con hormigón HA-25/B/20/lla hidrófugo, para evitar en todo momento cualquier tipo de contaminación.  
- Oficina-vestuario-almacén residuos: será de 8,00 metros de ancho y 10,00 metros de longitud, ocupando una superficie de 80,00 m².  
  
Descripción de las instalaciones.  
- Instalación de reparto de pienso: el pienso a granel es transportado por camiones cuba desde la fábrica de pienso y depositado en los silos de almacenamiento de la explotación. La red de distribución de alimento constará de dos silos en el extremo de la nave, de 13 t cada uno, desde los que saldrán las dos líneas de alimentación, una por cada pasillo. Serán conducciones de PVC de 75 mm de diámetro y con bajantes telescópicas de 63 mm a las tolvas. Se dispone de una tolva por cuadra.  
  
- Instalación de fontanería: el agua potable de la red municipal se almacenará en un depósito, que servirá para abastecer de agua en una posible avería de la red de agua y que estará siempre lleno. Del depósito saldrá una tubería hacia las naves y se separará a su vez en dos, recorriendo los dos pasillos laterales suspendida del tubo de PVC de alimentación. A la altura de cada tolva de pienso, se colocarán derivaciones de la red para abastecer de agua a cada tolva y a los bebederos. El bebedero empleado es de tipo cazoleta. Se dispone de un bebedero por cuadra.  
  
- Instalación de medicación: el sistema de medicación estará formado por un dosificador hidráulico que inyecta el producto contenido en un recipiente a la red de agua que se distribuye por la nave. Se situará cerca del depósito de agua. Este sistema es independiente a la red de agua no medicada.  
- Suministro eléctrico: procederá de un grupo electrógeno autónomo alimentado con gasoil. Se ubicará en un espacio habilitado a tal efecto.  
- Instalación eléctrica: la instalación eléctrica estará compuesta por las líneas eléctricas, los cuadros y los elementos de control, protección y maniobra.  
- Sistema de ventilación: el sistema de ventilación empleado es estático, mediante ventanas tipo guillotina en los laterales y chimeneas en la cubierta.  
- Sistema de iluminación: la iluminación proporcionada durante las horas de sol es suficiente, dado que es cuando se efectúan los trabajos de granja. No obstante, se dispondrá en la nave de luz artificial a base de luminarias fluorescentes (2 x 36 W).  
- La explotación contará con vallado perimetral, lazareto, depósito de cadáveres y tela o malla pajarera en las ventanas de ventilación.  
Maquinaria.  
Para el correcto funcionamiento de la explotación se dispondrá de la maquinaria que se detalla a continuación:  
- 2 motores de 0,75 CV de potencia para el reparto del pienso.  
- 1 sistema de limpieza a presión de 1 CV de potencia.  
- 1 grupo electrógeno de 5 CV de potencia.  
Combustible.  
El único combustible que se prevé utilizar será el gasoil necesario para el funcionamiento ocasional y discontinuo del grupo electrógeno. Se considera despreciable ya que es de pequeñas dimensiones y está en funcionamiento muy poco tiempo.  
Descripción del sistema de almacenamiento de purines.  
El sistema de recogida de purines consistirá en una única fosa bajo la nave con las mismas dimensiones que esta (60,40 x 14,40 metros) y 1 metro de profundidad. La solera se realizará con hormigón HA-25/B/20/lla hidrófugo, para evitar en todo momento cualquier tipo de contaminación.  
La fosa de purines de la explotación permite el almacenamiento de un volumen total de 840 m³.  
Plan de gestión de los purines.  
La explotación generará un total de 2150 m³ de purines al año (2,15 m³/plaza·año), lo que representa un total de 7250 Kg de N al año (7,25 Kg/N·plaza y año), que se aplicará como abono orgánico en parcelas agrícolas de cultivo.  
Se dispondrá de una superficie agrícola total, apta para aplicación de purín, de 79,5734 hectáreas. Las parcelas pertenecen al municipio de Alpuente y están dedicadas al cultivo de cereal, almendros, viña, frutales y olivar. El municipio de Alpuente no está designado como zona vulnerable, según el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, por el que se designa municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
De acuerdo con el plan de gestión presentado, se cuenta con superficie suficiente de terrenos para abonar cumpliendo con las dosis de abonado nitrogenado recomendadas según los cultivos en la Orden 7/2010, de 10 de febrero, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el código valenciano de buenas prácticas agrarias y para el caso de los cultivos de secano, con el criterio establecido por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental. Por lo tanto, se cumple con la normativa sectorial vigente en el momento del inicio de la tramitación del expediente. No obstante, teniendo en cuenta que el plan de gestión de purines no es un documento cerrado, el promotor procederá a modificarlo progresivamente para su adaptación al código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana (CBPACV) que esté vigente en cada momento. Además, como parte integrante del programa de vigilancia ambiental, anualmente y de manera obligatoria, el promotor remitirá al órgano sustantivo los aspectos modificados del plan de gestión en relación con su adaptación al CBPACV.  
Gestión de cadáveres.  
Se dispondrá de un depósito de acero galvanizado colocado en un recinto construido a tal efecto cerca de la entrada de la parcela, accesible para su retirada. De este modo el camión de la recogida de cadáveres no tendrá que entrar en la explotación y así se mejorará la bioseguridad de la misma. Los cadáveres serán retirados periódicamente por un gestor autorizado. Se adjunta copia de la asunción de compromiso de retirada de cadáveres animales por empresa gestora autorizada.  
Gestión de residuos especiales.  
La relación de residuos que se podrían generar durante el normal funcionamiento de la actividad son:  
Residuos infecciosos, código LER 180202\*.  
Residuos químicos, código LER 180205.  
Envases vacíos que contienen restos de sustancias peligrosas o están contaminados por ellas, código LER 150110.  
Envases metálicos, incluidos los recipientes a presión vacíos (aerosoles), código LER 15011.  
Los vehículos de la actividad se llevarán al taller cuando sea necesaria la sustitución de aceite y filtros o la reparación, quienes gestionarán adecuadamente estos residuos.  
Se adjunta documento de aceptación de retirada y eliminación de residuos peligrosos por parte de empresa autorizada.  
  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 25 de enero de 2018, tuvo entrada en el registro de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural copia del expediente administrativo municipal de licencia ambiental en formato papel y documentación técnica en soporte digital, remitida por el Ayuntamiento de Alpuente al objeto de llevar a cabo el procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Con fecha 23 de agosto de 2018 se realizó un requerimiento de documentación al Ayuntamiento de Alpuente, con remisión de copia al promotor.  
Con fecha 7 de diciembre de 2018 se recibió en la Subdirección General de Evaluación Ambiental documentación remitida por el Ayuntamiento de Alpuente, dando respuesta parcial al requerimiento realizado por este servicio.  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo en dos ocasiones:  
- El primer trámite de información pública se realizó mediante la publicación del correspondiente anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia núm. 231, de fecha 1 de diciembre de 2017. Según el certificado del Ayuntamiento de Alpuente, de fecha 15 de enero de 2018, la documentación permaneció expuesta al público durante un plazo de 20 días y se notificó individualmente a los vecinos inmediatos al lugar del emplazamiento de la actividad, dándoles un plazo de 10 días para presentación de alegaciones. Durante esos plazos, no se presentaron en tiempo y forma observaciones.  
- Para dar cumplimiento a lo establecido en el artículo 36 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el trámite de información pública se repitió, esta vez por un plazo de 30 días, mediante la publicación del correspondiente anuncio en el Boletín oficial de la Provincia de Valencia núm. 179, de fecha 14 de septiembre de 2018. Según el certificado del Ayuntamiento de Alpuente, de fecha 23 de noviembre de 2018, durante este plazo no se presentaron alegaciones.  
Con fecha 21 de diciembre de 2018 se recibieron en la Subdirección General de Evaluación Ambiental los documentos de subsanación presentados por el promotor remitidos por el Ayuntamiento de Alpuente.  
  
Afecciones legales.  
De acuerdo con el certificado municipal de compatibilidad urbanística favorable, emitido en fecha 23 de noviembre de 2018, la edificación a la que se refiere la solicitud se encuentra en suelo no urbanizable común y la actuación pretendida es compatible con las NNSS del municipio de Alpuente. Según este certificado, la distancia al núcleo urbano más próximo (aldea de Baldovar) es de 1.235 metros.  
Según se indica en el proyecto de ejecución, la ubicación de la explotación ganadera cumple con lo establecido en el Real decreto 324/2000 en relación con las distancias mínimas a otras explotaciones, núcleos urbanos, vías de comunicación y otros elementos establecidos en la ley. Se adjunta el informe preceptivo según la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, emitido por la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Agricultura, en fecha 15 de noviembre de 2017. Dicho informe resulta favorable a la construcción de la explotación, siempre y cuando la parcela quede vinculada a la actuación solicitada y se obtenga la correspondiente autorización del organismo competente en materia de cauces.  
La nave se ubicará dentro de la zona de policía del barranco del Curro, a 30 metros de la margen más próxima de cauce. El promotor cuenta con autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la construcción de la nave, con una serie de condicionantes que se especifican en la resolución dictada por el comisario de aguas, por delegación de la presidenta de la Confederación Hidrográfica del Júcar, con fecha 17 de octubre de 2016.  
En el entorno inmediato del proyecto se localizan dos yacimientos arqueológicos, por lo que, de acuerdo con el informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha 27 de julio de 2018, se deberán adoptar las siguientes medidas correctoras:  
- Ubicar la nave en el extremo opuesto al yacimiento arqueológico, nivelando la parcela para evitar en la medida de lo posible la afección visual.  
- Construir la nave de manera respetuosa integrándola en el paisaje.  
- Generar una pantalla vegetal minimizando el impacto visual.  
El límite norte de la parcela linda con terreno forestal estratégico según el plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR), por lo que se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen e terreno forestal o en sus inmediaciones.  
El municipio de Alpuente no está designado como zona vulnerable, según el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, por el que se designa municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
La localización del proyecto no afecta a espacios de la Red Natura 2000, ni a ninguna otra figura de protección ambiental regulada por la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana. Tampoco afecta a terreno forestal ni a vías pecuarias. En el ámbito de la explotación no existen hábitats ni especies protegidas. Asimismo, la parcela en la que se ubicará la explotación tampoco presenta riesgo de inundación.  
  
Consideraciones ambientales.  
1. Los principales impactos que la actividad puede producir sobre el medio ambiente son:  
- Emisión de contaminantes a la atmósfera.  
En la fase de construcción la contaminación atmosférica se producirá principalmente por el polvo en suspensión, generado por el tráfico de vehículos y por las labores de desbroce y excavación del terreno, y por los gases contaminantes procedentes de la combustión de los motores de vehículos y maquinaria. Aunque se estima que el impacto será temporal y reversible, se deberán reducir en lo posible las emisiones de polvo, realizando para ello riegos de agua periódicos y evitando acopios de tierra innecesarios. Los acopios de tierras que se efectúen, lo harán al resguardo del viento. Los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado. Para minimizar la emisión de gases de combustión se deberá realizar un mantenimiento adecuado de la maquinaria mediante las preceptivas revisiones técnicas.  
En el desarrollo de la actividad no se generarán humos, gases, nieblas o polvo en suspensión, dado que no habrá procesos de combustión, ataque, tratamiento o reacción entre componentes, siendo inapreciable los que puedan generar los vehículos de transporte o el manejo del pienso, dado que se hace a través de conducciones cerradas. Durante esta fase, el principal impacto sobre la atmósfera vendrá determinado por las emisiones de gases contaminantes como el amoniaco, óxido nitroso y metano, derivadas del metabolismo de los animales y de la volatilización desde los canales de deyección y desde los terrenos de cultivo, que son causantes de malos olores. Dado que la distancia al núcleo de población más próximo, concretamente Baldovar, es superior a los 1.000 m, los olores generados en la explotación no representarán una molestia para la población. No obstante, en el estudio de impacto ambiental se recogen las siguientes medidas sanitarias para minimizar la emisión de malos olores: desinfección, desinsectación y desratización, así como la vigilancia del estado sanitario de los animales por parte de los servicios veterinarios. La transmisión de olores al aplicar los purines sobre el terreno se corrige sensiblemente al labrar el campo inmediatamente después del esparcimiento del purín. Para minimizar la emisión de malos olores, la aplicación de los purines se realizará a últimas horas de la tarde y, en la medida de lo posible, se elegirán parcelas que estén lo más alejadas posible de los núcleos de población. En la elección de las parcelas así como también en la aplicación de los purines se deberá cumplir con toda la normativa sectorial vigente, tanto europea como nacional, autonómica y local.  
En atención a la capacidad de la explotación, la actividad estaría clasificada como grupo C de acuerdo con el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera establecido por el Real decreto 100/2011. En consecuencia, la ampliación de la explotación estará sometida a la notificación prevista en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
- Emisión de ruidos y vibraciones.  
Durante la fase de ejecución de las obras el aumento del nivel sonoro es producido por la maquinaria de movimiento de tierras utilizada. En general, el aumento de ruido es de escasa intensidad ya que se trata de una actividad puntual y temporal. Además, dado que la fuente de emisión de ruido se encuentra alejada de los núcleos de población, el impacto se estima compatible.  
En el normal funcionamiento de las instalaciones no se prevé la producción de ruidos, dado que la maquinaria a emplear es de reducida potencia. En todo momento se cumplirá con lo dispuesto en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de protección contra la contaminación acústica y el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios. En particular, se cumplirán los límites sonoros externos establecidos para zonas de uso industrial en los límites de la parcela. No serán consideradas las maniobras de los medios de transporte en la carga y descarga de animales y las del tractor en la retirada del purín, al ser discontinuas y de bajo nivel sonoro. En cualquier caso, la distancia que separa la explotación del núcleo urbano más próximo hace que los ruidos no supongan una molestia para la población.  
Por otro lado, las posibles vibraciones que puedan generar los motores para el pienso son de escasa magnitud y no se va a emplear otra maquinaria que genere vibraciones de importancia.  
- Efectos sobre suelos y aguas.  
Durante la fase de construcción, el tráfico de vehículos y maquinaria así como el mantenimiento de los mismos podría ocasionar la contaminación del suelo y de las aguas superficiales y subterráneas debido a posibles derrames de hidrocarburos. Al objeto de reducir el riesgo de derrames accidentales, no se deberá realizar ningún tipo de actividad de mantenimiento de maquinaria en la parcela. La eliminación de la cubierta vegetal, el tránsito de maquinaria pesada, las tareas de nivelación y explanación favorecen la erosión y en consecuencia la perdida de suelo por la disgregación en partículas más finas y su posterior difusión a la atmósfera en forma de polvo, así como su arrastre en el medio hídrico. Según se indica en el estudio de impacto ambiental se utilizarán medidas de atenuación de perdidas de suelo como la preservación de especies vegetales con lo que se espera una disminución de las perdidas de suelo actuales y futuras, a través de la interceptación de las gotas de lluvia, mejoramiento de la infiltración, amarre radicular, etc.  
En la fase de funcionamiento podría producirse una contaminación del suelo y de las aguas principalmente como consecuencia de algún vertido incontrolado de los purines. Las parcelas agrícolas en las que se aplicará el abonado con purines, están destinadas principalmente al cultivo de cereal, almendros, viña, frutales y olivar. Se aporta un plan de abonado adaptado a las necesidades de nitrógeno de cada cultivo, por lo que, en principio, el abonado no supondrá un riesgo de contaminación de suelos y aguas. En cualquier caso, la aplicación de los purines al campo se ajustará a lo establecido en el plan de abonado específico presentado como parte del proyecto, respetando en todo momento lo establecido en el código valenciano de buenas prácticas agrarias, así como toda la legislación sectorial aplicable. La fosa de almacenamiento de los purines será estanca e impermeable, según queda recogido en la documentación técnica aportada. No obstante, una vez ejecutada la obra, el promotor deberá presentar ante el órgano sustantivo un certificado firmado por técnico competente, en el que se certifique la total estanqueidad e impermeabilidad de la fosa de almacenamiento de purines.  
Durante la fase de funcionamiento, las características físicas del suelo (textura, estructura, granulometría, pedregosidad, profundidad) podrán modificarse por el paso de maquinaria pesada. Dada reducida frecuencia de paso de camiones (1 vez cada 5 días), el impacto sobre el medio se considera irrelevante. Por tanto, el impacto sobre el medio resulta compatible.  
- Alteración de la hidrología.  
La afección en el régimen del flujo del agua superficial será de carácter puntual y con una recuperabilidad a medio plazo. La intensidad del impacto será leve.  
En cualquier caso, se respetarán las servidumbres de los barrancos, evitando los vertidos a cauce. Asimismo, se evitará la acumulación de materiales o equipos en los cauces, ya sea de forma permanente o temporal, o cualquier tipo de obstáculos que puedan afectar la libre circulación de las aguas, evitando así su retención y la formación de charcas.  
  
- Impacto sobre la geomorfología.  
La alteración de la geomorfología de la zona es un impacto producido por la eliminación de la vegetación existente y las tareas de nivelación y explanación. Aunque se trata de un impacto puntual y de relativamente reducida extensión, es recuperable a medio plazo. Por todo ello se trata de un impacto moderado.  
- Impacto sobre la vegetación.  
El ámbito del impacto, debido a lo concreto del proyecto, se considera de carácter puntual. Se considera como un impacto moderado, ya que se trata de vegetación agrícola y no se ha observado, mediante las visitas de campo, vegetación con especial valor ecológico merecedora de protección especifica presente entre ella. La afección a la actividad fisiológica de la vegetación, por obstrucción de los estomas debido al polvo desaparecerá una vez finalizadas las obras, por lo que el impacto se considera compatible. En cualquier caso, los riegos periódicos y los acopios de tierra realizados al resguardo del viento reducirán sensiblemente este impacto.  
- Impacto sobre la fauna.  
No se considera significativa la afección para la fauna como consecuencia de los trabajos de ejecución de la explotación. No obstante, durante las fases de construcción y desmantelamiento, las obras se programarán de tal modo que las actuaciones respeten el periodo reproductor de las especies más vulnerables. En lo que respecta al vallado perimetral de la explotación, este carecerá de alambre de espino. Durante la fase de funcionamiento, en caso de ser necesario desarrollar algún tipo de control de la vegetación, este se hará mediante medios mecánicos.  
- Impacto sobre el paisaje.  
La existencia de las propias naves genera un impacto visual y estético sobre el paisaje de la zona. Las nuevas naves se ubican junto a otras tantas ya existentes, no produciéndose en consecuencia un incremento considerable de la afección visual sobre el paisaje.  
- Impacto sobre el patrimonio.  
La Dirección General de Cultura y Patrimonio, en fecha 27 de julio de 2018 informa favorablemente el proyecto a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano. No obstante, en dicho informe se indica que, desde la consideración del patrimonio arqueológico, en el entorno inmediato del proyecto se localizan dos yacimientos arqueológicos, por lo que se proponen las siguientes medidas correctoras:  
- Se ubicará la nave en el extremo opuesto al yacimiento arqueológico, nivelando la parcela para evitar en la medida de lo posible la afección visual.  
- Se construirá la nave de manera respetuosa integrándola en el paisaje.  
- Se generará una pantalla vegetal minimizando el impacto visual.  
Consultado el «plano de ordenación estructural-clasificación del suelo, núm. O-1.1B», contenido en el expediente de evaluación ambiental estratégica núm. 38/11-EAE, correspondiente al plan general de ordenación urbana de Alpuente, tramitado en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, se observa que en el entorno inmediato del proyecto se localizan los siguientes yacimientos:  
1. Yacimiento paleontológico núm. 16 (Puntal de la Magdalena), situado a 300 metros de la parcela objeto de estudio en dirección SE.  
2. Yacimiento arqueológico núm. b.10 (La Era de las Perdices), situado a 700 metros de la parcela objeto de estudio en dirección SSE.  
3. Yacimiento arqueológico núm. b.17 (Peña de los sacerdotes), situado a 600 metros de la parcela objeto de estudio en dirección O.  
La visual que une los yacimientos núm. 16 y b.10 con la parcela objeto de estudio es interceptada por un pequeño relieve que impediría la visibilidad de la granja desde la ubicación de estos yacimientos. Desde el yacimiento núm. b.17, en cambio, sí que se vería la explotación ganadera. Dado que la ubicación de la granja se ha proyectado en el extremo noreste de la parcela, es decir, en el extremo opuesto al yacimiento arqueológico núm. b.17, que sería el único desde el que se vería la nave, consideramos que la ubicación propuesta es la adecuada. En cualquier caso, se deberá implantar una barrera vegetal en todo el perímetro de la parcela que no quede cubierta por el relieve del terreno, para minimizar de este modo el impacto visual que pueda producir la granja desde los yacimientos circundantes.  
- Consumo de agua.  
Se estima un consumo de agua en la explotación de 2.784 m³ anuales (consumo de los animales a razón de 8,3 litros/plaza y día + consumo de agua de limpieza a razón de 0,98 litros/plaza y día). El número medio de días al año con ciclo de cría es de 300 días.  
El agua potable en la explotación proviene de la red pública de agua de la población de Alpuente.  
El Ayuntamiento de Alpuente certifica, en fecha 9 de marzo de 2018, la suficiencia de caudales de uso ganadero para abastecer a la explotación sin que se menoscabe el suministro de agua para consumo humano de la población.  
Programa de vigilancia ambiental.  
El plan de vigilancia ambiental aportado deberá completarse con los siguientes puntos:  
- Se deberá comprobar periódicamente la estanqueidad de la fosa de almacenamiento de purines.  
- Se comprobará la correcta aplicación de los purines en las parcelas autorizadas. Para ello la granja contará con un libro de registro en el que se deberán anotar todas salidas de purines que se produzcan, indicando: fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. En el caso de que alguna parcela cause baja se actualizará el libro de registro con nuevas parcelas dando comunicación al órgano sustantivo. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
- Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
- Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas.  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, epígrafe 1.h, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (DOGV 8614, 16.08.2019).  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación de ganado porcino con capacidad para 1000 cerdos de cebo, a ubicar en la parcela 244, del polígono 20, del término municipal de Alpuente (Valencia), promovido por Álvaro Martínez Monzón, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, del resto de la documentación técnica aportada, y se complemente con la adopción de los condicionantes establecidos a continuación:  
1. En la construcción de la nave se deberán cumplir los condicionantes que se especifican en la resolución dictada por el comisario de aguas, por delegación de la presidenta de la Confederación Hidrográfica del Júcar, con fecha 17 de octubre de 2016.  
2. En el entorno inmediato del proyecto se localizan dos yacimientos arqueológicos, por lo que, de acuerdo con el informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio, de fecha 27 de julio de 2018, y tras el análisis realizado en este servicio se adoptarán las siguientes medidas correctoras:  
- Se mantendrá la ubicación de la nave en el extremo opuesto al yacimiento arqueológico Peña de los Sacerdotes.  
- Se construirá la nave de manera respetuosa integrándola en el paisaje.  
- Se generará una pantalla vegetal en todo el perímetro de la parcela que no quede cubierta por el relieve del terreno, para minimizar de este modo el impacto visual que pueda producir la granja desde los yacimientos circundantes.  
3. Dada la proximidad de la explotación a terreno forestal, se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
4. Durante la fase de construcción de las naves:  
a) Se realizarán riegos de agua periódicos y los acopios de tierras se efectuarán al resguardo del viento.  
b) Los materiales de excavación, que se generen como excedentes de la ejecución estricta de la obra, se gestionarán de acuerdo con la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron o, en su defecto, serán entregados a gestor autorizado.  
c) Se realizará un mantenimiento adecuado de la maquinaria mediante las preceptivas revisiones técnicas.  
d) No se realizará ningún tipo de actividad de mantenimiento de la maquinaria en la propia parcela.  
e) Se respetarán las servidumbres de los barrancos, evitando los vertidos a cauce. Asimismo, se evitará la acumulación de materiales o equipos en los cauces, ya sea de forma permanente o temporal, o cualquier tipo de obstáculos que puedan afectar la libre circulación de las aguas, evitando así su retención y la formación de charcas.  
f) Las obras se programarán de tal modo que las actuaciones respeten el periodo reproductor de las especies faunísticas más vulnerables.  
g) El vallado perimetral de la explotación carecerá de alambre de espino.  
5. De acuerdo con lo establecido en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, al menos la mitad de la parcela deberá quedar libre de edificación o construcción y mantenerse en su uso agrario o forestal, o con sus características naturales propias.  
6. La solera de las naves y de la fosa de purines serán totalmente estancas e impermeables. Con carácter previo al inicio de la actividad se deberá certificar ante el órgano sustantivo la impermeabilidad y estanqueidad de las mismas mediante documento firmado por técnico competente.  
7. Respecto a la gestión de los purines:  
a) La aplicación de los purines al campo se ajustará a lo establecido en el plan de abonado específico presentado como parte del proyecto, respetando en todo momento el código valenciano de buenas prácticas agrarias, así como las ordenanzas de los ayuntamientos de los municipios en los que se ubiquen las parcelas a abonar y el resto de normativa sectorial aplicable.  
b) El plan de gestión del estiércol se modificará progresivamente para su adaptación al código de buenas prácticas agrarias de la Comunitat Valenciana que esté vigente en cada momento (actualmente el Decreto 86/2018, de 22 de junio, del Consell, por el que se designa municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias).  
c) Cualquier variación en parcelas y dosis de aplicación deberá ser comunicada al órgano sustantivo, remitiendo copia a este servicio.  
d) Para minimizar la emisión de malos olores, la aplicación de los purines se realizará a últimas horas de la tarde y, en la medida de lo posible, se elegirán parcelas que estén lo más alejadas posible de los núcleos de población. En la elección de las parcelas así como también en la aplicación de los purines se deberá cumplir con toda la normativa sectorial vigente, tanto europea como nacional, autonómica y local.  
8. La construcción de la granja estará sometida a la notificación prevista en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera, en atención a la clasificación de la actividad como grupo C según el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, establecido por el Real decreto 100/2011.  
9. El plan de vigilancia ambiental propuesto se completará con los siguientes puntos:  
a) Se comprobará periódicamente la estanqueidad de la fosa de almacenamiento de purines.  
b) Se comprobará la correcta aplicación de los purines en las parcelas autorizadas. Para ello la granja contará con un libro de registro en el que se deberán anotar todas salidas de purines que se produzcan, indicando: fecha, identificación de las parcelas que se vayan a abonar y volumen de purines aplicado en cada una de ellas. En el caso de que alguna parcela cause baja se actualizará el libro de registro con nuevas parcelas dando comunicación al órgano sustantivo. Este libro deberá estar actualizado y a disposición de la autoridad sustantiva o ambiental siempre que estas lo requieran.  
c) Se emitirá un informe especial cuando se presenten situaciones o sucesos excepcionales que impliquen deterioros ambientales o situaciones de riesgo, tanto en la fase de construcción como en la de explotación.  
d) Se presentará anualmente, ante el órgano sustantivo, un informe sobre el desarrollo de la actividad, la aplicación de las medidas de protección y de restauración prescritas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter ambiental.  
10. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
11. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno, sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 9 de septiembre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 2 de octubre de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d., R 09.08.2019, del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML