Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6873, del 01-10-2012 (2012/8901)

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Bigastro i Crevillent. Expedients número 35/2006 AIA i 389/2006 AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6873

Data del DOGV
:   01-10-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/8901

CVE


Data del document
:   20-08-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Crevillent](javascript:void(0))
    * [Bigastro](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Bigastro i Crevillent. Expedients número 35/2006 AIA i 389/2006 AIA. [2012/8901]
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, en què s'establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc
Article únic
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 35/2006 AIA Bigastro i 389/2006 AIA Crevillent.
«Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica
Expedient 35/06-AIA.
Títol: Modificació puntual núm. 5 del PGOU de Bigastro.
Promotor: Ajuntament de Bigastro (Alacant).
Autoritat substantiva: Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.
Localització: terme municipal de Bigastro (Alacant).
Descripció del projecte
1. Objecte del projecte
La modificació puntual núm. 5 es proposa a fi d'escometre modificacions concretes en l'ordenació vigent d'acord amb el model territorial proposat pel Pla General d'Ordenació Urbana de Bigastro, en què s'establix, entre altres objectius, la potenciació del creixement dels assentaments turístics residencials al municipi.
Per això, amb esta modificació s'incorporen nous sòls objecte de desplegament urbanístic i se'n classifiquen dos nous sectors: el sector D-7, que es planteja com una resposta davant de la necessitat d'adaptar determinades previsions urbanístiques als nous espais físics de vora que s'han incorporat recentment al municipi de Bigastro i que anteriorment pertanyien al terme municipal d'Orihuela, i el sector D-12, que planteja el desenrotllament turístic residencial a les proximitats del paratge denominat la Pedrera.
Respecte a l'afecció a sòl forestal per part d'esta modificació puntual, es tindran en consideració les directrius marcades per la Secció Forestal de la Demarcació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, que establix la conveniència de classificar com a sòl no urbanitzable de protecció forestal els terrenys mereixedors d'esta protecció, d'acord amb el que establix la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
Planejament vigent i proposat
El PGOU de Bigastro va ser aprovat definitivament per mitjà d'un acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme en la sessió del dia 5 de febrer de 2002, que es va publicar en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant amb data 23 d'abril de 2002 i al qual es van fer posteriorment quatre modificacions puntuals, que van rebre informe de la Comissió Territorial d'Urbanisme en la sessió de 29 de juny de 2004 i que van ser objecte d'un text refós aprovat per mitjà de la Resolució de 22 de juny de 2005, del conseller de Territori i Habitatge, publicat en el BOPA núm. 47, de 25 de febrer de 2006.
La tramitació de la modificació puntual Núm. 5 del PGOU de Bigastro es va iniciar d'acord amb les disposicions de la Llei 6/1994, de 15 de novembre, Reguladora de l'Activitat Urbanística (LRAU). No obstant això, va ser derogada com a conseqüència de l'entrada en vigor de la Llei 16/2005, de 30 de desembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana (LUV), i, per tant, este document s'acull al règim transitori que es preveu en esta última i en el Decret 67/2006, de 12 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'Ordenació i Gestió Territorial i Urbanística (ROGTU). En este sentit, la disposició transitòria primera de la LUV disposa que «els procediments urbanístics, siga quina siga la seua denominació o naturalesa, iniciats abans de l'entrada en vigor de la present llei es regiran per la legislació anterior sempre que haguera conclòs el tràmit d'informació pública, quan tal tràmit fóra preceptiu».
El text refós de la modificació puntual núm. 5 del Pla General de Bigastro s'inicia amb data 31 de gener de 2009, d'acord amb el requeriment realitzat al setembre de 2008 pel Servici Territorial d'Ordenació del Territori d'Alacant a instàncies del Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua i Urbanisme, a fi d'arreplegar en el projecte les determinacions que contenen els diferents informes sectorials que han produït modificacions en el projecte inicialment presentat.
La modificació puntual núm. 5 del PGOU de Bigastro planteja la desclassificació del sector turístic residencial D-8 previst en el Pla General, per a la classificació del sector D-12, així com la classificació d'un nou sector, el sector D-7, de 26.348 m² de superfície (atés que en el text refós s'elimina la proposta inicial de reclassificació del sector D-2 bis, ja que des de l'Ajuntament de Bigastro es considera que és preferible destinar este sòl com a reserva d'una possible expansió del cementeri municipal limítrof).
Paral·lelament, la proposta de modificació puntual núm. 5 del PGOU de Bigastro incorpora la consideració exposada en l'informe elaborat per la Secció Forestal d'Alacant, amb data 1 d'octubre de 2006 (el contingut de la qual es detalla en l'apartat d'esta declaració corresponent a informes sectorials), pel qual s'establix la recomanació de classificar com a sòl no urbanitzable de protecció forestal els terrenys que posseïsquen les característiques establides en l'article 13c de la Llei 3/1993, Forestal Valenciana. En l'annex d'esta resolució s'adjunta una còpia del plànol aportat per la Secció Forestal en què es grafien els terrenys que cal classificar com a forestals de protecció especial per a la seua declaració posterior d'utilitat pública.
Ordenació prevista i usos
Es pretén desplegar els sectors D-7 i D-12, algunes de les característiques més significatives dels quals incorporades en les fitxes de planejament i gestió remeses són les següents:
1. Sector D-7, sòl residencial d'eixample, de baixa densitat:
- Superfície bruta del sector: 26.348 m²
- Usos:
- Ús global: residencial.
- Ús compatible: terciari en planta baixa i en edificis aïllats en un 20% màxim de la superfície total del sector.
- Ús incompatible: industrial.
- Edificabilitat: 8.958 m²st.
- IEB: (0,34 m²st/m²).
- Nombre màxim de vivendes: 95 vivendes.
- Tipologies:
- Residencial unifamiliar
- Residencial col·lectiva de densitat mitjana
- Comercials i oficines
- Dotacional i equipaments
- Zonificació:
- Zona residencial: 15.074 m²s.
- Zona dotacional equipaments: 1.615 m²s.
- Zona verda: 2.886 m²s.
- Zona viària: 6.773 m²s.
- Aprofitament tipus: 0,3219 m²st/m²
- Condicions de desenrotllament:
a) El sistema de gestió recomanat és l'indirecte.
b) El sector es desenrotllarà a través d'una unitat d'execució única.
c) Les condicions de programació seran les establides per l'Administració actuant en el moment del seu desenrotllament i les exigides per la legislació aplicable.
d) Les condicions del viari seran les que es deriven del Pla General, les ordenances municipals i la resta de normativa aplicable.
e) S'establirà un percentatge mínim d'edificabilitat destinat a la promoció i l'edificació de vivendes sotmeses a algun règim de protecció pública, segons la legislació aplicable.
f) Servicis:
f1. El sector es connectarà amb algun dels dos depòsits d'aigua potable ja executats i ubicats al nucli urbà vora el sector D-6.
f2. L'urbanitzador ha de resoldre la connexió a la xarxa de sanejament i depuració de la nova EDAR de Jacarilla-Bigastro.
2. Sector D-12, sòl residencial turístic amb ordenació:
- Superfície bruta del sector: 222.199 m².
- Usos:
- Ús global: residencial.
- Ús compatible: terciari en planta baixa i en edificis aïllats en un 20% màxim de la superfície total del sector.
- Ús incompatible: industrial.
- Edificabilitat: 66.660 m²st.
- IEB: 0,30 m²st/m².
- Nombre màxim de vivendes: 610 unitats.
- Edificabilitat destinada a VPO: 3.780 m²st.
- Nombre de vivendes de VPO: 35 vivendes.
- Tipologies:
- Residencial unifamiliar aïllada o adossada
- Residencial col·lectiva de densitat mitjana
- Comercials i oficines
- Dotacional i equipaments
- Alçària màxima: PB + 1.
- Zonificació:
- Zona residencial: 146.086 m²s.
- Zona dotacional equipaments: 13.885 m²s.
- Zona verda: 11.580 m²s.
- Zona viària: 50.648 m²s.
- Aprofitament tipus: 0,27 m²st/m².
- Condicions de desenrotllament:
a) El sistema de gestió recomanat és l'indirecte.
b) El sector es desenrotllarà a través d'una unitat d'execució única.
c) Condicions de programació: es vincula el desenrotllament d'este sector a l'obtenció del sòl destinat a xarxa primària estructural inclosa en l'àrea de repartiment, així com a la urbanització del 45,36% del parc esportiu emplaçat en el parc públic de la Pedrera, de titularitat municipal.
d) Les condicions del viari seran les que es deriven del Pla General, les ordenances municipals i la resta de normativa aplicable.
e) Servicis:
e1. El sector es connectarà amb les canonades i els depòsits dissenyats en el Pla director d'Infraestructures i amb el depòsit situat en l'entorn de la Pedrera, vora el càmping municipal.
e2. L'urbanitzador ha de resoldre la connexió a la xarxa de sanejament i depuració de la nova EDAR de Jacarilla-Bigastro.
Tramitació administrativa
Amb data 30 de gener de 2006, la Direcció Territorial d'Alacant va remetre un estudi d'impacte ambiental, amb la documentació tècnica, i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.
L'expedient administratiu remés, i així consta en l'escrit que s'adjunta a la remissió inicial de la documentació del projecte, està constituït pels certificats i informes següents:
- Còpia del certificat expedit pel secretari de la corporació acreditatiu de les al·legacions presentades durant el període d'informació pública.
- Còpia de l'autorització del projecte de prospecció arqueològica i etnològica de la Direcció General del Patrimoni Cultural Valencià.
- Còpia dels informes de la Confederació Hidrogràfica del Segura (les referències respectives dels quals són INF-613/2004 i EAG-16/2005).
- Còpia del certificat d'aprovació provisional del projecte per part de l'Ajuntament, període d'exposició al públic, número de DOGV corresponent i altres publicacions.
No obstant això, el 19 de setembre de 2008, des del Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, a fi de poder continuar la tramitació d'este expedient, se sol·licita al promotor un text refós del projecte, degudament diligenciat, firmat i tramitat a través de l'òrgan amb competència substantiva, en què es despleguen, com a mínim, els aspectes següents:
1. Certificat municipal en què conste la classificació del sòl actual que presenten els terrenys afectats per l'actuació.
2. Actuacions urbanístiques que es pretenen desplegar en cada un dels sectors amb la definició, almenys, dels paràmetres següents, segons siga procedent en cada cas:
- Denominació
- Superfície
- Usos (global, compatibles, incompatibles)
- Edificació
- Zonificació
- Condicions de desenrotllament
3. Cartografia descriptiva de la situació urbanística prèvia i cartografia detallada dels sectors proposats en la modificació puntual.
D'acord amb esta sol·licitud, el 19 de novembre de 2008 l'Ajuntament de Bigastro va remetre còpia del certificat de l'acord municipal i de la nova documentació, constituïda pel text refós del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i un document de síntesi. Posteriorment, el 3 de desembre de 2008, la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant va remetre una còpia de la documentació esmentada adés.
D'acord amb el certificat municipal amb data 17 de novembre de 2008, subscrit pel secretari interventor de l'Ajuntament de Bigastro amb el vistiplau de l'alcaldessa d'esta localitat, en la sessió plenària celebrada el 14 de novembre de 2008 es va acordar aprovar provisionalment el text refós del projecte corresponent a la modificació puntual núm. 5 del PGOU, d'acord amb les modificacions que s'hi han incorporat en aplicació dels requeriments efectuats per les diferents administracions sectorials.
1. Informació pública
L'estudi d'impacte ambiental de la modificació núm. 5 del Pla General d'Ordenació Urbana de Bigastro es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant núm. 235, amb data 11 d'octubre de 2004, en el DOGV núm. 4857, de 6 d'octubre de 2004, i en el periòdic La Verdad d'Alacant amb data 29 de setembre de 2004.
Durant el període d'informació pública es van presentar dos al·legacions, tal com consta en el certificat emés pel secretari interventor de l'Ajuntament de Bigastro, amb el vistiplau de l'alcalde president, amb data 19 de maig de 2005. Van ser acceptades i resoltes a favor dels al·legants.
2. Requeriment d'informació o documentació complementària
A fi d'exposar de forma resumida la tramitació dilatada i complexa d'este projecte, a continuació s'indiquen les dates en què es va efectuar requeriment de documentació a l'Ajuntament de Bigastro a través de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, com també les dates en què es va remetre documentació complementària i esmenadora en resposta a estos:
- Requeriments de documentació:
- 4 d'abril de 2006
- 25 d'abril de 2006
- 11 de setembre de 2006
- 7 de novembre de 2006
- 27 de novembre de 2007
- 31 de gener de 2008
- 17 de juny de 2008
- 21 de juliol de 2008
- 19 de setembre de 2008
- Remissió de documentació:
- 14 de juny de 2006
- 17 de juliol de 2006
- 24 de juliol de 2006
- 23 d'octubre de 2006
- 23 de novembre de 2006
- 31 d'octubre de 2007
- 26 de novembre de 2007
- 2 de gener de 2008
- 4 de febrer de 2008
- 7 de març de 2008
- 10 de març de 2008
- 3 de juliol de 2008
- 8 de juliol de 2008
- 19 de novembre de 2008
- 3 de desembre de 2008
- 12 de març de 2009
Informes sectorials
1. Informe de la Comissaria d'Aigües, de la Confederació Hidrogràfica del Segura, amb data 16 de juny de 2000, pel qual, en referència al Pla General d'Ordenació Urbana de Bigastro, s'establix el següent:
- Quant als riscos d'inundacions, són els mateixos a què està subjecta tota la plana d'inundació del Baix Segura per desbordament del riu amb les avingudes de període estadístic de retorn superior a 50 anys, amb les particularitats derivades de la topografia de la zona (desnivell dels terrenys afectats respecte de la cota superior de la canalització) i l'existència d'una canalització al límit nord del terme municipal, l'assarb Mayor de Hurchillo, que representa un risc afegit al risc propi del riu.
- Per tant, cal tindre en compte esta circumstància i reglamentar les condicions que cal observar en el projecte i la construcció de les edificacions ubicades a les zones que poden ser afectades (es considera que estan sotmeses a més risc les situades al nord de la C-3323, classificades com a zones de reserva de sòl, residencial de baixa densitat i equipament esportiu), a fi d'evitar que es produïsquen danys materials de consideració.
Posteriorment, la Comissaria d'Aigües, de la Confederació Hidrogràfica del Segura (INF-613/2004), va elaborar un altre informe, amb data d'entrada a l'Ajuntament de Bigastro de 12 de maig de 2005, pel qual es comunica que l'actuació urbanística no afecta el domini públic hidràulic ni el règim de corrents, i es troba fora de la zona de policia de caixers. No obstant això, també s'assenyala el que se cita textualment a continuació: «La zona d'actuació es troba prop d'una sèrie de elevacions muntanyoses xicotetes i, per tant, es pot veure afectada per l'escolament dels vessants. L'Administració competent en l'expedient urbanístic ha de preveure este aspecte, determinar si hi ha tal risc i valorar-ne, si és el cas, les conseqüències, com també l'adopció de les limitacions i condicions que considere pertinents».
2. Certificats d'Aquagest Levante, SA subscrits pel gerent del Servici Municipal de l'Abastiment d'Aigua Potable i Sanejament de Bigastro (Alacant), amb data 4 d'agost de 2005, referits als sectors D-7 i D-12, amb les indicacions següents (s'hi transcriuen de forma refosa els dos informes):
- L'Ajuntament de Bigastro és membre mancomunat de ple dret de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, organisme que abastix d'aigua potable en alta el terme municipal de Bigastro, on es troben ubicats els sectors D-7 i D-12.
- Segons manifestacions de l'Ajuntament de Bigastro, el sector D-7, d'aproximadament 27.000 m² (90 vivendes), és de fet una prolongació del sector D-6, amb una superfície aproximada de 166.000 m², i el sector D-12 és una substitució del sector D-8, tots dos inclosos en el PGOU de Bigastro i amb totes les dotacions previstes.
- L'abastiment al sector D-7 del terme municipal de Bigastro es farà des de les canonades del sector D-6. Estes instal·lacions d'aigua potable estan prou capacitades per a transportar els cabals que demanen les unitats d'execució que permet la superfície del sector D-7. Al seu torn, la xarxa d'aigües residuals connectarà amb les xarxes de sanejament del sector D-6, i es garantix l'evacuació de les aigües que es generen en el sector.
L'abastiment del sector D-12 s'efectuarà des de les canonades i els depòsits dissenyats en el Pla director d'Infraestructures en fase d'execució. Estes instal·lacions d'aigua potable estan prou capacitades per a transportar els cabals que demanen les unitats d'execució que permet la superfície del sector D-12. La xarxa d'aigües residuals connectarà amb les xarxes existents de diàmetre 400 mm, al sud del sector D-12, i es garantix l'evacuació de les aigües que es generen en el sector.

- Les xarxes de distribució, els depòsits i la resta d'instal·lacions dissenyades en el projecte d'urbanització del pla parcial han de complir la normativa i els criteris establits a este efecte pels servicis tècnics municipals de Bigastro.
3. Informe favorable de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla del Ministeri de Medi Ambient, amb data 25 d'octubre de 2007, relatiu a la suficiència de recursos hídrics. Entre altres consideracions, s'hi assenyalen algunes de les que se citen textualment a continuació:
- L'informe de l'Ajuntament sobre requeriment hídric en el període 2007-2017 per a la modificació puntual núm. 5 del PGOU presenta el resultat següent en el supòsit de plena ocupació:
- En relació amb el pronunciament exprés que conté l'article 25.4 de la Llei d'Aigües, sobre l'existència de prou recursos hídrics per a atendre noves demandes, cal remetre's a l'informe genèric remés a la Presidència de la Confederació Hidrogràfica del Segura, amb data 19 de febrer de 2007. El retard en la posada en servici de la dessalinitzadora de Valdelentisco i el possible en la de Torrevieja no afecta significativament les seues conclusions.
- Basant-se en este informe, i com que este organisme no disposa de normativa reguladora de la distribució dels recursos excedents disponibles entre els ens abastits, esta direcció considera procedent destacar:
- A partir de l'any que ve, els recursos mínims legalment disponibles per l'organisme superen en el curt termini les necessitats previsibles.
- A partir de l'any 2010, estos recursos disponibles poden totalitzar un volum que supera en més de 100 hm³ la demanda actual i possibilita l'abastiment d'una població addicional superior al milió d'habitants.
- La demanda total prevista per a la modificació puntual núm. 5 del PGOU de Bigastro, a plena ocupació, és de 0,194954 hm³ a partir de l'any 2017.
4. Informe del Servici de Projectes i Construccions Educatives de l'Àrea d'Infraestructures de la Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria d'Educació, amb data 2 de març de 2006, pel qual s'emet un informe favorable quant a les seues competències en matèria educativa, a la modificació puntual; no obstant això, es troba condicionat al compliment de les consideracions següents:
- Es procurarà l'ampliació de la parcel·la de l'IES actual fins a arribar als 13.500 m².
- Els paràmetres urbanístics que el planejament municipal establisca per a la parcel·la escolar no han d'estar en contradicció amb allò que ha establit esta administració. Les limitacions edificatòries no seran més desfavorables que les següents:
- Coeficient d'edificabilitat: 1,00 m²/m².
- Coeficient d'ocupació de parcel·la: 50%.
- Distàncies a límits o façanes, sense cap limitació.
- Nombre de plantes: 3.
- Alçària de cornisa: 12 metres.
- Formes dels edificis i les seues cobertes, sense limitació.
- Nombre de places d'aparcament = Nombre d'unitats docents.
Cal tindre en compte que, en cas de no respectar-se estos paràmetres, la superfície de la parcel·la ha d'incrementar-se.
5. Certificat subscrit pel secretari interventor de l'Ajuntament de Bigastro, amb el vistiplau de l'alcalde president del municipi, amb data 12 de juny de 2006, basant-se en l'informe elaborat per l'enginyera tècnica municipal, pel qual es manifesta, en relació amb la gestió del servici de recollida de residus sòlids urbans a la zona de desenrotllament d'esta actuació, el següent:
«En l'actualitat, l'Ajuntament de Bigastro presta el servici de recollida domiciliària, transport a abocador i eliminació de residus sòlids urbans a les zones urbanes, tant residencial com industrial, de Bigastro.
Una vegada desenrotllades les actuacions urbanístiques incloses en la modificació núm. 5 del PGOU de Bigastro, aprovada per acord plenari amb data 17 d'octubre de 2005, en què es preveu la construcció de 705 vivendes, amb ampliació de la prestació del servici a les noves actuacions.»
6. Certificat subscrit pel secretari interventor de l'Ajuntament de Bigastro, amb el vistiplau de l'alcalde president del municipi, amb data 12 de juny de 2006, basant-se en l'informe elaborat per l'enginyera tècnica municipal, en què es manifesta, de forma resumida, en relació amb la gestió del volum d'aigües residuals generades pel desenrotllament de la modificació núm.5, el següent:
«En l'actualitat, l'estació depuradora d'aigües residuals de Bigastro i Jacarilla està en construcció, i l'empresa constructora és la mercantil OMS-SACEDE, SA.
Per a l'estudi de cabals s'estima un volum unitari d'aigua residual de 200/l/hab/d i un volum unitari d'aigua residual industrial de 20 m³/d/ha.
El cabal de disseny de l'EDAR és de 2.400 m³/dia i una ampliació futura de 2.400 m³/dia; per tant, els cabals generats pel desenrotllament de les actuacions urbanístiques reflectides en la modificació núm. 5 del PGOU poden ser assumits per l'EDAR Bigastro-Jacarilla.
7. Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, amb data 3 de juliol de 2006, sobre la conformitat del projecte (sectors D-2 bis, D-7, D-8 i D-12) amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, segons el que establix l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
8. Informe, amb data 19 de juliol de 2006, subscrit per tècnic de la Demarcació Sud, en què s'indica el següent:
«L'actuació planteja la reclassificació a sòl urbanitzable residencial (sector D-12) de terrenys que pertanyen, majoritàriament, a la forest consorciada Al-3069 denominada la Pedrera, propietat de l'Ajuntament de Bigastro. Este consorci va ser aprovat amb data 27 d'octubre de 1983, té una duració de 80 anys i, per tant, actualment està en vigor.
Respecte a les característiques del sòl forestal afectat, majoritàriament es correspon amb espais oberts amb poc substrat, gran pedregositat i presència d'espècies característiques de matoll heliòfil: romer, arç negre, espart, bufalaga, Thymus sp., Teucrium sp., Sideritis sp. i algun exemplar de pi blanc de repoblació.»
Posteriorment, es va elaborar un segon informe, amb data 11 d'octubre de 2006, complementari al descrit anteriorment, subscrit pel cap de la Secció Forestal, en què, entre altres consideracions, s'establix la que es transcriu a continuació:
«Allò més adequat seria que la modificació del PGOU fóra de tal manera que els terrenys municipals amb una vegetació i característiques naturals que complisquen o puguen complir especialment les disposicions de l'article 13c de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, resultaren classificats com a sòls no urbanitzables d'especial protecció forestal, de manera que a continuació, una vegada resolta definitivament la qualificació urbanística, es continuaria amb el tràmit per a la seua declaració d'utilitat pública.»
9. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, EPSAR, amb data 13 d'octubre de 2006, referent a la capacitat del sistema de sanejament i depuració del marge dret per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla General d'Ordenació Urbana del Municipi de Bigastro (Alacant), pel qual s'informa de la viabilitat del tractament a l'EDAR de Jacarilla-Bigastro del cabal generat, sempre que es complisquen els condicionants següents:
- L'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic ha de realitzar la sol·licitud corresponent de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques les efectuarà el peticionari a compte i risc seus.
- En tot cas, l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència ha de complir els límits establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A este efecte, l'urbanitzador ha de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'Ordenança d'Abocaments a la Xarxa Municipal de Clavegueram editat per l'Entitat de Sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'un atall que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, s'ha de preveure la construcció sobre l'arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu, tancada amb clau.
- Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, han d'estar finalitzades les actuacions que actualment estan en execució.
- Abans de l'execució de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració, s'ha d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat resultant de 48.173,5 ?, en el cas de tractar-se dels sectors D-2 bis o D-7, o 308.637 € en el cas de tractar-se del sector D-12. A este efecte caldrà subscriure el conveni corresponent entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament de Bigastro.
No obstant això, cal assenyalar que l'informe descrit anteriorment es va elaborar considerant els tres sectors inicials que es plantejaven en el projecte, concretament els sectors D-2 bis (industrial), D-7 i D-12 (els dos residencials), estimant-se que el primer generaria un cabal estimat en 59 m³/dia i el tercer, de 378 m³/dia, per a un total de 496 m³/dia. No es consideraven, per tant, les modificacions finals introduïdes en el projecte al llarg de la tramitació de l'esta declaració d'impacte ambiental.
10. Informe del Servici de Biodiversitat de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua i Urbanisme, amb data 14 de novembre de 2006, pel qual s'indiquen les consideracions següents:
- Des del punt de vista de la conservació d'hàbitats d'interés comunitari, no hi ha comunitats d'especial interés en cap dels sectors plantejats. No obstant això, la conservació de la naturalesa ha d'avaluar-se en conjunt, en este cas, el conjunt del Pla General d'Ordenació Urbana.
- Per a la conservació d'espècies, tampoc es té constància d'àrees d'especial interés en eixos sectors.
- Els escassos peus arboris i arbustius ben desenrotllats haurien de conservar-se en tots els sectors, amb independència de l'ús proposat, tant si és industrial com residencial.
11. Per la proximitat existent entre el parc públic La Pedrera i els sectors avaluats en esta modificació puntual, a continuació es resumixen algunes de les consideracions establides en l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme, amb data 31 d'octubre de 2007, pel qual es denega l'aprovació definitiva del pla especial d'ordenació del parc públic esmentat:
- «El procediment seguit per l'Ajuntament no està d'acord amb el que preveu l'article 38 de la Llei Reguladora de l'Activitat Urbanística, així com els articles 24 en relació amb el 12, apartat E, de la mateixa llei, i els articles 86 i 87 del Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana.»
- «En la tramitació d'este expedient s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Bigastro de forma reiterada que se'n remeteren dos exemplars complets i ajustats al procediment legalment establit per a l'aprovació d'un pla especial, sense que s'haja aportat la documentació ni s'haja acreditat la realització dels tràmits esmentats.»
- «No consten en l'expedient administratiu ni els informes emesos pel secretari de la corporació amb anterioritat als acords d'exposició pública i aprovació provisional, ni l'acord pel qual se sotmet l'expedient a exposició pública, ni les còpies de les publicacions efectuades en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i en un diari no oficial d'àmplia difusió en la localitat, amb informació pública per un període d'un mes.»
- «La documentació presentada és absolutament inadequada per a la tramitació d'un pla especial, de conformitat amb la legislació aplicable a este procediment, amb incompliment dels requisits procedimentals bàsics necessaris per a la seua aprovació. Per això, de conformitat amb el que establix l'article 62 de la Llei 30/92, amb data 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, ens trobaríem davant d'un supòsit de nul·litat de ple dret per falta total i absoluta del procediment legalment establit.»
12. Escrit de remissió de documentació, subscrit pel director territorial de Medi Ambient, Aigua i Urbanisme, de 20 de juny de 2008, en què al seu torn, i en referència al requeriment de documentació efectuat des del Servici d'Avaluació Ambiental Estratègica, amb data 2 de juny de 2008, pel qual se sol·licitava pronunciament respecte a una sèrie de qüestions; es transcriu textualment a continuació la resposta que s'hi va donar:
- En relació amb la idoneïtat de la documentació sotmesa a tramitació, la valoració en els aspectes urbanístics correspon a la Direcció General d'Ordenació del Territori, i esta valoració es verificarà al seu dia quan es concloguen les actuacions que en atenció a la legislació aplicable resulten oportunes. Es fa notar a este efecte que el pronunciament de la Direcció General de Gestió del Medi Natural en relació amb l'impacte ambiental del projecte constituïx un tràmit bàsic i fonamental per a la resolució de l'expedient i és previ a la resolució.
- Respecte a la tramitació de la declaració d'impacte ambiental a l'efecte de la seua resolució per la Direcció General de Gestió del Medi Natural, cal fer notar que correspon valorar la suficiència dels tràmits realitzats i de la documentació aportada a l'efecte d'una avaluació adequada del projecte i una major defensa i protecció del medi ambient a la Direcció General, la qual pot adoptar la decisió que considere més oportuna per a la defensa dels interessos públics que té encomanats.
Afeccions legals
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000, no s'ha constatat en l'àmbit d'actuació l'existència de llocs d'interés comunitari, denominats LIC, proposats per a formar part de la Xarxa Natura 2000, ni ZEPA designades per a la seua integració en la Xarxa. Tampoc hi apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades o microreserves vegetals que puguen veure's afectats pel desenrotllament d'esta actuació.
2. En l'expedient administratiu del projecte consta l'informe favorable definitiu vinculant corresponent, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.
3. S'ha consultat la cartografia temàtica d'ordenació del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i no s'han detectat àrees inundables susceptibles de protecció que afecten la zona objecte de l'actuació.
4. Dins de l'àmbit d'actuació no hi ha llits i/o barrancs entesos com a tals de manera que puguen estar subjectes a les disposicions del Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües, i així ho establix l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Segura pel qual es certifica la no-afecció al domini públic hidràulic de l'actuació urbanística proposada.
5. Una vegada consultada la classificació de vies pecuàries del municipi, les parcel·les objecte d'estudi no es veuen afectades per cap de les que discorren pel terme i, per tant, no hi és aplicable el que establix la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries.
Consideracions ambientals
- En l'estudi d'impacte ambiental corresponent al text refós presentat s'ha realitzat una descripció del medi biòtic i abiòtic de l'entorn on es desenrotllarà l'actuació, i es descriuen posteriorment, de forma molt generalista, els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: edafologia, climatologia, geologia, vegetació, fauna, hidrologia, patrimoni arqueològic i paisatge. Els aspectes ambientals més rellevants observats en la cartografia temàtica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, així com diverses consideracions recollides en la documentació tècnica aportada, són els següents:
- La major part de la superfície del sector D7 es troba ocupada per camps de cítrics en explotació o en fase d'abandó, entre els quals apareixen alguns arbres o elements vegetals singulars, vinculats a finques particulars.
En el sector D8, que manté la classificació actual excepte l'àrea ocupada pel càmping La Pedrera, constituïx el paisatge vegetal dominant la pineda jove de pi blanc, de repoblació, en què es desenrotlla un matoll obert constituït per un romerar-timoneda, fonamentalment. Pel que fa als terrenys que conformen l'àrea del sector D12, es definixen per l'existència d'herbassars nitròfils de gramínies i matolls halonitròfils, típics de sòls molt antropitzats.
- La cartografia temàtica de la Conselleria de Medi Ambient indica que els sòls de les parcel·les objecte d'avaluació presenten dos tipus de capacitat d'ús: molt elevada i baixa, i així s'arreplega en la documentació tècnica aportada al llarg de la tramitació d'este expedient. Concretament, la capacitat d'ús més moderada es localitza en part del sector D12 i en el sector D7, en les zones quaternàries d'origen al·luvial o col·luvial. El sector D8 presenta una estructura edàfica amb capacitat d'ús baixa.
- El risc de vulnerabilitat a la contaminació d'aigües subterrànies en els terrenys avaluats presenten un nivell baix.
- Tal com consta en l'estudi d'impacte ambiental, en l'àrea objecte d'actuació es localitzen les espècies següents, incloses en l'annex III de l'Orde de 20 de desembre de 1985, sobre la protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, amb prohibició expressa de tala o desarrelament sense autorització al territori de la Comunitat Valenciana: l'Hypericum ericoides, la Chiliadenus glutinosus, la Sideritis leucantha subsp. leucantha, la Sideritis murgetana subsp. murgetana, el Teucrium capitatum subsp. gracillimum, el Teucrium carolipaui subsp. carolipaui, el Teucrium pseudochamaepitys, el Thymus hyemalis, el Thymus moroderi i el Chamaerops humilis.
- S'han exposat de forma molt generalista els possibles impactes susceptibles de generar-se com a conseqüència del desenrotllament del pla parcial proposat, així com els apartats de l'estudi d'impacte ambiental relatius al desenrotllament de mesures correctores i preventives i el programa de vigilància ambiental. Per això, cal adequar-se a les disposicions dels condicionants de l'apartat segon d'esta resolució establits respecte d'això.
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 8a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, i concordants del seu reglament.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
3. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
4. L'article 16.2m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualssevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pel particulars al territori de la Comunitat Valenciana.
Per tant, basant-se en tot el que s'ha exposat adés i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:
Primer
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, la modificació puntual núm. 5 del PGOU de Bigastro (Alacant), sempre que es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada fins a la data, amb els informes sectorials emesos respecte d'això i amb els condicionants establits en l'apartat segon d'esta declaració.
Segon
Se supedita l'execució del projecte esmentat al compliment dels condicionants que es desenrotllen a continuació:
1. Abans de l'aprovació definitiva de l'instrument de planejament:
a) La Direcció General d'Urbanisme valorarà si els tràmits procedimentals seguits, d'acord amb la seua legislació urbanística aplicable, són els adequats per a l'aprovació corresponent del projecte.
b) L'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral de la Direcció General de Territori i Paisatge i la Direcció General d'Urbanisme valoraran si l'execució del sector D-12 es troba prou justificada, tenint en compte les disposicions de l'article 13 (ús racional dels recursos naturals), apartat 2, de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge.
c) Cal justificar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme el compliment de la doctrina establida per la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, en la «interlocutòria d'Ador» respecte a la justificació de disponibilitat de recursos hídrics en qualitat i quantitat suficients per a garantir el desenrotllament de l'actuació proposada, tenint en compte que s'avaluen les demandes dels sectors D7 i D12 i se n'exclou el sector D8.
2. Cal incloure en les fitxes de planejament corresponents, com a condicionants previs a l'inici de les obres d'urbanització, els següents:
a) S'obtindrà l'informe sobre estudi de paisatge, si és procedent, en compliment de l'article 11 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, amb adequació en tot moment a les consideracions i indicacions que l'informe establisca respecte d'això.
b) Atesa la proximitat de la bassa San Joaquín amb el sector D-12, s'obtindrà informe de l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral de la Direcció General de Territori i Paisatge perquè establisca les consideracions que trobe oportunes respecte al perímetre de protecció que, si és el cas, haja d'establir-se respecte al sector esmentat, com també l'adequació de les mesures de seguretat i les característiques tècniques de la instal·lació.
c) D'acord amb les disposicions de l'informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Segura (INF-613/2004), amb data entrada a l'Ajuntament de Bigastro de 12 de maig de 2005, la zona d'actuació es pot veure afectada per l'escolament dels vessants de les elevacions muntanyoses pròximes i, per tant, cal obtindre l'informe de l'Àrea de Planificació del Territori i el Litoral, que serà qui determine i valore este risc i establisca, si és el cas, les limitacions i condicions que estime pertinents.
d) Es consideraran les disposicions de l'informe subscrit pel cap de la Secció Forestal, amb data 11 d'octubre de 2006, pel qual es determina que els terrenys municipals amb vegetació i característiques naturals que complisquen o puguen complir especialment les disposicions de l'article 13c de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, es classifiquen com a sòls no urbanitzables d'especial protecció forestal. A este efecte, s'adjunta a esta declaració d'impacte ambiental, en l'annex, una còpia del pla elaborat per este òrgan. No obstant això, la referència al Pla General d'Ordenació Forestal que es realitza en l'encapçalament s'ha d'entendre referit a l'inventari forestal vigent.
e) Es compliran les consideracions establides en l'informe del Servici de Projectes i Construccions Educatives, de l'Àrea d'Infraestructures de la Direcció General de Règim Econòmic de la Conselleria d'Educació, amb data 2 de març de 2006.
f) Cal ajustar-se a les disposicions de l'informe favorable de l'Entitat de Sanejament d'Aigües, EPSAR, amb data 13 d'octubre de 2006, relatiu a la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'EDAR del Marge Dret per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla General d'Ordenació Urbana del Municipi de Bigastro (Alacant), i informar-se de la viabilitat del tractament a l'EDAR de Jacarilla-Bigastro del cabal generat pels sectors D-7 i D-12 projectats.
g) Es compliran les consideracions establides en l'informe del Servici de Biodiversitat de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua i Urbanisme, amb data 14 de novembre de 2006, quant a la conservació en tots els sectors dels exemplars arboris i arbustius existents.
h) Es consideraran les disposicions dels certificats d'Aquagest Levante, SA subscrits pel gerent del Servici Municipal de l'Abastiment d'Aigua Potable i Sanejament de Bigastro (Alacant), amb data 4 d'Agost de 2005, respecte dels sectors D-7 i D-12.
i) Cal presentar un programa de vigilància ambiental complet en què es definisquen amb més exactitud respecte al programa inclòs en l'estudi d'impacte ambiental presentat l'equip encarregat de la seua realització, així com el manteniment i control de les mesures de protecció i restauració desenrotllades a l'àrea i el seu entorn, a fi de garantir la seua eficàcia en la protecció de la fauna, flora, paisatge, qualitat atmosfèrica, control de residus i abocaments i seguiment de la implantació de zones verdes, entre altres.
El programa de vigilància ambiental ha d'incloure el compromís del promotor de presentar puntualment davant de l'Administració una memòria o informe anual en què es concrete el desenrotllament i l'avanç de l'activitat, de l'aplicació de les mesures de protecció i de restauració previstes, dels controls realitzats i de qualsevol incidència de caràcter mediambiental que puga produir-se durant el seu desenrotllament.
3. Cal incloure en les fitxes de planejament, com a condicionants previs a l'atorgament de les llicències d'ocupació dels usos residencials en el sector, la comprovació dels condicionants següents:
a) Que la xarxa d'abastiment d'aigua estiga en funcionament i que l'aigua presente la qualitat adequada d'acord amb l'RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'establixen els criteris sanitaris relatius a la qualitat de l'aigua per al consum.
b) Les infraestructures necessàries en matèria de depuració d'aigües residuals s'executaran de manera que se'n garantisca el funcionament ple en el moment de l'inici d'ocupació.
4. L'Ajuntament vetlarà per la legalitat de totes les instal·lacions d'emmagatzematge d'aigua que hi haja disseminades per tot el terme municipal.
5. Totes les actuacions que es despleguen en el sector s'adequaran en la mesura que siga possible al pendent natural del terreny, de manera que s'altere en el menor grau possible i es propicie l'adequació a la topografia natural, tant del perfil edificat com del parcel·lari, de la xarxa de camins i de les infraestructures lineals. A més, es disminuirà l'impacte de les edificacions sobre l'entorn per mitjà de l'ocupació de colors en sostres i façanes que permeten una mimetització major.
6. Serà necessària la reposició de tots els servicis i infraestructures de regs afectats i funcionalment necessaris per part de l'urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels seus límits. Qualsevol desviació o alteració d'estes instal·lacions ha de comptar amb l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, que determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.
7. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres i que siga susceptible d'aprofitament es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa l'elevada qualitat agrària que tenen, i es destinarà al rebliment de les zones verdes previstes en l'actuació o, si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on siga susceptible l'ús. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzematge del sòl eliminat, a fi de garantir que esta terra no perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques.
8. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.
9. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'aplec dels materials que s'utilitzaran en les obres d'urbanització i edificació a fi d'evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.
10. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i el desbrossament dels terrenys es gestionaran de manera adequada a la seua naturalesa. Està prohibida la incineració in situ d'estos residus o de qualsevol altre tipus de residus.
11. Durant la fase d'execució, cal definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra amb la indicació, si és el cas, del lloc on es duran a terme els treballs de neteja i manteniment de les màquines. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.
12. El material necessari per a esplanar el sector ha de provindre d'una pedrera o zona de préstec autoritzada. Cal disposar tant d'un certificat en què s'especifique l'origen dels materials i es justifique el volum necessari i la capacitat de la zona de préstec per a atendre la demanda generada, com de les autoritzacions sectorials preceptives.
13. S'han de preveure, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diferents tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en prou quantitat per a adequar el projecte presentat al Pla Integral de Residus.
14. S'integraran en el sector, en la mesura que siga possible, o bé en altres àrees del municipi, els exemplars arboris existents actualment disseminats en l'àrea d'actuació, a més d'establir-se un programa adequat per al seu manteniment que n'assegure la pervivència.
15. Els aspectes relatius a les mesures preventives i correctores derivades del compliment de les ordenances municipals, de la legislació sectorial d'aplicació vigent, les mesures establides en estes condicions, les establides en l'estudi d'impacte ambiental, en el document de síntesi i les tasques de vigilància que corresponguen al programa de vigilància ambiental s'incorporaran al projecte d'urbanització preceptiu i al de construcció del sector, i caldrà valorar adequadament i pressupostàriament els gastos derivats del seu compliment.
16. D'acord amb les disposicions de l'article 35 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, «la vigilància del compliment per part del titular del projecte de les condicions imposades per l'Agència del Medi Ambient correspon a l'òrgan amb competència substantiva i a les corporacions locals en l'exercici de les seues atribucions legals».
17. Altres condicionants de caràcter ambiental que es deriven de les autoritzacions sectorials preceptives que hi siguen aplicables.
Tercer
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret i dels seus interessos.
Quart
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb les disposicions de l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
València, 15 d'abril de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.Declaració d'impacte ambiental
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental
Expedient 389/2006-AIA.
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana de Crevillent.
Promotor: Ajuntament de Crevillent.
Autoritat substantiva: Ajuntament de Crevillent i CTU.
Localització: terme municipal de Crevillent (Alacant).
Descripció del pla i/o projecte
1. Objecte del pla i/o projecte
L'objecte del pla general és l'ordenació urbanística i territorial del terme municipal definint el model d'evolució urbana i territorial de Crevillent.
El pla general ordena el territori en tres parts diferenciades: al nord, la zona de serra que es protegix; al sud-est, el parc natural del Fondo que es protegix, i la zona intermèdia, més heterogènia, on s'ubica el nucli urbà de Crevillent.
El model territorial i urbà proposat tendix al model de ciutat compacta, inclús havent-hi al municipi àrees d'edificació dispersa, allunyades del nucli urbà, que haurien de ser analitzades pel planejament municipal. El pla general proposat orienta els seus creixements residencials cap als sòls contigus al nucli de població salvant relleus aturonats i soscavats.
Sobre la carretera nacional CN-340 Alacant-Múrcia, a un costat i a l'altre del nucli urbà, es consoliden i s'amplien els sòls industrials i polígons existents, amb suport al desenrotllament cap al sud sobre els eixos viaris secundaris de la carretera de Catral i la CV-875.
D'esta manera, els límits del creixement urbà a Crevillent queden definits pels relleus de la serra Baixa i els sòls forestals, l'embassament, els abarrancaments i les infraestructures viàries, principalment.
El pla general té com a objectius generals de l'ordenació els següents:
- Adequació a la nova legislació urbanística vigent i al conjunt de lleis i normes que regulen la planificació i l'ordenació del territori i hi incidixen.
- Integració en l'àrea territorial metropolitana a fi de participar en les estratègies del desenrotllament urbanístic del futur, que resolguen els problemes comuns des d'una perspectiva de conjunt.
- Conservació de l'estructura urbana actual, amb el manteniment de la densitat de la població prevista en el sòl urbà i la millora de les condicions actuals per mitjà de la dotació dels espais lliures i equipaments públics adequats.
- Establiment de les superfícies de sòl necessàries no sols per a absorbir la demanda previsible de creixement poblacional, sinó les superfícies idònies per a:
- Oferir sòl destinat a una oferta turística de vivendes de baixa densitat, de segona residència.
- Oferir sòl amb destinació a usos residencials en entorns de més qualitat de l'espai urbà on acollir noves activitats i tipologies, amb menys densitat d'edificació i un nivell suficient de dotacions.
- Oferir sòl destinat a acollir les activitats econòmiques secundàries i terciàries.
- Creació de sòl edificable en els barris perifèrics de San Felipe Neri, el Realengo, l'Estació i Las Casicas que permeta albergar les noves demandes d'usos residencials i industrials.
- Establir les superfícies de sòl necessàries per a la implantació dels equipaments sanitaris, culturals, educatius i d'oci que asseguren un desenrotllament ordenat del territori.
- Ampliar les possibilitats actuals de transport viari i ferroviari, amb la creació de vies de més amplària, urbanes i interurbanes, preveure la reserva de sòl per al traçat d'una nova via fèrria que garantisca l'establiment d'un enllaç futur amb la xarxa de rodalia metropolitana.
El Pla General establix un model territorial (DEUT), basat en:
- El desenrotllament urbanístic es fonamenta sobre les grans vies de comunicació, especialment la CN-340; el sòl residencial, terciari i industrial es recolza en esta via.
- Consolidació dels sòls industrials, actualment qualificats, omplint els intersticis en el tram entre Elx i Crevillent. Se'n preveu l'expansió al llarg de les dos vies principals transversals a la CN-340, buscant els nusos d'enllaç amb l'autovia A-7.
- En el sòl urbà actual es proposen dos actuacions de reconfiguració o reforma: al llarg de la Rambla, com a espai de vertebració i gran equipament lineal verd i d'oci, i la reforma d'un sector industrial que passa a ús industrial, terciari i dotacional (sector R-1).
- La necessitat d'expansió del sòl residencial ha fet necessària una aposta de creixement cap a Elx, ateses les característiques físiques del terme municipal, amb un desenrotllament residencial de baixa densitat, amb vivendes aïllades o agrupades.
- L'aposta per integrar el municipi a la resta de l'àrea metropolitana.
- Els nuclis de San Felipe Neri, el Realengo, l'Estació i Las Casicas preveuen la seua expansió per a donar cobertura a les necessitats de creixement poblacional, amb l'establiment d'una zona industrial a San Felipe amb front a l'autovia.
- El sòl no urbanitzable, en general, té el mateix tractament del pla general revisat i manté les zones actuals de protecció de la serra i el Fondo, ampliant-les als llits i a les zones arqueològiques.
Este model territorial i urbanístic i les seues DEUT, com a directrius amb vocació de permanència que són, han de tindre en compte els criteris, objectius i directrius de sostenibilitat establides en la LOTPP, en particular, quant a l'ús racional dels recursos, i també assegurar un nivell de protecció elevat del medi ambient i distingir el sòl no urbanitzable mereixedor de protecció.
El pla no establix una zonificació del sòl no urbanitzable en què es prevegen almenys els usos del sòl més freqüents al municipi i/o els previstos en l'LSNU. Distingix dins del sòl no urbanitzable comú la franja de terrenys al voltant de la zona humida del Fondo, que no protegix i qualifica segons l'ordenació pròpia d'este espai natural protegit.
El pla ha de zonificar i ordenar el sòl no urbanitzable comú, establir un règim del sòl tenint en compte els usos i l'aprofitament existent i determinar com a sòl no urbanitzable protegit les zones amb més valor ambiental o subjecte a limitacions, a partir de l'estudi de la capacitat d'acollida de territori o metodologia equivalent que justifique les solucions adoptades.
2. Descripció de les característiques més rellevants del pla i/o projecte presentat
a) El terme municipal de Crevillent pertany a la comarca del Baix Vinalopó, al sud de la província d'Alacant. Compta amb una superfície de 104,50 km², limita al nord amb el Fondó de les Neus i Aspe; a l'est, amb Elx; al sud, amb Catral; i a l'oest, amb Callosa de Segura, San Isidro i Albatera.
b) La població de Crevillent ha tingut un creixement positiu en els últims vint anys (28.432 habitants segons el cens de 2008), dedicada majoritàriament a la indústria i al sector servicis, i en menor grau a l'agricultura. La població es concentra al nucli urbà, encara que compta amb diversos nuclis de població cap al sud (l'Estació, el Realengo, San Felipe Neri, Las Casicas i el Racó dels Pablos, en zones agrícoles de regadiu).
c) L'instrument de planejament vigent al municipi és el Pla General d'Ordenació Urbana, aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 22 de desembre de 1983, sense que este planejament, atesa la data d'aprovació, fóra sotmés a un procés d'avaluació ambiental i sobre el qual s'ha realitzat alguna modificació d'importància fins a la data.
Les superfícies en metres quadrats del pla general vigent són les següents:

(\*) L'Estació, el Realengo, San Felipe Neri, Las Casicas, el Racó dels Pablos.
d) El document del Pla General que se sotmet a avaluació ambiental establix les superfícies següents:

(\*) L'Estació, el Realengo, San Felipe Neri, Las Casicas, el Racó dels Pablos.
El model territorial proposat, quant al sistema d'assentaments urbà-urbanitzable, opta per la desclassificació de grans bosses de sòl urbanitzable no programat de caràcter aïllat i dispers (sectors A, B, C, D i J), cosa que es valora positivament a l'efecte ambiental.
Paral·lelament, planteja un creixement important de sòl urbanitzable residencial a l'est del nucli urbà, sector R-4; amplia el sector E (R-9), ocupat per nombroses vivendes aïllades, i reduïx el sector F (R-8), que manté d'esta manera el seu caràcter aïllat i de baixa densitat. Igualment, planteja grans bosses de sòl industrial que augmenten, en algun cas, la fragmentació i dificulten el manteniment de la permeabilitat ecològica del territori (p. e.: part de la delimitació dels sectors I-9, I-10, I-11 i I-13, segons consta en l'informe de l'Àrea de Planificació del Territori i del Litoral amb data 08.07.08).
Segons estes dades, l'increment del consum del recurs sòl (classificat com a urbà-urbanitzable pel pla proposat, 747,5 ha) representa aproximadament un 45% respecte al sòl transformat o artificialitzat (el sòl urbà-urbanitzable amb ordenació detallada del planejament vigent, 515,15 ha), considerant que este s'haguera executat totalment.
Quant al sòl no urbanitzable, equipara la majoria dels terrenys agrícoles del terme municipal, tant de secà com de regadiu, que classifica com a sòl no urbanitzable comú d'usos mixtos, minorant la protecció dels terrenys de l'entorn més immediat del parc natural del Fondo, que tenen una important funció no sols productiva, sinó ecològica.
e) El sòl no urbanitzable de protecció es dividix en les categories següents:
- Protecció del medi natural (SNUMN)
- Protecció de zones arqueològiques (SNUPA)
- Protecció de zones humides, llits i barrancs (SNUPC)
f) Els creixements urbanístics proposats completen, majoritàriament, la trama urbana de Crevillent al voltant del nucli actual, amb sòl residencial i industrial al llarg de la carretera. Els sectors previstos són:

En el medi rural, es classifiquen com a sòl urbà els nuclis rurals de l'Estació, el Realengo, San Felipe Neri, Las Casicas -i les seues ampliacions amb sòl urbanitzable que pràcticament dupliquen la seua superfície actual- i el Racó dels Pablos. En este tipus de sòl s'han d'acreditar les dotacions i les infraestructures que viabilitzen de forma sostenible els desenrotllaments previstos.
g) S'estima un potencial de 8.179 noves vivendes per a 17.175 habitants a raó de 2,1 hab./viv. i s'establix un sostre poblacional de 45.600 habitants per al municipi, la qual cosa suposa un increment poblacional del 60,4%.
h) El catàleg de béns i espais protegits del Pla General regula els elements arquitectònics, arqueològics, etnològics i paleontològics existents a Crevillent. No s'hi inclouen altres espais d'interés al terme municipal.
i) La classificació i qualificació proposades en el pla en els sòls limítrofs amb altres termes municipals ha de ser compatible, amb tendència a configurar unitats ambientals de transició (p.e., en els municipis limítrofs d'Elx i Catral classifiquen com a sòl no urbanitzable de protecció les zones exteriors al parc natural del Fondo, mentres que la serra de Crevillent també està protegida a Elx, Albatera, el Fondó de les Neus i Aspe).
3. Alternatives
Pel que fa a l'estudi d'alternatives, en l'estudi d'impacte ambiental i en les ampliacions remeses s'han analitzat les alternatives possibles i s'han introduït modificacions a partir dels informes i les consideracions ambientals del procés d'avaluació ambiental.
Tramitació administrativa
1. Admissió a tràmit
Amb data 22 de novembre de 2006, la Direcció Territorial d'Alacant va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla General d'Ordenació Urbana de Crevillent, així com el certificat del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental corresponent.
2. Informació pública
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica inicialment presentada, segons anuncis publicats en el tauler de l'Ajuntament, en el diari Información de 6 d'agost de 2004 i en el DOGV núm. 4809, de 30 de juliol de 2004, per un període de dos mesos.
El pla general, acompanyat de l'estudi d'impacte ambiental, se sotmet novament a informació pública segons anunci publicat en el DOGV núm. 5054, de 21 de juliol de 2005, perquè s'hi han introduït nous creixements que són considerats com a modificacions substancials, per un període d'un mes.
Durant el període d'informació pública es van presentar 184 al·legacions, segons el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Crevillent relatiu a l'aprovació provisional per acord del Ple amb data 28 de desembre de 2005. Esta documentació és la remesa per a la seua avaluació ambiental i la que se sotmet a consultes i sol·licitud d'informes sectorials.
Les modificacions introduïdes en el pla general durant la seua tramitació compten amb l'aprovació provisional per acord del Ple amb data 31 d'octubre de 2007, que es referix a la totalitat dels documents del pla general i estudis que hi adjunten.
3. Resum de les al·legacions
Les al·legacions presentades poden agrupar-se en tretze blocs, la majoria referides a determinacions en sòl urbà o parcel·les contigües al nucli de població en relació amb alineacions, traçats de vials, edificacions existents, paràmetres urbanístics?, que són ateses en la mesura que es puga i estimades, no tenen caràcter ambiental.
Són diverses les al·legacions contràries a la ubicació del sector industrial I-11 per l'existència d'algunes vivendes en el medi rural, a la zona de San Felipe Neri, que són desestimades. Diverses al·legacions es mostren contràries al sector I-13 d'ús industrial, alguna de les quals planteja una delimitació més ajustada a les naus existents.
Un grup d'al·legacions manifesta la seua disconformitat a la parcel·la mínima de 10.000 m² en SNU comú per a vivenda familiar i aïllada, que són desestimades. Una altra al·legació es referix a la regulació davant de la formació de nuclis de població en sòl no urbanitzable, a raó d'un nombre màxim de 4 vivendes en un cercle de 100 metres; s'estima en eliminar esta determinació normativa del pla.
Alguna al·legació es mostra contrària a la delimitació del sòl no urbanitzable de protecció a la serra de Crevillent. Altres sol·liciten la reclassificació de terrenys en diferents paratges del terme municipal, que es desestimen considerant més adequat mantindre la classificació anterior del pla vigent.
Dos al·legacions es referixen a la reserva de sòl com a zona ZAL vora l'estació, motivada per les actuacions plantejades en el PATEMAE, que considera adequada esta localització vora l'estació de ferrocarril per a una plataforma d'activitats logístiques.
4. Peticions d'informació o documentació complementària
Amb data 6 de febrer de 2007, el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita al Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial que es complete la documentació en els aspectes que considera que han de ser ampliats i/o justificats per a l'emissió de la DIA:
1. Quant als nous sectors de sòl urbanitzable projectats, cal:
- Justificar l'existència de prou recursos hídrics per a atendre la demanda que estos sectors generen, en termes de quantitat i qualitat, per als diferents usos existents i/o previstos, i la seua procedència.
- Aportar l'informe inicial o definitiu, en el sentit que resulte, evacuat per l'organisme de conca relatiu a la suficiència de recursos hídrics i a les afeccions al domini públic.
- Justificar la capacitat de les instal·lacions de tractament de les aigües residuals per a tractar l'increment del volum derivat del desenrotllament urbanístic proposat, el tractament i la connexió efectiva per als sectors ubicats dispersos o en nuclis rurals.
- Resoldre la gestió dels residus sòlids urbans i inerts d'acord amb les previsions del Pla Zonal de la Zona XVIII del PIR. Aportar el certificat que justifique la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts i la seua destinació final. Especificar la gestió dels residus industrials.
2. Quant als usos proposats per a estos sectors, presentar un estudi d'alternatives a fi d'avaluar la compatibilitat ambiental d'usos que comprenga els sectors R-10 (posteriorment aprovat) i R-11 en què es valorarà un ús industrial d'acord amb l'ús dels sòls limítrofs ja consolidats, i el sector I-13, per al qual se'n valorarà la redelimitació d'acord amb terrenys ja ocupats per les indústries i mesures correctores, com disposar entre el sòl industrial i el residencial o dotacional (cementeri) d'espais lliures com a zones verdes a manera de «matalaf». Considerar el factor soroll com a criteri ambiental limitador i justificar que les solucions adoptades són les ambientalment més adequades.
3. Elaborar un pla acústic municipal, de conformitat amb l'article 21 de la Llei 7/2002, de Protecció contra la Contaminació Acústica. Incorporar les consideracions ambientals i condicionants de la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 252/2002-AIA, Pla Especial de la Ronda Sud de Crevillent.
4. L'estudi d'alternatives s'ampliarà al sòl no urbanitzable quant als sòls situats al sud de la Vereda d'Orihuela que presenten una capacitat elevada o molt elevada per al seu ús agrícola i es corresponen amb terrenys de cultiu de regadiu amb una important xarxa de canals i séquies en relació directa amb els embassaments del Fondo, funcionalment necessaris per a la seua conservació. Estos terrenys, situats en l'entorn més immediat del parc natural del Fondo, estan classificats en el pla general vigent com a SNU de protecció (compatible amb la protecció existent als municipis limítrofs) i complixen una funció no sols productiva, sinó també ecològica i paisatgística molt important.
Per això, se n'ha de justificar la desprotecció des de l'estudi de l'alternativa 0, atesos els valors ambientals d'esta zona d'horta, pròxima a un espai natural protegit de gran rellevància com el Fondo, uns terrenys que presenten característiques singulars i més qualitat des del punt de vista ambiental que la resta dels terrenys classificats com a SNU comú, en què ha de primar i promoure's l'ús agrícola i tots els altres compatibles amb els valors que cal protegir en la zona.
5. L'apartat anterior s'hauria d'iniciar amb la cartografia d'unitats ambientals homogènies que integren les variables ambientals més rellevants, la seua valoració ambiental i la definició de la capacitat d'acollida del territori, juntament amb les àrees d'interés per a la conservació o zones amb valor ecològic, ja cartografiades.
6. Descriure i cartografiar en l'EIA les figures de protecció existents al municipi: LIC, ZEPA, microreserves, parcs naturals, PORN i PRUG, zones humides, coves, etc.
7. Quant als riscos ambientals, incorporar els resultats «de l'estudi d'inundabilitat a causa d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent per efecte d'un sisme» (que es va elaborar per a la tramitació del PP Sector R-10), que compta amb informe favorable del Servici d'Ordenació Territorial amb data 28/11/06.
8. Inventariar i cartografiar les vies pecuàries i els jaciments arqueològics, paleontològics i/o etnològics. Tots estos elements han de protegir-se d'acord amb la seua legislació vigent. Completar amb l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de la DG de Patrimoni Cultural Valencià i Museus.
9. Assenyalar que l'EIA no s'ajusta en els seus continguts mínims i plànols al que establix esta conselleria per a este tipus d'estudis, amb la necessitat de modificar i/o completar.
Amb data 17 de novembre de 2008, en què s'ha esmenat parcialment el requeriment de documentació sol·licitat i a la vista dels informes evacuats en contestació a les consultes realitzades, es comunica:
A) Una vegada analitzada la documentació remesa per l'Ajuntament i la Direcció Territorial (amb data 11/12/07, 24/01/08, 15/02/08, 04/03/08 i 08/05/08), s'insistix en els aspectes que resten per esmenar per a l'emissió de la DIA:
1. Justificar la suficiència de recursos hídrics per a atendre la demanda dels desenrotllaments urbanístics proposats; la capacitat de les instal·lacions de tractament de les aigües, en especial, la suficiència de les infraestructures de depuració i la connexió efectiva per als sectors ubicats en nuclis rurals, i resoldre la gestió dels residus sòlids urbans i inerts.
2. Elaborar l'estudi d'alternatives, quant a la delimitació i els usos urbanístics proposats, per als sectors de sòl urbanitzable en àrees industrials consolidades i de nou desenrotllament i per al sòl no urbanitzable relatiu a la protecció de les parts del territori amb més valor (vegeu els criteris de l'apartat B).
3. Elaborar el pla acústic municipal i considerar els condicionants acústics del Pla Especial Ronda Sud de Crevillent i sector R-10.
4. Incorporar a l'EIA i al document del PG els resultats de l'«estudi d'inundabilitat a causa d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent per efecte d'un sisme» (que es va elaborar per a la tramitació del PP Sector R-10).
5. Insistir, per la seua utilitat, en l'elaboració, la caracterització i la valoració ambiental d'unitats ambientals homogènies (no s'hi ha adjuntat el pla 009 esmentat) i l'anàlisi de capacitat d'acollida del territori com a base metodològica per a justificar la classificació i zonificació per usos del sòl no urbanitzable.
B) A la vista de la documentació remesa i dels informes sectorials rebuts fins a la data, es fa saber una sèrie de criteris ambientals que seran tinguts en compte a l'hora d'elaborar la declaració d'impacte ambiental, llevat que siguen prèviament considerats i/o justificats per l'Ajuntament:
- Les vies pecuàries han d'identificar-se i grafiar-se, traçat i amplària legal, en els plànols d'ordenació, estan subjectes a les disposicions de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, i seran classificades en sòl no urbanitzable, com a sòl no urbanitzable de protecció, en tota l'amplària legal, i en sòl urbà o urbanitzable tindran la consideració urbanística de xarxa primària d'espais lliures i s'integraran com a passejos o alberedes en l'ordenació. No se'n preveu l'ús com a xarxa viària per a vehicles motoritzats en el títol II, dels usos compatibles i complementaris de les vies pecuàries, de la Llei 3/1995. No computaran com a superfície del sector i tampoc com a sòl dotacional a l'efecte de compliment d'estàndards legals.
- Al terme municipal hi ha catalogades dos forests d'utilitat pública: la Serra (núm. 44) i la serra Baixa i Llomes (núm. 67), que han de ser objecte de protecció en la categoria de sòl no urbanitzable de protecció (SNU protegit del medi natural). Han d'obtindre la mateixa qualificació els terrenys forestals no públics que hi confronten i configurar àrees naturals de conservació ben connectades en el territori.
- En el mateix cas es troben els llits, barrancs xicotets i rambles. És necessari que s'estudie amb més detall la hidrologia del municipi i es dote de prou protecció per la seua importància per al manteniment dels embassaments del Fondo i el pantà de Crevillent, sense perjuí de l'informe de l'organisme de conca relatiu al domini públic hidràulic.
- Quant als espais naturals protegits i figures de protecció existents al municipi -LIC Serra de Crevillent, LIC El Fondo de Crevillent-Elx i la ZEPA El Fondo de la XN2000; zona humida catalogada Parc Natural del Fondo d'Elx, zona RAMSAR; Parc Natural del Fondo; microreserves de flora Cim de Crevillent, Barranc del Boig, Coll de Sant Juri, el Fondo-Derramador, el Codo i el Fondo - els Racons-, cal concloure igualment la necessitat d'incidir en la protecció d'estos espais per a la seua conservació en un estat favorable per als hàbitats naturals i espècies.
Vistos els informes tècnics, amb data 29.11.07 i 25.01.08, d'Espais Naturals Protegits (DT d'Alacant) i del Servici d'Ordenació Sostenible, així com del Servici d'Ordenació del Territori (08.07.08), no es justifica a l'efecte ambiental l'equiparació a sòl no urbanitzable comú dels terrenys al sud de la Vereda d'Orihuela, amb un alt valor ambiental i necessaris per a mantindre la integritat territorial i ambiental del parc natural del Fondo i la seua zona d'influència amb nivells alts de permeabilitat.
Resulta més adequat que estos sòls mantinguen la classificació de sòl no urbanitzable de protecció, complint la seua funció ecològica i la seua vocació d'ús agrícola per la seua alta capacitat agronòmica, que es deriva del valor intrínsec de les característiques pròpies de la zona (edafològiques, climàtiques, agronòmiques, paisatgístiques, etc).
Este aspecte, el valor intrínsec del sòl i les característiques de la zona, que resulta determinant per a l'avaluació ambiental, implica que el terreny presenta prou valors excepcionals per a ser protegit.
c) Es recorda que tota la documentació que es tramite es remetrà degudament diligenciada i firmada pels seus tècnics redactors a través del Servici Territorial d'Ordenació del Territori d'Alacant. Cal adjuntar al pla general un estudi de paisatge, d'acord amb el que establix la Llei 4/2004 (LOTPP), i la Direcció General del Paisatge serà la competent per a informar sobre el seu contingut, tramitació i determinacions en matèria de paisatge.
L'1 de desembre de 2008, l'Ajuntament de Crevillent va remetre un escrit de contestació al requeriment d'ampliació de documentació i aportà el següent: plànol de classificació i qualificació ORD-1, fulls 1 i 2; xarxa primària i estructural, ORD-2, fulls 1 i 2; fitxa de planejament i gestió sector R-11 (modificada); modificació apartats 6.2.2 i 6.2.4 de l'estudi d'impacte ambiental; plànols 000, 001, 002, 003, 004, 005, 006, 007 i 008 de l'estudi d'impacte ambiental, normes urbanístiques, capítol 2, sòl no urbanitzable (modificades i vigents). Esta última documentació és la considerada en l'informe ambiental per a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.
Informes sectorials
Ordenació territorial i usos del sòl
- Informe del Servici d'Ordenació del Territori (amb data 08/07/08, rebut el 02.03.09), que en síntesi diu:
«Crevillent s'inclou dins de l'àrea funcional 22 (Alacant) en el document II de l'avanç del Pla de Desenrotllament Urbanístic (PDU) de la Comunitat Valenciana (COPUT, 1995), arreplegat com a àrea Elx-Crevillent, dins de l'àrea Alacant-Elx i en el document «Hipòtesi del model territorial de la Comunitat Valenciana» (COPUT, 2002). Eixa àrea metropolitana ha seguit una tendència de creixement difusa o en «taca d'oli»-
?Segons el document «Hipòtesi del model territorial de la C. Valenciana», ha de reforçar-se l'eix Elx-Crevillent, amb un caràcter industrial accentuat, a causa de les noves infraestructures previstes (on destaca la línia d'alta velocitat). Sorgix l'oportunitat per a acollir noves funcions terciàries i equipaments supramunicipals que reforcen la centralitat d'este eix i de l'àrea urbana Alacant-Elx.
Sistema ambiental:
1. El principal recurs que cal conservar al municipi es correspon amb els terrenys afectats per l'àmbit del PRUG del Fondo i del LIC de la serra de Crevillent, actuació 1.5 PATEMAE com a «Sistema verd metropolità» (i l'element de l'ermita de Sant Gaietà com a «Sistema ecoturístic metropolità», en l'actuació 3.4) d'acord amb les disposicions de l'òrgan ambiental competent.
Cal grafiar de manera clara i precisa com a SNU protegit la totalitat de llits i barrancs, així com les diverses vies pecuàries, i es recomana una protecció més àmplia de la funció estructuradora dels sistemes hídrics i potenciar la funcionalitat ecològica de les zones d'afecció legal.
S'ha de justificar l'observança de l'actuació 1.13.3 PATEMAE, en relació amb l'espai de terreny de forma rectangular tangencial al barranc i pròxim al nucli de l'Estació, que apareix grafiat com a SNU comú.
2. Un altre recurs que cal conservar serien els sòls forestals, que han de dotar-se amb d'qualificació urbanística diferenciada o més protectora, no inclosos en els espais anteriors i els de capacitat agrícola molt elevada (classe A) i elevada (classe B). Cal abordar la protecció dels terrenys agrícoles d'alta capacitat (pròxims a l'antiga Albufera d'Elx, on s'ha previst un sector aïllat urbanitzable detalladament industrial I-11), des del marc del planejament municipal. L'actuació 1.3 PATEMAE establix la indicació d'afavorir en un extens àmbit del municipi l'activitat agrícola davant dels altres usos o activitats que l'anul·len, i l'actuació 1.13.6 establix per a eixe àmbit més concret la recomanació que en eixa zona al sud del municipi s'establisquen mecanismes de restricció de noves implantacions a favor dels valors naturals, amb un criteri de compatibilitat. Per això, es considera inadequada la proposta de sector industrial I-11 i la qualificació com a SNU comú d'eixe sòl.
3. Segons el PATRICOVA, el terme municipal presenta diversos nivells de risc d'inundació: risc 1 (EAI 16), risc 2 (AC 25), risc 3 (AC 23) i risc 6; i es preveue actuacions estructurals i de restauració hidrologicoforestal (EAI 14, canalització del barranc Fondo; EAI 15 i 16, ponts sobre el barranc del Pedriscal i de Sant Gaietà en la N-340; AI 12, barranc de Bach; AI 14, barranc del Fondo i AI 15, barranc del Pedriscal).
Sense perjuí del que es desprenga en un eventual estudi d'inundabilitat (art. 16) -que no consta en l'expedient excepte el referit a la presa i la referència a l'anàlisi de riscos de la memòria Informativa-, el pla general classificarà com a SNU d'especial protecció el domini públic hidràulic, així com les zones d'inundació de nivell de risc 1 (excepte les classificades com a sòl urbà, que es mantindran).
- L'SNU afectat pel nivell 6, que afecta el nucli del Realengo, no pot ser objecte de reclassificació.
També ha de justificar-se la no-afecció del risc 6 al sector industrial I-10.
Es recorden les limitacions establides en els apartats 2, 3 i 4 de l'article 22 del PATRICOVA, que han de reflectir-se en les NU relatives a SNU. Han de considerar-se els condicionants en sòl urbà (el Realengo) previstos en l'article 24, les condicions generals d'adequació de les infraestructures i edificacions dels articles 26, 27 i 28, així com les condicions d'ús del sòl vora els llits, mesures de defensa i drenatge d'aigües pluvials previstes en els articles 30, 31 i 34.
Com a mínim, en la documentació informativa del PG ha de reflectir-se, a més del DPH, zones de servitud i policia, zones de risc d'inundació i tots els llits, les zones d'acumulació d'aigües i els cons d'inundació (art. 20 PATRICOVA).
No obstant això, a la vista de les conclusions d'un estudi d'inundabilitat, podria reconsiderar-se tot allò sobre el que s'havia informat desfavorablement, en consonància amb les disposicions del PATRICOVA i l'article 35 del ROGTU, que indica que el planejament ha d'orientar els desenrotllaments urbanístics futurs cap a les zones no inundables.
4. Cal considerar els condicionants indicats en l'informe (28/11/06) favorable de l'informe sobre l'afecció d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent, sobrevinguda a causa d'un moviment sísmic, i anàlisi d'estabilitat de talussos, sobre el sector R-10 del terme municipal.
5. Es recomana que els nous desenrotllaments proposats, localitzats en els sòls urbans i urbanitzables, tendisquen cap a models intensius de concentració de l'edificació procurant respectar les tipologies tradicionals i evitant reclassificacions de sòl desconnectades i disperses (sector industrial I-11).
A la vista de l'actuació tipus 1.12 PATEMAE, i tal com s'indicava en l'informe relatiu al concert previ, no pareixen justificades determinades bosses d'SNU comú, situades entre sòls urbans i urbanitzables.
Es recomana que s'adopte una zonificació de l'SNU més detallada, que es concrete en unes normes urbanístiques referides a l'SNU més estrictes i menys generalistes (art. 4, 5, 18 i 19 LSNU).
Vistes les actuacions 1.13.4, 1.13.5 PATEMAE, i en relació amb la consideració realitzada en l'informe del concert previ, es recomana que s'estudie la possibilitat prevista en la DT 4 LSNU, referida a la minimització de l'impacte territorial generat pels nuclis de vivendes en SNU (especialment els nuclis disseminats pròxims a nucli urbà, la zona industrial i al sud del nucli de l'estació). Es recomana també que s'estudie eixa solució per al sector residencial R-9.
Es recomana establir una ordenació diferenciada per als sòls grafiats en l'actuació 1.13.1, a fi de preservar en condicions òptimes eixes bosses de sòl estratègiques.
La delimitació del sector R-11, ajustada a la línia de terme municipal, no complix l'adequació al planejament dels municipis limítrofs, tal com es va indicar respecte al concert previ.
6. Caldrà ajustar-se a la conservació i posada en valor del patrimoni cultural (art. 21 LOTPP), entre el qual es troben les formes tradicionals d'ocupació humana del territori d'acord amb les peculiaritats locals. Es recomana que en les DEUT es fixen els objectius i les estratègies per a la revitalització del patrimoni rural.
- Infraestructures i sistema connectiu:
Insistix en les actuacions previstes en el PATEMAE i criteris de la LOTPP respecte a l'ús del transport públic i quant al sistema connectiu per mitjà de xarxes de recorreguts de vianants o no motoritzats.
Ha de procurar-se la connexió amb els espais d'alt valor ecològic (Xarxa Verda d'Itineraris Ecoturístics).
El document hauria de preveure, com a element de xarxa primària, possibles reserves de sòl necessàries per a la implantació de centres d'energia, per tal de fomentar l'ús d'energies renovables. No obstant això, l'impacte territorial dels denominats parcs fotovoltaics exigix l'adopció de criteris i controls per a la menor afecció possible al territori i a les zones habitades, i caldria evitar-ne la implantació en zones que compten amb valors ambientals, econòmics i paisatgístics acreditats (com ara el sòl de capacitat agrícola elevada, classe A) minimitzant les distàncies als grans corredors de la xarxa elèctrica general.
Es referix a les infraestructures d'abastiment d'aigua i per a la gestió de contaminants, recomana la reutilització de les aigües residuals depurades i observa que s'han de tindre en compte les limitacions a la classificació del sòl quan no es tinguen els recursos hídrics necessaris amb garantia de potabilitat-
- Sistema d'assentaments i activitat urbanística:
1. El model territorial proposat planteja, quant al sistema d'assentaments, la desclassificació de grans bosses de sòl urbanitzable no programat al sud-oest del nucli i, paral·lelament, un gran creixement de nou sòl urbanitzable, majoritàriament de baixa densitat, a l'est del nucli urbà, així com grans bosses de sòl industrial que augmenten, en algun cas, la fragmentació del territori i el manteniment de la permeabilitat ecològica del territori (part de la delimitació dels sectors I-3, I-4, I-9, I-10, I-11 i I-13), a priori poden considerar-se eixos creixements contraris a la idea de ciutat compacta. Ha d'apostar-se per un model compacte, de mescla d'usos, polinuclear i polifuncional.
Es recomana la desclassificació del sector R-8 (club de tenis) aïllat del teixit preexistent.
Els creixements dels nuclis del Realengo (d'acord amb les disposicions del PATRICOVA), San Felipe Neri i l'Estació han de garantir les disposicions dels apartats f i g de l'article 33 de la LOTPP.
Es recomana la desclassificació del sector R-12, Las Casicas. També es podria desclassificar sòl urbà preexistent o preveure una ordenació millor dels espais de vora en sòl urbà.
Els sectors industrials no ordenen adequadament els espais de vora (destaca l'exemple del sector industrial I-2). Se'n recomana la redelimitació perquè es reajusten als intersticis dels sòls preexistents o adjacents i a la xarxa viària primària.
No es justifica l'existència de bosses d'SNU situades entre sòls urbans i urbanitzables.
Respecte al sòl urbà, en línia amb el que es va indicar en el concert previ, caldria considerar si es complix el requisit jurisprudencial d'integració en la malla urbana, especialment respecte als nuclis dispersos de Las Casicas i el Racó dels Pablos.
No es justifica la bossa d'SNU entre el sector R-9 i el sòl urbà, tal com es va informar respecte al concert previ.
2. Ha d'evitar-se una implantació urbanística dispersa (també en SNU), respectar-se la morfologia originària del teixit urbà i garantir la mescla d'usos establint percentatges mínims d'ús terciari en zones en què predomina l'ús residencial. Es recomana desincentivar la utilització massiva de la tipologia de vivenda aïllada. En relació amb la ubicació de vivendes de protecció pública (VPP) en els nous sectors, ha de procurar-se la seua distribució fomentant la integració social i la mescla de rendes, i preveure prou activitats per a regenerar àrees degradades...
...5. Ha de justificar-se la taxa d'artificialització del sòl proposada, a l'efecte de l'annex I (llindar 2) del ROGTU-
- Directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i ocupació del territori (DEUOT):
Les DEUOT poden formular-se de forma mes concreta i precisa en relació amb la limitació d'assentaments urbans dispersos, conversió de la façana de la CN-340 d'usos industrials a terciaris i criteris que cal tindre en compte davant de canvis eventuals de planejament tendents a reclassificar sòl.»
- Informe de l'Àrea d'Indústria i Innovació (14/03/08), Servici d'Ordenació i Seguretat Minera: es referix a drets miners al terme municipal de Crevillent, en concret una explotació d'àrids al camí de Catral de 0,1 ha de superfície, en terrenys classificats com a sòl no urbanitzable comú, i un permís d'exploració que comprén diverses quadrícules i afecta nombrosos municipis a Múrcia i el sud d'Alacant.
Espais naturals protegits
- L'informe del tècnic d'Espais Naturals Protegits (29/11/2007), de la Direcció Territorial d'Alacant, realitza les consideracions següents:
a. La delimitació de l'SNU d'especial protecció afecta, majoritàriament, dos espais naturals protegits, el LIC Serra de Crevillent i el Parc Natural del Fondo. En el primer cas, el paratge denominat alt de les Moreres ha de classificar-se com a SNU d'especial protecció.
b. En el cas del Parc Natural del Fondo es creu convenient que la zona d'influència socioeconòmica proposada pel PORN (actualment en tramitació) siga classificada com a SNU d'especial protecció, a fi de garantir la seua funció amortidora d'impactes.
c. Altres espais naturals que cal tindre en compte són les forests i molts cursos d'aigua (barrancs xicotets i rambles) que no apareixen cartografiats i, per tant, és necessari que s'estudie amb més detall la hidrologia del municipi i se'l dote de prou protecció, atesa la seua importància per al manteniment de dos zones com el Fondo i el pantà de Crevillent.
d. La classificació com a SNU comú d'usos mixtos de bona part del territori i la definició insuficient d'esta categoria pot provocar l'aïllament físic dels espais naturals existents, la protecció dels quals no es pot limitar exclusivament a la protecció d'un conjunt d'àrees aïllades físicament, han d'afrontar-se les qüestions de conservació dels espais naturals protegits des d'una perspectiva més integral, intentant mantindre nivells alts de permeabilitat en el conjunt del territori, assumint la relació dels espais protegits amb el seu territori circumdant i buscant formes coherents d'ordenació territorial conseqüents amb esta finalitat.
Una estratègia és organitzar el conjunt d'espais naturals protegits en forma de xarxa o sistema, distingint en este mosaic les funcions dels espais naturals estrictament protegits que tenen la finalitat d'assegurar la major integritat ecològica del territori, de les funcions d'altres àrees dedicades, per exemple, a activitats agrícoles que contribuïxen a mantindre la salut de l'ecosistema i la seua sostenibilitat. Es proposa per a això la consideració en les zones limítrofes a espais naturals d'àrees classificades com a SNU de protecció agrícola o altres usos compatibles que asseguren la permanència d'espais permeables per a la fauna.
- Informe de l'Àrea d'Espais Naturals, Servici d'Ordenació Sostenible del Medi (25/01/08), que emet informe sobre les figures de protecció al terme municipal de Crevillent, que són: de la RN2000, el LIC Serra de Crevillent, també proposada com a ZEPA; el LIC El Fondo de Crevillent-Elx i la ZEPA El Fondo; la zona humida catalogada Parc Natural del Fondo d'Elx, zona RAMSAR; el Parc Natural del Fondo; les microreserves de flora Cim de Crevillent, Barranc del Boig, Coll de Sant Juri, El Fondo-Derramador, El Codo i El Fondo - Els Racons; i la presència d'hàbitats d'interés.
Seguint l'informe de l'òrgan esmentat [...], cal destacar que el LIC Serra de Crevillent s'ha proposat per a la seua inclusió com a ZEPA, amb un àmbit major. [...] Apareixen en el terme municipal alguns dels hàbitats considerats d'interés prioritari per la Comissió Europea, incloent-n'hi alguns considerats de conservació prioritària.
[...] la Serra de Crevillent és un espai protegit que conté valors ambientals elevats [...] l'Alt de les Moreres forma part de l'hàbitat d'espècies d'interés -espai vital de l'águila de panxa blanca, de conservació prioritària- i es troba inclosa en la proposta d'ampliació de la xarxa de ZEPA. [...] Sumat a la inclusió d'estos terrenys en el MUP núm. 67 Serra Baixa i Llomes, justifiquen prou una modificació de la classificació proposada d'SNU comú a SNU de protecció en els paratges de l'Alt de les Moreres i el Fondó de les Porrudes i de l'àrea proposada per a la seua inclusió en la xarxa ZEPA.
Pel que fa a l'entorn pròxim del lloc esmentat, es donen uns valors ecològics, morfològics i ambientals molt semblants als que es donen en l'àmbit mateix de l'espai protegit, i on hi ha hàbitats considerats d'interés per la Comissió Europea amb un valor ambiental molt elevat [...] i, per tant, es recomana que s'amplie la delimitació de l'àrea classificada com a SNUP a les zones forestals adjacents per tal de crear un matalaf que assegure la permanència i conservació d'este espai en un estat favorable, de manera que es consolide un espai protegit permeable amb el seu entorn, especialment per a la fauna existent.
En relació amb el LIC El Fondo de Crevillent-Elx i la ZEPA El Fondo, l'àrea perifèrica de l'espai natural protegit i el seu entorn és una zona d'importància vital per a la pervivència i conservació del lloc, a més declarat parc natural [...], molt lligat funcionalment a les característiques agrícoles del territori en què s'ubica, on es distribuïxen diversos hàbitats d'interés comunitari, alguns considerats també de conservació prioritària.
El pla general vigent classifica esta àrea i els seus voltants com a SNU de protecció, amb compatibilitat urbanística als municipis limítrofs. En este sentit, el PORN (actualment en tramitació) establix que «els terrenys actualment classificats com a SNU de protecció mantindran esta classificació a efectes urbanístics» i, per tant, en coherència i atesa la importància que la conservació de l'entorn agrícola del Parc Natural té per a la seua pervivència, es considera que almenys a l'àrea afectada pel PORN no s'ha de modificar la categoria de classificació i s'ha de mantindre la classificació d'SNU protegit.
Cal indicar que l'article 7.5 SNUP de zones humides, llits i barrancs, apartat 2, ha de preveure les revisions posteriors dels documents de gestió que s'estan tramitant (PORN del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant i revisió del PRUG del PN del Fondo de Crevillent-Elx).
En relació amb les microreserves de flora, l'àrea del Fondo - els Racons ha de modificar-se de manera que quede classificada com a SNUP.
Terrenys forestals i conservació de la biodiversitat
- Informe de la Secció Forestal (12/09/07), de la Direcció Territorial d'Alacant, que de manera resumida indica el següent:
Al TM de Crevillent hi ha catalogats dos forests d'utilitat pública: la Serra, núm. 44 del CUP, i Serra Baixa i Llomes, núm. 67 del CUP. D'acord amb la documentació presentada, la forest la Serra i la part nord de Serra Baixa i Llomes estan qualificades parcialment com a SNU de protecció. La totalitat de la forest Serra Baixa i Llomes ha de ser classificada com a SNU protegit, amb les determinacions dels articles 16 i 17 de l'LSNU. Així mateix, han d'obtindre la mateixa qualificació els terrenys forestals no públics que hi confronten.
Un cas particular són els terrenys de forest afectats per sòls urbanitzables: en el sector R-11 s'han de desclassificar i classificar-se com a SNU de protecció; en el sector R-10, terrenys degradats que el pla classifica com a PQL, han de mantindre la seua condició d'SNU protegit i procedir a la restauració amb la vegetació natural de la zona.
Les VVPP tindran la condició de l'SNU de protecció, amb la seua amplària legal, en sòl no urbanitzable. Tindran també la consideració urbanística de xarxa primària parc de públic natural en sòl urbà o urbanitzable i s'integraran com a passejos o alberedes...
- Informe del tècnic de Protecció d'Espècies (04/12/07), de la Direcció Territorial d'Alacant, que de manera resumida informa que:
Els terrenys forestals (incloses les forests d'utilitat pública) situats entre el vessant sud de la serra de Crevillent (entre el LIC, el canal de Crevillent i el nucli urbà) limítrofs amb la LIC mereixen, sens dubte, la classificació de sòl no urbanitzable de protecció. Es tracta de sòls amb una erosió actual i potencial alta i molt alta (segons la cartografia temàtica de la CV), amb uns valors ambientals molt elevats, semblants als dels terrenys inclosos en la LIC limítrofa Serra de Crevillent, cosa que justifica la seua protecció d'acord amb l'article 4 de l'LSNU.
Coincidix en la conveniència d'establir, per als terrenys agrícoles de gran valor pròxims al parc del Fondo, una qualificació del sòl que els protegisca de canvis d'usos del sòl. En cas que se'n permeta la desprotecció i les actuacions previstes per la llei per a l'SNU comú (ja siga a través de declaracions d'interés comunitari o autoritzacions i llicències)- el parc corre el risc de convertir-se en una illa rodejada d'actuacions que poden desnaturalitzar-lo, i això pot suposar una pèrdua irreversible del valor ambiental d'estos sòls, actualment molt alt.
Una vegada formulada consulta a l'Àrea de Gestió de Recursos Forestals i Conservació Ambiental per l'Àrea d'Avaluació Ambiental per a concretar i delimitar gràficament els terrenys forestals, d'utilitat pública o privats, a la zona de la Serra Baixa i Llomes que han de ser protegits, s'ha remés, el 08.04.09, un plànol on es grafien les forests d'utilitat pública i els terrenys forestals del municipi de Crevillent.
Qualitat de l'aire. Sorolls
- Informes del Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, amb data 29/01/08 i 12/03/08, es referixen a l'estudi acústic que s'adjunta al PGOU de Crevillent i consideren el contingut de l'estudi esmentat d'acord amb el mínim que s'establix en el Decret 104/2006, de planificació en gestió en matèria de contaminació acústica; així mateix, s'indica que inclou mesures correctores en els sectors R1, R4 i R5.
Hidrologia i recursos hídrics
- Consten en l'expedient informes de la Confederació Hidrogràfica del Segura, amb data 09/02/2005, 25/10/2006 i 17.10.2007, relatius a les afeccions del document de pla general a diversos llits, domini públic hidràulic, línies d'avinguda (projecte LINDE) i inundabilitat, sectors R-3, sectors R-1 i R-2, I1 i I2, i sectors R9, I1, I8 i I13, polígon industrial Est i sector R3, embassament de Crevillent i noves demandes de recursos hídrics, i que en síntesi diuen:
L'ordenació del sector R3 i el polígon industrial Est no afecten el domini públic hidràulic del barranc del Sendre, però sí que es troba afecció al règim de corrents, ja que hi ha illes afectades per les línies de 100 i 500 anys del període de retorn del barranc mencionat. En les franges dels marges delimitades per la «via de desguàs intens» es prohibixen els usos residencials, i els permesos són els que no obstruïsquen el flux d'avingudes i no requerisquen estructures, terraplens o emmagatzematge de béns i equips, i que no afecten desfavorablement la capacitat de la via de desguàs intens. A la zona inundable considerada com a «zona d'inundació perillosa» també es prohibiran els usos residencials; a la zona inundable que no tinga esta consideració els usos han de condicionar-se al fet que no es produïsquen danys de consideració.
De la documentació presentada, es comprova que s'han identificat els llits més importants, si bé no s'hi han inclòs els que discorren pels sectors R1 i R2 i els sectors I1 i I2. Les rambles anteriors han d'incloure la informació proporcionada pel projecte LINDE (rambla de Sant Gaietà, barranc Amorós, barranc del Pollo i Mangranera, rambla Castellar, barranc Sendre i barranc del Bosch), per al pla general o els seus instruments urbanístics de desenrotllament, es preveuran: proposta de delimitació del domini públic hidràulic en el tram de rambla o barranc afectat i documentació annexa, prohibicions en els marges del llit.
Els instruments urbanístics que desplega el Pla General se sotmetran a informe de la Confederació, i hi caldrà incorporar les restriccions resultants de la delimitació del DPH dels llits afectats i les que exigisca la protecció del seu règim de corrents, així com les que exigisquen les zones d'inundació perillosa. Tot això s'aplicarà als sectors R9, I1, I8, I13 i el polígon industrial Oest respecte al barranc del Pollo i Mangranera.
Respecte als sectors annexos a l'embassament de Crevillent, els instruments urbanístics de desenrotllament hauran d'acomodar les restriccions derivades de la delimitació del nivell d'avinguda del projecte adoptat per a la presa.
El sector I4 (com l'R3 i el polígon industrial Est) resulta afectat per les línies d'avinguda definitives referents al barranc de Sendre. S'haurà de revisar l'ordenació per a adequar-la als usos admissibles en eixes zones inundables i contemplar el risc d'avinguda associat al barranc a partir del seu tram final.
En relació amb les noves demandes de recursos hídrics generades per l'ampliació o la nova creació d'activitats derivades del desenrotllament urbanístic previst, cal tindre en compte que la demanda global per a abastiment a poblacions en l'àmbit de la Confederació Hidrogràfica del Segura supera les assignacions previstes per a este ús, la qual cosa genera un dèficit important. Per tant, en les circumstàncies actuals, i fins que no es generen nous recursos procedents del dessalatge d'aigua d'acord amb les previsions, a curt termini, del Programa Aigua, no hi ha prou recursos hídrics per a satisfer estes noves demandes.
Gestió de les aigües residuals
- Consta en l'expedient informe de l'EPSAR, amb data 15/02/08, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Crevillent per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel PGOU de Crevillent, que indica el següent:
L'EDAR Derramador-Crevillent dóna servici al municipi de Crevillent i està dissenyada per a tractar 5.000 m³/dia en la línia urbana i 4.000 m³/dia en la industrial. En l'actualitat, l'influent és de 2.598 m³/dia en la urbana i 1.477 m³/dia en la industrial.
En el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana es preveuen actuacions d'ampliació de la planta que ja s'han executat.
Segons les dades aportades per l'Ajuntament, la modificació descrita generarà un cabal estimat en 17.413 m³/dia, 5.235 m³/dia a la línia urbana i 12.178 m³/dia a la industrial.
Com a conclusió, s'emet informe sobre la viabilitat del tractament a l'EDAR de Derramador-Crevillent sempre que es complisquen els condicionants següents:
1. S'haurà de plasmar en l'instrument de planejament corresponent la zonificació i l'ordenació de l'àmbit afectat a la infraestructura de sanejament objecte de l'actuació projectada. A este efecte, es determinaran dos zones indispensables per al desenrotllament correcte d'esta infraestructura de la xarxa primària: una àrea de reserva contigua a la instal·lació per a ampliacions o millores futures i una àrea de servitud de protecció en què s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius de qualsevol tipus (art. 23.4 LOTPP i legislació sectorial).
2. L'urbanitzador responsable del desenrotllament urbanístic haurà de realitzar la sol·licitud corresponent de la connexió al sistema públic de sanejament i depuració. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques l'efectuarà el peticionari a compte i risc seus.
3. L'abocament generat pels desenrotllaments urbanístics a què done lloc el PGOU haurà de complir els límits d'abocament establits en l'Ordenança Municipal d'Abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'Ordenança d'Abocaments de l'Entitat de Sanejament d'Aigües Residuals, a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'influent. A este efecte, els urbanitzadors han de preveure, abans del punt de connexió, arquetes (amb les característiques que s'esmenten en l'informe i que s'han d'incloure en les condicions de connexió de les fitxes de gestió). Així mateix, en la connexió de la zona industrial, a més de disposar de l'arqueta de registre mencionada, s'haurà de preveure la construcció sobre l'arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesura en continu.
4. Hauran de coordinar-se la necessària ampliació de la planta amb els desenrotllaments urbanístics segons vagen tenint lloc estos, ja que perquè es puga realitzar la connexió efectiva dels desenrotllaments hauran d'estar executades les obres de construcció d'una planta depuradora amb prou capacitat per a admetre els cabals generats per la població de Crevillent.
5. Abans de l'execució de les diferents connexions al sistema públic de sanejament i depuració, s'haurà d'ingressar a l'EPSAR la quantitat resultant del càlcul del suplement d'infraestructures.
Afeccions legals
1. Espais naturals protegits. Parcs naturals. Al sud del terme municipal de Crevillent es troba el Parc Natural del Fondo d'Elx, aprovat pel Decret de 12 de desembre de 1988, un espai afectat per les determinacions del seu pla regulador d'ús i gestió. Els usos a la zona exterior al parc estan regulats pel Decret 60/2003, de 13 de maig, del Govern Valencià, pel qual s'aprova definitivament l'ordenació de les zones perifèriques de protecció del sistema de zones humides del sud d'Alacant, que ordena en la franja de 500 m entorn del parc una àrea d'interés especial (palmerar), una zona que cal regenerar (ZR-3), dos zones agrícoles (tipus C i tipus E) i una zona subjecta a pla especial (PE-5).
2. Coves i microreserves. A Crevillent s'han declarat les microreserves Cim de Crevillent i Coll de Sant Juri, Barranc del Boig, Ell Fondo-Derramador, El Codo i El Fondo - Els Racons.
Es consideren protegides, amb caràcter general, totes les coves, els avencs i les altres cavitats subterrànies situades al municipi (art. 16 Llei 11/1994, d'EENNPP), i es prohibix qualsevol alteració o destrucció de les seues característiques físiques, així com l'extracció o introducció de qualsevol classe de materials naturals o artificials que les afecten. S'ha de tindre en compte el que preveu el Decret 65/2006, pel qual es desplega el règim de protecció de coves.
3. Hàbitats i Xarxa Natura 2000. En relació amb les zones d'especial protecció de la Directiva 79/409/CEE (Directiva Aus), i amb els llocs basats en la Directiva 92/43/CEE (Directiva Hàbitats), el conjunt de la serra de Crevillent es troba inclosa en la delimitació del lloc d'interés comunitari denominat LIC Serra de Crevillent i està proposada en la xarxa ampliada de zones d'especial protecció per a les aus. La llacuna del Fondo és zona d'especial protecció per a les aus, ZEPA El Fondo.
La cartografia d'hàbitats d'interés, publicada en el SIT de la CMAAU. inclou els terrenys forestals que pertanyen a la Serra Baixa i Llomes, al nord del canal del Taibilla, a un costat i a l'altre del barranc de Sant Gaietà, al límit amb el municipi d'Albatera i en l'entorn del pantà de Crevillent.
4. Zones humides. El Parc Natural del Fondo d'Elx (zona 12) està inclòs en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana, de 10 de setembre de 2002, i és zona RAMSAR. Al sud del Fondo, l'aiguamoll té continuïtat en la zona dels Carrissals (zona 13), de contacte entre el sistema Santa Pola - el Fondo i la desembocadura i front litoral del Segura, la zona d'influència de 500 metres de la qual afecta el vèrtex sud-est del municipi.
5. Sòl forestal i forests d'utilitat pública. Els terrenys de la serra de Crevillent, serra Baixa i Llomes, i alguns interfluvis i abarrancaments inclosos en l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, aprovat per l'Acord de 15 de juny de 2007, del Consell (DOCV 5536, de 18/06/08).
Són dos les forests d'utilitat pública catalogades a Crevillent, propietat de l'Ajuntament, la Serra, núm. 44 del CUP, i Serra Baixa i Llomes, núm. 67 del CUP.
6. Domini públic hidràulic. La xarxa hidrogràfica principal al terme municipal està formada per nombrosos llits que desguassen la serra en direcció sud, cap a l'antiga albufera (reduïda hui, en haver-se anat reblint amb les aportacions de les aigües continentals i a causa de l'acció de l'home amb la conversió progressiva de l'espai en camps de cultius), a la zona palustre del Fondo on molts d'estos llits moriran en la xarxa de canals, séquies i assarbs que travessen el territori en direcció oest-est.
Pertanyen al domini públic hidràulic els llits de corrents naturals, tant continus com discontinus. Estos llits es troben protegits per una faixa lateral de 5 metres d'amplària que constituïx la zona de servitud, que s'ha de mantindre expedita, i per una faixa lateral de 100 metres d'amplària que constituïx la zona de policia.
Consten en l'expedient informes de l'organisme de conca segons els continguts regulats en l'article 25.4 del text refós de la Llei d'Aigües i l'article 19.2 de la Llei d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, sobre l'afecció al domini públic hidràulic o les seues zones de servituds i policia, la incidència en el règim de corrents i la disponibilitat de recursos hídrics.
7. Vies pecuàries. Segons l'Orde de 27 de juny de 1969, per la qual s'aprova la classificació de vies pecuàries existents al terme municipal de Crevillent, són 10 les vies pecuàries que recorren el municipi amb el seu número, denominació i amplària legal, i que estan subjectes a les disposicions de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.
Les VVPP han de figurar amb les seues dades de classificació en els plans d'ordenació, s'ha de mantindre la seua integritat superficial i continuïtat assegurant la continuïtat preferent del trànsit ramader i la resta d'usos compatibles i complementaris d'aquell, en els termes expressats en els articles 16 i 17 de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries.
8. Patrimoni cultural. No consta en l'expedient d'avaluació ambiental l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià.
9. Paisatge. De conformitat amb el que establix la Llei 04/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, el paisatge actuarà com a criteri condicionant en la planificació territorial i urbanística. D'acord amb l'article 30 de la Llei 04/2004, LOTPP, els plans generals han de contindre un estudi de paisatge amb el contingut i les determinacions que fixe la Direcció General de Territori i Paisatge.
10. Infraestructures lineals. Les infraestructures de comunicació més importants que travessen Crevillent són l'autovia del Mediterrani A-7, l'autovia A-37 a Torrevieja i la carretera CN-340, Alacant-Múrcia, en travessia al nucli de població, per a la qual hi ha previst una variant o ronda sud, pendent d'executar. Entre les vies comarcals, a l'est, entre els sòls residencials i els industrials (vorejant l'embassament) entronca amb la carretera CNV-325 en direcció al Fondó de les Neus i Aspe. A l'oest entronca la carretera a Catral, que travessa el terme municipal en direcció sud cap a les poblacions del Baix Segura. Les zones de protecció de les carreteres, segons la normativa vigent, es consideraran com a espai lliure de reserva viària amb l'únic ús compatible d'enjardinament.
La línia fèrria de RENFE Alacant-Múrcia travessa el terme municipal entre el nucli de població de Crevillent i la Vereda d'Orihuela, amb estació vora la carretera CV-875.
Tres línies elèctriques d'alta tensió travessen el municipi en paral·lel als traçats de les carreteres principals; la que discorre entre la CN-340 i la A-7 afecta sòls industrials proposats.
11. Infraestructures hidràuliques i agronòmiques. La xarxa de canals de reg a Crevillent és molt important, principalment a causa del transvasament d'aigua del canal del Taibilla (Tajo-Segura; canal posttransvasament del marge esquerre), que es regula en l'embassament de Crevillent, i els sistemes de reg entorn de les llacunes del Fondo, les seues elevacions i canals cap al Camp d'Elx i Alacant, així com els assarbs d'aigües sobrants de l'horta del Segura que alimenten l'aiguamoll.
12. Infraestructures de depuració i gestió de residus. Les aigües residuals són tractades en la depuradora municipal, situada al sud-oest del municipi i els polígons industrials, vora el barranc Fondo.
Crevillent pertany al pla zonal de la Zona XVIII del Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
13. Cementeri municipal. El Decret 39/2005, pel qual s'aprova el reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, disposa per a l'emplaçament de cementeris que en el seu entorn ha d'establir-se un perímetre de protecció de 25 m d'ample, que ha d'estar qualificat pel planejament com a zona dotacional del cementeri.
14. Riscos ambientals. El Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), aprovat per acord de 28 de gener de 2003, del Consell.
Consultada la cartografia publicada en el SIT de la CMAAU, són àmplies les zones de la serra i les llomes que presenten risc de solsida (afecta terrenys proposats com a sòl urbà-urbanitzable a la zona nord del nucli de població i oest, on presenta un risc alt i mitjà). Igualment, l'erosió actual és alta a les llomes i arriba a ser molt alta en àmplies zones de la serra.
Crevillent es troba entre els municipis relacionats en el Decret 162/1998, de 8 de setembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla Especial de la Comunitat Valenciana davant del risc d'accidents greus en els transports de mercaderies perilloses per carretera i ferrocarril, per l'acumulació d'accidents i sinistralitat de l'autovia A-7.
Consideracions ambientals
El terme municipal de Crevillent se situa al sud de la província d'Alacant, a la comarca del Baix Vinalopó, i confronta amb El Baix Segura, en un context marcadament semiàrid i densament poblat, amb zones d'un valor ambiental excepcional. L'estudi d'impacte ambiental identifica la singularitat del municipi per dos elements clau a causa de la seua riquesa natural, configurats com dos pols territorialment oposats: la serra de Crevillent, al nord, i el Fondo, al sud.
L'espai intermedi resulta heterogeni i fragmentat. Alberga la majoria dels usos i activitats, inclosos els de naturalesa urbana, en què són importants, juntament amb els teixits industrials, les edificacions de qualsevol tipus en el medi rural. S'hi poden distingir unes quantes zones o subunitats: la falda de la serra, serra baixes i llomes, fins a la carretera nacional CN-340, en què hi ha nombroses vivendes familiars i aïllades entre bancals de cultius de secà que configuren un espai suburbà de segona residència; el corredor ocupat per la carretera i les autopistes, on se situa el nucli de Crevillent i els polígons industrials, molt antropitzat, de relleus aturonats on continuen els abarrancaments; i la zona al sud, que recupera el caràcter agrícola i rural predominant, de relleu pla.
En esta zona intermèdia, els terrenys forestals posseïxen una vegetació natural ben desenrotllada en les barranqueres que, desconnectades, es convertixen en àrees importants com a refugi de fauna silvestre. Igualment, algunes zones altes de les llomes estan ocupades per matoll termòfil mediterrani, que són una continuïtat dels hàbitats de la serra. En estos relleus aturonats, la presència o absència de vegetació constituirà el factor decisiu en la pèrdua de sòl per erosió, que és alt o molt alt a la part nord del municipi i on és necessari mantindre la vegetació actual i afavorir la restauració hidrològica forestal en les conques dels llits i abarrancaments.
Més cap al sud, la disposició de la topografia per a retindre l'aigua suposa un canvi d'unitat ambiental, paisatgística i territorial, amb l'aparició dels cultius de regadiu sobre terrenys de capacitat agrícola elevada i molt elevada, al sud de la Vereda d'Orihuela. El canvi està reforçat per altres aspectes com la diferent estructura de la propietat, directament relacionada amb l'ús agrícola, el menor grau de l'antropització de la zona i, conseqüentment, la presència de construccions en el medi rural és clarament menys densa i escassa. Estos terrenys, situats en l'entorn més immediat del parc natural del Fondo, complixen una important funció no sols productiva, sinó també ecològica, i configura una zona de transició cap a este espai natural protegit.
La serra de Crevillent forma un front que recorre el municipi d'est a oest, travessada per una extensa xarxa de drenatge i un relleu prou accidentat que afavorix l'acumulació d'humitat i l'aparició de formació vegetals amb altes necessitats hídriques, encara que l'autèntic valor ambiental d'esta serra es troba en les seues formacions de timoneda.
La vegetació natural present en la serra i les zones baixes, en què s'han cartografiat hàbitats d'interés, segons la denominació de XN2000, alberga principalment matolls escleròfils termomediterranis i preestèpics (5330), de molt diferent naturalesa i fisonomia, que al sud d'Alacant actuen com a vegetació potencial o permanent a causa de l'aridesa del clima per les escasses precipitacions. Hi ha formacions herboses de pastos xeròfils més o menys oberts formats per diverses gramínies (6220): entre estes formacions apareixen zones d'hàbitats prioritaris amb vegetació gipsícola (1520), formacions vivaces dominades per arbustos halonitròfils (1430), i els penyals de naturalesa calcària allotgen comunitats vegetals obertes de plantes perennes arrelades en les fissures i clavills (8210) amb escassa cobertura.
S'observa una diferenciació paisatgística notable entre el solà i l'ombriu de la serra i barrancs, amb zones intercalades de cultiu. L'interés singular de la vegetació es veu reforçat pel seu valor i importància com a hàbitat de nombroses espècies faunístiques, perquè es tracta d'una zona d'alt valor ambiental per ser necessària per a la supervivència de poblacions d'espècies amenaçades i protegides com és el cas de l'águila de panxa blanca, de conservació prioritària.
Encara que la península no és un territori privilegiat per l'extensió de les seues aigües interiors, no es pot dir el mateix del sud de la província d'Alacant, on els aiguamolls i terrenys palustres exercixen un paper que transcendix els límits del seu entorn i repercutix sobre processos molts més amplis per als ecosistemes.
El Fondo és una antiga conca endorreica utilitzada com a embassament de regulació per a reg, amb dos embassaments principals amb alimentació superficial dominant i subterrània, regulació directa de descàrregues per a reg, i és un dels espais amb més riquesa de fauna avícola a la Comunitat Valenciana. La seua tendència és a convertir-se en una zona arreica (sense fluxos permanents d'aigua), conformada amb fluxos d'aigua procedents dels excedents del Segura, hui quasi inexistents, molt intervinguda per l'home, que anà decreixent a poc a poc per causes com l'aportació de sediments i la dessecació per part de l'home.
Estos sediments posseïxen la més alta capacitat agrològica, i amb la xarxa de canals, séquies i assarbs forma un recurs agronòmic que cal sumar a l'incalculable valor ambiental de la zona, i que és necessari conservar. La seua importància és rellevant perquè esta zona humida, juntament amb les terres en cultiu, controlen les avingudes i retenen els sediments, alleugen o omplin els aqüífers i regulen la capa freàtica, on els retorns dels regadius als assarbs i la infiltració constituïxen hui en dia una alimentació que no s'ha de perdre.
Com a aiguamoll es caracteritza per presentar aigües somes o poc profundes i tranquil·les, i la seua extensió està subjecta a vaivens d'acord amb el ritme de les precipitacions i, en definitiva, les aportacions d'aigua. Compta amb unes quantes llacunes menors, de fondària entorn del metre, aigües més o menys salobres segons l'època de l'any i fluctuacions que comporten sovint la seua desaparició entre la densa vegetació de canyís. Esta varietat de comportament els dota d'un dinamisme biològic excepcional i, en els seus marges, esta alternança humitat/sequera es traduïx en multitud d'espècies adaptades a tals canvis amb presència d'ecosistemes aquàtics i terrestres.
El paper biològic que exercixen els aiguamolls és inqüestionable, i són espais molt protegits (només ocupen el 2% de la superfície de la Terra) perquè són imprescindibles per a determinada avifauna internacional, en les seues migracions anuals, i a causa de la diversitat d'espècies que alberguen.
Entre les espècies presents al Fondo destaca la rosseta i l'ànec capblanc; i entre la ictiofauna destaca el fartet, un endemisme mediterrani; estes dos últimes espècies estan subjectes a plans de recuperació en l'àmbit del parc natural.
Encara que el PG presentat és un document molt elaborat, són diversos els criteris ambientals per al planejament que s'hi han d'incorporar a fi de promoure un desenrotllament sostenible i garantir un nivell elevat de protecció del medi ambient. Per a això, s'ha sol·licitat la consideració d'estos criteris per part de l'Ajuntament a través d'escrits en què es comunicava el resultat de les consultes i els informes sectorials obtinguts, requeriments d'ampliació de la documentació i, en particular, es recomanava la definició, caracterització i valoració d'unitats ambientals i l'estudi de capacitat d'acollida del territori. Igualment, s'ha sol·licitat l'elaboració d'un estudi d'alternatives, en detall, dels aspectes que no es consideren ambientalment justificats i/o que poden tindre solucions més adequades i favorables per al medi ambient:
- L'article 4 de la Llei 10/2004, de l'SNU, establix que «els plans urbanístics o territorials amb capacitat per a classificar sòl qualificaran i ordenaran com a sòl no urbanitzable protegit els terrenys (b) subjectes a un règim específic de protecció o millora que tinguen com a objecte la conservació de la naturalesa, flora, fauna, aigua o del territori; (d) els terrenys compresos en espais forestals, paisatgístics i ecològics que estiguen subjectes a mesures de conservació o regeneració», com és el cas dels terrenys inclosos en la XN2000, que alberguen hàbitats i/o espècies d'interés comunitari (segons la Directiva Hàbitats) i terrenys necessaris per a la conservació de les espècies (Directiva Aus); i/o els terrenys inclosos en l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana.
S'ha de considerar la protecció de terrenys en què estiga acreditada una presència important de risc d'erosió, despreniment o altres riscos naturals, així com els que alberguen valors naturals, paisatgístics o culturals i els terrenys que presenten valors rústics o agraris considerats d'un ambient rural digne de singular tractament per la seua importància social, paisatgística o cultural.
En este sentit, cal destacar les observacions coincidents i determinants realitzades en els informes sectorials tant pels tècnics d'Avaluació Ambiental, de la Secció Forestal, d'Espècies Protegides i Flora, d'Espais Naturals Protegits, d'Ordenació del Territori d'esta Conselleria, quant a la necessitat d'assegurar un nivell elevat de protecció del medi ambient en l'àmbit de:
- Els terrenys forestals de la serra Baixa i Llomes (MUP núm. 67), mantindre la protecció del MUP núm. 44 la Serra, així com terrenys forestals no públics que hi confronten.
- Els terrenys al sud de la Vereda d'Orihuela en l'entorn immediat del parc natural del Fondo.
- Per la seua situació en la falda de la serra, Crevillent patix problemes de revingudes pels cursos intermitents que baixen des de la serra amb motiu de pluges de forta intensitat. Moltes dels seus carrers són continuació de torrenteres, rambles i barrancs, que es convertixen en caixer per a les aigües, amb continuïtat fora del nucli urbà, per al qual el pla proposa solucions dispars (manté al marge de la urbanització els sòls entre el sòl urbà i el sector R-9, en el tàlveg del barranc, però proposa reclassificar un sector I-13, en tàlveg, en la confluència entre altres dos barrancs).
El nucli de població no patix inundacions greus, ja que l'aigua discorre sense estancar-se fins a arribar al Fondo. Els problemes d'inundació es produïxen fora del nucli urbà, a la partida del Realengo i al tram final dels barrancs del Bosch, Fondo, Amorós i Sant Gaietà, principalment, i en la cruïlla amb les carreteres.
En este sentit, el pla ha de considerar els sòls que pertanyen al domini públic hidràulic i les zones de servituds i les zones d'inundació de nivell de risc 1 com a sòl no urbanitzable de protecció, així com la resta de barrancs i rambles que s'han de mantindre expedits davant de construccions i acumulació de residus d'origen industrial. Els sòls inundables han d'atendre les limitacions o consideracions de l'informe emés pel Servici d'Ordenació del Territori, amb data 08.07.08.
- Els creixements urbanístics proposats pel pla suposen majoritàriament una continuïtat dels nuclis de població existents i tendixen a un model de ciutat més sostenible. Els terrenys afectats per les reclassificacions no presenten valors dignes de protecció, però no tots són acceptables des del punt de vista ambiental, a causa de consideracions ambientals relacionades amb els criteris de desenrotllament sostenible marcats per la LOTPP, amb riscos ambientals, servituds i afeccions legals.
Els nous sectors han de justificar el consum i l'ús racional del recurs no renovable, sòl i l'existència de prou recursos hídrics per a l'abastiment d'aigua potable, així com la capacitat de gestió dels contaminants, és a dir, la capacitat de tractament i gestió de residus de qualsevol tipus i de les aigües residuals.
- Respecte a l'abastiment d'aigua potable, l'organisme de conca informa que no disposa de prou recursos per a atendre la demanda global d'abastiment a poblacions en l'àmbit de la Confederació Hidrogràfica del Segura i, per tant, hi ha un dèficit de recursos hídrics per a atendre els nous desenrotllaments urbanístics proposats pel pla, en cas de mantindre's, fins que no es generen nous recursos procedents del dessalatge (Programa Aigua).
A este efecte, els nous desenrotllaments urbanístics han de disposar d'informe favorable de l'organisme de conca o d'entitat subministradora que acredite la suficiència de recursos hídrics, atenent els criteris de la interlocutòria d'Ador, aspecte que analitzarà l'òrgan substantiu.
Respecte a la depuració de les aigües residuals, són tractades actualment a l'EDAR de Derramador-Crevillent, amb una cabal de disseny suficient per a la població actual i les indústries existents, però que segons les estimacions de l'Ajuntament el sostre poblacional i els sòls proposats en el pla fan previsible la necessitat d'ampliació de la depuradora, suficient a mitjà termini. A este efecte, caldrà ajustar-se als condicionants establits en l'informe de l'EPSAR amb data 15.02.08.
- Quant a la gestió de residus, cal ajustar-se a les previsions del Pla Zonal de la Zona XVIII del PIR.
Crevillent compta amb un ecoparc autoritzat, segons les dades del pla zonal esmentat, i ha de preveure espais per a la recollida selectiva de residus de tipus urbà, així com àrees d'aportació (grups de contenidors d'arreplega de residus) per a paper/cartó, vidre i envasos lleugers als nuclis de vivendes aïllades en sòl no urbanitzable comú i als nuclis de població o assentaments rurals.
En els sòls industrials o terciaris ha de garantir-se una gestió correcta dels residus de qualsevol tipus, tant els urbans o assimilables a urbans, per part de l'Ajuntament, com els d'origen industrial, per part de les empreses que instal·len la seua activitat als polígons industrials.
- L'estudi d'impacte ambiental únicament reconeix i caracteritza dos unitats ambientals diferenciades: la serra de Crevillent, al nord, i el Fons d'Elx-Crevillent, al sud-est, però no comprén tot el territori municipal. L'inventari ambiental i la valoració ambiental d'estes dos unitats és suficient.
L'estudi d'alternatives analitza els sòls situats al sud de la Vereda d'Orihuela i descriu l'ecosistema i la seua importància, però conclou justificant la desprotecció d'estos terrenys sobre la base de la seua normativa urbanística i sense assegurar la conservació i gestió d'estos terrenys d'acord amb els seus valors ambientals reconeguts.
L'estudi d'impacte ambiental identifica els impactes ambientals previsibles per a les accions que proposa el pla general. Es proposa un conjunt de mesures correctores generals i concretes per sectors, amb el seu pla de vigilància ambiental (PVA) corresponent, i s'apliquen totes les mesures proposades que no entren en contradicció amb la DIA.
Finalment, conclou impactes severs sobre el paisatge, els canvis d'ús del sòl i alteració de la flora i fauna actual, que s'han de previndre. L'impacte final es definix com a sever quant a l'increment poblacional i industrial i apunta a l'adopció de mesures que han d'incorporar-se al pla general, entre les quals relatives a:
- Consum d'aigua, pla de minimització de consums
- Protecció de flora i fauna
- Protecció i recuperació de la zona de barranc
- Protecció integral de les unitats ambientals amb valors alt i molt alt
Consideracions jurídiques
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, tal com es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són aplicables.
3. Amb data 30 d'abril de 2006 va entrar en vigor la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes de Determinats Plans i Programes en el Medi Ambient.
De conformitat amb el que establix la disposició transitòria primera, apartat 2, de la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre Avaluació dels Efectes de Determinats Plans i Programes en el Medi Ambient, el pla es troba inclòs en el supòsit que s'hi regulat, ja que el seu primer acte preparatori formal va ser anterior al 21 de juliol de 2004 i la seua aprovació definitiva encara no s'ha produït.
El procediment d'avaluació ambiental relatiu al Pla General d'Ordenació Urbana de Crevillent s'inicia amb data 10 de gener de 2002, de conformitat amb la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i s'ha realitzat durant el procés d'avaluació ambiental:
- El tràmit d'informació pública (no és aplicable, en este cas, la Llei 27/2006, de 18 de juliol, per la qual es regulen els drets a la informació, de participació pública i d'accés a la justícia en matèria de medi ambient).
- Consulta a les administracions afectades, el resultat de la qual s'ha traslladat a l'òrgan promotor per a la seua consideració en el mateix tràmit d'avaluació ambiental.
- Sol·licitud a l'òrgan promotor d'ampliació i/o aclariment de la documentació remesa, que ha sigut contestat amb l'amplitud i el nivell de detall necessaris per a un pronunciament ambiental.
D'altra banda, vist que el model territorial presentat s'ha d'ajustar a les determinacions de la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, que incidix en les seues directrius en la utilització racional dels recursos naturals i la protecció adequada dels espais naturals existents, s'entén que el nivell de protecció del medi ambient i la integració ambiental poden aconseguir-se a través del procediment d'avaluació ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
Per tot això, i actuant d'acord amb el principi d'eficàcia procedimental i el criteri d'eficiència establits en l'article 3 de la Llei 30/92, es resol concloure el procediment ambiental iniciat d'acord amb la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
4. L'article 16.2m del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:
Primer
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte Pla General d'Ordenació Urbana de Crevillent, promogut per l'Ajuntament de Crevillent.
No obstant això, s'ha de presentar un text refós del Pla General d'Ordenació Urbana que incorpore els condicionants ambientals que s'indiquen a continuació, que es remetrà degudament firmat pels seus tècnics redactors i diligenciat per l'Ajuntament de Crevillent. Este text refós serà motiu d'una nova resolució complementària.
Segon
Els condicionants ambientals que cal considerar són:
a) Quant al sòl no urbanitzable de protecció, medi natural i rural:
- S'han de protegir les forests d'utilitat pública núm. 67, Serra Baixa i Llomes, i la Serra, núm. 44, totalment, així com els terrenys forestals adjacents que es reflectixen en el pla adjunt. La proposta de descatalogació de les forests d'utilitat pública, si és el cas, ha de realitzar-se independentment de la tramitació d'este pla general.
S'aplicaran a tots els sectors limítrofs a sòl forestal els criteris establits en l'article 25 bis del ROGTU, que arreplega la instrucció de la Direcció General de Gestió del Medi Natural relativa a prevenció d'incendis forestals.
- No es considera acceptable, a l'efecte ambiental, minorar la protecció dels terrenys situats al sud de la Vereda d'Orihuela, atesos els seus valors ambientals, territorials i paisatgístics, així com la seua proximitat a l'espai protegit del Fondo.
Es considera necessari mantindre la seua classificació com a SNU de protecció, i es proposa com a categoria d'acord amb els fins d'esta protecció la denominació d'ecològica, paisatgística i/o dels recursos agronòmics, a més de promoure un règim d'usos compatible amb els valors que determinen esta protecció.
Es considera compatible, a l'efecte ambiental, l'ús agrícola i els magatzems i instal·lacions vinculats a l'activitat agrícola.
Els usos residencials i els allotjament rurals, quan suposen la rehabilitació o recuperació de construccions ja existents, els usos hotelers i les activitats turístiques d'oci o amb fins educatius relacionats amb el medi ambient per a gaudi públic i aprofitament col·lectiu, quan harmonitzen amb els valors ambientals propis del medi rural i natural en què s'ubiquen, són ambientalment possibles en els nuclis rurals del Realengo, San Felipe Neri, Las Casicas i el Racó dels Pablos.
A la zona immediatament exterior al parc natural es detallarà l'ordenació del sistema de zones humides del sud d'Alacant.
Igualment, s'hauran de preveure com a usos prohibits les activitats catalogades com a «activitat potencialment contaminant del sòl» per l'annex I del Reial Decret 9/2005, pel qual s'establix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.
- S'ha de mantindre la protecció de llits i evitar l'ocupació antròpica de barrancs i rambles. Es recomana no minorar la protecció genèrica vigent establida en una faixa de 50 metres.
(La protecció esmentada ha de comprendre el llit i la zona de servitud, així com les faixes laterals del llit o barranc i els interfluvis en què es desenrotlle vegetació natural i/o de ribera o hi haja risc d'inundació.)
La zona de protecció al voltant de l'embassament ha de comprendre els terrenys inundables situats per davall de la corba de nivell de 147,50 m d'alçària, és a dir, de la cota de coronació de la presa, i les franges de servitud i policia, en continuïtat amb els sòls forestals, d'utilitat pública i de propietat privada.
- Al barranc del Boch, es cartografiaren en els plànols d'informació les dades relatives a la làmina d'inundació que es generaria a causa d'una hipotètica ruptura de la presa a conseqüència d'un sisme, és a dir, la delimitació del risc potencial existent.
Aigües avall de l'embassament, a la zona de policia, es limitaran els usos urbanístics en sòl urbà-urbanitzable i els usos i aprofitaments en sòl no urbanitzable, d'acord amb la delimitació del risc d'inundació esmentat.
En les normes urbanístiques s'observaran les determinacions del PATRICOVA que prohibix la instal·lació en sòls sotmesos a risc d'inundació d'indústries que emmagatzemen, transformen, manipulen, generen, aboquen, etc., productes que puguen resultar ambientalment perjudicials per a l'entorn com a conseqüència de l'arrossegament, dilució o filtració generats per l'efecte d'una inundació, i en especial per a la salut humana, el sòl i/o l'aigua.
b) Quant a les determinacions en sòl no urbanitzable, usos i aprofitaments, en el medi rural:
- S'ha de proposar una zonificació del sòl no urbanitzable comú i ordenar, amb caràcter general, la implantació d'usos i aprofitaments en el medi rural i sòl rústic.
- Quant a la implantació de centres d'energia renovables, caldrà ajustar-se a les recomanacions de l'informe emés el 8.07.08, del Servici d'Ordenació del Territori.
- S'ha de preveure una reserva de sòl per a l'ampliació de l'EDAR Derramador-Crevillent contigua a la infraestructura de sanejament, per a ampliacions o millores futures, i una àrea de servitud de protecció en què s'excloga la implantació d'usos residencials, sanitaris, culturals i recreatius de qualsevol tipus. Es tindran en compte els condicionants establits en l'informe de l'EPSAR emés el 15 de febrer de 2008.
c) Quant als assentaments rurals i els nuclis de vivendes, en sòl rústic:
- S'ha d'acreditar les dotacions i infraestructures necessàries que servisquen a les edificacions existents o futures.
- S'ha de considerar la DT 4 de l'LSNU, quant a la minimització de l'impacte territorial dels nuclis de vivenda consolidada.
d) Quant al sòl urbà-urbanitzable:
- La delimitació del sector R-11 ha de complir els criteris establits en l'article 25 bis del ROGTU, que arreplega la instrucció de la Direcció General de Gestió del Medi Natural relativa a prevenció d'incendis forestals. Es recomana que els òrgans competents en matèria de planificació i ordenació del territori analitzen la compatibilitat de l'ús residencial proposat en un entorn de sòl urbà industrial consolidat, tenint en compte la recomanació feta en la resolució del concert previ del Pla General de Crevillent.
- No es considera adequada, a l'efecte ambiental, la reclassificació del sector R-8. Es tracta d'un sector situat a l'oest del nucli urbà, allunyat del nucli i d'altres àmbits proposats per al seu desenrotllament i desconnectat de les infraestructures i dotacions. El club de tenis pot ser ordenat com a equipament privat en sòl no urbanitzable comú, que servisca als assentaments de segona residència.
- No es considera adequada, a l'efecte ambiental, la classificació com a sòl urbà del nucli del Racó dels Pablos i de Las Casicas, així com la reclassificació del sector R-12, justificat en l'entitat d'estos, i caldrà acreditar que estos assentaments rurals compten amb prou infraestructures i servicis, és a dir, aigua potable, sanejament efectiu i recollida regular de residus de qualsevol tipus.
- No es considera adequada la ubicació aïllada del sector I-11 en una zona d'alt valor ambiental, i caldrà considerar la seua localització juntament amb el nus AP-7 o com a continuació de l'àrea industrial de Catral.
- S'ha de justificar, a l'efecte ambiental, la delimitació del sector industrial I-13 respecte a la seua ubicació vora el cementeri municipal, la seua ocupació d'un interfluvi en tàlveg en la confluència de dos barrancs, i per estar rodejat i contindre nombroses edificacions existents de caràcter residencial.
- Al voltant del cementeri municipal cal tindre en compte les distàncies establides per a les condicions d'emplaçament de cementeris (perímetre de protecció de 25 m de zona dotacional que pot estar enjardinada i una segona zona de terreny de 225 m en què es restringixen els usos permesos), a més de la reserva de terrenys per a la seua possible ampliació.
- Els sectors industrials limítrofs a zones residencials han de limitar les seues activitats a les qualificades de baixa intensitat, és a dir, en estos sectors no són compatibles les indústries o activitats insalubres, nocives i perilloses en grau 4 i 5 del Nomenclàtor (D 54/1990). L'ordenació detallada ha de disposar de zones verdes a manera de matalaf separant els usos industrials i terciaris dels residencials, docents, sanitaris i culturals de qualsevol tipus.
- Els sectors Catxapets, I-8, I-10 i I-4 han de tindre en compte el traçat d'una línia elèctrica d'alta tensió, subjectes a les limitacions establides en l'RD 1955/2000, pel qual es regulen les activitats de transport, distribució, comercialització, subministrament i procediments d'autorització d'instal·lacions d'energia elèctrica. En funció de la potència de la línia pot resultar inviable el soterrament o trasllat.
- Els sectors I-4 ampliació, I-9, I-10 i I-12, ubicats vora l'autovia A-7, atesa la seua compatibilitat amb l'ús terciari, han de considerar com a zona d'alt risc d'accidents en els transports de mercaderies perilloses la franja de 500 metres al voltant d'esta via, en què cal evitar la localització dels usos més sensibles que exposen a un gran nombre de població.
- Els sòls urbanitzables i les instal·lacions industrials han de disposar d'arquetes de registre i mesura abans del punt d'abocament a la xarxa de sanejament, seguint les especificacions de l'EPSAR en informe emés el 15 de febrer de 2008.
- Els sectors industrials i les activitats que s'hi instal·len han de reservar prou espais per a la col·locació de contenidors de recollida selectiva de residus de qualsevol tipus.
- S'han d'aportar els certificats relatius a la gestió dels residus a Crevillent, on s'indique el tractament i la destinació final, d'acord amb el Pla Zonal de la Zona XVIII del PIR.
- D'acord amb l'informe de 8 de juliol de 2008, de l'Àrea de Planificació del Territori i del Litoral, el sector R-5 i l'assentament del Realengo estan afectats per risc d'inundació segons el PATRICOVA i no poden ser objecte de reclassificació. El sector I-10 en podria estar també afectat i, per tant, ha de justificar-se la seua no-afecció.
- Quan els barrancs i rambles travessen sòl urbà-urbanitzable, se sol·licitarà informe a l'organisme de conca en relació amb les delimitacions definitives. La zona de servitud s'ha de mantindre expedita. La protecció es pot reduir genèricament fins a un ample mínim de 25 metres a cada costat del llit, que es tractaria com a zona verda (JL).
En el cas de sectors de sòl urbanitzable sense ordenació detallada, la possible incidència sobre el règim de corrents i la possible afecció a tercers es durà a terme quan es redacte el pla parcial de desenrotllament.
- Els sòls urbans-urbanitzables afectats per risc de despreniment han d'adoptar mesures de correcció, de manera que qualsevol proposta urbanística davant d'estos riscos necessite la realització d'estudis geotècnics previs.
- Els sectors R-1 i R-4 i, si és el cas, R-5 han d'adoptar mesures correctores davant d'impactes acústics, tal com es desprén de l'informe sectorial de l'òrgan competent.
e) S'han d'ampliar les directrius d'evolució urbana i ordenació del territori (DEUT) en consonància amb els criteris, els objectius i les directrius de sostenibilitat establides en la LOTPP, com a determinacions essencials que són, amb vocació de permanència. El model d'evolució urbana i ocupació del territori ha de preveure una seqüència lògica de desenrotllament, amb condicions de connexió per als sectors, procurant adscriure les infraestructures i dotacions necessàries per a la seua execució.
Tercer
S'ha d'obtindre l'informe del Servici d'Ordenació del Territori, de caràcter vinculant, relatiu a les determinacions del PATRICOVA i, si és el cas, a l'elaboració eventual d'un estudi per a la concreció del risc d'inundació. Igualment, quant a les previsions del PATEMAE i els criteris de la LOTPP.
Quart
S'ha d'obtindre l'informe en matèria de paisatge relatiu a l'estudi de paisatge que s'adjunta al pla general.
Quint
S'ha d'obtindre l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de Patrimoni Cultural Valencià, de caràcter vinculant per a la declaració d'impacte ambiental.
Sext
D'acord amb el que establixen les consideracions ambientals, abans de l'aprovació definitiva del projecte s'ha de justificar, davant de l'òrgan substantiu, la suficiència de recursos hídrics en els termes establits en la doctrina establida per la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en la interlocutòria d'Ador. Una vegada comprovada, se'n remetrà una còpia a l'Àrea d'Avaluació Ambiental perquè que conste en l'expedient.
El Pla General incorporarà, sobre la base de l'estudi d'impacte ambiental, mesures concretes relatives al consum d'aigua i el pla de minimització de consums», a través d'una ordenança municipal o document semblant.
Sèptim
Ha de presentar un informe en què es done compte del compliment dels condicionants de la declaració d'impacte ambiental de l'expedient 252/2002-AIA, Ronda Sud, i de l'expedient 232/2004-AIA, Homologació i Pla Parcial Sector R-10, a nivell de projecte d'urbanització o d'execució, respecte de l'aplicació de les mesures de prevenció i correctores previstes, així com de qualsevol incidència o millora de caràcter mediambiental durant el seu desenrotllament. En particular, l'informe es referirà a les mesures davant de la contaminació acústica -en relació amb l'estudi acústic i el pla acústic municipal- i a les mesures proposades en les conclusions de l'informe sobre el risc d'inundació com a conseqüència d'una hipotètica ruptura de la presa de Crevillent per efecte d'un sisme -en relació amb l'ordenació dels marges del barranc del Boch.
Octau
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental relatiu al PGOU de Crevillent no eximix que els plans i/o projectes que cal desplegar al terme municipal arreplegats en la legislació mediambiental vigent i en l'àmbit de la Xarxa Natura 2000 siguen sotmesos a un procés d'avaluació ambiental.
Nové
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que consideren pertinents en defensa del seu dret i dels seus interessos.
Deu
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb les disposicions d l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
València, 15 d'abril de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno».
València, 20 d'agost de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6873, del 01-10-2012 (2012/8901)

RESOLUCIÓN de 20 de agosto de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Bigastro y Crevillent. Expedientes número 35/2006 AIA y 389/2006 AIA
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6873

Fecha DOGV
:   01-10-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/8901

CVE


Fecha del documento
:   20-08-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Crevillent](javascript:void(0))
    * [Bigastro](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de agosto de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Bigastro y Crevillent. Expedientes número 35/2006 AIA y 389/2006 AIA [2012/8901]
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,
Artículo único
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 35/2006 AIA Bitastro y 389/2006 AIA Crevillent.
«Declaración de impacto ambiental
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica.
Expediente: 35/06-AIA.
Título: Modificación Puntual núm. 5 del PGOU de Bigastro.
Promotor: Ayuntamiento de Bigastro (Alicante).
Autoridad sustantiva: Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante.
Localización: Término municipal de Bigastro (Alicante).
Descripción del proyecto
1. Objeto del proyecto
La modificación puntual núm. 5, se propone con el objeto de acometer modificaciones concretas en la ordenación vigente acorde con el modelo territorial propuesto por el Plan General de Ordenación Urbana de Bigastro, el cual, establece, entre otros objetivos, la potenciación del crecimiento de los asentamientos turísticos residenciales en el municipio.
Por ello, con la presente modificación se incorporan nuevos suelos objeto de desarrollo urbanístico, clasificándose dos nuevos sectores: el Sector D-7, que se plantea como una respuesta ante la necesidad de adaptar determinadas previsiones urbanísticas a los nuevos espacios físicos de borde, que han sido incorporados recientemente al municipio de Bigastro y que anteriormente pertenecían al término municipal de Orihuela. Y el Sector D-12, que plantea el desarrollo turístico residencial en las cercanías del paraje denominado La Pedrera.
Respecto a la afección a suelo forestal por parte de la presente modificación puntual, se tendrán en consideración las directrices marcadas por la Sección Forestal de la Demarcación Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda; que establece la conveniencia de clasificar como suelo no urbanizable de protección forestal, los terrenos merecedores de dicha protección, de acuerdo con lo establecido en la Ley 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana.
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
Planeamiento vigente y propuesto
El PGOU de Bigastro fue aprobado definitivamente mediante acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo, en la sesión celebrada el día 5 de febrero de 2002, y publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante en fecha 23 de abril de 2002, siendo modificado posteriormente por cuatro modificaciones puntuales, informadas por la Comisión Territorial de Urbanismo en sesión celebrada en fecha 29 de junio de 2004, y que fueron objeto de un Texto Refundido aprobado mediante Resolución del conseller de Territorio y Vivienda de fecha 22 de junio de 2005 y publicado en el BOPA núm. 47 de fecha 25 de febrero de 2006.
La tramitación de la Modificación Puntual Núm. 5 del PGOU de Bigastro se inició con arreglo a lo dispuesto en la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, Reguladora de la Actividad Urbanística (LRAU). No obstante, ésta fue objeto de derogación como consecuencia de la entrada en vigor de la Ley 16/2005 de 30 de diciembre, de la Generalitat, Urbanística Valenciana (LUV), por lo que, el presente documento, se acoge al régimen transitorio dispuesto en ésta última, así como en el Decreto 67/2006, de 12 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de Ordenación y Gestión territorial y Urbanística (ROGTU). En este sentido, la Disposición Transitoria Primera de la LUV dispone que «Los procedimientos urbanísticos, sea cual sea su denominación o naturaleza, iniciados antes de la entrada en vigor de la presente ley, se regirán por la legislación anterior siempre que se hubiera concluido el trámite de información pública, cuando tal trámite fuera preceptivo».
El Texto Refundido de la presente Modificación Puntual núm. 5 del Plan General de Bigastro, se inicia en fecha 31 de enero de 2009, conforme al requerimiento realizado en septiembre de 2008 por el Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de Alicante a instancias del Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua y Urbanismo; con el objeto de recoger en el proyecto, las determinaciones contenidas en los diferentes informes sectoriales que han producido modificaciones en el proyecto inicialmente presentado.
La Modificación Puntual núm. 5 del PGOU de Bigastro, plantea la desclasificación del Sector turístico residencial D-8 previsto en el Plan General, para la clasificación del Sector D-12; así como la clasificación de un nuevo sector, el Sector D-7, de 26.348 m² de superficie (dado que en el Texto Refundido se elimina la propuesta inicial de reclasificación del Sector D-2 Bis, al considerarse, desde el Ayuntamiento de Bigastro, que es preferible destinar dicho suelo como reserva de una posible expansión del cementerio municipal, colindante al mismo).
Paralelamente, la propuesta de Modificación Puntual núm. 5º del PGOU de Bigastro, incorpora la consideración expuesta en el informe elaborado por la Sección Forestal de Alicante, de fecha 1 de octubre de 2006 (cuyo contenido se detalla en el apartado de la presente Declaración correspondiente a Informes Sectoriales) por el que se establece la recomendación de clasificar como suelo no urbanizable de protección forestal los terrenos que reúnan las características establecidas en el artículo 13.c) de la Ley 3/1993, Forestal Valenciana. Se adjunta en el Anexo de la presente resolución, copia del plano aportado por dicha Sección Forestal, en el que se grafían, los terrenos a clasificar como forestales de especial protección, para su posterior declaración de utilidad pública.
Ordenación prevista y usos
Se pretende desarrollar los Sectores D-7 y D-12; siendo algunas de las características más significativas de los mismos, e incorporadas en las fichas de planeamiento y gestión remitidas, las siguientes:
1. Sector D-7; Suelo residencial de ensanche, de baja densidad:
- Superficie bruta del sector: 26.348 m²
- Usos:
- Uso global: residencial.
- Uso compatible: terciario en planta baja y en edificios aislados en un 20% máximo de la superficie total del sector.
- Uso incompatible: industrial.
- Edificabilidad: 8.958 m²t.
- IEB: (0,34 m²t / m²).
- Número máximo de viviendas: 95 viviendas.
- Tipologías:
- Residencial unifamiliar
- Residencial colectiva de media densidad
- Comerciales y oficinas
- Dotacional y equipamientos
- Zonificación:
- Zona residencial 15.074 m²s.
- Zona dotacional equipamientos 1.615 m²s.
- Zona verde 2.886 m²s.
- Zona viaria 6.773 m²s.
- Aprovechamiento Tipo: 0,3219 m²t/ m²
- Condiciones de desarrollo:
a) Sistema de gestión recomendado es el indirecto
b) El Sector se desarrollará a través de una única Unidad de Ejecución.
c) Las condiciones de programación serán las establecidas por la Administración actuante al momento de su desarrollo y las exigidas por la legislación aplicable.
d) Condiciones del viario serán las que se deriven del Plan General, ordenanzas municipales y demás normativa aplicable.
e) Se establecerá un porcentaje mínimo de edificabilidad destinado a la promoción y edificación de viviendas sometidas a algún régimen de protección pública, según la legislación aplicable.
f) Servicios:
f1. El sector se conectará con alguno de los dos depósitos de agua potable ya ejecutados y ubicados en el núcleo urbano junto al Sector D-6.
f2. El urbanizador deberá resolver la conexión a la red de saneamiento y depuración de la nueva EDAR de Jacarilla-Bigastro.
2. Sector D-12; Suelo residencial turístico con ordenación:
- Superficie bruta del sector: 222.199 m²
- Usos:
- Uso global: residencial.
- Uso compatible: terciario en planta baja y en edificios aislados en un 20% máximo de la superficie total del sector.
- Uso incompatible: industrial.
- Edificabilidad: 66.660 m² m²t.
- IEB: 0,30 m²t/ m²
- Número máximo de viviendas: 610 unidades.
- Edificabilidad destinada a VPO: 3.780 m²t.
- Núm. Viviendas de VPO: 35 viviendas.
- Tipologías
- Residencial unifamiliar aislada o adosada
- Residencial colectiva de media densidad
- Comerciales y oficinas
- Dotacional y equipamientos
- Altura máxima: PB+1.
- Zonificación:
- Zona residencial 146.086 m²s.
- Zona dotacional equipamientos 13.885 m²s.
- Zona verde 11.580 m²s.
- Zona viaria 50.648 m²s.
- Aprovechamiento Tipo: 0,27 m²t/ m²
- Condiciones de desarrollo:
a) Sistema de gestión recomendado es el indirecto
b) El sector se desarrollará a través de una única Unidad de Ejecución.
c) Condiciones de programación: se vincula al desarrollo de este sector, a la obtención del suelo destinado a Red Primaria Estructural incluida en el área de reparto, así como a la urbanización del 45,36% del parque deportivo emplazado en el Parque Público de La Pedrera, de titularidad municipal.
d) Condiciones del viario serán las que se deriven del Plan General, ordenanzas municipales y demás normativa aplicable.
e) Servicios:
e1. El sector se conectará con las tuberías y depósitos diseñados en el Plan director de Infraestructuras y con el depósito situado en el entorno de la Pedrera junto al camping municipal.
e2. El urbanizador deberá resolver la conexión a la red de saneamiento y depuración de la nueva EDAR de Jacarilla-Bigastro.
Tramitación administrativa
En fecha 30 de enero de 2006 la Dirección Territorial de Alicante de Alicante remite estudio de impacto ambiental, junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
El expediente administrativo remitido, y así consta en el escrito que acompaña a la remisión inicial de la documentación del proyecto, está constituido por los siguientes certificados e informes:
- Copia de la certificación expedida por el secretario de la Corporación, acreditativa de las alegaciones presentadas durante el periodo de información pública.
- Copia de la autorización del proyecto de prospección arqueológica y etnológica de la Dirección General del Patrimonio Cultural Valenciano.
- Copia de los informes de la Confederación Hidrográfica del Segura (cuyas respectivas referencias son: INF-613/2004 y EAG-16/2005)
- Copia del certificado de aprobación provisional del proyecto por parte del Ayuntamiento, periodo de exposición al público, número de DOGV correspondiente, y otras publicaciones.
No obstante, el 19 de septiembre de 2008, desde el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, con el objeto de poder continuar con la tramitación del presente expediente, se solicita al promotor, un texto refundido del proyecto, debidamente diligenciado, firmado y tramitado a través del órgano con competencia sustantiva, en el que se desarrollasen, como mínimo, los siguientes aspectos:
1. Certificado municipal en el que conste la clasificación del suelo actual que presentan los terrenos afectados por la presente actuación.
2. Actuaciones urbanísticas que se pretenden desarrollar en cada uno de los sectores; definiéndose, al menos los siguientes parámetros, según proceda en cada caso:
- Denominación
- Superficie
- Usos (global, compatibles, incompatibles)
- Edificación
- Zonificación
- Condiciones de desarrollo
3. Cartografía descriptiva de la situación urbanística previa y cartografía detallada de los sectores propuestos en la presente modificación puntual.
De acuerdo, con dicha solicitud, el 19 de noviembre de 2008, el Ayuntamiento de Bigastro remite copia del certificado del acuerdo municipal, así como copia de la nueva documentación, constituida por texto refundido del proyecto, estudio de impacto ambiental y documento de síntesis. Posteriormente, el 3 de diciembre de 2008, la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante, remite copia de la documentación anteriormente citada.
De acuerdo con el certificado municipal de fecha 17 de noviembre de 2008, suscrito por el secretario-interventor del Ayuntamiento de Bigastro, con el visto bueno de la alcaldesa de dicha localidad, en la sesión plenaria celebrada el 14 de noviembre de 2008, se acordó aprobar provisionalmente el texto refundido del proyecto correspondiente a la presente Modificación Puntual núm. 5 del PGOU, conforme a las modificaciones que han sido incorporadas en aplicación de los requerimientos efectuados por las diferentes Administraciones Sectoriales.
1. Información pública
El estudio de impacto ambiental de la Modificación núm.5 del Plan General de Ordenación Urbana de Bigastro se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante núm.235, de fecha 11 de octubre de 2004, en el D.O.G.V núm.4.857, del 6 de octubre de 2004, y en el periódico La Verdad de Alicante, de fecha 29 de septiembre de 2004.
Durante el periodo de información pública se presentaron dos alegaciones, según consta en certificado emitido por secretario-interventor del Ayuntamiento de Bigastro, con el visto bueno del sr. alcalde-presidente, de fecha 19 de mayo de 2005; habiendo sido aceptadas y resueltas a favor de los alegantes.
2. Requerimiento de información o documentación complementaria
Con el objeto de exponer de forma resumida la dilatada y compleja tramitación del presente proyecto, a continuación se indican las fechas en las que se efectuó requerimiento de documentación al Ayuntamiento de Bigastro, a través de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante; así como, las fechas en las que se remitió documentación complementaria y subsanatoria en respuesta a los mismos:
- Requerimientos de documentación:
- 4 de abril de 2006
- 25 de abril de 2006
- 11 de septiembre de 2006
- 7 de noviembre de 2006
- 27 de noviembre de 2007
- 31 de enero de 2008
- 17 de junio de 2008
- 21 de julio de 2008
- 19 de septiembre de 2008
- Remisión de documentación:
- 14 de junio de 2006
- 17 de julio de 2006
- 24 de julio de 2006
- 23 de octubre de 2006
- 23 de noviembre de 2006
- 31 de octubre de 2007
- 26 de noviembre de 2007
- 2 de enero de 2008
- 4 de febrero de 2008
- 7 de marzo de 2008
- 10 de marzo de 2008
- 3 de julio de 2008
- 8 de julio de 2008
- 19 de noviembre de 2008
- 3 de diciembre de 2008
- 12 de marzo de 2009
Informes sectoriales
1. Informe de la Comisaría de Aguas, de la Confederación Hidrográfica del Segura, de fecha 16 de junio de 2000, por el que, en referencia al Plan General de Ordenación Urbana de Bigastro, se establece lo siguiente:
- En cuanto a los riesgos de inundaciones, son los mismos a los que está sujeta toda la llanura de inundación de la Vega Baja del Segura, por desbordamiento del río con las avenidas de periodo estadístico de retorno superior a 50 años, con las particularidades derivadas de la topografía de la zona (desnivel de los terrenos afectados respecto de la cota superior del encauzamiento) y la existencia de una canalización en el límite norte del término municipal, el azarbe Mayor de Hurchillo, que representa un riesgo añadido al propio del río.
- Por lo tanto, deberá tenerse en cuenta esta circunstancia y reglamentar las condiciones que deben observarse en el proyecto y construcción de las edificaciones ubicadas en las zonas que pueden ser afectadas (se considera que están sometidas a mayor riesgo las situadas al Norte de la C-3323, clasificadas como zonas de reserva de suelo, residencial de baja densidad y equipamiento deportivo), con el fin de evitar que se produzcan daños materiales de consideración.
Posteriormente, la Comisaría de aguas, de la Confederación Hidrográfica del Segura (INF- 613/2004), elabora otro informe, con fecha de entrada en el Ayuntamiento de Bigastro el 12 de mayo de 2005, por el que se comunica que la actuación urbanística no afecta al dominio público hidráulico, ni al régimen de corrientes, encontrándose fuera de la zona de policía de cauces. No obstante, también se señala lo que a continuación se cita textualmente: «La zona de actuación se encuentra cerca de una serie de pequeñas elevaciones montañosas, por lo que puede verse afectada por la escorrentía de sus laderas. Este aspecto lo debe contemplar la Administración competente en el expediente urbanístico, determinando si existe tal riesgo y valorarlo, en su caso, sus consecuencias y la adopción de las limitaciones y condiciones que estime pertinentes».
2. Certificados de Aquagest Levante, SA, suscritos por el gerente del Servicio Municipal del Abastecimiento de Agua Potable y Saneamiento de Bigastro (Alicante), de fecha 4 de agosto de 2005, referidos a los Sectores D-7 y D-12, indicándose lo que a continuación se indica (se transcribe de forma refundida ambos informes):
- El Excelentísimo Ayuntamiento de Bigastro, es miembro mancomunado de pleno derecho de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla, organismo que abastece de agua potable en alta el término municipal de Bigastro, donde se encuentran ubicados los Sectores D-7 y D-12.
- Según manifestaciones del Excelentísimo Ayuntamiento de Bigastro, el sector D-7, de aproximadamente 27.000 m² (90 viviendas), es de hecho una prolongación del sector D-6 de superficie aproximada de 166.000 m²; y el sector D-12 es una sustitución del Sector D-8; estando éstos incluidos en el PGOU de Bigastro, y con todas las dotaciones previstas.
- El abastecimiento al Sector D-7 del término municipal de Bigastro, será desde las tuberías del sector D-6, dichas instalaciones de agua potable están capacitadas suficientemente para transportar los caudales que demanden las unidades de ejecución que permite la superficie del Sector D-7. A su vez, la red de aguas residuales conectará con las redes de saneamiento del Sector D-6, estando garantizada la evacuación de las aguas que se generen en el sector.
Respecto al Sector D-12, el abastecimiento al mismo se efectuará desde las tuberías y depósitos diseñadas en el Plan director de Infraestructuras en fase de ejecución, dichas instalaciones de agua potable están capacitadas suficientemente para transportar los caudales que demanden las unidades de ejecución que permite la superficie del sector D-12. La red de aguas residuales conectará con las redes existentes de diámetro 400 mm, al sur del Sector D-12, estando garantizada la evacuación de las aguas que se generen en el sector.

- Las redes de distribución, depósitos y demás instalaciones diseñadas en el proyecto de Urbanización del Plan Parcial, deberán cumplir con la normativa y criterios al efecto establecida por los Servicios Técnicos Municipales de Bigastro.
3. Informe favorable de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla del Ministerio de Medio Ambiente, de fecha 25 de octubre de 2007, relativo a la suficiencia de recursos hídricos. Entre otras consideraciones, en el mismo se señalan algunas de las que textualmente se citan a continuación:
- El informe del Ayuntamiento sobre requerimiento hídrico en el periodo 2007-2017 para la Modificación Puntual núm. 5 del PGOU, presenta el siguiente resultado en el supuesto de plena ocupación:
- En relación con el pronunciamiento expreso, contenido en el artículo 25.4 de la ley de aguas, sobre la existencia de recursos hídricos suficientes para atender nuevas demandas, hay que remitirse al informe genérico remitido a la Presidencia de la Confederación Hidrográfica del Segura, en fecha 19 de febrero de 2007. El retraso en la puesta en servicio de la desalinizadora de Valdelentisco y el posible en la de Torrevieja, no afecta significativamente a sus conclusiones.
- En base a dicho informe, y no disponiendo este organismo de normativa reguladora de la distribución de los recursos excedentes disponibles entre los entes abastecidos, esta Dirección considera procedente destacar:
- A partir del próximo año los recursos mínimos legalmente disponibles por el organismo superan en el corto plazo a las necesidades previsibles.
- A partir del año 2010, dichos recursos disponibles pueden totalizar un volumen que supera en más de 100 hm³ a la demanda actual, posibilitando el abastecimiento de una población adicional superior al millón de habitantes.
- La demanda total prevista para la Modificación Puntual Núm. 5 del PGOU de Bigastro, a plena ocupación, es de 0,194954 hm³ a partir del año 2017.
4. Informe del Servicio de Proyectos y Construcciones Educativas del Área de Infraestructuras de la Dirección General de Régimen Económico de la Conselleria de Educación, de fecha 2 de marzo de 2006, por el que se informa favorablemente en cuanto a sus competencias en materia educativa, a la modificación puntual; no obstante, se encuentra condicionado al cumplimiento de las siguientes consideraciones:
- Se procurará la ampliación de la parcela del actual IES hasta alcanzar los 13.500m².
- Los parámetros urbanísticos que el planeamiento municipal establezca para la parcela escolar, no deben estar en contradicción con lo establecido por esta administración. Las limitaciones edificatorias no serán más desfavorables que las siguientes:
- Coeficiente de edificabilidad: 1,00 m²/ m²
- Coeficiente de ocupación de parcela: 50%
- Distancias a lindes o fachadas, sin limitación alguna
- Número de plantas: 3
- Altura de cornisa: 12 metros
- Formas de los edificios y sus cubiertas, sin limitación
- Núm. de plazas de aparcamiento = Núm. de unidades docentes
Teniendo en cuenta que en caso de no respetarse estos parámetros, la superficie de la parcela deberá incrementarse.
5. Certificado suscrito por el secretario-interventor del Ayuntamiento de Bigastro, con el visto bueno del sr. alcalde-presidente del municipio, de fecha 12 de junio de 2006, en base al informe elaborado por la ingeniera técnica municipal, por el que se manifiesta, en relación con la gestión del servicio de recogida de residuos sólidos urbanos en la zona de desarrollo de la presente actuación, lo siguiente:
«En la actualidad, el Ayuntamiento de Bigastro presta el servicio de recogida domiciliaria, transporte a vertedero y eliminación de residuos sólidos urbanos en las zonas urbanas, tanto residencial como industrial, de Bigastro.
Una vez desarrolladas las actuaciones urbanísticas incluidas en la Modificación Núm.5 del PGOU de Bigastro, aprobada por acuerdo plenario de fecha 17 de octubre de 2005, en la que se prevé la construcción de 705 viviendas, ampliándose la prestación del servicio a las nuevas actuaciones».
6. Certificado suscrito por el secretario-interventor del Ayuntamiento de Bigastro, con el visto bueno del sr. alcalde-presidente del municipio, a fecha 12 de junio de 2006, en base al informe elaborado por la ingeniera técnica municipal, en el que se manifiesta, de forma resumida, en relación con la gestión del volumen de aguas residuales generadas por el desarrollo de la presente Modificación Núm.5, lo siguiente:
«En la actualidad, la estación depuradora de aguas residuales de Bigastro y Jacarilla está en construcción, siendo la empresa constructora la mercantil OMS-SACEDE, SA.
Para el estudio de caudales se estima un volumen unitario de agua residual de 200 l/hab/d y un volumen unitario de agua residual industrial de 20 m³/d/Ha.
El caudal de diseño de la EDAR es de 2.400 m³/día y una ampliación futura de 2.400 m³/día, por lo que los caudales generados por el desarrollo de las actuaciones urbanísticas reflejadas en la modificación Núm.5 del PGOU pueden ser asumidas por la EDAR Bigastro-Jacarilla.
7. Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de fecha 3 de julio de 2006, acerca de la conformidad del proyecto (sectores D-2 bis, D-7, D-8 y D-12) con la normativa de protección del patrimonio cultural, según lo establecido en el artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
8. Informe, de fecha 19 de julio de 2006, suscrito por técnico de la Demarcación Sur, en el que se indica lo siguiente:
«La actuación plantea la reclasificación a suelo urbanizable residencial (Sector D-12) de terrenos pertenecientes, en su mayoría, al monte consorciado Al-3069 denominado La Pedrera, propiedad del Ayuntamiento de Bigastro. El referido consorcio fue aprobado en fecha 27 de octubre de 1983, y tiene una duración de 80 años, por lo que actualmente está en vigor.
Respecto a las características del suelo forestal afectado, en su mayoría se corresponde con espacios abiertos con poco sustrato y gran pedregosidad, y presencia de especies características de matorral heliófilo: romero, espino negro, esparto, bufalaga, Thymus sp., Teucrium sp., Sideritis sp; y algún ejemplar de pino carrasco de repoblación».
Posteriormente, se elabora un segundo informe, de fecha 11 de octubre de 2006, complementario al anteriormente descrito, suscrito por el jefe de la Sección Forestal, en el que, entre otras consideraciones, se establece la que a continuación se transcribe:
« Lo más adecuado sería que la modificación del PGOU fuese de tal manera que los terrenos municipales cuya vegetación y características naturales cumplan o puedan cumplir, especialmente lo dispuesto en el artículo 13 c) de la Ley 3/1993 Forestal de la Comunitat Valenciana, resultaren clasificados como suelos no urbanizables de especial protección forestal, de modo que a continuación, una vez resuelta definitivamente su calificación urbanística, se continuaría con el trámite para su declaración de utilidad pública«
9. Informe de la Entidad de Saneamiento de Aguas, EPSAR, de fecha 13 de octubre de 2006, referente a la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de la margen derecha para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan General de Ordenación Urbana del Municipio de Bigastro (Alicante); por el que se informa de la viabilidad del tratamiento en la E.D.A.R. de Jacarilla-Bigastro del caudal generado, siempre y cuando se de cumplimiento a los siguientes condicionantes:
- El urbanizador responsable del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.
- En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos, o en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido (Asimismo, deberá preverse la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrada con llave).
- Para que se pueda realizar la conexión efectiva, deberán estar finalizadas las actuaciones que están actualmente en ejecución.
- Con anterioridad a la ejecución de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento la cantidad resultante de 48.173,5 ?, en el caso de tratarse de los Sectores D-2Bis o D-7, o 308.637 €, en el caso de tratarse del Sector D-12, a cuyos efectos deberá establecerse el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento y el Ayuntamiento de Bigastro.
No obstante, cabe señalar que el informe anteriormente descrito, se elaboró considerando los tres sectores iniciales, que se planteaban en el Proyecto; concretamente, los sectores D-2Bis (Industrial), D-7 y D-12 (ambos residenciales). Estimándose que el primero de ellos generaría un caudal estimado en 59 m³/día, y el tercero 378 m³/día, para un total de 496 m³/día. No considerándose, por tanto, las modificaciones finales introducidas en el proyecto a lo largo de la tramitación de la presente Declaración de Impacto Ambiental.
10. Informe del Servicio de Biodiversidad de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua y Urbanismo, de fecha 14 de noviembre de 2006, por el que se indican las siguientes consideraciones:
- Desde el punto de vista de conservación de hábitats de interés comunitario; no hay comunidades de especial interés en ninguno de los sectores planteados. No obstante, la conservación de la naturaleza ha de evaluarse en conjunto, en este caso, el conjunto del Plan General de Ordenación Urbana.
- Para la conservación de especies, tampoco se tiene constancia de áreas de especial interés en esos sectores.
- Los escasos pies arbóreos y arbustivos bien desarrollados deberían conservarse en todos los sectores, con independencia del uso propuesto, sea éste industrial o residencial.
11. Por la proximidad existente entre el parque público «La Pedrera» y los sectores evaluados en la presente modificación puntual, a continuación se resumen algunas de las consideraciones establecidas en el acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo, de fecha 31 de octubre de 2007; por el cual, se deniega la aprobación definitiva del plan especial de ordenación del citado parque público:
- «...El procedimiento seguido por el Ayuntamiento no resulta acorde con lo previsto en el artículo 38 de la Ley Reguladora de la Actividad Urbanística, así como en los artículos 24 en relación con el 12, apartado E) de la misma Ley, y en los artículos 86 y 87 del reglamento de Planeamiento de la Comunitat Valenciana...»
- «...En la tramitación del presente expediente se ha solicitado al Ayuntamiento de Bigastro, de forma reiterada el que se remitieran dos ejemplares completos y ajustados al procedimiento legalmente establecido para la aprobación de un plan especial, sin que se haya aportado dicha documentación ni se haya acreditado la realización de los referidos trámites...»
- «No constan en el expediente administrativo ni los informes emitidos por el secretario de la corporación con anterioridad a los acuerdos de exposición pública y aprobación provisional, ni el acuerdo por el que se somete el expediente a exposición pública, ni las copias de las publicaciones efectuadas en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y en un diario no oficial de amplia difusión en la localidad, realizando información pública por un periodo de un mes...»
- «...La documentación presentada es absolutamente inadecuada para la tramitación de un plan especial de conformidad con la legislación aplicable al presente procedimiento incumpliéndose los requisitos procedimentales básicos necesarios para su aprobación, por lo que de conformidad con lo que a este respecto establece el artículo 62 de la Ley 30/92, de fecha 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del procedimiento administrativo Común, estaríamos ante un supuesto de nulidad de pleno derecho por falta total y absoluta del procedimiento legalmente establecido...»
12. Escrito de remisión de documentación, suscrito por el director territorial de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo, de 20 de junio de 2008, en el que, a su vez, y en referencia al requerimiento de documentación efectuado desde el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, de fecha 2 de junio de 2008, por el que se solicitaba pronunciamiento respecto a una serie de cuestiones; se transcribe textualmente a continuación la respuesta dada a las mismas:
- En relación con la idoneidad de la documentación sometida a tramitación, su valoración en sus aspectos urbanísticos corresponde a esta Dirección General de Ordenación del Territorio, y dicha valoración se verificará en su día cuando se concluyan las actuaciones que en atención a la legislación aplicable resulten oportunas, significándole a dichos efectos que el pronunciamiento de la Dirección General de Gestión del Medio Natural en relación con el impacto ambiental del proyecto constituye un trámite básico y fundamental para la resolución del expediente y que es previo a dicha resolución.
- Respecto a la tramitación de la declaración de impacto ambiental, a efectos de su resolución por la Dirección General de Gestión del Medio Natural, debe significarse que corresponde valorar la suficiencia de los trámites realizados y de la documentación aportada a efectos de una adecuada evaluación del proyecto y una mayor defensa y protección del medio ambiente, a dicha Dirección General, la que puede adoptar la decisión que considere más oportuna para la defensa de los intereses públicos que tiene encomendados.
Afecciones legales
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado en el ámbito de actuación la existencia de lugares de interés comunitario, denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000, ni ZEPAs designadas para su integración en dicha Red. Tampoco aparecen espacios naturales protegidos de la Generalitat Valenciana (parque natural, paraje natural, paraje natural municipal, reserva natural, monumento natural, sitio de interés y paisaje protegido), zonas húmedas catalogadas, microrreservas vegetales, que puedan verse afectados por el desarrollo de la presente actuación.
2. En el expediente administrativo del presente proyecto, consta el correspondiente informe favorable definitivo vinculante, regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.
3. Habiéndose consultado la cartografía temática de Ordenación del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), no se han detectado áreas inundables susceptibles de protección que afecten a la zona objeto de la actuación.
4. Dentro del ámbito de actuación, no existen cauces y/o barrancos entendidos como tales de manera que pudieran estar sujetos a lo dispuesto en el Real Decreto Legislativo 1/2001 de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas; y así lo establece el informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Segura por el que se certifica la no afección al dominio público hidráulico de la actuación urbanística propuesta.
5. Una vez consultada la clasificación de vías pecuarias del municipio, las parcela objeto de estudio no se ven afectadas por ninguna de las que discurren por el término, por lo que no le es de aplicación lo establecido en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
Consideraciones ambientales
- En el estudio de impacto ambiental correspondiente al texto refundido presentado, se ha realizado una descripción del medio biótico y abiótico del entorno donde se desarrollará la actuación; describiéndose posteriormente, de forma muy generalista, los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: edafología, climatología, geología, vegetación, fauna, hidrología, patrimonio arqueológico, y paisaje. Siendo los aspectos ambientales más relevantes observados en la Cartografía Temática de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, así como diversas consideraciones recogidas en la documentación técnica aportada, los siguientes:
- La mayor parte de la superficie del Sector D7, se encuentra ocupada por campos de cítricos en explotación o en fase de abandono, entre los cuales, aparecen algunos árboles o elementos vegetales singulares, vinculados a fincas particulares.
En el Sector D8, que mantiene su clasificación actual, a excepción del área ocupada por el camping La Pedrera, el paisaje vegetal dominante lo constituye pinar joven de pino carrasco, de repoblación, con, bajo el cual se desarrolla un matorral abierto constituido por un romeral-tomillar, fundamentalmente. Por lo que respecta a los terrenos que conforman el área del Sector D12, éstos se definen por la existencia de herbazales nitrófilos de gramíneas y matorrales halonitrófilos, típicos de suelos muy antropizados.
- La cartografía temática de la Conselleria de Medio Ambiente indica que los suelos de las parcelas objeto de evaluación presentan dos tipos de capacidad de uso: muy elevada y baja, y así se recoge en la documentación técnica aportada a lo largo de la tramitación del presente expediente. Concretamente, la capacidad de uso más moderada se localiza en parte del sector D12 y en el sector D7; en las zonas cuaternarias de origen aluvial o coluvial. El Sector D8 presenta una estructura edáfica con capacidad de uso baja.
- El riesgo de vulnerabilidad a la contaminación de aguas subterráneas en los terrenos evaluados presentan un nivel bajo.
- Tal y como consta en el estudio de impacto ambiental, en el área objeto de actuación, se localizan las siguientes especies incluidas en el Anexo III de la Orden de 20 de diciembre de 1985, sobre la Protección de Especies Endémicas o Amenazadas; estando expresamente prohibida su tala o desenraizamiento sin autorización en el territorio de la Comunitat Valenciana: el Hypericum ericoides, la Chiliadenus glutinosus, la Sideritis leucantha subsp. leucantha, la Sideritis murgetana subsp. murgetana, el Teucrium capitatum subsp. gracillimum, el Teucrium carolipaui subsp. carolipaui, el Teucrium pseudochamaepitys, el Thymus hyemalis, el Thymus moroderi, y el Chamaerops humilis .
- Se han expuesto de forma muy generalista los posibles impactos susceptibles de generarse como consecuencia del desarrollo del plan parcial propuesto; así como los apartados del estudio de impacto ambiental relativos al desarrollo de medidas correctoras y preventivas y, el programa de vigilancia ambiental; por lo que deberá adecuarse a lo dispuesto en los condicionantes del apartado segundo de la presente resolución, establecidos al respecto.
Consideraciones jurídicas
1. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 8.a del Anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.
4. El articulo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por lo particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.
Por tanto, en base a todo lo anteriormente expuesto y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:
Primero
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación Puntual núm. 5 del PGOU de Bigastro (Alicante); siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta la fecha, con los informes sectoriales emitidos al respecto, y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo de la presente declaración.
Segundo
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los condicionantes que se desarrollan a continuación:
1. Previamente a la aprobación definitiva del instrumento de planeamiento:
a) La Dirección General de Urbanismo, valorará si los trámites procedimentales seguidos, de acuerdo con su legislación urbanística aplicable, son los adecuados para la correspondiente aprobación del proyecto.
b) El Área de Planificación del Territorio y el Litoral, de la Dirección General de Territorio y Paisaje, y la Dirección General de Urbanismo, valorarán si la ejecución del Sector D-12, se encuentra suficientemente justificada, teniendo en cuenta lo dispuesto en el artículo 13 (Utilización racional de los recursos naturales), apartado 2, de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.
c) Deberá justificarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, el cumplimiento de la Doctrina establecida por la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana, en el «Auto de Ador» respecto a la justificación de disponibilidad de recursos hídricos en calidad y cantidad suficientes, para garantizar el desarrollo de la actuación propuesta; teniendo en cuenta que se evalúan las demandas de los Sectores D7 y D12, excluyéndose el Sector D8.
2. Deberán incluirse en las correspondientes fichas de planeamiento, como condicionantes previos al inicio de las obras de urbanización, los siguientes:
a) Se obtendrá el informe sobre estudio de paisaje, si procede, en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje; adecuándose en todo momento a las consideraciones e indicaciones que dicho Informe establezca al respecto.
b) Dada la proximidad de la balsa «San Joaquín» con el Sector D-12; se obtendrá Informe del Área de Planificación del Territorio y el Litoral, de la Dirección General de Territorio y Paisaje, con el objeto que establezca las consideraciones que estime oportunas respecto al perímetro de protección que, en su caso, deba establecerse con respecto al referido Sector; así como la adecuación de las medidas de seguridad y las características técnicas de dicha instalación.
c) De acuerdo con lo dispuesto en informe de la Comisaría de aguas, de la Confederación Hidrográfica del Segura (INF- 613/2004), con fecha de entrada en el Ayuntamiento de Bigastro a 12 de mayo de 2005; la zona de actuación puede verse afectada por la escorrentía de las laderas de las elevaciones montañosas próximas. Por lo que deberá obtenerse el informe del Área de Planificación del Territorio y el Litoral; que será quien determine y valore dicho riesgo, y establezca, en su caso, las limitaciones y condiciones que estime pertinentes.
d) Se considerará lo dispuesto en el informe suscrito por el jefe de la Sección Forestal, de fecha 11 de octubre de 2006; por el cual se determina, que los terrenos municipales cuya vegetación y características naturales cumplan o puedan cumplir, especialmente lo dispuesto en el artículo 13c) de la Ley 3/1993 Forestal de la Comunitat Valenciana, se clasifiquen como suelos no urbanizables de especial protección forestal. A tal efecto, se adjunta a la presente declaración de impacto ambiental, en el anexo de la misma, copia del plano elaborado por dicho órgano. No obstante, la referencia al Plan General de Ordenación Forestal que se realiza en el encabezado del mismo, deberá entenderse referido al Inventario Forestal vigente.
e) Se dará cumplimiento a las consideraciones establecidas en el informe del Servicio de Proyectos y Construcciones Educativas, del Área de Infraestructuras de la Dirección General de Régimen Económico de la Conselleria de Educación, de fecha 2 de marzo de 2006.
f) Se atenderá a lo dispuesto en el Informe favorable de la Entidad de Saneamiento de Aguas, EPSAR, de fecha 13 de octubre de 2006, relativo a la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de la EDAR de la Margen Derecha para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan General de Ordenación Urbana del Municipio de Bigastro (Alicante); informándose de la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Jacarilla-Bigastro del caudal generado por los sectores D-7 y D-12 proyectados.
g) Se dará cumplimiento a las consideraciones establecidas en el Informe del Servicio de Biodiversidad de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua y Urbanismo, de fecha 14 de noviembre de 2006, en cuanto a la conservación en todos los sectores de los ejemplares arbóreos y arbustivos existentes.
h) Se considerará lo dispuesto en los Certificados de Aquagest Levante, SA, suscritos por el gerente del Servicio Municipal del Abastecimiento de Agua Potable y Saneamiento de Bigastro (Alicante), de fecha 4 de agosto de 2005, respecto de los sectores D-7 y D-12.
i) Se deberá presentar un programa de vigilancia ambiental completo en el que se definan con mayor exactitud respecto al programa incluido en el estudio de impacto ambiental presentado, el equipo encargado de su realización, así como el mantenimiento y control de las medidas de protección y restauración desarrolladas en el área y su entorno, con el fin de garantizar su eficacia en la protección de la fauna, flora, paisaje, calidad atmosférica, control de residuos y vertidos, y seguimiento de la implantación de zonas verdes, entre otras.
El programa de vigilancia ambiental deberá incluir el compromiso de presentar puntualmente el promotor ante la administración una memoria o informe anual concretando: el desarrollo y avance de la actividad, de la aplicación de las medidas de protección y de restauración previstas, de los controles realizados y de cualquier incidencia de carácter medioambiental que pudiera producirse durante el desarrollo de la misma.
3. Deberá incluirse en las fichas de planeamiento, como condicionantes previos a que se otorguen las licencias de ocupación de los usos residenciales en el Sector, la comprobación de los siguientes condicionantes:
a) La red de abastecimiento de agua esté en funcionamiento y que el agua presente la calidad adecuada de acuerdo al RD 140/2003, de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios relativos a la calidad del agua para el consumo.
b) Las infraestructuras necesarias en materia de depuración de aguas residuales, se ejecutarán de forma que se garantice el pleno funcionamiento de las mismas en el momento del inicio de ocupación.
4. El Ayuntamiento velará por la legalidad de todas las instalaciones de almacenamiento de agua que existen diseminadas por todo el término municipal.
5. Todas las actuaciones que se desarrollen en el sector se adecuarán en la medida de lo posible a la pendiente natural del terreno, de modo que ésta se altere en el menor grado posible, propiciándose la adecuación a su topografía natural, tanto del perfil edificado como del parcelario, de la red de caminos y de las infraestructuras lineales. Además se disminuirá el impacto de las edificaciones sobre el entorno mediante el empleo de colores en techos y fachadas que permitan una mayor mimetización.
6. Será necesaria la reposición de todos los servicios e infraestructuras de riegos afectados y funcionalmente necesarios por parte del urbanizador. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.
7. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas, dada la elevada calidad agraria de las mismas, y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto, a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.
8. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.
9. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.
10. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier otro tipo de residuo.
11. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado
12. El material necesario para realizar la explanada del sector deberá provenir de cantera o zona de préstamo autorizada, debiéndose disponer de certificado en el que se especifique el origen de los materiales, se justifique el volumen necesario y la capacidad de la zona de préstamo para atender la demanda generada; debiendo disponerse de las autorizaciones sectoriales preceptivas.
13. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunitat Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.
14. Se integrarán en el sector, en la medida de lo posible, o bien en otras áreas del municipio, los ejemplares arbóreos existentes actualmente diseminados en el área de actuación; debiendo establecerse un programa adecuado para su mantenimiento que asegure su pervivencia.
15. Los aspectos concernientes a las medidas preventivas y correctoras derivadas del cumplimiento de las ordenanzas municipales, de la legislación sectorial de aplicación vigente, las medidas establecidas en este condicionado, las establecidas en el estudio de impacto ambiental, en el documento de síntesis y las labores de vigilancia que correspondan al programa de vigilancia ambiental, se incorporarán al preceptivo proyecto de urbanización y al de construcción del sector; valorándose adecuada y presupuestariamente los gastos derivados de su cumplimiento.
16. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 35 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental: «La vigilancia del cumplimiento por parte del titular del proyecto de las condiciones impuestas por la Agencia del Medio Ambiente corresponde al órgano con competencia sustantiva y a las Corporaciones Locales en el ejercicio de sus atribuciones legales».
17. Otros condicionantes de carácter ambiental que se deriven de las preceptivas autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.
Tercero
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
Cuarto
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
Valencia, 15 de abril de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.Declaración de impacto ambiental
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental
Expediente: 389/2006-AIA.
Título: Plan General de Ordenación Urbana de Crevillent.
Promotor: Ayuntamiento de Crevillent.
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Crevillent y CTU.
Localización: término municipal de Crevillent (Alicante) .
Descripción del plan y/o proyecto
1. Objeto del plan y/o proyecto
El objeto del plan general es la ordenación urbanística y territorial del término municipal definiendo el modelo de evolución urbana y territorial de Crevillent.
El plan general ordena el territorio en tres partes diferenciadas: al norte, la zona de sierra que se protege; al sureste, el parque natural de El Hondo que se protege y la zona intermedia, más heterogénea, donde se ubica el núcleo urbano de Crevillent.
El modelo territorial y urbano propuesto tiende al modelo de ciudad compacta, aun existiendo en el municipio áreas de edificación dispersa, alejadas del núcleo urbano, que deberían ser analizadas por el planeamiento municipal. El plan general propuesto orienta sus crecimientos residenciales hacia los suelos contiguos al núcleo de población, salvando relieves alomados y socavados.
Sobre la carretera nacional CN-340, Alicante - Murcia, a ambos lados del núcleo urbano se consolidan y amplían los suelos industriales y polígonos existentes, apoyando su desarrollo hacia el sur sobre los ejes viarios secundarios de la carretera de Catral y la CV-875.
De este modo, los límites del crecimiento urbano en Crevillent quedan definidos por los relieves de la Sierra Baja y los suelos forestales, el embalse, los abarrancamientos y las infraestructuras viarias, principalmente.
El plan general tiene como objetivos generales de la ordenación lo siguiente:
- Adecuación a la nueva legislación urbanística vigente, así como al conjunto de leyes y normas que regulan e inciden en la planificación y la ordenación del territorio.
- Integración en el área territorial metropolitana con el fin de participar de las estrategias del desarrollo urbanístico del futuro, que resuelvan los problemas comunes desde una perspectiva de conjunto.
- Conservación de la estructura urbana actual, manteniendo la densidad de la población prevista en el suelo urbano, y mejora de las condiciones actuales mediante la dotación de los adecuados espacios libres y equipamientos públicos.
- Establecer las superficies de suelo necesarias no sólo para absorber la demanda previsible de crecimiento poblacional sino las superficies idóneas para:
- Ofrecer suelo destinado a una oferta turística de viviendas de baja densidad, de 2ª residencia.
- Ofrecer suelo con destino a usos residenciales en entornos de mayor calidad del espacio urbano, donde acoger nuevas actividades y tipologías, con una menor densidad de edificación y un nivel suficiente de dotaciones.
- Ofrecer suelo destinado a acoger las actividades económicas secundarias y terciarias.
- Creación de suelo edificable en los barrios periféricos de San Felipe Neri, El Realengo, La Estación y Las Casicas, que permita albergar las nuevas demandas de usos residenciales e industriales.
- Establecer las superficies de suelo necesarias para la implantación de los equipamientos sanitarios, culturales, educativos y de ocio que aseguren un desarrollo ordenado del territorio.
- Ampliar las posibilidades actuales de transporte viario y ferroviario, con la creación de vías de mayor amplitud, urbanas e interurbanas, prever la reserva de suelo para el trazado de una nueva vía férrea que garantice el establecimiento de un futuro enlace con la red de cercanías metropolitana.
El Plan General establece un Modelo Territorial (DEUT), basado en:
- El desarrollo urbanístico se asienta sobre las grandes vías de comunicación, en especial la CN-340; el suelo residencial, terciario e industrial se apoya en esta vía.
- Consolidación de los suelos industriales, actualmente calificados, rellenando los intersticios en el tramo entre Elche y Crevillent, se prevé su expansión a lo largo de las dos vías principales transversales a la CN-340, buscando los nudos de enlace con la autovía A-7.
- En el actual suelo urbano se propone dos actuaciones de reconfiguración o reforma: a lo largo de la Rambla como espacio de vertebración y gran equipamiento lineal verde y de ocio; y la reforma de un sector industrial que pasa a uso industrial, terciario y dotacional (sector R-1).
- La necesidad de expansión del suelo residencial ha hecho necesaria una apuesta de crecimiento hacia Elche, dadas las características físicas del término municipal, con un desarrollo residencial de baja densidad, con viviendas aisladas o agrupadas.
- La apuesta por integrar el municipio al resto del área metropolitana.
- Los núcleos de San Felipe Neri, El Realengo, La Estación y Las Casicas prevén su expansión para dar cobertura las necesidades de crecimiento poblacional, estableciendo una zona industrial en San Felipe con frente a la autovía.
- El suelo no urbanizable, en general, tiene el mismo tratamiento del plan general revisado manteniendo las zonas actuales de protección de la Sierra y el Hondo, ampliándolas a los cauces y a las zonas arqueológicas.
Este modelo territorial y urbanístico, y sus DEUT como directrices con vocación de permanencia que son, debe tener en cuenta los criterios, objetivos y directrices de sostenibilidad establecidas en la LOTPP, en particular, en lo relativo al uso racional de los recursos, así como, asegurar un elevado nivel de protección del medio ambiente y distinguir el suelo no urbanizable merecedor de protección.
El plan no establece una zonificación del suelo no urbanizable en la que se contemplen al menos los usos del suelo más frecuentes en el municipio y/o los previstos en la LSNU. Distingue dentro del suelo no urbanizable común la franja de terrenos en torno a la zona húmeda de El Hondo, que no protege y califica según la ordenación propia de este espacio natural protegido.
El plan debe zonificar y ordenar el suelo no urbanizable común, establecer un régimen del suelo teniendo en cuenta los usos y aprovechamiento existente, y determinar como suelo no urbanizable protegido aquellas zonas con mayor valor ambiental o sujeto a limitaciones, a partir del estudio de la capacidad de acogida de territorio o metodología equivalente que justifique las soluciones adoptadas.
2. Descripción de las características más relevantes del plan y/o proyecto presentado.
a) El término municipal de Crevillent pertenece a la comarca de El Baix Vinalopó, en el sur de la provincia de Alicante. Cuenta con una superficie de 104,50 km², limita al norte con Hondón de las Nieves y Aspe; al este, con Elche; al sur, con Catral; y al oeste, con Callosa de Segura, San Isidro y Albatera.
b) La población de Crevillent tiene un crecimiento positivo en los últimos veinte años (28.432 habitantes según censo de 2008), dedicada mayoritariamente a la industria y al sector servicios, y en menor medida a la agricultura. La población se concentra en su casco urbano aunque cuenta con varios núcleos de población hacia el sur (La Estación, El Realengo, San Felipe Neri, Las Casicas y El Rincón de los Pablos, en zonas agrícolas de regadío).
c) El instrumento de planeamiento vigente en el municipio es el Plan General de Ordenación Urbana, aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo el 22 de diciembre de 1983, sin que dicho planeamiento dada la fecha de aprobación fuera sometido a un proceso de evaluación ambiental y sobre el que se ha realizado alguna modificación de importancia hasta la fecha.
Las superficies en metros cuadrados del vigente plan general son las siguientes:

(\*) La Estación, El Realengo, San Felipe Neri, Las Casicas, Rincón de los Pablos
d) El documento de Plan General, que se somete a evaluación ambiental, establece las siguientes superficies:

(\*) La Estación, El Realengo, San Felipe Neri, Las Casicas, Rincón de los Pablos
El modelo territorial propuesto, en cuanto al sistema de asentamientos urbano-urbanizable, opta por la desclasificación de grandes bolsas de suelo urbanizable no programado de carácter aislado y disperso (sectores A, B, C, D y J), lo que se valora positivamente a los efectos ambientales.
Paralelamente, plantea un importante crecimiento de suelo urbanizable residencial, al este del casco urbano, sector R-4; amplía el sector E (R-9), ocupado por numerosas viviendas aisladas y reduce el sector F (R-8), que mantiene de este modo su carácter aislado y baja densidad. Igualmente plantea grandes bolsas de suelo industrial que aumentan, en algún caso, la fragmentación y dificultan el mantenimiento de la permeabilidad ecológica del territorio (p.e: parte de la delimitación de los sectores I-9, I-10, I-11 e I-13, según consta en el informe del Área de Planificación del territorio y del Litoral de fecha 08.07.08).
Según estos datos, el incremento del consumo del recurso suelo (clasificado como urbano-urbanizable por el plan propuesto, 747'5 Ha) representa aproximadamente un 45% respecto al suelo transformado o artificializado (el suelo urbano-urbanizable con ordenación pormenorizada del vigente planeamiento, 515'15 Ha) considerando que éste hubiera sido ejecutado en su totalidad.
En cuanto al suelo no urbanizable, equipara la mayoría de los terrenos agrícolas del término municipal, tanto de secano como de regadío, que clasifica como suelo no urbanizable común de usos mixtos, minorando la protección de los terrenos del entorno más inmediato del parque natural de El Hondo, que tienen una importante función no sólo productiva sino ecológica.
e) El suelo no urbanizable de protección se divide en las siguientes categorías:
- Protección del medio natural (SNUMN)
- Protección de zonas arqueológicas (SNUPA)
- Protección de zonas húmedas, cauces y barrancos (SNUPC)
f) Los crecimientos urbanísticos propuestos completan, en su mayoría, la trama urbana de Crevillent alrededor del núcleo actual, con suelo residencial e industrial a lo largo de la carretera. Los sectores previstos son:

En el medio rural se clasifican como Suelo Urbano los núcleos rurales de La Estación, El Realengo, San Felipe Neri, Las Casicas - y sus ampliaciones con suelo urbanizable duplicando prácticamente su superficie actual- y Rincón de los Pablos. En este tipo de suelo se deben acreditar las dotaciones e infraestructuras que viabilicen de forma sostenible los desarrollos previstos.
g) Se estima un potencial de 8.179 nuevas viviendas para 17.175 habitantes a razón de 2,1 hab/viv, se establece un techo poblacional de 45.600 habitantes para el municipio, lo que supone un incremento poblacional del 60,4%.
h) El Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos del Plan General regula los elementos arquitectónicos, arqueológicos, etnológicos y paleontológicos existentes en Crevillent. No se incluyen otros espacios de interés en el término municipal.
i) La clasificación y calificación propuesta en el plan en los suelos limítrofes con otros términos municipales debe ser compatible, tendiendo a configurar unidades ambientales de transición (p.e: en los municipios colindantes de Elche y Catral clasifican como suelo no urbanizable de protección las zonas exteriores al parque natural de El Hondo, mientras que la Sierra de Crevillent también está protegida en Elche, Albatera, Hondón de las Nieves y Aspe).
3. Alternativas
En lo que respecta al estudio de alternativas, en el estudio de impacto ambiental y en las ampliaciones remitidas se han analizado las posibles alternativas y se han introducido modificaciones a partir de los informes y las consideraciones ambientales del proceso de evaluación ambiental.
Tramitación administrativa
1. Admisión a trámite
En fecha 22 de noviembre de 2006, la Dirección Territorial de Alicante remite una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo al Plan General de Ordenación Urbana de Crevillent, así como la certificación del resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos la totalidad de los documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
2. Información pública
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica inicialmente presentada, según anuncios publicados en el tablón del Ayuntamiento, en el Diario Información, de fecha 6 de agosto de 2004, y en el DOGV núm.4.809 de fecha 30 de julio de 2004, por período de dos meses.
El plan general, acompañado del estudio de impacto ambiental, se somete nuevamente a información pública según anuncio publicado en el DOGV núm.5.054 de fecha 21 de julio de 2005, al haber introducido nuevos crecimientos que son considerados como modificaciones sustanciales, por periodo de un mes.
Durante el periodo de información pública se presentaron 184 alegaciones, según certificado emitido por el secretario general del Ayuntamiento de Crevillent relativo a la aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 28 de diciembre de 2005. Esta documentación es la remitida para su evaluación ambiental y la que se somete a consultas y solicitud de informes sectoriales.
Las modificaciones introducidas en el plan general durante su tramitación cuentan con aprobación provisional por acuerdo del pleno de flecha 31 de octubre de 2007, que se refiere a la totalidad de los documentos del plan general y estudios que acompañan.
3. Resumen de las alegaciones
Las alegaciones presentadas pueden agruparse en trece bloques, la mayoría referidas a determinaciones en suelo urbano o parcelas contiguas al núcleo de población en relación con alineaciones, trazados de viales, edificaciones existentes, parámetros urbanísticos?, que son atendidas en lo posible y estimadas, no tienen carácter ambiental.
Son varias las alegaciones contrarias a la ubicación del sector industrial I-11, por la existencia de algunas viviendas en el medio rural, en la zona de San Felipe Neri, que son desestimadas. Varias alegaciones se muestran contrarias al sector I-13 de uso industrial, alguna de las cuales plantea una delimitación más ajustada a las naves existentes.
Un grupo de alegaciones manifiesta su disconformidad a la parcela mínima de 10.000 m² en SNU Común para vivienda familiar y aislada, que son desestimadas. Otra alegación se refiere a la regulación frente a la formación de núcleos de población en suelo no urbanizable, a razón de un número máximo de 4 viviendas en un círculo de 100 metros, se estima al eliminar esta determinación normativa del plan.
Alguna alegación se muestra contraria a la delimitación del suelo no urbanizable de protección en la Sierra de Crevillent. Otras solicitan la reclasificación de terrenos en distintos parajes del término municipal, que se desestiman considerando más adecuado mantener la clasificación anterior del plan vigente.
Dos alegaciones se refieren a la reserva de suelo como zona Z.A.L. junto a La estación, que viene motivada por las actuaciones planteadas en el PATEMAE, que considera adecuada esta localización junto a la estación de ferrocarril para una plataforma de actividades logísticas.
4. Peticiones de información o documentación complementaria
Con fecha 6 de febrero de 2007 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial que se complete la documentación en aquellos aspectos que considera deben ser ampliados y/o justificados para la emisión de la DIA:
1. En cuanto a los nuevos sectores de suelo urbanizable proyectados se debe:
- Justificar la existencia de suficientes recursos hídricos para atender la demanda que dichos sectores generen, en términos de cantidad y calidad, para los distintos usos existentes y/o previstos, y su procedencia.
- Aportar el Informe inicial o definitivo, en el sentido que resulte, evacuado por el organismo de cuenca relativo a la suficiencia de recursos hídricos y a las afecciones al dominio público.
- Justificar la capacidad de las instalaciones de tratamiento de las aguas residuales para tratar el incremento del volumen derivado del desarrollo urbanístico propuesto, el tratamiento y efectiva conexión para los sectores ubicados dispersos o en núcleos rurales.
- Resolver la gestión de los residuos sólidos urbanos e inertes conforme a las previsiones del Plan Zonal de la Zona XVIII del PIR. Aportar el certificado que justifique la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes y el destino final de los mismos. Especificar la gestión de los residuos industriales.
2. En cuanto a los usos propuestos para estos sectores, presentar un estudio de alternativas a fin de evaluar la compatibilidad ambiental de usos, que abarque: los Sectores R-10 (posteriormente aprobado) y R-11 en los que se valorará un uso industrial conforme al uso de los suelos colindantes ya consolidados; y el sector I-13, para el que se valorará su redelimitación conforme a terrenos ya ocupados por las industrias, y medidas correctoras como disponer entre el suelo industrial y el residencial o dotacional (cementerio) espacios libres como zonas verdes a modo de «colchón». Considerar el factor ruido como criterio ambiental limitante y justificar que las soluciones adoptadas son las ambientalmente más adecuadas.
3. Elaborar un plan acústico municipal, de conformidad con el artículo 21 de la Ley 7/2002, de Protección contra la Contaminación Acústica. Incorporar las consideraciones ambientales y condicionantes de la Declaración de Impacto Ambiental del expediente 252/2002-AIA, Plan Especial de la Ronda Sur de Crevillent.
4. El estudio de alternativas se ampliará al suelo no urbanizable en cuanto a los suelos situados al sur de la Vereda de Orihuela que presentan una elevada o muy elevada capacidad para su uso agrícola y corresponden con terrenos de cultivo de regadío con una importante red de canales y acequias en relación directa con los embalses de El Hondo, funcionalmente necesarios para su conservación. Estos terrenos, situados en el entorno más inmediato del parque natural del Hondo, están clasificados en el vigente plan general como SNU de protección (compatible con la protección existente en los municipios colindantes) y cumplen una función no sólo productiva sino también ecológica y paisajística muy importante.
Por ello, debe justificarse su desprotección desde el estudio de la Alternativa 0, dados los valores ambientales de esta zona de huerta, próxima a un espacio natural protegido de gran relevancia como El Hondo, terrenos que presentan características singulares y una mayor calidad desde el punto de vista ambiental que el resto de los terrenos clasificados como SNU Común, en los que debe primar y promoverse el uso agrícola y aquellos otros compatibles con los valores a proteger en la zona.
5. El apartado anterior debería iniciarse con la cartografía de Unidades Ambientales Homogéneas que integren las variables ambientales más relevantes, su valoración ambiental y la definición de la capacidad de acogida del territorio, junto con las áreas de interés para la conservación o zonas con valor ecológico, ya cartografiadas.
6. Describir y cartografiar en el EsIA las figuras de protección existentes en el municipio: LICs, ZEPAs, microrreservas, parques naturales, PORNs y PRUGs, zonas húmedas, cuevas, etc.
7. En cuanto a los riesgos ambientales, incorporar los resultados del «estudio de inundabilidad debido a una hipotética rotura de la presa de Crevillent por efecto de un sismo» (que se elaboró para la tramitación del PP Sector R-10), que cuenta con informe favorable del Servicio de Ordenación Territorial de fecha 28/11/06.
8. Inventariar y cartografiar las vías pecuarias y los yacimientos arqueológicos, paleontológicos y/o etnológicos. Todos estos elementos deben protegerse conforme a su legislación vigente. Completar con el Informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de la DG de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos.
9. Señalar que el EsIA no se ajusta en sus contenidos mínimos y planos a lo establecido por esta Conselleria para este tipo de estudios, debiéndose modificar y/o completar.
Con fecha 17 de noviembre de 2008, habiéndose subsanado parcialmente el requerimiento de documentación solicitado y a la vista de los informes evacuados en contestación a las consultas realizadas, se comunica:
A) Analizada la documentación remitida por el Ayuntamiento y la Dirección Territorial (en fechas 11/12/07, 24/01/08, 15/02/08, 04/03/08 y 08/05/08) se insiste en aquellos aspectos que restan por subsanar para la emisión de la DIA:
1. Justificar la suficiencia de recursos hídricos para atender la demanda de los desarrollos urbanísticos propuestos; la capacidad de las instalaciones de tratamiento de las aguas, en especial, la suficiencia de las infraestructuras de depuración y efectiva conexión para los sectores ubicados en núcleos rurales; y resolver la gestión de los residuos sólidos urbanos e inertes.
2. Elaborar el estudio de alternativas, en cuanto a la delimitación y los usos urbanísticos propuestos, para los sectores de suelo urbanizable en áreas industriales consolidadas y de nuevo desarrollo y para el suelo no urbanizable relativo a la protección de aquellas partes del territorio con más valor (ver criterios del apartado B).
3. Elaborar del plan acústico municipal y considerar los condicionantes acústicos del Plan Especial Ronda Sur de Crevillent y Sector R-10.
4. Incorporar al EsIA y al documento del PG los resultados del «estudio de inundabilidad debido a una hipotética rotura de la presa de Crevillent por efecto de un sismo» (que se elaboró para la tramitación del PP Sector R-10).
5. Insistir, por su utilidad, en la elaboración, caracterización y valoración ambiental de unidades ambientales homogéneas (no se ha adjuntado el referido plano 009) y el análisis de capacidad de acogida del territorio como base metodológica para justificar la clasificación y zonificación por usos del suelo no urbanizable.
B) A la vista de la documentación remitida y de los informes sectoriales recibidos hasta la fecha, se pone en su conocimiento una serie de criterios ambientales que serán tenidos en cuenta a la hora de elaborar la declaración de impacto ambiental, salvo que sean previamente considerados y/o justificados por el Ayuntamiento:
- Las vías pecuarias deben identificarse y grafiarse, trazado y anchura legal, en los planos de ordenación, están sujetas a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias, y serán clasificadas en suelo no urbanizable, como suelo no urbanizable de protección, en toda su anchura legal, y en suelo urbano o urbanizable tendrán la consideración urbanística de red primaria de espacios libres y se integrarán como paseos o alamedas en la ordenación, no estando contemplado su uso como red viaria para vehículos motorizados en el Título II, de los usos compatibles y complementarios de las vías pecuarias, de la Ley 3/1995. No computarán como superficie del sector y tampoco como suelo dotacional a los efectos de cumplimiento de estándares legales.
- En el término municipal hay catalogados dos montes de utilidad pública: La Sierra (núm.44) y Sierra Baja y Lomas (núm.67), debiendo ser objeto de protección en la categoría de suelo no urbanizable de protección (SNU protegido del medio natural). Deben obtener la misma calificación los terrenos forestales no públicos que colindan con aquellos, configurando áreas naturales de conservación bien conectadas en el territorio.
- En el mismo caso se encuentran los cauces, pequeños barrancos y ramblas, es necesario que se estudie con mayor detalle la hidrología del municipio y se dote de suficiente protección por su importancia para el mantenimiento del los embalses de El Hondo y el pantano de Crevillente, sin perjuicio del informe del organismo de cuenca relativo al dominio público hidráulico.
- En cuanto a los espacios naturales protegidos y figuras de protección existentes en el municipio -LIC Serra de Crevillent, LIC El Fondo de Crevillent-Elx y la ZEPA El Hondo de la RN2000; zona húmeda catalogada parque natural del Fondo d'Elx, Zona RAMSAR; parque natural del Hondo; microrreservas de flora Cim de Crevillent, Barranc del Boig, Coll de San Juri, El Fondo-Derramador, El Codo y el Fondo-Els Racons-, concluir igualmente la necesidad de incidir en la protección de estos espacios para su conservación en un estado favorable para los hábitats naturales y especies.
Vistos los informes técnicos, de fecha 29.11.07 y 25.01.08, de Espacios Naturales Protegidos (DT de Alicante) y del Servicio de Ordenación Sostenible, así como del Servicio de Ordenación del Territorio (08.07.08), no se justifica a efectos ambientales la equiparación a suelo no urbanizable común de los terrenos al sur de la Vereda de Orihuela, con un alto valor ambiental y necesarios para mantener la integridad territorial y ambiental del parque natural del Hondo y su zona de influencia con niveles altos de permeabilidad.
Resulta más adecuado que estos suelos mantengan la clasificación de suelo no urbanizable de protección, cumpliendo con su función ecológica y su vocación de uso agrícola por su alta capacidad agronómica, que se deriva del valor intrínseco de las características propias de la zona (edafológicas, climáticas, agronómicas, paisajísticas, etc).
Este aspecto, el valor intrínseco del suelo y las características de la zona, que resulta determinante para la evaluación ambiental, implica que el terreno presenta valores excepcionales suficientes para ser protegido.
c) Se recuerda que toda la documentación que se tramite se remitirá debidamente diligenciada y firmada por sus técnicos redactores, a través del Servicio Territorial de Ordenación del Territorio de Alicante. El plan general debe acompañarse de un estudio de paisaje, conforme a lo establecido en la Ley 4/2004 (LOTPP), siendo la Dirección General del Paisaje la competente para informar acerca de su contenido, tramitación y determinaciones en materia de paisaje.
El 1 de diciembre de 2008 el Ayuntamiento de Crevillent remite escrito de contestación al requerimiento de ampliación de documentación, y aporta lo siguiente: plano de clasificación y calificación ORD-1, hojas 1 y 2; red primaria y estructural, ORD-2, hojas 1 y 2; ficha de planeamiento y gestión sector R-11 (modificada); modificación apartados 6.2.2 y 6.2.4 del estudio de impacto ambiental; planos 000, 001, 002, 003, 004, 005, 006, 007 y 008 del estudio de impacto ambiental, Normas Urbanísticas, Capítulo 2, suelo no urbanizable (modificadas y vigentes). Esta última documentación es la considerada en el informe ambiental para la emisión de la declaración de impacto ambiental.
Informes sectoriales
Ordenación territorial y usos del suelo
- Informe del Servicio de Ordenación del Territorio (de fecha 08/07/08, recibido el 02.03.09), que en síntesis dice:
«Crevillent se incluye dentro del área funcional 22 (Alacant) en el documento II del Avance del Plan de Desarrollo Urbanístico (PDU) de la Comunitat Valenciana (COPUT, 1995), recogido como área Elx - Crevillent, dentro del área Alacant - Elx y en el documento de «Hipótesis del modelo territorial de la Comunitat Valenciana» (COPUT, 2002). Ese Área Metropolitana ha seguido una tendencia de crecimiento difusa o en «mancha de aceite»....
?Según el documento «Hipótesis del modelo territorial de la C. Valenciana», debe reforzarse el Eje Elx - Crevillent, de marcado carácter industrial, debido a las nuevas infraestructuras previstas (donde destaca la línea de alta velocidad), surgiendo la oportunidad para acoger nuevas funciones terciarias y equipamientos supramunicipales que refuercen la centralidad de este eje y del área urbana Alacant - Elx.
Sistema Ambiental:
1. El principal recurso a conservar en el municipio se corresponde con los terrenos afectados por el ámbito del PRUG de El Hondo y del LIC de la Serra de Crevillent, Actuación 1.5 PATEMAE como «Sistema Verde Metropolitana» (y el elemento de la Ermita de San Cayetano como «Sistema Ecoturístico Metropolitano, en la Actuación 3.4) de acuerdo con lo que disponga el órgano ambiental competente.
Deberá grafiarse de modo claro y preciso como SNU protegido la totalidad de cauces y barrancos, así como las distintas vías pecuarias, recomendándose una más amplia protección de la función estructuradora de los sistemas hídricos y potenciar la funcionalidad ecológica de las zonas de afección legal.
Deberá justificarse la observancia de laactuación 1.13.3 PATEMAE, en relación al espacio de terreno de forma rectangular tangencial al barranco y cercano al núcleo de La Estación, que aparece grafiado como SNU Común.
2. Otro recurso a conservar serían los suelos forestales, que deben dotarse de una calificación urbanística diferenciada o más protectora, no incluidos en los espacios anteriores y los de muy elevada (Clase A) y elevada capacidad agrícola (Clase B), debiéndose abordar la protección de los terrenos agrícolas de alta capacidad (próximos a la antigua Albufera d'Elx, donde se ha previsto un sector aislado urbanizable pormenorizadamente industrial I-11), desde el marco del planeamiento municipal. La Actuación 1.3 PATEMAE establece la indicación de favorecer en un extenso ámbito del municipio la actividad agrícola frente a los otros usos o actividades que la anulan, estableciendo para ese ámbito más concreto la actuación 1.13.6 la recomendación de que, en esa zona al sur del municipio, se establezcan mecanismos de restricción de nuevas implantaciones a favor de los valores naturales, con un criterio de compatibilidad. Por ello, se considera inadecuada la propuesta de sector industrial I-11 y la calificación como SNU Común de ese suelo.
3. Según el PATRICOVA, el término municipal presenta diversos niveles de riesgo de inundación: riesgo 1 (EAI 16), riesgo 2 (AC 25), riesgo 3 (AC 23) y riesgo 6; y previéndose actuaciones estructurales y de restauración hidrológico-foresta (EAI 14, encauzamiento del barranco Hondo; EAI 15 y 16, puentes sobre el barranco del Pedriscal y de San Cayetano en la N-340; AI 12, barranco de Bach; AI 14, barranco del Hondo y AI 15, barranco de Pedriscal).
Sin perjuicio de lo que se desprenda en un eventual estudio de inundabilidad (art. 16),- que no consta en el expediente salvo el referido a la presa y la referencia al análisis de riesgos de la Memoria Informativa -, el plan general clasificará como SNU de especial protección el dominio público hidráulico, así como las zonas de inundación de nivel de riesgo 1 (salvo las clasificadas como suelo urbano, que se mantendrán).
?El SNU afectado por Nivel 6, que afecta al núcleo El Realengo, no puede ser objeto de reclasificación.
También debe justificarse la no afección del riesgo 6 al sector industrial I-10.
Se recuerda las limitaciones establecidas en los apartados 2, 3 y 4 del art. 22 del PATRICOVA, que deben reflejarse en las NNUU relativas a SNU. Deberán considerarse los condicionantes en suelo urbano (El Realengo) previstos en el art. 24, las condiciones generales de adecuación de las infraestructuras y edificaciones de los art. 26, 27 y 28, así como las condiciones de uso del suelo junto a los cauces, medidas de defensa y drenaje de aguas pluviales previstas en los art. 30, 31 y 34.
Como mínimo, en la documentación informativa del PG debe reflejarse, además del DPH, zonas de servidumbre y policía, zonas de riesgo de inundación, y todos los cauces, las zonas de acumulación de aguas y los conos de inundación (art. 20 PATRICOVA).
No obstante, a la vista de las conclusiones de un estudio de inundabilidad, podría reconsiderarse lo informado desfavorablemente, en consonancia con lo dispuesto en el PATRICOVA y art. 35 del ROGTU, que indica que el planeamiento debe orientar los futuros desarrollos urbanísticos hacia las zonas no inundables.
4. Cabe considerar los condicionantes indicados en el informe (28/11/06) por el que se informa favorablemente el Informe sobre la afección de una hipotética rotura de la presa de Crevillent, sobrevenida a causa de un movimiento sísmico, y análisis de estabilidad de taludes, sobre el sector R-10 de dicho término municipal.
5. Se recomienda que los nuevos desarrollos propuestos, localizados en los suelos urbanos y urbanizables, tiendan hacia modelos intensivos de concentración de la edificación, procurando respetar las tipologías tradicionales, debiendo evitarse reclasificaciones de suelo desconectadas y dispersas (Sector Industrial I-11).
A la vista de la actuación tipo 1.12 PATEMAE, y tal como se indicaba en el informe relativo al concierto previo, no parecen justificadas determinadas bolsas de SNU Común, sitas entre suelos urbanos y urbanizables.
Se recomienda que se adopte una más detallada zonificación del SNU, que se concrete en unas normas urbanísticas referidas al SNU más estrictas y menos generalistas (art. 4, 5, 18 y 19 LSNU).
Vistas las actuaciones 1.13.4, 1.13.5 PATEMAE, y en relación a la consideración realizada en el informe del Concierto Previo, se recomienda que se estudie la posibilidad prevista en la DT 4ª LSNU, referida a la minimización del impacto territorial generados por los núcleos de viviendas en SNU (especialmente los núcleos diseminados próximos a casco urbano, la zona industrial y al sur del núcleo de La estación) . Se recomienda también que se estudie esa solución para el sector residencial R-9.
Se recomienda establecer una ordenación diferenciada para los suelos grafiados en la actuación 1.13.1, al objeto de preservar en óptimas condiciones esas bolsas de suelo estratégicas.
La delimitación del sector R-11, ajustada a la línea de término municipal, no cumple con la adecuación al planeamiento de los municipios colindantes, tal como se indicó respecto al concierto previo.
6. En materia de patrimonio cultural, se atenderá a la conservación y puesta en valor de éste (art. 21 LOTPP), entre el que se encuentra las formas tradicionales de ocupación humana del territorio conforme a las peculiaridades locales. Se recomienda que en las DEUT se fijen los objetivos y estrategias para la revitalización del patrimonio rural.
- Infraestructuras y sistema conectivo:
Insiste en las actuaciones previstas en el PATEMAE y criterios de la LOTPP respecto al uso del transporte público y en cuanto al sistema conectivo mediante redes de recorridos peatonales o no motorizados.
Debe procurarse la conexión con los espacios de alto valor ecológico (Red Verde de Itinerarios Ecoturísticos).
El documento debería prever, como elemento de red primaria, posibles reservas de suelo necesarias para la implantación de centros de energía, fomentándose el uso de energías renovables. No obstante, el impacto territorial de los denominados parques fotovoltaicos exige la adopción de criterios y controles para la menor afección posible al territorio y a las zonas habitadas, evitando su implantación en zonas que cuenten con valores ambientales, económicos y paisajísticos acreditados (como, por ejemplo, el suelo de elevada capacidad agrícola, Clase A), minimizando las distancias a los grandes corredores de la red eléctrica general.
Se refiere a las infraestructuras de abastecimiento de agua y para la gestión de contaminantes, recomienda la reutilización de las aguas residuales depuradas, y observa que deben tenerse en cuenta las limitaciones a la clasificación del suelo cuando se carezca de los recursos hídricos necesarios con garantía de potabilidad-
- Sistema de asentamientos y actividad urbanística:
1. El modelo territorial propuesto plantea en cuanto al sistema de asentamientos, la desclasificación de grandes bolsas de suelo urbanizable no programado al suroeste del casco y, paralelamente, un gran crecimiento de nuevo suelo urbanizable, mayoritariamente de baja densidad al este del casco urbano, así como grandes bolsas de suelo industrial que aumentan, en algún caso, la fragmentación del territorio y el mantenimiento de la permeabilidad ecológica del territorio (parte de la delimitación de los sectores I-3, I-4, I-9, I-10, I-11 e I-13), a priori pueden considerarse esos crecimientos contrarios a la idea de ciudad compacta. Debe apostarse por un modelo compacto, de mezcla de usos, polinuclear y polifuncional.
Se recomienda la desclasificación del sector R-8 (Club de tenis,) aislado del tejido preexistente.
Los crecimientos de los núcleos de El Realengo (de acuerdo a lo dispuesto por el PATRICOVA), San Felipe Neri y La Estación deberán garantizar lo dispuesto en los apartados f) y g) del art. 33 de la LOTPP.
Se recomienda la desclasificación del sector R-12, Las Casicas. También se podría desclasificar suelo urbano preexistente o contemplarse una mejor ordenación de los espacios de borde en suelo urbano.
Los sectores industriales no ordenan adecuadamente los espacios de borde (destaca el ejemplo del sector industrial I-2), recomendándose su redelimitación para que se reajusten a los intersticios de los suelos preexistentes o adyacentes y a la red viaria primaria.
No se justifica la existencia de bolsas de SNU sitas entre suelos urbanos y urbanizables.
Respecto al suelo urbano, en línea con lo que se indicó en el concierto previo, cabría considerar si se cumple con el requisito jurisprudencial de integración en la malla urbana, especialmente respecto a los núcleos dispersos de Las Casicas y Rincón de los Pablos.
No se justifica la bolsa de SNU entre el sector R-9 y el suelo urbano, tal como se informó respecto al concierto previo.
2. Debe evitarse una implantación urbanística dispersa (también en SNU), respetarse la morfología originaria del tejido urbano y garantizar la mezcla de usos, estableciendo porcentajes mínimos de uso terciario, en zonas en las que predomina el uso residencial. Se recomienda desincentivar la utilización masiva de la tipología de vivienda aislada. En relación a la ubicación de viviendas de protección pública (VPP) en los nuevos sectores, debe procurarse su distribución, fomentando la integración social y la mezcla de rentas, y prever actividades suficientes para regenerar áreas degradadas...
... 5. Debe justificarse la tasa de artificialización del suelo propuesta, a los efectos del Anexo I (Umbral 2) del ROGTU-
- Directrices definitorias de la estrategia de evolución urbana y ocupación del territorio (DEUOT):
Las DEUOT pueden formularse de forma mas concreta y precisa en relación a la limitación de asentamientos urbanos dispersos, conversión de la fachada de la CN-340 de usos industriales a terciarios y criterios a tener en cuenta ante eventuales cambios de planeamiento tendentes a reclasificar suelo.»
- Informe del Área de Industria e Innovación (14/03/08), Servicio de Ordenación y Seguridad Minera: se refiere a derechos mineros en el término municipal de Crevillente, en concreto una explotación de áridos en el Camí de Catral de 0,1 Ha de superficie, en terrenos clasificados como suelo no urbanizable común, y un permiso de exploración que abarca varias cuadrículas y afecta a numerosos municipios en Murcia y el sur de Alicante.
Espacios naturales protegidos
- El Informe del técnico de Espacios Naturales Protegidos (29/11/2007), de la Dirección Territorial de Alicante, realiza las siguientes consideraciones:
a. La delimitación del SNU de especial protección afecta, mayoritariamente, a dos espacios naturales protegidos, el LIC sierra de Crevillente y el parque natural del Hondo. En el primer caso, el paraje denominado «Alt de les Moreres» debe clasificarse como SNU de especial protección.
b. En el caso del parque natural del Hondo se estima conveniente que la zona de influencia socio- económica propuesta por el PORN (actualmente en tramitación) sea clasificada como SNU de especial protección, con el objeto de garantizar su función amortiguadora de impactos.
c. Otros espacios naturales a tener en cuenta son los montes públicos y muchos cursos de agua, (pequeños barrancos y ramblas), que no aparecen cartografiados por lo que es necesario que se estudie con mayor detalle la hidrología del municipio y se le dote de suficiente protección, dada su importancia para el mantenimiento de dos zonas como El Hondo y el pantano de Crevillent.
d. La clasificación como SNU común de usos mixtos de buena parte del territorio y la insuficiente definición de esta categoría puede provocar el aislamiento físico de los espacios naturales existentes, cuya protección no se puede limitar exclusivamente a la protección de un conjunto de áreas aisladas físicamente, deben afrontarse las cuestiones de conservación de los espacios naturales protegidos desde una perspectiva más integral, tratando de mantener niveles altos de permeabilidad en el conjunto del territorio, asumiendo la relación de los espacios protegidos con su territorio circundante y buscando formas coherentes de ordenación territorial consecuentes con esta finalidad.
Una estrategia es organizar el conjunto de espacios naturales protegidos en forma de red o sistema, distinguiendo en este mosaico las funciones de los espacios naturales estrictamente protegidos cuya finalidad es asegurar la mayor integridad ecológica del territorio, de las funciones de otras áreas dedicadas, por ejemplo, a actividades agrícolas que contribuyen a mantener la salud del ecosistema y su sostenibilidad. Se propone para ello la consideración en las zonas colindantes a espacios naturales de áreas clasificadas como SNU de protección agrícola u otros usos compatibles que aseguren la permanencia de espacios permeables para la fauna.
- Informe del Área de Espacios Naturales, Servicio de Ordenación Sostenible del Medio (25/01/08), que informa las figuras de protección en el término municipal de Crevillent, que son: de la RN2000, el LIC «Serra de Crevillent» también propuesta como ZEPA; el LIC «El Fondo de Crevillent-Elx» y la ZEPA «El Hondo»; la zona húmeda catalogada «Parque Natural del Fondo d'Elx», zona RAMSAR; el parque natural del Hondo; las microrreservas de Flora, Cim de Crevillent, Barranc del Boig, Coll de San Juri, El Fondo-Derramador, El Codo y el Fondo-Els Racons; y la presencia de hábitats de interés.
Siguiendo el informe del citado órgano, (...) destacar que el LIC «Serra de Crevillent» se ha propuesto para su inclusión como ZEPA, con un ámbito mayor. (...) Aparecen en el término municipal varios de los hábitats considerados de interés prioritario por la Comisión Europea, incluyendo algunos considerados de conservación prioritaria.
(...) la sierra de Crevillent es un espacio protegido que contiene elevados valores ambientales (...) el Alto de las Moreras, forma parte del hábitat de especies de interés -área de campeo del águila perdicera, de conservación prioritaria- y se encuentra incluida en la propuesta de ampliación de la Red de ZEPA. (...) Sumado a la inclusión de estos terrenos en el MUP núm.67 «Sierra Baja y Lomas», justifican suficientemente una modificación de la clasificación propuesta de SNU común a SNU de protección en los parajes del «Alto de las Moreras» y «Fondo de Porrues» y del área propuesta para su inclusión en la Red ZEPA.
En lo referente al entorno próximo del citado lugar, se dan unos valores ecológicos, morfológicos y ambientales muy similares a los que se dan en el propio ámbito del espacio protegido, y donde existen hábitats considerados de interés por la Comisión Europea cuyo valor ambiental es muy elevado (...) por lo que, se recomienda que se amplíe la delimitación del área clasificada como SNUP a las zonas forestales lindantes al mismo, creando un colchón que asegure la permanencia y conservación de este espacio en un estado favorable, de forma que se consolide un espacio protegido permeable con su entorno, especialmente para la fauna existente.
En relación con el LIC «El Fondo de Crevillent-Elx» y la ZEPA «El Hondo», el área periférica al espacio natural protegido y su entorno, es una zona de vital importancia para la pervivencia y conservación del lugar, además declarado parque natural (...), muy ligado funcionalmente a las características agrícolas del territorio en el que se ubica, donde se distribuyen diversos hábitats de interés comunitario, algunos considerados también de conservación prioritaria.
El plan general vigente clasifica esta área y sus alrededores como SNU de protección, con compatibilidad urbanística en los municipios colindantes. En este sentido, el PORN (actualmente en tramitación) establece que «Los terrenos actualmente clasificados como SNU de protección, mantendrán esta clasificación a efectos urbanísticos», por lo que en coherencia y dada la importancia que la conservación del entorno agrícola del Parque Natural tiene para su pervivencia, se considera que al menos en el área afectada por el PORN, no se debe modificar la categoría de clasificación, y se debe mantener la clasificación de SNU protegido.
Cabe indicar que el artículo 7.5 SNUP de zonas húmedas, cauces y barrancos, apartado 2, debe contemplar las posteriores revisiones de los documentos de gestión que se están tramitando (PORN del Sistema de Zonas Húmedas del sur de Alicante y revisión del PRUG del PN del Fondo de Crevillent-Elx).
En relación con las microrreservas de flora, el área de «El Fondo-Els Racons» deberá modificarse de forma que quede clasificada como SNUP.
Terrenos forestales y Conservación de la Biodiversidad
- Informe de la Sección Forestal (12/09/07), de la Dirección Territorial de Alicante, que de manera resumida indica lo siguiente:
En el TM de Crevillent hay catalogados dos montes de utilidad pública «La Sierra» núm.44 del CUP, y «Sierra baja y Lomas», núm.67 del CUP, según la documentación presentada el monte «La Sierra» y la parte norte de «Sierra baja y Lomas» están calificados parcialmente como SNU de protección. La totalidad del monte «Sierra Baja y Lomas» debe ser clasificado como SNU protegido, con las determinaciones de los arts. 16 y 17 de la LSNU. Asimismo, deben obtener la misma calificación los terrenos forestales no públicos que colindan con aquellos.
Caso particular son los terrenos de monte público afectados por suelos urbanizables: en el sector R-11 deben desclasificarse y clasificarse como SNU de protección; en el sector R-10, terrenos degradados que el plan clasifica como PQL, deben mantener su condición de SNU protegido y proceder a la restauración con la vegetación natural de la zona.
Las VVPP tendrán la condición del SNU de protección, con su anchura legal, en suelo no urbanizable; y tendrán la consideración urbanística de red primaria parque público natural en suelo urbano o urbanizable, integrándose como paseos o alamedas...
- Informe del técnico de Protección de Especies (04/12/07), de la Dirección Territorial de Alicante, que de manera resumida informa que:
Los terrenos forestales (incluidos los montes de utilidad pública) situados entre la ladera sur de la Sierra de Crevillent (entre el LIC, el canal de Crevillent y el núcleo urbano) colindantes con la LIC, sin duda merecen la clasificación de suelo no urbanizable de protección. Se trata de suelos con una erosión actual y potencial alta y muy alta (según la Cartografía Temática de la CV), con unos valores ambientales muy elevados, similares a los de los terrenos incluidos en la LIC colindante «Sierra de Crevillent», lo que justifica su protección conforme al art. 4 de la LSNU.
Coincide en la conveniencia de establecer, para los terrenos agrícolas de gran valor cercanos al parque del Hondo una calificación del suelo que los proteja de cambios de usos del suelo. Caso de permitirse su desprotección y las actuaciones contempladas por la ley para el SNU común (ya sea a través de declaraciones de interés comunitario o autorizaciones y licencias)- el parque correría el riesgo de convertirse en una isla rodeada de actuaciones que pueden desnaturalizarlo, y puede suponer una pérdida irreversible del valor ambiental de estos suelos, actualmente muy alto.
Formulada consulta al Área de Gestión de Recursos Forestales y Conservación Ambiental por el Área de Evaluación Ambiental para concretar y delimitar gráficamente los terrenos forestales, de utilidad pública o privados, en la zona de la Sierra Baja y Lomas que deben ser protegidos, se ha remitido, el 08.04.09 plano donde se grafían los montes de utilidad pública y los terrenos forestales del municipio de Crevillent.
Calidad del Aire. Ruidos
- Informes del Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, de fecha 29/01/08 y 12/03/08, se refieren al estudio acústico que acompaña al PGOU de Crevillent, consideran el contenido del citado estudio conforme al mínimo que se establece en el Decreto 104/2006, de planificación en gestión en materia de contaminación acústica; asimismo se indica que incluye medidas correctoras en los sectores R1, R4 y R5.
Hidrología y Recursos Hídricos
- Constan en el expediente informes de la Confederación Hidrográfica del Segura, de fecha 09/02/2005, 25/10/2006 y 17.10.2007, relativos a las afecciones del documento de plan general a diversos cauces, dominio público hidráulico, líneas de avenida (proyecto LINDE) e inundabilidad, sectores R-3, sectores R-1 y R-2, I1 e I2, y sectores R9, I1, I8 e I13, polígono industrial Este y sector R3, embalse de Crevillent y nuevas demandas de recursos hídricos, y que en síntesis dicen:
La ordenación del sector R3 y el polígono industrial Este no afecta al dominio público hidráulico del barranco del Sendre, pero sí se encuentra afección al régimen de corrientes ya que hay manzanas afectadas por las líneas de 100 y 500 años del período de retorno del mencionado barranco. En las franjas de las márgenes delimitadas por la «vía de intenso desagüe» se prohíben los usos residenciales, siendo los permitidos aquellos que no obstruyan el flujo de avenidas y no requieran estructuras, terraplenes o almacenamiento de bienes y equipos, y que no afecten desfavorablemente la capacidad de dicha vía de intenso desagüe. En la zona inundable considerada como «zona de inundación peligrosa» también se prohibirán los usos residenciales; en la zona inundable que no tenga esta consideración los usos deben condicionarse a que no se produzcan daños de consideración.
De la documentación presentada, se comprueba que se han identificado los cauces más importantes, si bien no se han incluido los que discurren por los sectores R1 y R2 y los sectores I1 e I2. Las ramblas anteriores, deberán incluir la información proporcionada por el proyecto LINDE (rambla de San Cayetano, barranco Amorós, barranco del Pollo y Mangranera, rambla Castellar, barranco Sendre y barranco del Bosch), para el plan general o sus instrumentos urbanísticos de desarrollo, se contemplarán: propuesta de delimitación del dominio público hidráulico en el tramo de rambla o barranco afectado y documentación aneja, prohibiciones en las márgenes del cauce.
Los instrumentos urbanísticos que desarrolla el Plan General se someterán a informe de la Confederación, debiendo incorporar las restricciones resultantes de la delimitación del DPH de los cauces afectados y las que exija la protección de su régimen de corrientes, así como las que exijan las zonas de inundación peligrosa. Lo anterior se aplicará a los sectores R9, I1, I8, I13 y polígono industrial Oeste respecto al barranco del Pollo y Mangranera.
Respecto a los sectores anexos al embalse de Crevillent, los instrumentos urbanísticos de desarrollo deberán acomodar las restricciones derivadas de la delimitación del nivel de avenida del proyecto adoptado para la presa.
El sector I4 (como el R3 y polígono industrial Este) resulta afectado por las líneas de avenida definitivas referentes al barranco de Sendre. Se tendrá que revisar la ordenación para adecuarla a los usos admisibles en esas zonas inundables y contemplar el riesgo de avenida asociado a dicho barranco, a partir del tramo final del mismo.
En relación con las nuevas demandas de recursos hídricos generadas por la ampliación o nueva creación de actividades derivadas del desarrollo urbanístico previsto, hay que tener en cuenta que la demanda global para abastecimiento a poblaciones en el ámbito de la Confederación Hidrográfica del Segura excede las asignaciones previstas para este uso, lo que genera un importante déficit. Por tanto, en las circunstancias actuales, y hasta que no se generen nuevos recursos procedentes de la desalación de agua de acuerdo con las previsiones, a corto plazo, del Programa Agua, no existen recursos hídricos suficientes para satisfacer dichas nuevas demandas.
Gestión de las Aguas Residuales
- Consta en el expediente informe de la EPSAR, de fecha 15/02/08, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Crevillent para admitir los caudales de aguas residuales generados por el PGOU de Crevillent, que indica lo siguiente:
La EDAR Derramador-Crevillente da servicio al municipio de Crevillente y está diseñada para tratar 5.000 m³/día en la línea urbana y 4.000 m³/día en la industrial. En la actualidad el influente es de 2.598 m³/día en la urbana y 1.477 m³/día en la industrial.
En el II Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunitat Valenciana se contemplan actuaciones de ampliación de la planta que ya se han ejecutado.
Según los datos aportados por el Ayuntamiento, la modificación descrita generará un caudal estimado en 17.413 m³/día, 5.235 m³/día a la línea urbana y 12.178 m³/día a la industrial.
Como conclusión se informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Derramador-Crevillente, siempre y cuando se cumplan los condicionantes siguientes:
1. Se deberá plasmar en el correspondiente instrumento de planeamiento la zonificación y ordenación del ámbito afectado a la infraestructura de saneamiento objeto de la actuación proyectada. A estos efectos, se determinarán dos zonas indispensables para el correcto desarrollo de esta infraestructura de la red primaria: un área de reserva contigua a la instalación para futuras ampliaciones o mejoras y un área de servidumbre de protección en la que se excluya la implantación de usos residenciales, sanitarios, culturales y recreativos de todo tipo (art. 23.4 LOTPP y legislación sectorial).
2. El urbanizador responsable del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión al sistema público de saneamiento y depuración. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se efectuará, por el peticionario a su cuenta y riesgo.
3. El vertido generado por los desarrollos urbanísticos a que dé lugar el PGOU deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento de Aguas Residuales al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del influente. A tales efectos los urbanizadores deberán prever, antes del punto de conexión, arquetas (con las características que se citan en el informe y que se deben incluir en las condiciones de conexión de las fichas de gestión). Asimismo, en la conexión de la zona industrial además de disponer de la mencionada arqueta de registro, se deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo.
4. Deberán coordinarse la necesaria ampliación de la planta con los desarrollos urbanísticos según vayan teniendo lugar estos, ya que para que se pueda realizar la conexión efectiva de los desarrollos, deberán estar ejecutadas las obras de construcción de una planta depuradora con capacidad suficiente para admitir los caudales generados por la población de Crevillente.
5. Con anterioridad a la ejecución de las distintas conexiones al sistema público de saneamiento y depuración, se deberá ingresar en la EPSAR la cantidad resultante del cálculo del Suplemento de Infraestructuras.
Afecciones legales
1. Espacios naturales protegidos. Parques naturales. En el sur del término municipal de Crevillent se encuentra el parque natural del Fondò d'Elx, aprobado por Decreto de 12 de diciembre de 1988, un espacio afectado por las determinaciones de su plan regulador de uso y gestión. Los usos en la zona exterior al parque están regulados por el Decreto 60/2003, de 13 de mayo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba definitivamente la ordenación de las zonas periféricas de protección del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante, que ordena en la franja de 500 m en torno al parque un área de interés especial (palmeral), una zona a regenerar (ZR-3), dos zonas agrícolas (tipo C y tipo E) y una zona sujeta a plan especial (PE-5).
2. Cuevas y microrreservas. En Crevillent se han declarado las microrreservas de «Cim de Crevillent» y «Coll de Sant Juri», «Barranc del Boig», «el Fondó-Derramador», «El Codo» y «El Fondo-Els Racons».
Se consideran protegidas, con carácter general, todas las cuevas, simas y demás cavidades subterráneas sitas en el municipio (art. 16 Ley 11/1994, de EENNPP), prohibiéndose toda alteración o destrucción de sus características físicas, así como la extracción o introducción de cualquier clase de materiales naturales o artificiales que afecten a las mismas. Debe tenerse en cuenta lo previsto en el Decreto 65/2006, por el que se desarrolla el régimen de protección de cuevas.
3. Habitats y Red Natura 2000. En relación con las zonas de especial protección de la Directiva 79/409/CEE (Directiva Aves), y con los lugares basados en la Directiva 92/43/CEE (Directiva Hábitats), el conjunto de la sierra de Crevillent se encuentra incluida en la delimitación del lugar de interés comunitario denominado LIC «Serra de Crevillent» y está propuesta en la red ampliada de zonas de especial protección para las aves. La laguna del Hondo es zona de especial protección para las aves, ZEPA «El Hondo».
La cartografía de hábitats de interés, publicada en el S.I.T. de la C. M.A.A. y U. incluye los terrenos forestales pertenecientes a la «Sierra Baja y Lomas» al norte del canal del Taibilla, a ambos lados del Barranco de San Cayetano, en el límite con el municipio de Albatera, y en el entorno del pantano de Crevillent.
4. Zonas húmedas. El parque natural del Fondò d'Elx (zona 12) está incluido en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana, de 10 de septiembre de 2002, y es zona RAMSAR. Al sur del Hondo, el humedal tiene continuidad en la zona de «Els Carrisals» (zona 13), de contacto entre el sistema Santa Pola - El Fondó y la desembocadura y frente litoral del Segura, cuya zona de influencia de 500 metros afecta al vértice sureste del municipio.
5. Suelo forestal y montes de utilidad pública. Los terrenos de la sierra de Crevillent, sierra Baja y Lomas, y algunos interfluvios y abarrancamientos incluidos en el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana, aprobado por Acuerdo de 15 de junio de 2007, del Consell (DOCV 5536 18/06/08).
Son dos los montes de utilidad pública catalogados en Crevillent, propiedad del Ayuntamiento, «La Sierra» núm.44 del CUP, y «Sierra Baja y Lomas», núm.67 del CUP.
6. Dominio público hidráulico. La red hidrográfica principal en el término municipal está formada por numerosos cauces que desaguan la sierra en dirección sur, hacia la antigua albufera, (reducida hoy, al haberse ido colmatando con los aportes de las aguas continentales y debido a la acción del hombre con la progresiva conversión del espacio en campos de cultivos), a la zona palustre del Hondo donde muchos de estos cauces van a morir en la red de canales, acequias y azarbes que atraviesan el territorio en dirección oeste - este.
Pertenecen al dominio público hidráulico los cauces de corrientes naturales, ya sean continuas o discontinuas. Estos cauces se encuentran protegidos por una faja lateral de 5 metros de anchura que constituye la zona de servidumbre, que se debe mantener expedita, y por una faja lateral de 100 metros de anchura que constituye la zona de policía.
Constan en el expediente informes del organismo de cuenca según los contenidos regulados en el art. 25.4 del Texto Refundido de la Ley de Aguas y el art. 19.2 de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, sobre la afección al dominio público hidráulico o sus zonas de servidumbres y policía, la incidencia en el régimen de corrientes y la disponibilidad de recursos hídricos.
7. Vías pecuarias. Según la Orden de 27/06/1969 por la que se aprueba la clasificación de vías pecuarias existentes en el término municipal de Crevillent son 10 las vías pecuarias que recorren el municipio con su número, denominación y anchura legal, y que están sujetas a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias.
Las VVPP deben figurar con sus datos de clasificación en los planos de ordenación, se debe mantener su integridad superficial y continuidad asegurando la continuidad preferente del tránsito ganadero y demás usos compatibles y complementarios de aquél, en los términos expresados en los artículos 16 y 17 de la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias.
8. Patrimonio cultural. No consta en el expediente de evaluación ambiental el informe regulado en el art. 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano.
9. Paisaje. De conformidad con lo establecido en la Ley 04/2004, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, el paisaje actuará como criterio condicionante en la planificación territorial y urbanística. Conforme al articulo 30 de la Ley 04/2004, LOTPP, los planes generales deben contener un estudio de paisaje, con el contenido y determinaciones que fije la Dirección General de Territorio y Paisaje.
10. Infraestructuras lineales. Las infraestructuras de comunicación más importantes que atraviesan Crevillent son las autovía del Mediterráneo A-7, la autovía A-37 a Torrevieja y la carretera CN-340, Alicante - Murcia, en travesía al núcleo de población para la que está previsto una variante o ronda sur, pendiente de ejecutar. Entre las vías comarcales, al este, entre los suelos residenciales y los industriales (bordeando el embalse) entronca con la carretera CNV-325 en dirección a Hondón de las Nieves y Aspe. Al oeste entronca la carretera a Catral, que atraviesa el término municipal en dirección sur hacia las poblaciones de la Vega Baja. Las zonas de protección de las carreteras, según la normativa vigente, se considerarán como espacio libre de reserva viaria cuyo único uso compatible será el ajardinamiento.
La línea férrea de RENFE Alicante - Murcia atraviesa el término municipal entre el núcleo de población de Crevillente y la Vereda de Orihuela, con estación junto a la carretera CV-875.
Tres líneas eléctricas de alta tensión cruzan el municipio en paralelo a los trazados de las carreteras principales, la que discurre entre la CN-340 y la A-7 afecta a suelos industriales propuestos.
11. Infraestructuras hidráulicas y agronómicas. La red canales de riego en Crevillent es muy importante debido principalmente al trasvase de agua del Canal del Taibilla (Tajo - Segura; Canal Postrasvase de la Margen Izquierda) que se regula en el embalse de Crevillent, y los sistemas de riego en torno a las lagunas del Hondo, sus elevaciones y canales hacia el Camp d'Elx y Alicante, así como los azarbes de aguas sobrantes de la huerta del Segura que alimentan el humedal.
12. Infraestructuras de depuración y gestión de residuos. Las aguas residuales son tratadas en la depuradora municipal, situada al suroeste del municipio y los polígonos industriales, junto al Barranc Fondo.
Crevillent pertenece al Plan Zonal de la Zona XVIII del Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana.
13. Cementerio municipal. El Decreto 39/2005, por el que se aprueba el Reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana, dispone para el emplazamiento de cementerios que en su entorno debe establecerse un perímetro de protección de 25m de ancho, que debe estar calificado por el planeamiento como zona dotacional del cementerio.
14. Riesgos ambientales. El Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), aprobado por acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell.
Consultada la cartografía publicada en el S.I.T de la C.M.A.A. y U, son amplias las zonas de la sierra y las lomas que presentan riesgo de deslizamiento (afecta a terrenos propuestos como suelo urbano-urbanizable en la zona norte del núcleo de población y oeste donde presenta un riesgo alto y medio). Igualmente, la erosión actual es alta en las lomas y llega a ser muy alta en amplias zonas de la sierra.
Crevillent se encuentra entre los municipios relacionados en el Decreto 162/1998, de 8 de septiembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan Especial de la Comunitat Valenciana ante el riesgo de accidentes graves en los transportes de mercancías peligrosas por carretera y ferrocarril, por la acumulación de accidentes y siniestralidad de la autovía A-7.
Consideraciones ambientales
El término municipal de Crevillent se sitúa al sur de la provincia de Alicante, en la comarca del Baix Vinalopó y lindando con La Vega Baja, en un contexto marcadamente semiárido y densamente poblado, con zonas de excepcional valor ambiental. El estudio de impacto ambiental identifica la singularidad del municipio por dos elementos clave debido a su riqueza natural, configurados como dos polos territorialmente opuestos: la Sierra de Crevillente, al norte, y El Hondo, al sur.
El espacio intermedio resulta heterogéneo y fragmentado. Alberga la mayoría de los usos y actividades, incluidos los de naturaleza urbana, donde junto a los tejidos industriales son importantes las edificaciones de todo tipo en el medio rural. Se pueden distinguir en él varias zonas o sub-unidades: la falda de la sierra, sierra bajas y lomas, hasta la carretera nacional CN-340, en la que existen numerosas viviendas familiares y aisladas entre bancales de cultivos de secano, que configuran un espacio suburbano de segunda residencia; el corredor ocupado por la carretera y las autopistas, donde se sitúa el núcleo de Crevillent y los polígonos industriales, muy antropizado, de relieves alomados donde continúan los abarrancamientos; y la zona al sur, que recupera el carácter agrícola y rural predominante, de relieve plano.
En esta zona intermedia, los terrenos forestales poseen una vegetación natural bien desarrollada en las barranqueras, que desconectadas se convierten en áreas importantes como refugio de fauna silvestre. Igualmente, algunas zonas altas de las lomas están ocupadas por matorral termófilo mediterráneo, que son una continuidad de los hábitats de la sierra. En estos relieves alomados la presencia o ausencia de vegetación va a constituir el factor decisivo en la pérdida de suelo por erosión, que es alto o muy alto la parte norte del municipio y donde es necesario mantener la vegetación actual y favorecer la restauración hidrológica forestal en las cuencas de los cauces y abarrancamientos.
Más hacia el sur, la disposición de la topografía para retener el agua supone un cambio de unidad ambiental, paisajística y territorial, con la aparición de los cultivos de regadío sobre terrenos de elevada y muy elevada capacidad agrícola, al sur de la Vereda de Orihuela. El cambio viene reforzado por otros aspectos como la diferente estructura de la propiedad, directamente relacionada con el uso agrícola, el menor grado del antropización de la zona y, consecuentemente, la presencia de construcciones en el medio rural es claramente menos densa y escasa. Estos terrenos, situados en el entorno más inmediato del parque natural de El Hondo, cumplen una importante función no sólo productiva sino también ecológica, configurando una zona de transición hacia este espacio natural protegido.
La Sierra de Crevillent forma un frente que recorre el municipio de este a oeste atravesada por una extensa red de drenaje y un relieve bastante accidentado que favorece la acumulación de humedad y la aparición de formación vegetales con altas necesidades hídricas, aunque el verdadero valor ambiental de esta sierra reside en sus formaciones de tomillar.
La vegetación natural presente en la sierra y las zonas bajas, en las que se han cartografiado hábitats de interés, según la denominación de RN2000, alberga principalmente matorrales esclerófilos termomediterráneos y pre-estépicos (5330), de muy diferente naturaleza y fisonomía, que en el sur de Alicante actúan como vegetación potencial o permanente debido a la aridez del clima por las escasas precipitaciones. Hay formaciones herbosas de pastos xerófilos más o menos abiertos formados por diversas gramíneas (6220), entre estas formaciones aparecen zonas de hábitats prioritarios con vegetación gipsícola (1520), formaciones vivaces dominadas por arbustos halonitrófilos (1430), y los roquedos de naturaleza calcárea alojan comunidades vegetales abiertas de plantas perennes enraizadas en las fisuras y grietas (8210) con escasa cobertura.
Se observa una diferenciación paisajística notable entre la solana y la umbría de la sierra y barrancos, con zonas intercaladas de cultivo. El interés singular de la vegetación se ve reforzada por su valor e importancia como hábitat de numerosas especies faunísticas, pues se trata de una zona de alto valor ambiental por ser necesaria para la supervivencia de poblaciones de especies amenazadas y protegidas como es el caso del águila perdicera, de conservación prioritaria.
Aunque la Península no es un territorio privilegiado por la extensión de sus aguas interiores, no se puede decir lo mismo del sur de la provincia de Alicante, donde los humedales y terrenos palustres desempeñan un papel que trasciende los límites de su entorno repercutiendo sobre procesos muchos más amplios para los ecosistemas.
El Hondo es una antigua cuenca endorreica utilizada como embalse de regulación para riego, con dos embalses principales con alimentación superficial dominante y subterránea, regulación directa de descargas para riego, y es uno de los espacios con mayor riqueza de fauna avícola en la Comunitat Valenciana. Su tendencia es a convertirse en una zona arreica (sin flujos permanentes de agua), conformada con flujos de agua procedentes de los excedentes del Segura, hoy casi inexistentes, muy intervenida por el hombre que fue decreciendo poco a poco por causas como la aportación de sedimentos y la desecación por parte del hombre.
Estos sedimentos poseen la más alta capacidad agrológica y junto a la red de canales, acequias y azarbes, forma un recurso agronómico que sumar al incalculable valor ambiental de la zona, y que es necesario conservar. Su importancia es relevante pues esta zona húmeda, junto con las tierras en cultivo, controlan las avenidas y retienen los sedimentos, alivian o rellenan los acuíferos y regulan la capa freática, donde los retornos de los regadíos a los azarbes y la infiltración constituyen hoy en día una alimentación que no se debe perder.
Como humedal se caracteriza por presentar aguas someras o poco profundas y tranquilas, y su extensión está sujeta a vaivenes de acuerdo con el ritmo de las precipitaciones y, en definitiva, los aportes de agua. Cuenta con varias lagunas menores, de hondura en torno al metro, aguas más o menos salobres según la época del año y fluctuaciones que llevan frecuentemente a su desaparición entre la densa vegetación de carrizo. Esta variedad de comportamiento los dota de un dinamismo biológico excepcional y en sus márgenes dicha alternancia humedad/sequía se traduce en multitud de especies adaptadas a tales cambios con presencia de ecosistemas acuáticos y terrestres.
El papel biológico que desempeñan los humedales es incuestionable, siendo espacios muy protegidos (sólo ocupan el 2% de la superficie de la Tierra) por imprescindibles para determinada avifauna internacional, en sus migraciones anuales, y debido a la diversidad de especies que albergan.
Entre las especies presentes en El Hondo destaca la cerceta pardilla y la malvasía cabeciblanca; y entre la ictiofauna, destaca el fartet, un endemismo mediterráneo; estas dos últimas especies están sujetas a planes de recuperación en el ámbito del parque natural.
Aún siendo el PG presentado un documento muy elaborado, son varios los criterios ambientales para el planeamiento que deben incorporarse al mismo con el fin de promover un desarrollo sostenible y garantizar un elevado nivel de protección del medio ambiente. Para ello, se ha solicitado la consideración de estos criterios por parte del Ayuntamiento a través de escritos comunicando el resultado de las consultas y los informes sectoriales obtenidos, requerimientos de ampliación de la documentación y, en particular, recomendando la definición, caracterización y valoración de unidades ambientales y el estudio de capacidad de acogida del territorio. Igualmente, se ha solicitado la elaboración de un estudio de alternativas, en detalle, de aquellos aspectos que no se consideran ambientalmente justificados y/o que pueden tener soluciones más adecuadas y favorables para el medio ambiente:
- El artículo 4 de la Ley 10/2004 del SNU, establece que «los planes urbanísticos o territoriales con capacidad para clasificar suelo calificarán y ordenarán como suelo no urbanizable protegido los terrenos (b) sujetos a un régimen específico de protección o mejora que tengan por objeto la conservación de la naturaleza, flora, fauna, agua o del territorio; (d) los terrenos comprendidos en espacios forestales, paisajísticos y ecológicos que estén sujetos a medidas de conservación o regeneración», como es el caso de los terrenos incluidos en la RN2000, que albergan hábitats y/o especies de interés comunitario (según la Directiva Hábitats) y terrenos necesarios para la conservación de las especies (Directiva Aves); y/o los terrenos incluidos en el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana.
Se debe considerar la protección de terrenos en los que esté acreditada una presencia importante de riesgo de erosión, desprendimiento u otros riesgos naturales, así como, los que alberguen valores naturales, paisajísticos o culturales y los terrenos que presenten valores rústicos o agrarios considerados de un ambiente rural digno de singular tratamiento por su importancia social, paisajística o cultural.
En este sentido, destacar las observaciones coincidentes y determinantes, realizadas en los informes sectoriales tanto por los técnicos de Evaluación Ambiental, de la Sección Forestal, de Especies Protegidas y Flora, de Espacios Naturales Protegidos, de Ordenación del Territorio de esta Conselleria, en cuanto a la necesidad de asegurar un elevado nivel de protección del medio ambiente en el ámbito de:
- Los terrenos forestales de la Sierra Baja y Las Lomas (MUP núm.67), mantener la protección del MUP núm.44 La Sierra, así como terrenos forestales no públicos que colindan con ellos.
- Los terrenos al sur de la Vereda de Orihuela en el entorno inmediato del parque natural de El Hondo
- Por su situación en la falda de la sierra, Crevillent sufre problemas de avenidas de agua por los cursos intermitentes que bajan desde la sierra con motivo de lluvias de fuerte intensidad. Muchas de sus calles son continuación de torrenteras, ramblizos y barrancos, que se convierten en cauce para las aguas, con continuidad fuera del núcleo urbano para lo que el plan propone soluciones dispares (mantiene al margen de la urbanización los suelos entre el suelo urbano y el sector R-9, en la vaguada del barranco, pero propone reclasificar un sector I-13, en vaguada, en la confluencia entre otros dos barrancos).
El núcleo de población no sufre inundaciones graves puesto que el agua discurre sin estancarse hasta llegar a El Hondo. Los problemas de inundación ocurren fuera del casco urbano, en la partida de El Realengo y en el tramo final de los barrancos del Bosch, Hondo, Amorós y San Cayetano, principalmente, y en el cruce con las carreteras.
En este sentido el plan debe considerar los suelos pertenecientes al dominio público hidráulico y las zonas de servidumbres y las zonas de inundación de nivel de riesgo 1 como suelo no urbanizable de protección, así como los restantes barrancos y ramblas que se deben mantener expeditos frente a construcciones y acumulación de residuos de origen industrial. Los suelos inundables deben atender las limitaciones o consideraciones del informe emitido el Servicio de Ordenación del Territorio, de fecha 08.07.08.
- Los crecimientos urbanísticos propuestos por el plan suponen en su mayoría una continuidad de los núcleos de población existentes y tienden a un modelo de ciudad más sostenible. Los terrenos afectados por las reclasificaciones no presentan valores dignos de protección, pero no todos son aceptables desde el punto de vista ambiental, debido a consideraciones ambientales relacionadas con los criterios de desarrollo sostenible marcados por la LOTPP, con riesgos ambientales, servidumbres y afecciones legales.
Los nuevos sectores deben justificar el consumo y uso racional del recurso no renovable suelo y la existencia de recursos hídricos suficientes para el abastecimiento de agua potable, así como, la capacidad de gestión de los contaminantes, es decir, la capacidad de tratamiento y gestión de residuos de todo tipo y de las aguas residuales.
- Respecto al abastecimiento de agua potable, el Organismo de cuenca informa que no dispone de recursos suficientes para atender la demanda global de abastecimiento a poblaciones en el ámbito de la Confederación Hidrográfica del Segura, por lo que existe un déficit de recursos hídricos para atender los nuevos desarrollos urbanísticos propuestos por el plan, en caso de mantenerse, hasta que no se generen nuevos recursos procedentes de la desalación (Programa Agua).
A estos efectos los nuevos desarrollos urbanísticos deben disponer de informe favorable del organismo de cuenca o de entidad suministradora que acredite la suficiencia de recursos hídricos, atendiendo a los criterios del auto de Ador, aspecto que se analizará por el órgano sustantivo.
Respecto a la depuración de las aguas residuales, son tratadas actualmente en la EDAR de Derramador-Crevillent, con una caudal de diseño suficiente para la población actual y las industrias existentes, pero que según las estimaciones del Ayuntamiento, el techo poblacional y los suelos propuestos en el plan hacen previsible la necesidad de ampliación de la depuradora, siendo suficiente a medio plazo. A estos efectos se estará a los condicionantes establecidos en el informe de la EPSAR de fecha 15.02.08.
- En cuanto a la gestión de residuos, se estará a las previsiones del Plan Zonal de la Zona XVIII del PIR.
Crevillent cuenta con un ecoparque autorizado, según los datos del citado plan zonal, y debe prever espacios para la recogida selectiva de residuos de tipo urbano, así como, áreas de aportación (grupos de contenedores de recogida de residuos), para papel/cartón, vidrio y envases ligeros, en los núcleos de viviendas aisladas en suelo no urbanizable común y en los núcleos de población o asentamientos rurales.
En los suelos industriales o terciarios debe garantizarse una correcta gestión de los residuos de todo tipo, tanto los urbanos o asimilables a urbanos por parte del Ayuntamiento, como los de origen industrial por parte de las empresas que instalen su actividad en los polígonos industriales.
- El estudio de impacto ambiental únicamente reconoce y caracteriza dos unidades ambientales diferenciadas: la Sierra de Crevillent, al norte, y el Fondó d'Elx-Crevillent, al sureste, pero no abarca todo el territorio municipal. El inventario ambiental y la valoración ambiental de estas dos unidades es suficiente.
El estudio de alternativas analiza los suelos situados al sur de la Vereda de Orihuela y describe el ecosistema y su importancia, pero concluye justificando la desprotección de estos terrenos en base su normativa urbanística y no asegurando la conservación y gestión de estos terrenos conforme a sus valores ambientales reconocidos.
El estudio de impacto ambiental identifica los impactos ambientales previsibles para las acciones que propone el plan general. Se proponen un conjunto de medidas correctoras generales y concretas por sectores, con su correspondiente plan de vigilancia ambiental (PVA), siendo de aplicación todas las medidas propuestas que no entren en contradicción con la DIA.
Finalmente, concluye impactos severos sobre el paisaje, los cambios de uso del suelo y alteración de la flora y fauna actual, que se deben prevenir. El impacto final se define como severo en cuanto al incremento poblacional e industrial y apunta a la adopción de medidas que deben incorporarse al plan general, entre ellas relativas a:
- Consumo de agua, plan de minimización de consumos
- Protección de flora y fauna
- Protección y recuperación de la zona de barranco
- Protección integral de las unidades ambientales con valores alto y muy alto
Consideraciones jurídicas
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
3. En fecha 30 de abril de 2.006 entró en vigor la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente (LEAE).
De conformidad con lo establecido en la Disposición Transitoria Primera, apdo 2º de la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el Medio Ambiente, el plan se encuentra incluido en el supuesto regulado en la misma, puesto que su primer acto preparatorio formal fue anterior al 21 de Julio de 2004 y, su aprobación definitiva todavía no se ha producido.
El procedimiento de evaluación ambiental relativo al Plan General de Ordenación Urbana de Crevillent se inicia con fecha 10 de enero de 2002, de conformidad con la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana de impacto ambiental, habiéndose realizado durante el proceso de evaluación ambiental:
- El trámite de información pública, (no siendo, en este caso, de aplicación la Ley 27/2006, de 18 de julio, por la que se regulan los derechos a la información, de participación pública y de acceso a la justicia en materia de medio ambiente).
- Consulta a las Administraciones afectadas, habiéndose trasladado el resultado de las mismas para su consideración al órgano promotor en el propio trámite de evaluación ambiental.
- Solicitud al órgano promotor de ampliación y /o aclaración de la documentación remitida, habiendo sido contestado con la amplitud y el nivel de detalle necesarios para un pronunciamiento ambiental.
Por otra parte, visto que el modelo territorial presentado se debe ajustar a las determinaciones de la Ley 04/2004, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, que incide en sus directrices en la utilización racional de los recursos naturales y la adecuada protección a los espacios naturales existentes, se entiende que el nivel de protección del medio ambiente y la integración ambiental pueden conseguirse a través del procedimiento de evaluación ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.
Por todo lo anteriormente expuesto, y, actuando conforme al principio de eficacia procedimental y al criterio de eficiencia, establecidos en el art. 3 de la Ley 30/92, se resuelve concluir el procedimiento ambiental iniciado conforme a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.
4. El Art. 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación de impacto ambiental.
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:
Primero
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Plan General de Ordenación Urbana de Crevillent, promovido por el Ayuntamiento de Crevillent.
No obstante, se debe presentar un Texto Refundido del Plan General de Ordenación Urbana que incorpore los condicionantes ambientales que se relacionan a continuación, que se remitirá debidamente firmado por sus técnicos redactores y diligenciado por el Ayuntamiento de Crevillent. Dicho texto refundido será motivo de una nueva resolución complementaria.
Segundo
Los condicionantes ambientales a considerar son:
a) En cuanto al suelo no urbanizable de protección, medio natural y rural:
- Se deben proteger los montes de utilidad pública núm.67 «Sierra Baja y Lomas» y «La Sierra» núm.44 en su totalidad, así como los terrenos forestales adyacentes que vienen reflejados en el plano adjunto. La propuesta de descatalogación de los montes de utilidad pública, en su caso, debe realizarse independientemente de la tramitación de este plan general.
Se aplicarán a todos los sectores colindantes a suelo forestal los criterios establecidos en el art. 25.bis del ROGTU, que recoge la Instrucción de la D.G de Gestión del Medio Natural relativa a prevención de incendios forestales.
- No se considera aceptable, a efectos ambientales, minorar la protección de los terrenos situados al sur de la Vereda de Orihuela dados sus valores ambientales, territoriales y paisajísticos, así como su proximidad al espacio protegido de «El Hondo».
Se considera necesario mantener su clasificación como SNU de protección, y se propone como categoría acorde con los fines de dicha protección la denominación de ecológica, paisajística y/o de los recursos agronómicos, promoviendo un régimen de usos compatible con los valores que determinan dicha protección.
Se considera compatible, a los efectos ambientales, el uso agrícola y los almacenes e instalaciones vinculados a la actividad agrícola.
Los usos residenciales y los alojamiento rurales, cuando supongan la rehabilitación o recuperación de construcciones ya existentes, los usos hoteleros y las actividades turísticas de ocio o con fines educativos relacionados con el medio ambiente para disfrute público y aprovechamiento colectivo, cuando armonicen con los valores ambientales propios del medio rural y natural en el que se ubican, son ambientalmente posibles en los núcleos rurales de El Realengo, San Felipe Neri, Las Casicas y Rincón de los Pablos.
En la zona inmediatamente exterior al parque natural se detallará la ordenación del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante.
Igualmente deberán preverse como usos prohibidos, aquellas actividades catalogadas como "actividad potencialmente contaminante del suelo" por el Anexo I del Real Decreto 9/2005, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.
- Debe mantenerse la protección de cauces y evitar la ocupación antrópica de barrancos y ramblas. Se recomienda no minorar la protección genérica vigente establecida en una faja de 50 metros.
(La citada protección debe abarcar el cauce y la zona de servidumbre así como las fajas laterales del cauce o barranco y los interfluvios, en los que se desarrolle vegetación natural y/o de ribera, o exista riesgo de inundación).
La zona de protección alrededor del embalse debe abarcar los terrenos inundables situados por debajo de la curva de nivel de 147,50 m de altura, es decir, de la cota de coronación de la presa, y las franjas de servidumbre y policía, en continuidad con los suelos forestales, de utilidad pública y de propiedad privada.
- En el barranco del Boch, se cartografiaran en los planos de información, los datos relativos a la lámina de inundación que se generaría debido a una hipotética rotura de la presa debido a un sismo, es decir, la delimitación del riesgo potencial existente.
Aguas abajo del embalse, en la zona de policía, se limitarán los usos urbanísticos en suelo urbano-urbanizable y los usos y aprovechamientos en suelo no urbanizable, conforme a la delimitación del citado riesgo de inundación.
En las Normas Urbanísticas se observarán las determinaciones del PATRICOVA que prohíbe la instalación en suelos sometidos a riesgo de inundación de industrias que almacenen, transformen, manipulen, generen, viertan etc., productos que pudieran resultar ambientalmente perjudiciales para el entorno como consecuencia del arrastre, dilución filtración, generados por el efecto de una inundación, y en especial para la salud humana, el suelo y/o el agua.
b) En cuanto a las determinaciones en suelo no urbanizable, usos y aprovechamientos, en el medio rural:
- Se debe proponer una zonificación del suelo no urbanizable común y ordenar, con carácter general, la implantación de usos y aprovechamientos en el medio rural y suelo rústico.
- En cuanto a la implantación de centros de energía renovables se estará a las recomendaciones del informe emitido el 08.07.08 del Servicio de Ordenación del Territorio.
- Se debe prever una reserva de suelo para la ampliación de la EDAR Derramador-Crevillent contigua a la infraestructura de saneamiento, para futuras ampliaciones o mejoras, y un área de servidumbre de protección en la que se excluya la implantación de usos residenciales, sanitarios, culturales y recreativos de todo tipo. Se tendrán en cuenta los condicionantes establecidos en el informe de la EPSAR emitido el 15 de febrero de 2008.
c) En cuanto a los asentamientos rurales y los núcleos de viviendas, en suelo rústico:
- Se debe acreditar las dotaciones e infraestructuras necesarias que sirvan a las edificaciones existentes o futuras.
- Se debe considerar la DT4ª de la LSNU, en cuanto a la minimización del impacto territorial de los núcleos de vivienda consolidada.
d) En cuanto al suelo urbano-urbanizable:
- La delimitación del sector R-11 debe dar cumplimiento a los criterios establecidos en el art. 25.bis del ROGTU, que recoge la Instrucción de la D.G de Gestión del Medio Natural relativa a prevención de incendios forestales. Se recomienda analizar por los órganos competentes en materia de planificación y ordenación del territorio la compatibilidad del uso residencial propuesto en un entorno de suelo urbano industrial consolidado, teniendo en cuenta la recomendación dada en la Resolución del Concierto Previo del Plan General de Crevillent.
- No se considera adecuado, a los efectos ambientales, la reclasificación del sector R-8, se trata de un sector situado al oeste del casco urbano, alejado del mismo y de otros ámbitos propuestos para su desarrollo, y desconectado de las infraestructuras y dotaciones. El club de tenis puede ser ordenado como equipamiento privado en suelo no urbanizable común, que sirva a los asentamientos de 2ª residencia.
- No se considera adecuado, a los efectos ambientales, la clasificación como suelo urbano del núcleo de Rincón de los Pablos y de Las Casicas, así como la reclasificación del sector R-12, justificado en la entidad de los mismos, debiendo acreditar que estos asentamientos rurales cuentan con infraestructuras y servicios suficientes, es decir, agua potable, efectivo saneamiento y recogida regular de residuos de todo tipo.
- No se considera adecuada la ubicación aislada del sector I-11, en una zona de alto valor ambiental, debiéndose considerar su localización junto al nudo AP-7 o como continuación del área industrial de Catral.
- Se debe justificar, a los efectos ambientales, la delimitación del sector industrial I-13, respecto a su ubicación junto cementerio municipal, su ocupación de un interfluvio en vaguada en la confluencia de dos barrancos, y por estar rodeado y contener numerosas edificaciones existentes de carácter residencial.
- Alrededor del cementerio municipal debe tener en cuenta las distancias establecidas para las condiciones de emplazamiento de cementerios (perímetro de protección de 25 m de zona dotacional que puede estar ajardinada y una segunda zona de terreno de 225 m en la que se restringen los usos permitidos), además de la reserva de terrenos para su posible ampliación.
- Los sectores industriales colindantes a zonas residenciales deben limitar sus actividades a las calificadas de baja intensidad, es decir, en estos sectores no son compatibles las industrias o actividades insalubres, nocivas y peligrosas en grado 4 y 5 del Nomenclator (D 54/1990). La ordenación pormenorizada debe disponer de zonas verdes a modo de conchón separando los usos industriales y terciarios de los residenciales, docentes, sanitarios y culturales de todo tipo.
- Los sectores Cachapets, I-8, I-10 e I-4 deben tener en cuenta el trazado de una línea eléctrica de alta tensión, sujetos a las limitaciones establecidas en el RD 1955/2000, por el que se regulan las actividades de transporte, distribución, comercialización, suministro y procedimientos de autorización de instalaciones de energía eléctrica. En función de la potencia de la línea puede resultar inviable su enterramiento o traslado.
- Los sectores I-4 ampliación, I-9, I-10 e I-12, ubicados junto a la autovía A-7, y dada su compatibilidad con el uso terciario, deben considerar como zona de alto riesgo de accidentes en los transportes de mercancías peligrosas, la franja de 500 metros alrededor de esta vía, en las que hay que evitar la localización de aquellos usos más sensibles que expongan a un gran número de población.
- Los suelos urbanizables y las instalaciones industriales deben disponer de arquetas de registro y medida antes del punto de vertido a la red de saneamiento, siguiendo las especificaciones de la EPSAR en informe emitido el 15 de febrero de 2008.
- Los sectores industriales y las actividades que se instalen deben reservar espacios suficientes para la colocación de contenedores de recogida selectiva de residuos de todo tipo.
- Se deben aportar los certificados relativos a la gestión de los residuos en Crevillent, donde se indique el tratamiento y destino final de los mismos, conforme al Plan Zonal de la Zona XVIII del PIR.
- Conforme al informe de 8 de julio de 2008 del Área de Planificación del Territorio y del Litoral, el sector R-5 y el asentamiento de El Realengo, están afectados por riesgo de inundación según el PATRICOVA y no pueden ser objeto de reclasificación. El sector I-10 podría estar también afectado por lo que debe justificarse su no afección.
- Cuando los barrancos y ramblas atraviesen suelo urbano-urbanizable se solicitará informe al organismo de cuenca en relación a los deslindes definitivos. La zona de servidumbre se debe mantener expedita. La protección se puede reducir genéricamente hasta un ancho mínimo de 25 metros a cada lado del cauce, que se trataría como zona verde (JL).
En el caso de sectores de suelo urbanizable sin ordenación pormenorizada la posible incidencia sobre el régimen de corrientes y la posible afección a terceros se llevará a cabo cuando se redacte en plan parcial de desarrollo.
- Los suelo urbano-urbanizable afectados por riesgo de desprendimiento, deben adoptar medidas de corrección, de modo que cualquier propuesta urbanística frente a estos riesgos precisa de la realización de estudios geotécnicos previos.
- Los sectores R-1 y R-4 y, en su caso, R-5 deben adoptar medidas correctoras frente a impactos acústicos según se desprende del informe sectorial del órgano competente.
e) Se deben ampliar las Directrices de Evolución Urbana y Ordenación del Territorio (DEUT) en consonancia con los criterios, objetivos y directrices de sostenibilidad establecidas en la LOTPP, como determinaciones esenciales que son, con vocación de permanencia. El modelo de evolución urbana y ocupación del territorio debe contemplar una secuencia lógica de desarrollo, con condiciones conexión para los sectores, procurando adscribir las infraestructuras y dotaciones necesarias para su ejecución.
Tercero
Se debe obtener el informe del Servicio de Ordenación del Territorio, de carácter vinculante, relativo a las determinaciones del PATRICOVA y, en su caso, a la eventual elaboración de un estudio para la concreción del riesgo de inundación. Igualmente, en cuanto a las previsiones del PATEMAE y los criterios de la LOTPP.
Cuarto
Se debe obtener el informe en materia de paisaje relativo al Estudio de Paisaje que acompaña al plan general.
Quinto
Se debe obtener el informe regulado en el art. 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano, de carácter vinculante para la declaración de impacto ambiental.
Sexto
De acuerdo con lo establecido en las consideraciones ambientales, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se deberá justificar, ante el órgano sustantivo, la suficiencia de recursos hídricos, en los términos establecidos por la Doctrina establecida por la sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana en el auto de Ador. Una vez comprobada la misma, se remitirá copia al área de Evaluación Ambiental a efectos de que conste en el expediente.
El Plan General incorporará, sobre la base del estudio de impacto ambiental, medidas concretas relativas al «consumo de agua, plan de minimización de consumos», a través de una ordenanza municipal o documento similar.
Séptimo
Debe presentar un informe dando cuenta del cumplimiento de los condicionantes de la declaración de impacto ambiental del expediente 252/2002-AIA, Ronda Sur, y del expediente 232/2004-AIA, Homologación y Plan Parcial Sector R-10, a nivel de proyecto de urbanización o de ejecución, respecto de la aplicación de las medidas de prevención y correctoras previstas, así como de cualquier incidencia o mejora de carácter medioambiental durante su desarrollo. En particular, el informe se referirá a las medidas frente a la contaminación acústica -en relación al estudio acústico y el plan acústico municipal- y a las medidas propuestas en las conclusiones del informe acerca del riesgo de inundación debido a una hipotética rotura de la presa de Crevillent por efecto de un sismo -en relación a la ordenación de las márgenes del barranco del Boch-.
Octavo
El procedimiento de evaluación de impacto ambiental relativo al PGOU de Crevillent no exime de que los planes y/o proyectos a desarrollar en el término municipal recogidos en la legislación medioambiental vigente, y en el ámbito de la Red Natura 2000, sean sometidos a un proceso de evaluación ambiental.
Noveno
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
Décimo
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
Valencia, 15 de abril de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno».
Valencia, 20 de agosto de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML