Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8540, del 03-05-2019 (2019/3580)

RESOLUCIÓ de 3 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 129/13-AIA Monforte del Cid.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8540

Data del DOGV
:   03-05-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/3580

CVE


Data del document
:   03-04-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Monforte del Cid](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 129/13-AIA Monforte del Cid. [2019/3580]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l expediente 129/13-AIA Monforte del Cid.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 129/13-AIA.  
Títol: explotació de recursos de la secció A) denominada Pozoblanco, al terme municipal de Monforte del Cid (Alacant).  
Promotor: Desmontes y Excavaciones Ismael, SL.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2011/3/03.  
Localització: parcel·les 63 i 66 del polígon 3, terme municipal de Monforte del Cid (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
1r. Objecte del projecte.  
L'objecte del projecte és la sol·licitud d'autorització per a una activitat d'explotació d'àrids en les parcel·les 63 i 66, del polígon 3, del terme municipal de Monforte del Cid (Alacant), d'acord amb la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines.  
2n. Principals característiques del projecte d'acord amb la documentació aportada.  
Recurs a explotar  
Els materials que es pretenen extraure corresponen al quaternari, formats per graves mesclades amb pedra fina i terra. El volum de les reserves de material calculat en el projecte d'explotació és de 328.917 m³. Aquesta dada es modifica posteriorment mitjançant el document «annex a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració», de data octubre de 2015, i així passa a ser el volum final calculat de 231.255,54 m³.  
Emplaçament.  
Els vèrtexs del perímetre d'explotació es corresponen amb les següents coordenades UTM (ED50):  
  
Punts X I  
P.1 700.589,79 4.254.047,26  
P.2 700.574,80 4.254.107,19  
P.3 700.547,84 4.254.199,88  
P.4 700.667,23 4.254.233,92  
P.5 700.691,21 4.254.224,37  
P.6 700.710,87 4.254.210,71  
P.7 700.725,25 4.254.196,33  
P.8 700.765,83 4.254.155,95  
P.9 700.777,61 4.254.139,49  
P.10 700.783,30 4.254.127,97  
P.11 700.791,00 4.254.106,00  
  
  
  
La superfície d'explotació és de 28.655 m².  
Accés  
Per a accedir a les parcel·les objecte d'estudi s'ha de seguir el següent itinerari:  
Des de la població d'Agost, s'ha de prendre la carretera que va a Novelda. Circulant per aquesta carretera, a uns 5.300 m, ens trobem l'encreuament de Pozoblanco-Monforte, en el qual hi ha una rotonda. Des d'ací, seguint cap a Novelda, a uns 750 m, s'ha de prendre un camí de terra situat a l'esquerra. Circulant per aquest camí durant uns 200 m s'arriba a les parcel·les on es pretén extraure el material.  
  
Terrenys  
Els terrenys objecte d'estudi se situen en el polígon 3, parcel·les 63 i 66, en el paratge de Loma Redonda del terme municipal de Monforte del Cid (Alacant). Aquests terrenys que són propietat de l'empresa, ocupen una extensió de 2,865 hectàrees.  
El terreny és pla, format en tres nivells, amb cotes de 344, 342 i 340 msnm, i són les cotes d'explotació des de la 344 a la 333 msnm.  
A causa de les característiques geològiques del terreny (graves arenoses i terra), per a la seua explotació no serà necessari l'ocupació ni l'ús d'explosius, ja que el conreu serà realitzat per mitjans mecànics.  
Personal.  
El personal estarà compost per:  
1 director facultatiu professional lliure.  
1 operador de maquinària mòbil (retroexcavadora).  
1 conductor de camió.  
1 conductor de camió cisterna d'aigua.  
Productes obtinguts.  
En el projecte d'explotació s'indica que el material extret per mitjans mecànics, graves arenoses i terres, es transportarà a la planta de classificació que l'empresa ha determinat d'instal·lar en les parcel·les que són de la seua propietat i que limiten per l'oest amb la zona a extraure. No obstant això, posteriorment, en declaració presentada pel promotor en data 21 d'octubre de 2015 davant la Secció de Mines de la Direcció Territorial d'Alacant, s'indica que en les parcel·les confrontants no s'instal·larà cap activitat relacionada amb l'extracció d'àrids i els comentaris sobre la planta de valorització de residus de la construcció i demolició es deuen a un error. Després d'aquesta modificació no s'ha especificat on es tractarà el material extret.  
Mètode d'explotació  
El mètode d'explotació dels materials que ens ocupen serà de pedrera a cel obert, en bancs descendents i talús forçat.  
L'empresa posseeix unes parcel·les confrontants a la zona d'extracció per l'oest, des d'on s'iniciarà l'explotació. L'extracció es realitzarà, per tant, en direcció OE, continuant l'avanç direcció SN, amb això s'aconseguirà simultaniejar l'extracció amb la restauració de forma progressiva.  
L'altura del front serà la de l'abast del braç de la retroexcavadora, és a dir de 5 i 6 metres, amb plataformes de treball àmplies de 45 metres. El talús del front de treball serà vertical. L'altura dels bancs finals previstos serà de 5 i 6 metres i bermes de 5,6 metres, amb cuneta de recollida d'aigües. El talús final de l'explotació serà de 25°.  
Per a accedir a l'explotació existeixen camins al voltant de les parcel·les i també a l'interior, que seran utilitzats com a pistes i accessos a les zones de treball.  
El pendent longitudinal de la pista d'explotació no superarà mai el 10 %. A més, aquestes pistes disposaran d'un pendent transversal d'almenys el 2 % de manera que es permeta l'evacuació de les aigües pluvials. Quan la pista discórrega a mig vessant, el pendent d'evacuació de les aigües pluvials es realitzarà en sentit invers del vessant, havent de disposar d'una adequada cuneta per a l'evacuació de les aigües. A més, s'haurà de deixar 2 metres de voral entre la vora de la calçada i el peu o vora inferior d'un talús, i 5 metres entre la vora la calçada i la vora superior d'un talús.  
Runars  
L'aprofitament del material extret és del 100 %, és a dir, no es generen estèrils. En conseqüència no es formaran runars.  
Preses i basses  
En aquest tipus d'explotació no és necessari realitzar presa o basses de residus.  
Instal·lacions  
No s'han de fer instal·lacions auxiliars en la zona d'extracció. Tan sols s'instal·laran WC químics prefabricats per a l'ús del personal, sense que es realitze cap abocament al medi, ja que disposaran de depòsits de magatzematge de les aigües generades i de subministrament d'aquestes. Les aigües fecals generades seran tractades per gestor de residus autoritzat. En l'explotació s'aprofitarà la llum solar diürna.  
Definició del mètode de treball  
Les parcel·les s'explotaran prenent com a base la cota superior 344 msnm, i s'ha d'arribar a la cota final 333, la qual cosa suposa una altura total d'11 m, dividida en dos bancs, amb una altura al final de l'explotació de 6 i 5 m.  
El procés d'extracció dels materials és el següent:  
- Desbrossament: les parcel·les tenen un recobriment de terra vegetal de 0,60 m, que s'anirà retirant de forma progressiva a l'avanç que s'efectue i s'anirà apilant en les parcel·les confrontants, on estarà resguardada del vent, d'aquesta forma es conservarà les seues propietats per a així utilitzar-la en la restauració. El desbrossament es realitzarà amb la mateixa retroexcavadora que s'utilitzarà per a extraure el material.  
- Arrancada i càrrega: els treballs d'extracció s'han de fer directament amb retroexcavadora, carregant el material directament al camió que el transportarà a la planta que s'instal·larà per a la seua trituració i classificació. No serà necessari l'ocupació ni l'ús d'explosius.  
- Transport: el material una vegada triturat i classificat serà carregat per mitjà de pala als camions banyeres centaures i camions Mercedes de doble carro que el transportaran a les obres.  
- Tractament: el material serà triturat i classificat en una planta de trituració i classificació, complint amb les normes i qualitat requerida per a l'ocupació en les obres d'infraestructures.  
Maquinària.  
La maquinària necessària per a l'explotació serà la següent:  
- Retroexcavadora Cat. 375 per a l'arrancada i càrrega.  
- Banyeres centaure de doble carro per al transport.  
- Camió cisterna per al reg de camins i plaça de treball.  
Planificació de l'explotació  
En l'annex a l'estudi d'impacte ambiental i pla de restauració, d'octubre de 2015, es modifiquen les dades de reserves calculades en el projecte d'explotació, estimant un volum total de reserves existents de2 31.255,54 m³ i un volum de terra vegetal de 17.193 m³. S'estima una producció mensual de 1.000 m³, i anual d'11.000 m³any (11 mesos treballats/any). El temps necessari per a l'extracció dels 231.255 m³ serà de 21,02 anys, temps que pot patir variació depenent de la demanda.  
  
En el pla de restauració, de juny de 2018 es consideren 5 fases de restauració i en el pla núm. 6 d'aquest document ve representada la superfície de cadascuna d'aquestes fases. Les superfícies de cadascuna de les fases de restauració van indicades en el pressupost, i són les següents:  
Fase 1 de restauració: 0,41 ha.  
Fase 2 de restauració: 0,35 ha.  
Fase 3 de restauració: 0,43 ha.  
Fase 4 de restauració: 0,34 ha (parcel·les explotació) + 0,95 ha (parcel·les annexes) = 1,29 ha.  
Fase 5 de restauració: 1,326 ha (parcel·les explotació) + 0,97 ha (parcel·les explotació) = 2,296 ha.  
Així mateix, en el pla de restauració modificat s'inclou una taula en la qual es mostra la simultaneïtat entre les fases de restauració i explotació:  
  
EXPLOTACIÓ RESTAURACIÓ  
1a FASE   
2a FASE 1a FASE  
3a FASE 2a FASE  
4a FASE 3a FASE  
5a FASE 4a FASE  
 5a FASE  
  
  
  
Les superfícies de les diferents fases d'explotació es representen en el pla núm. 4 (planta actual) del projecte d'explotació. No obstant això, no s'indiquen els volums de material a extraure en cadascuna de les fases ni tampoc el temps invertit.  
Per a la fase de restauració, tal com indica el projecte d'explotació, s'empraran les terres procedents del desbrossament que estaran apilades en la parcel·la 64 (annexa) que és propietat de l'empresa. Aquestes terres s'empraran íntegrament en l'obra de restauració. Per a facilitar els processos de colonització vegetal, les labors de separació dels horitzons superficials dels sòls susceptibles de ser utilitzats se simultaniegen amb el desbrossament, sempre que això siga possible, de manera que la terra vegetal incorpore les restes de la vegetació existent (millor picada) en el terreny en el moment de la seua separació. En qualsevol cas, s'ha d'intentar no mesclar les diferents tongades per a no diluir les propietats de les capes més fèrtils. El manteniment de la terra vegetal apilada es realitzarà mitjançant l'aportació de correccions orgàniques de forma periòdica (cada 6 mesos) fins a les operacions d'estesa.  
  
3r. Pla de restauració.  
El lloc considerat es troba en una zona plana situada a la vall del Vinalopó Mitjà. Quasi la totalitat de la zona està entapissada amb els cultius de regadiu de raïm de taula. En la zona d'estudi, les operacions de proveïment de llastos per a la plataforma de l'AVE van deixar un enorme buit miner a cel obert en les parcel·les 64, 65 i 67 pertanyents al promotor.  
D'acord amb l'última modificació del Pla de restauració, de data juny de 2018, la restauració es durà a terme tant en les parcel·les objecte d'explotació (parcel·les 63 i 66), com en les parcel·les ja explotades 64, 65 i 67, del polígon 3 de Monforte del Cid. La restauració es durà a terme de la següent forma:  
L'explotació de la pedrera s'iniciarà des del S de l'explotació. La direcció dels fronts serà SOTA-S'i l'avanç serà S-N.  
Finalitzada la 1a fase d'explotació i iniciada la 2a fase d'explotació, es procedirà a la restauració de les bermes i talús corresponents a la 1a fase de restauració.  
L'explotació de la 2a fase prosseguirà en direcció i avance S-N. Després d'haver-se acabat i iniciat la 3a fase d'explotació es procedirà a la restauració de les bermes i talús corresponents a la 2a fase de restauració.  
La superfície corresponent a la 3a fase d'explotació serà explotada íntegrament. La direcció i l'avanç serà S-N fins a arribar al límit N i després es continuarà amb direcció i avançament E-O. Finalitzada aquesta i iniciada la 4a fase d'explotació es procedirà a la restauració de les bermes i del talús corresponents a la 3a fase de restauració.  
La superfície corresponent a la 4a fase d'explotació serà explotada íntegrament. La direcció i l'avanç serà E-O. Una vegada arribat a la part oest, es continuarà l'explotació amb direcció i avançament N-S. Finalitzada aquesta es procedirà a la restauració de les bermes i del talús corresponents a la 4a i 5a fase de restauració, que també inclou les parcel·les annexes a l'explotació (parcel·les 64, 65 i 67).  
Els talussos finals són els resultants del projecte d'explotació i no hi haurà cap aportació de material per a la restauració. Els bancs seran del terreny original de les parcel·les i s'aniran perfilant perquè el seu estat final siga el que s'indica en el projecte.  
La revegetació es realitzarà preparant el terreny amb substrat vegetal perquè tinga l'ús actual, que és de cultiu de la vinya amb aprofitament agrícola. La revegetació dels talussos es realitzarà mitjançant una hidrosembra, mescla aquosa de llavors (gramínies), coberta protectora, fertilitzants i substàncies adherents.  
Calendari d'execució de la restauració vegetal.  
Les labors de restauració es compaginaran amb les d'explotació, començant aquestes per les cotes més altes de l'àrea que s'ha d'afectar. Es farà així una explotació amb caràcter descendent, restaurant el perfil final dels bancs tal com vagen quedant esgotats. L'esplanada resultant de la plaça de pedrera serà restaurada després d'esgotar-se l'explotació.  
  
Després de l'aportació i estesa del sòl es deixarà transcórrer un any per a la plantació a fi d'aconseguir una adequada meteorització del terreny.  
Les plantacions han de tenir lloc preferentment en els mesos d'octubre a novembre, i els clots necessaris es faran amb un mes d'antelació.  
  
Les comprovacions necessàries per a la reposició de fallades es duran a terme 6 mesos després de la plantació.  
Els regs necessaris durant la fase d'adaptació s'han de fer amb la periodicitat convenient fins a un any després de la plantació.  
Tramitació administrativa  
L'expedient l'inicia el 14 d'octubre de 2013 el Servei Territorial d'Energia d'Alacant amb la sol·licitud d'iniciació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental. Acompanya a aquesta sol·licitud el resultat del tràmit d'informació pública i la documentació tècnica necessària per a la tramitació de l'expedient.  
La Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació va sotmetre l'expedient a informació pública durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 7082, de 5 d'agost de 2013.  
El cap del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, en data 4 d'octubre de 2013, certifica que durant el termini concedit no es van presentar al·legacions.  
El 25 de setembre de 2014 el Servei Territorial d'Energia d'Alacant reitera la sol·licitud d'iniciació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
El 27 de novembre de 2014 es requereix a l'Ajuntament de Monforte del Cid el certificat de compatibilitat urbanística per a l'activitat projectada.  
El 9 de desembre de 2014 l'ajuntament remet un certificat de compatibilitat urbanística emés pels serveis tècnics municipals relatiu a parcel·les que no es corresponen amb aquelles en les quals es realitzarà l'activitat.  
El 20 de maig de 2015 se sol·licita a l'ajuntament l'esmena del certificat de compatibilitat urbanística.  
L'1 de juny de 2015 l'ajuntament remet un certificat de compatibilitat urbanística corresponent a les parcel·les objecte d'avaluació.  
El 12 de juny de 2015 se sol·licita al promotor, a través de l'òrgan substantiu, un requeriment de documentació i l'esmena de deficiències detectades en la documentació tècnica aportada.  
El 6 de novembre de 2015 el Servei Territorial d'Energia d'Alacant remet còpia de la documentació presentada pel promotor com a contestació al requeriment del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
El 24 de gener de 2017 el Servei Territorial d'Energia d'Alacant reitera la sol·licitud de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental.  
El 27 de març de 2018 es fa un nou requeriment al promotor, i es remet còpia a l'òrgan substantiu, en comprovar que la documentació aportada fins al moment no dona resposta a la totalitat de les qüestions requerides amb anterioritat.  
El 28 de juny de 2018 el promotor remitent el pla de restauració modificat atenent les qüestions sol·licitades pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental.  
  
Consultes a les administracions afectades i informes rebuts.  
En l'expedient s'han considerat tant els informes remesos pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant, com els sol·licitats pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en atenció a les possibles afectacions detectades.  
a) Informe del Servei de Vida Silvestre.  
En resposta a la consulta realitzada pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el Servei de Vida Silvestre de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient remet, en data 18 de desembre de 2014, informe en el qual s'indica que a l'entorn de l'actuació només apareix com a espècie prioritària l'àguila cuabarrada (Aquila fasciata) i considera que el projecte no provocarà cap perjudici a aquesta espècie.  
  
b) Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
En resposta a la consulta realitzada pel Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, en data 20 d'abril de 2015, remet un informe sobre l'estudi d'integració paisatgística corresponent. Es resumeixen a continuació els principals punts recollits en aquest informe:  
- Confrontant per l'oest, es troben les parcel·les 64, 65 i 67, del mateix propietari, per a les quals es va tramitar una declaració d'interés comunitari per a planta d'emmatxucament d'àrids, l'estudi d'integració paisatgística de la qual va obtenir un informe favorable, en data 5 de novembre de 2012, amb condicionants relatius al compliment de les mesures d'integració paisatgística (plantació d'arbratge perimetral, reforçat en el camí d'accés, manteniment del 50 % de la parcel·la en el seu estat natural, amb realització de plantacions en aquesta i altura màxima dels apilaments sempre inferior al desnivell existent d'uns 7 m).  
- L'àmbit se situa dins del paisatge de rellevància regional PRR30: vinyes de l'interior d'Alacant (Novelda, el Pinós). Per això, si bé l'estudi d'integració paisatgística assigna una valoració paisatgística baixa a aquest paisatge, es considera el conjunt del paisatge afectat, d'alt valor a escala regional. No obstant això, sent que determinats àmbits poden haver vist disminuït el seu valor, principalment a causa de les transformacions de cultius i a les activitats i infraestructures implantades, pot admetre's certa disminució, i és necessari en tot cas adoptar mesures per a la preservació i la regeneració, si escau, d'aquest.  
  
- Quant a les mesures d'integració paisatgística propostes necessàries per a viabilitzar l'actuació, es proposa la regeneració de la zona objecte d'activitat, retornant-la al seu estat agrícola original, sense major concreció. No obstant això, consultats el projecte d'explotació i el pla de restauració elaborats, es comprova que l'extracció, en direcció oest-aquest, continuant l'avanç direcció sud-nord i simultaniejant l'extracció amb la restauració de forma progressiva, i les plantacions finals a realitzar, gramínies i vinya, poden considerar-se com a mesures d'integració paisatgística adequades.  
En tot cas, amb la finalitat de reduir el previsible impacte paisatgístic i visual generat durant la fase d'explotació, es considera necessari dur a terme una plantació perimetral d'arbratge similar al requerit per a les parcel·les confrontants del mateix propietari, tenint en compte que aquesta nova activitat es percebrà com una ampliació d'aquella.  
Per tot això, cal considerar compatible l'actuació amb els valors paisatgístics de l'àmbit, sempre que es duguen a terme les mesures d'integració paisatgística fixades, incloent la plantació perimetral sol·licitada. Així mateix, en la resolució que s'adopte referent a la pedrera, haurà de justificar-se l'execució del pla de participació pública de l'estudi d'integració paisatgística, els seus resultats i la consideració d'aquests en la solució adoptada, de conformitat amb el que s'estableix en l'article 15.3 f) i en els apartats 5 i 6 de l'article 16 del RPJECV.  
  
c) Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En informe de data 11 de juliol de 2011, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informa favorablement l'actuació.  
L'informe indica que a l'entorn de l'actuació no es localitza cap llit, per la qual cosa no suposa afectació al domini públic hidràulic. També es recorda en aquest informe que s'haurà de comptar amb autorització de l'organisme de conca per a l'abocament d'aigües pluvials a llit i que l'aigua amb la qual es pretén satisfer les demandes de l'activitat haurà de procedir d'un origen emparat per un dret al seu ús privatiu. Així mateix, s'assenyala que la zona on se situa l'actuació no presenta risc d'inundació i es troba fora de zona de policia de llit públic, per la qual cosa es presumeix que aquesta no suposarà incidència en el règim de corrents.  
d) Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural.  
La Direcció General de Patrimoni Cultural, en data 5 d'octubre de 2011 informa favorablement el projecte als efectes patrimonials contemplats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Consideracions ambientals  
1r. Consideracions a la qualitat de la documentació aportada pel promotor.  
Malgrat els successius requeriments realitzats al promotor sol·licitant l'esmena de les deficiències oposades en la documentació tècnica, continuen detectant-s'hi discrepàncies entre els diferents documents tècnics i indefinicions que dificulten la comprensió de les labors que es duran a terme tant durant la fase d'explotació com durant la fase de restauració, així com la seua distribució temporal. També existeix una indefinició sobre el tractament i destinació dels materials obtinguts i algunes de les mesures protectores i correctores proposades. A causa d'aquesta falta de concreció en la redacció de la documentació i a les discrepàncies entre els diferents documents tècnics, l'avaluació d'impacte ambiental es realitza pressuposant una sèrie de qüestions derivades de la interpretació del conjunt de la documentació aportada i que obliga a imposar una sèrie de condicionants a la declaració d'impacte ambiental. Es resumeixen a continuació les modificacions realitzades en el projecte al llarg del procediment d'avaluació ambiental, així com la puntualització de certes qüestions importants per a la correcta comprensió del projecte:  
  
- En el projecte inicial es considerava únicament la restauració de les parcel·les 63 i 66 del polígon 3 de Monforte del Cid. No obstant això, en indicar el projecte que en les parcel·les confrontants pertanyents al mateix promotor s'anava a instal·lar una planta de tractament i en observar en el visor de la Generalitat que aquestes parcel·les estaven completament explotades, es va sol·licitar una ampliació del projecte en la qual es considerara també aquesta planta de tractament i la restauració de les parcel·les afectades. En la nova documentació aportada, el promotor va declarar que finalment no s'instal·laria la planta de tractament i es va presentar un nou pla de restauració que contempla la restauració tant de les parcel·les a explotar (63 i 66) com la de les parcel·les confrontants per l'oest, és a dir, les parcel·les 64, 65 i 67. En el pla de restauració, es proposa restaurar les parcel·les annexes núm. 64, 65 i 67 en les últimes fases de restauració (fases 4a i 5a), és a dir, quan haja finalitzat completament l'explotació de la pedrera. Ja que la restauració d'aquestes parcel·les no interferirà amb les labors d'explotació, es considera més adequat que es duga a terme simultàniament amb l'explotació de les parcel·les 63 i 66, reduint d'aquesta manera l'impacte paisatgístic. Per tant, el pla de restauració haurà de modificar-se repartint la superfície total a restaurar de les parcel·les 64, 65 i 67 de forma proporcional entre les fases de restauració 1a, 2a i 3a.  
  
- Segons s'indica en el projecte d'explotació, el talús del front de treball serà vertical i l'alçada dels bancs finals previstos serà de 5 i 6 metres i bermes de 5,6 metres, amb cuneta de recollida d'aigües. El talús final de l'explotació serà de 25°. Ja que el promotor ha declarat que la restauració de les parcel·les es realitzarà sense aportació de materials externs a la pedrera, s'entén que el front de treball serà vertical excepte en la part final corresponent als talussos, és a dir, que la morfologia final dels talussos quedarà conformada en la fase d'explotació, limitant-se en la fase de restauració a realitzar la revegetació de talussos i bermes.  
- Després de la declaració presentada pel promotor en data 21 d'octubre de 2015 davant la Secció de Mines de la Direcció Territorial d'Alacant, en la qual s'indica que no s'instal·larà la planta de valorització de residus prevista en el projecte d'explotació, no s'ha especificat on es tractarà el material extret. En conseqüència, amb caràcter previ a l'autorització de l'execució del projecte, tant el projecte d'explotació com l'estudi d'impacte ambiental hauran d'especificar el lloc en el qual es realitzarà el tractament del material, establint l'itinerari dels camions, l'impacte ambiental previsible i les mesures correctores oportunes per a minimitzar aquest impacte.  
  
- Existeix una discrepància entre el que s'indica en el projecte d'explotació i l'exposat en l'estudi d'impacte ambiental respecte a la manera de realitzar el manteniment de la maquinària utilitzada en l'explotació de la pedrera. Mentre que en el projecte s'indica que les màquines seran portades als tallers per a la seua revisió o reparació, no generant-se residus, en l'estudi d'impacte ambiental s'al·ludeix a la generació de residus perillosos provinents en la seua major part de la posada a punt de la maquinària. A causa de la indefinició existent referent a aquesta qüestió, en l'avaluació del projecte s'ha considerat la situació més desfavorable, és a dir, que el manteniment de la maquinària es realitze en la mateixa explotació.  
2° Consideracions derivades de l'emplaçament del projecte.  
L'explotació minera es desenvoluparà en les parcel·les 63 i 66 del polígon 3 del municipi de Monforte del Cid. D'acord amb el certificat de compatibilitat urbanística de l'ajuntament, de data 25 de maig de 2011, les parcel·les tenen la qualificació urbanística de sòl no urbanitzable comú rural i l'activitat és compatible amb la normativa i el planejament urbanístic municipal.  
Contrastades les parcel·les en què es pretén situar l'activitat amb la informació subministrada pel visor cartogràfic de la Generalitat s'observa que:  
- Confrontant amb les parcel·les 64, 65 i 67 es troba la via pecuària Colada de la Loma. L'òrgan substantiu haurà de realitzar consulta a la Secció Forestal de la Direcció Territorial d'Alacant sobre les possibles afectacions derivades de la restauració d'aquestes parcel·les. El promotor haurà d'incorporar al pla de restauració tots els condicionants, observacions o suggeriments que es plantegen en l'informe que emeta aquest organisme i que seran implementats en la restauració de les parcel·les.  
  
- L'emplaçament de l'activitat extractiva no afecta terreny forestal.  
- Dins de la franja de 500 m entorn de la zona d'explotació, es detecta l'existència de diversos habitatges, la qual cosa podria suposar una incompatibilitat d'ús amb la pedrera, segons estableix l'article 197, apartat c, de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana. No obstant això, l'activitat compta amb el certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Monforte del Cid, per la qual cosa es considera que el desenvolupament de l'explotació d'àrids no és incompatible amb la presència d'edificacions habitades sempre que, amb l'aplicació de les mesures preventives i correctores adequades, no es produïsquen riscos ni molèsties, principalment per sorolls i pols, en els esmentats habitatges.  
Considerant que en l'explotació no s'utilitzaran explosius i d'acord amb els resultats de l'estudi acústic aportat no es preveuen molèsties per soroll als habitatges pròxims. L'horari de treball serà de 9.00-13.00 i de 17.00-19.00 i no es treballarà els caps de setmana ni dates festives. Quant a les molèsties per partícules en suspensió, segons s'indica en el projecte, es disposarà d'equips per a evitar la formació de pols i cobriments perquè els camions no generen pols durant el transport. També s'han de fer regs periòdics durant les labors d'extracció. No obstant l'anterior, tal com s'indica en el programa de vigilància ambiental, s'hauran de realitzar els mesuraments periòdics d'aquests paràmetres i, en cas de detecció de molèsties en els habitatges pròxims s'establiran mesures correctores addicionals.  
  
- La localització del projecte no afecta hàbitats d'interés comunitari, microreserves de flora, espais de la Xarxa Natura 2000, ni a cap altre tipus d'espai natural protegit.  
- Segons el BDB a l'entorn de l'actuació consta la presència de l'espècie prioritària Aquila fasciata. D'acord amb l'informe emés pel Servei de Vida Silvestre de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient remitent, en data 18 de desembre de 2014, el projecte no provocarà cap perjudici a aquesta espècie.  
- L'emplaçament proposat no està sotmés a riscos per inundació, lliscaments o despreniments, i presenta una baixa vulnerabilitat d'aqüífers. Tampoc existeixen afectacions territorials derivades de la proximitat d'elements naturals o d'infraestructures humanes.  
- L'actuació compta amb l'informe favorable de la Direcció General de Cultura, als efectes patrimonials contemplats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
Per tot això, es conclou que, de la ubicació de la pedrera, no es derivaran afectacions significatives al medi ambient.  
3r. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar.  
Els impactes més significatius derivats de l'execució del projecte es produeixen sobre l'aire, per l'augment del soroll i de les partícules sòlides en suspensió; la geomorfologia, quant a la variació de la topografia original; l'edafologia, per la destrucció i l'alteració de les característiques del sòl; la vegetació, ja que es destrueix i danya la coberta vegetal; els processos hidrològics, perquè la modificació del relleu afecta drenatges i la taxa d'erosió/sedimentació; i el paisatge, per produir-se un impacte visual significatiu.  
Identificació d'impactes deguts a l'activitat descrits en l'estudi d'impacte ambiental i mesures protectores i correctores proposades.  
  
- Afectació a la geomorfologia. L'activitat de la pedrera introdueix un element geomorfològic nou i específic com són les geometries regulars i dislocades dels fronts de pedrera, que mostren la roca en plans difícilment observables en altres condicions. Per a minimitzar l'impacte visual es proposa una restauració simultània a l'explotació de la pedrera. La restauració vegetal es realitzarà amb plantes de vinya que és el cultiu existent en l'actualitat i el cultiu predominant a la zona.  
  
L'afectació a la geomorfologia es considera un impacte negatiu, permanent, simple, directe, irreversible, recuperable, continu i sever lloc que l'execució del pla de restauració es considera una mesura correctora específica i intensiva i molt significatiu pel canvi que suposa l'explotació en la morfologia dels terrenys de cultiu.  
- Disminució de la qualitat de les aigües superficials i subterrànies. El risc d'afectació al sistema hidrogeològic pot provenir bàsicament de dues fonts: filtracions de substàncies contaminants provinents d'abocaments accidentals d'hidrocarburs o olis i aigües d'escolament amb un alt contingut en sòlids.  
La zona presenta un grau baix de vulnerabilitat dels aqüífers.  
L'explotació de la pedrera comporta l'ús de maquinària pesant, que requereix l'ús d'olis altament contaminants, per la qual cosa els seus residus estan catalogats com a tòxics i perillosos. Així mateix, és necessària l'existència d'un depòsit de gasoil per a ús com a combustible de la maquinària. Les activitats que suposen la manipulació d'aquest tipus de substàncies han de tindre's en consideració per a prevenir la contaminació del mitjà.  
Les operacions de manteniment de la maquinària s'han de fer en una zona dins de la mateixa explotació minera però no s'indica la seua ubicació exacta. En qualsevol cas, per a minimitzar el risc d'infiltracions aquesta zona ha d'estar impermeabilitzada i impedir que l'aigua d'escolament es contamine amb els possibles contaminants que impregnen l'àrea i discórrega a altres zones. Per a això, o bé es realitza una coberta per a aquesta zona, o com a mínim es garanteix que l'aigua pluvial d'aquesta zona no discorrerà lliurement, per a això, la vorada contenidora haurà de tindre l'alçada suficient perquè un episodi de pluja torrencial no supose que l'aigua la desborde, i a més, disposar d'una basseta estanca de lixiviats que la buide periòdicament un gestor autoritzat.  
Els residus resultants del manteniment de la maquinària s'emmagatzemaran en lloc cobert i estanc i s'entregaran a un gestor autoritzat. A més, els recipients d'emmagatzematge de residus perillosos s'emplaçaran en cubetes de dimensions adequades a aquests, i s'haurà de disposar de suficient quantitat de material absorbent davant eventuals fuites o abocaments que, una vegada utilitzat, haurà d'emmagatzemar-se d'acord amb la seua naturalesa fins a la seua retirada per gestor autoritzat.  
A falta d'aquestes garanties, el manteniment de la maquinària de l'explotació haurà de realitzar-se en tallers especialitzats.  
Per a prevenir la degradació de llits per augment de terbolesa de l'aigua d'escolament de la zona d'explotació haurà de canalitzar-se a un embassament interior sense eixida, utilitzant-se per al reg.  
Aquesta afectació sobre el sistema hidrogeològic és un efecte negatiu temporal, ja que es pot produir durant tota la vida útil de la pedrera. Es tracta d'una acció indirecta de l'activitat, irreversible, irrecuperable, irregular i discontínua. Com a valoració global, es tracta d'un efecte moderat amb impacte poc significatiu amb les mesures correctores proposades, com la solera de formigó en el taller i els depòsits específics per a residus.  
- Eliminació de la vegetació. Es tracta d'un impacte poc significatiu, ja que les terres es troben cultivades de vinyes, de forma totalment antropitzada. Una vegada acabe l'activitat la zona es podrà tornar al seu estat original de forma fàcil i segura.  
- Afectació per immissió de partícules a la coberta vegetal. Aquest efecte és negatiu, temporal, simple, directe, reversible (si no es causen danys irreparables a la fisiologia vegetal), recuperable i continu. S'ha valorat l'efecte com a moderat i l'impacte poc significatiu lloc que els filtres amb els quals compta la maquinària per a disminuir l'emissió de pols i el control de partícules establit en el programa de vigilància ambiental es consideren mesures correctores intensives per a protegir la vegetació existent a l'entorn de la pols que es deposita sobre les fulles i altera la seua fisiologia.  
- Afectació directa a la fauna. L'ampliació dels fronts d'explotació suposa l'eliminació directa de tota aquella fauna que no siga capaç d'escapar, i no són probables els danys directes sobre els ocells per destrucció de nius, posades o pollastres, ja que no s'han detectat plataformes de nidificació en la pedrera. Durant l'explotació, l'eliminació directa vindrà generada pels atropellaments que puguen ocasionar la maquinària i els camions.  
Cal tindre en compte que la zona d'estudi no presenta un especial valor quant a la fauna que alberga i que no es troben presents espècies ni comunitats d'especial interés o que requerisquen mesures de protecció.  
  
L'impacte del present projecte sobre la fauna té un caràcter negatiu, temporal, simple, directe, irreversible (si es considera que els individus que desapareguen no poden reposar-se), recuperable, irregular i discontinu. No es preveuen danys sobre espècies o comunitats d'interés, és per això que s'ha valorat l'impacte com a compatible lloc que, a més, no es posen en marxa mesures correctores específiques. Tenint en compte que la presència de pedrera data de diverses dècades arrere, l'eliminació d'espècies de fauna silvestre és poc probable durant l'obertura dels nous fronts, per la qual cosa l'impacte es considera poc significatiu.  
  
- Disminució de la qualitat de l'hàbitat per a la fauna. L'afectació a la qualitat de l'hàbitat s'entén com el conjunt d'efectes del projecte que han de tenir una repercussió indirecta sobre les espècies i poblacions de fauna silvestre presents en la zona.  
Durant l'explotació i les obres, les emissions acústiques i les vibracions han de tenir efectes que seran més o menys rellevants en funció de l'etologia de cada espècie. Els principals grups que es veuran afectats són aquells de mobilitat més reduïda com els mamífers xicotets, ja que altres grups amb major capacitat de moviment hauran fugit a zones limítrofes més tranquil·les. Tenint en compte que les espècies presents en l'entorn es troben adaptades a la presència i a l'activitat humana, no serà de gran rellevància.  
Durant l'explotació de la pedrera, l'impacte sobre la qualitat de l'hàbitat serà de tipus negatiu, temporal, si es té en compte que la regeneració de les condicions adequades una vegada cesse l'activitat, sinèrgic, directe, reversible, recuperable i continu.  
La maquinària utilitzada s'adequa a la normativa de seguretat vigent quant a emissions de soroll. Aquestes mesures es consideren correctores d'impacte sobre l'hàbitat pel que la valoració dins de la fase d'explotació és d'impacte moderat.  
- Disminució de la qualitat paisatgística. Es considera que es generarà un efecte durant la fase d'explotació, i es prolongarà després del cessament d'aquesta, acumulatiu, directe, recuperable (ja que mitjançant la restauració ambiental i el correcte disseny dels diferents elements es podrà aconseguir mitigar el resultat) i continu.  
La principal mesura correctora d'aquest impacte és l'execució d'un projecte de restauració ambiental adequat, especialment centrat a restaurar la superfície vegetal i augmentar la integració paisatgística de l'explotació. La restauració es realitzarà de forma progressiva i simultània a l'explotació, a fi de reduir la magnitud espacial i temporal dels impactes. Aquesta restauració es realitzarà segons l'extracció d'àrids, que al seu torn depén del ritme del mercat. La revegetació de la plaça de pedrera es realitzarà amb plantes de vinya, que és el cultiu actual en les parcel·les 63 i 66 i per als talussos s'utilitzaran llavors de gramínies.  
  
La densitat de plantació haurà d'ajustar-se a les densitats de plantació de les vinyes de la zona. Es dedueix del recollit en el pressupost, que es pretenen plantar tan sols 750 ceps de vinya en les 2,86 hectàrees que s'explotaran i una part proporcional no especificada en les parcel·les annexes ja explotades. Aquesta quantitat de plantes és clarament insuficient tenint en compte que les densitats de plantació en zones seques com és Monforte del Cid se situen al voltant de les 1500 ceps/ha. Per tant, s'haurà d'augmentar el nombre de ceps a utilitzar en la restauració fins a aconseguir una densitat similar a les densitats de plantació de la zona. Conseqüentment, s'haurà de modificar el pressupost incrementant els costos de les partides de despeses destinades a compra de plantes, emplenat de clots, fertilitzant i regs.  
  
L'única infraestructura considerable que es troba en 2 km a la redona de l'explotació és la carretera comarcal CV-820. Segons es desprén de l'estudi d'integració paisatgística, la carretera ha sigut presa com un punt d'observació i l'activitat no és visible des d'aquesta.  
  
En tot cas, tal com indica l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, amb la finalitat de reduir el previsible impacte paisatgístic i visual generat durant la fase d'explotació, es considera necessari dur a terme una plantació perimetral d'arbratge similar al requerit per a les parcel·les confrontants del mateix propietari, tenint en compte que aquesta nova activitat es percebrà com una ampliació d'aquella.  
  
- Generació d'estèrils. Durant l'explotació de la pedrera pràcticament no es generen excedents de materials a causa de les característiques del material i que les fraccions de material més disgregades es destinen a base de camins, ports, farciments, etc. Així doncs, els volums generats són reduïts, per la qual cosa s'apilaran durant l'explotació en zones dins de la mateixa pedrera i s'aniran utilitzant com a farciment en les places on no hi haja més material de qualitat i s'haja d'abandonar l'explotació.  
Atenent doncs a les característiques d'aquesta explotació no existeix afectació ambiental i per tant aquest impacte no es valora.  
- afectació a la qualitat atmosfèrica. L'afectació a la qualitat atmosfèrica es produirà durant tota l'explotació, provinent de dues fonts principals: el trànsit de camions i funcionament de la maquinària pesant i l'extracció del material en si.  
La primera de les fonts suposa un augment en els nivells d'emissió de contaminants provinents de la combustió en els motors, si bé en tractar-se d'un entorn obert en el qual la dispersió dels gasos i partícules es produirà en un curt període de temps, els efectes seran compatibles.  
  
Quant a la segona de les fonts, les emissions seran de sòlids en suspensió. Els principals receptors d'aquestes emissions seran els treballadors de l'explotació i els habitatges de l'entorn; a més, es considera que la vegetació de la zona patirà també un impacte negatiu a conseqüència d'aquestes emissions, ja que la pols generada es depositarà sobre la superfície foliar, que afecta la seua fisiologia. Aquesta última afectació s'ha valorat dins de l'afectació a la coberta vegetal.  
Es tracta d'un impacte de caràcter negatiu, temporal, acumulatiu, directe, reversible, recuperable, d'aparició regular, permanència contínua i de magnitud moderada posat que es poden aplicar mesures correctores no intensives com són els regs periòdics de les superfícies nues sobre les quals estiga transitant maquinària. La magnitud de l'impacte serà poc significativa donat el nombre d'afectats i l'efectivitat de les mesures correctores aplicades.  
Per a reduir la generació de pols en el trànsit de maquinària mòbil i dels camions de càrrega i descàrrega, així com per l'acció del vent, es recorrerà a regs d'aigua, especialment en èpoques seques i amb vent, bé mitjançant aspersors en els vials principals o per reg amb camió cisterna. Tots els camions una vegada carregats i abans d'eixir de l'explotació es trobaran coberts per lones de protecció per a evitar l'emissió de pols.  
  
Les labors de manteniment i neteja en els accessos a la pedrera seran periòdiques, per a minimitzar la dispersió de pols, i es restringirà així mateix la velocitat de conducció dels vehicles.  
S'haurà d'instruir als operaris de la pedrera sobre els sistemes de reducció de pols instal·lats en l'explotació, incidint en l'activació dels sistemes de reg en els punts necessaris en funció de l'activitat i la climatologia, així com en la utilització del sistema llava-rodes.  
  
- afectació a la qualitat acústica. Les principals emissions de sorolls van lligades a les següents operacions: labors de càrrega/descarrega i trànsit del parc mòbil.  
S'ha de considerar que els talussos de l'explotació funcionen com a barreres d'atenuació de l'emissió de soroll cap a l'exterior.  
Les mesures correctores que s'empraran per a disminuir l'impacte acústic seran:  
- En relació amb els sorolls i vibracions, i al localitzar-se alguns habitatges pròxims, es respectarà un horari de treball diürn per a totes les activitats que puguen suposar molèsties per al descans de la població.  
- La maquinària utilitzada complirà amb la normativa de seguretat vigent entre la qual es troba el Reial decret 212/2002, de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure.  
- S'ha de fer un manteniment preventiu de la maquinària i s'usaran màquines amb baix nivell de soroll, on el control de les emissions de soroll s'haja considerat en el disseny de l'equip pel fabricant.  
  
- Apantallament: Aquest mètode consisteix en la col·locació d'una pantalla entre la font i els punts a protegir (habitatges, àrees sensibles, treballadors, etc.), de manera que es reduïsca la propagació, durant la fase d'explotació s'aprofitaran els possibles apilaments d'àrids o apantallaments del mateix terreny perquè realitzen aquesta funció.  
En l'estudi acústic realitzat es conclou el següent:  
Donada la distància de l'activitat respecte a nuclis de població aquests no es trobaran afectats per l'activitat.  
En les zones confrontants amb l'activitat, que es resumeixen en zones de cultiu de vinya, amb xicotetes construccions per a apilament de ferramentes i xicotetes construccions destinades a cura d'ocells de corral, donats els valors estimats d'immissió acústica, no se superen els valors límit indicats per la normativa vigent (65 dBA dia).  
Pel que podem concloure que l'entrada en funcionament de l'activitat no supera els valors límit exigits per la normativa legal vigent.  
  
En aquest mateix estudi acústic es proposen les següents mesures preventives i correctores:  
- Es limitarà la velocitat de circulació en tota l'obra a 20 km/h a fi de reduir les molèsties derivades dels sorolls generats i possibles atropellaments.  
- S'empraran, sempre que siga possible, mecanismes d'atenuació del soroll tals com silenciadors de tub d'escapament, etc.  
- S'han de fer revisions periòdiques de la maquinària instal·lada per a evitar sorolls procedents d'elements desajustats o molt desgastats que treballen amb un alt nivell de vibració.  
- S'instal·larà la maquinària fixa a una cota inferior d'uns 5 m, que actuarà de pantalla protectora acústica.  
En qualsevol cas, haurà d'incloure's dins del programa de vigilància ambiental la realització de les pertinents auditories acústiques d'acord amb la legislació, i en el cas de detectar-se incompliment dels límits, hauran d'adoptar-se mesures correctores addicionals.  
- Afectació al patrimoni. Derivat de la prospecció al patrimoni arqueològic realitzat, no s'ha detectat cap resta arqueològica. La Direcció General de Patrimoni Cultural, en data 5 d'octubre de 2011 informa favorablement el projecte als efectes patrimonials contemplats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
En cas de descobriment de restes arqueològiques o béns culturals durant l'execució de les obres en l'àmbit de l'explotació, se suspendran les operacions d'explotació i es comunicarà la troballa als organismes competents perquè s'adopten les mesures necessàries per a la seua protecció, conservació o estudi.  
- Afectació a la qualitat del medi ambient urbà. Atés que l'explotació es troba allunyada de nuclis urbans i els camions de transport poden accedir a l'autovia sense passar per nuclis de població, es considera que no existeix afectació sobre el medi ambient urbà, ja que els habitatges afectats són pocs i estan dispersos.  
- Afectació a les vies públiques. El trànsit de camions accedint a l'explotació i eixint una vegada carregats de material pot suposar un enfangament de la calçada d'accés, amb el consegüent perill que això pot ocasionar, per risc de lliscaments i pèrdua de visibilitat a causa de les esquitxades.  
Es tracta d'un impacte que es produeix durant l'explotació de la pedrera, negatiu, temporal, simple, directe, reversible, recuperable i continu.  
La posada en marxa d'un sistema de rentada de rodes es considera una mesura correctora enfront d'aquest impacte de tipus específic i intensiu, de manera que se li ha donat una valoració global de sever. Per la rellevància que aquesta afectació puga tindre, una vegada posat en marxa aquest sistema de rentada de rodes, la magnitud global de l'impacte és no significativa.  
- Gestió dels residus. Els residus es gestionaran adequadament durant totes les fases del projecte, tant durant les obres com durant la restauració especialment aquells descrits com a perillosos (inclosos els envasos que els hagen continguts).  
Es vigilarà que siga un gestor autoritzat de residus el que s'encarregue de gestionar la retirada i correcta destrucció dels residus perillosos, mentre que, per a la resta de residus, s'atendrà les normatives aplicables i, en concret, a les ordenances municipals de neteja pública dels respectius ajuntaments.  
Per a la seua correcta recollida en la pedrera es disposarà de contenidors adequats en els quals es puguen emmagatzemar els diferents tipus de residus selectivament, sense mesclar, i en condicions de seguretat enfront d'abocaments o fuites accidentals.  
En cas de produir-se algun abocament accidental de substàncies tòxiques o perilloses sobre terreny no impermeable, aquest es recollirà juntament amb les terres impregnades en el menor temps possible, evitant filtracions. Les terres contaminades seran gestionades per gestor autoritzat.  
Els residus assimilables a urbans es recolliran en contenidors que seran utilitzats pels treballadors.  
- Pla de gestió de residus. En l'explotació no es generarà cap mena de residus que es trobe dins de l'abast del Reial decret 975/2009, de gestió de residus, protecció i rehabilitació de mines.  
  
- Consum d'aigua.  
En la documentació tècnica aportada no es realitza un càlcul estimatiu del volum d'aigua requerit per a l'aplicació dels regs destinats a reduir les partícules en suspensió generades pel trànsit de la maquinària mòbil i dels camions de càrrega i descàrrega. Tampoc s'especifica quin serà l'origen de l'aigua. L'únic volum d'aigua que es contempla en el pressupost del pla de restauració és el destinat al reg per a la plantació de les vinyes (se suposa que per al primer any) i que s'estima en 124.960 unitats x 4 litres/unitat, és a dir, uns 500 m³.  
  
No obstant això, en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, emés en data 11 de juliol de 2011, es fa referència al fet que «(?) el volum d'increment de demanda anual previst és de 12 m³. Aquest volum s'ha obtingut pel sol·licitant, estimant 1 m³/mes per al reg dels apilaments d'àrids que es produïsquen com a conseqüència de l'extracció d'aquests. L'origen de l'aigua amb la qual es pretén satisfer l'increment de demanda previst per l'actuació és mitjançant el subministrament amb camions cisterna.»  
Per tant, per a solucionar aquestes discrepàncies, s'haurà de quantificar i indicar clarament en el projecte, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració, el volum total d'aigua que es requerirà tant durant l'explotació com durant la restauració de la pedrera. L'aigua utilitzada, en qualsevol cas, haurà de tindre una procedència emparada per un dret a l'ús privatiu d'aquesta, que haurà de justificar-se documentalment amb caràcter previ a l'autorització de l'activitat.  
  
Programa de vigilància ambiental.  
El PVA elaborat concreta bé els mesuraments i controls a realitzar en determinats aspectes, però deixa altres qüestions sense definir correctament. En concret:  
- S'ha de revisar el jalonament perimetral per a evitar eventuals afectacions fora de la zona d'explotació.  
- En cas de descobriment de restes arqueològiques o béns culturals durant l'execució de les obres en l'àmbit de l'explotació, se suspendran les operacions d'explotació i es comunicarà la troballa als organismes competents perquè s'adopten les mesures necessàries per a la seua protecció, conservació o estudi.  
- En cas d'optar pel manteniment de maquinària en la mateixa explotació, haurà de comprovar-se l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada a aquest efecte.  
- S'han d'incloure les auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent.  
- Per a garantir l'arrelament de la vegetació implantada, a més del control de falles, s'hauran de controlar les necessitats de reg, com a mínim estivals, des de l'execució de la primera fase de restauració.  
- S'haurà de concretar la periodicitat per a cadascun dels controls, establint per a aquells exigits per la legislació vigent la periodicitat mínima indicada per les prescripcions normatives.  
- La documentació derivada del desenvolupament del programa de vigilància ambiental ha de romandre a la disposició de l'autoritat ambiental competent. Respecte a la remissió d'informes a aquesta direcció general, es consideren essencials els informes anuals referits als anys en què finalitzen cadascuna de les fases d'explotació i cadascuna de les fases de restauració, així com l'informe corresponent a la conclusió del PVA.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que es determina en l'annex I, grup 3.c.1, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
  
L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental atribueix a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015,d'18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat pel Decret 80/2016, d'1 de juliol, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, en ús de les facultats que se m'han atribuït legalment, formule la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que s'hi apliquen, el projecte d'explotació de recursos de la secció A) denominada Pozoblanco, promogut per Desmontes i Excavaciones Ismael, SL, a situar en les parcel·les 63 i 66 del polígon 3 del terme municipal de Monforte del Cid (Alacant), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, el pla de restauració i les modificacions aportades a aquests documents, en tot allò que no contradiga els condicionants del punt segon de la present resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. A fi de reduir el previsible impacte paisatgístic i visual generat durant la fase d'explotació, es portarà a cap una plantació perimetral d'arbratge similar al requerit per a les parcel·les confrontants del mateix propietari, tenint en compte que aquesta nova activitat es percebrà com una ampliació d'aquella.  
2. En la resolució que s'adopte referent a la pedrera, haurà de justificar-se l'execució del pla de participació pública de l'estudi d'integració paisatgística, els seus resultats i la consideració d'aquests en la solució adoptada, de conformitat amb el que s'estableix en l'article 15.3 f i en els apartats 5 i 6 de l'article 16 del RPJECV.  
3. S'ha de quantificar el volum total d'aigua que es requerisca tant durant l'explotació com durant la restauració de la pedrera incloent els costos del reg en el pressupost.  
4. Amb caràcter previ a l'autorització de l'activitat es justificarà documentalment l'origen de l'aigua requerida que, en qualsevol cas, haurà de tindre una procedència emparada per un dret a l'ús privatiu d'aquesta. L'abocament d'aigües pluvials a llit requerirà la corresponent autorització de l'organisme de conca. Es compliran en tot cas les disposicions establides en el reglament de domini públic hidràulic aprovat pel Reial decret 849/1986 d'11 d'abril.  
5. El promotor jalonarà el límit de la zona extractiva abans d'iniciar els treballs. Donarà compte d'això a l'òrgan substantiu mitjançant un informe i un reportatge fotogràfic.  
6. Qualsevol variació temporal en el desenvolupament de les fases d'explotació, haurà de portar aparellada la corresponent variació en les fases de restauració, de manera que una acceleració en les activitats extractives suposarà la consegüent acceleració en les labors de restauració.  
7. Quant a la zona de repòs i manteniment de maquinària:  
7.1. Dimensions: Abastarà la superfície adequada per a albergar, a més de les operacions de manteniment de maquinària, el punt net de recollida de residus.  
7.2. Característiques tècniques: La zona destinada a realitzar les operacions de manteniment de la maquinària estarà convenientment impermeabilitzada i haurà d'impedir la contaminació de l'aigua d'escolament amb els possibles contaminants que impregnen l'àrea, comptant per a això amb una coberta o amb una vorada contenidor amb altura suficient perquè un episodi de pluja torrencial no supose que l'aigua es desborde. A més, la instal·lació comptarà amb una basseta estanca de lixiviats que es buide periòdicament per gestor autoritzat.  
Els recipients d'emmagatzematge de residus perillosos s'emplaçaran en cubetes de dimensions adequades, i es disposarà de suficient quantitat de material absorbent davant eventuals fugides o abocaments que, una vegada utilitzat, haurà d'emmagatzemar-se d'acord amb la seua naturalesa fins a la seua retirada per gestor autoritzat.  
7.3. Emplaçament: Se situarà en l'última zona a restaurar de les parcel·les ja explotades en l'actualitat i es desmantellarà quan haja d'iniciar-se l'última fase de restauració. Qualsevol operació de manteniment que haguera de realitzar-se a partir d'aquest moment es realitzarà en tallers externs.  
A falta d'aquestes garanties, el manteniment de la maquinària de l'explotació haurà de realitzar-se en tallers especialitzats.  
Tots els residus procedents del desmantellat de les zones de manteniment es gestionaran conformement amb el que s'estableix en la legislació.  
8. S'ha de fer una auditoria acústica en el termini de 3 mesos des de l'inici de l'activitat, i posteriorment, les corresponents d'acord amb la periodicitat establida en el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell, que desenvolupa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. Les auditories acústiques s'han de fer per un organisme de control autoritzat. En cas de superar els nivells sonors permesos per la llei, s'establiran les mesures correctores pertinents.  
9. Per a prevenir la degradació de llits per augment de terbolesa, l'aigua d'escolament de la zona d'explotació es canalitzarà a un embassament interior sense eixida, i es farà servir per al reg.  
10. En cas de descobriment de restes arqueològiques o béns culturals durant l'execució de les obres en l'àmbit de l'explotació, se suspendran les operacions d'explotació i es comunicarà la troballa als organismes competents perquè s'adopten les mesures necessàries per a la seua protecció, conservació o estudi.  
11. Respecte del pla de restauració de la pedrera:  
11.1 Si incrementarà el nombre de ceps de vinya utilitzades en la restauració de manera que la densitat de plantació s'ajuste a les densitats de plantació de les vinyes de la zona. Per consegüent, es modificarà el pressupost incrementant els costos de les partides de despeses destinades a compra de plantes, emplenament de clots, fertilitzant i regs.  
  
11.2 En iniciar cadascuna de les fases extractives, en la retirada prèvia de la capa d'esquivadora, el material vegetal procedent de l'esbrossat es triturarà i incorporarà a la capa de terra vegetal per al seu enriquiment en matèria orgànica i en llavors, amb la finalitat de facilitar el desenvolupament de vegetació sobre el cordó vegetal.  
12. El promotor serà responsable de mantenir en bon estat els camins per on circule la seua maquinària. En el cas que el titular subscriguera amb una altra societat algun contracte que incloga aquest manteniment, aquesta obligació recaurà subsidiàriament sobre aquesta societat.  
13. Quant al programa de vigilància ambiental:  
13.1. Sin perjudici de les disposicions del programa de vigilància ambiental proposat, s'inclouran en aquest les següents determinacions, assenyalant la periodicitat amb la qual s'han de fer, que en cap cas superarà la indicada per les prescripcions normatives en el cas de controls previstos per la legislació vigent:  
- Es comprovarà l'estat del jalonament perimetral per a evitar eventuals afectacions fora de la zona d'explotació.  
- Es revisarà, en cas d'optar pel manteniment de la maquinària en la mateixa explotació, l'estat de la impermeabilització de la zona habilitada per a la realització de tals operacions de manteniment.  
  
- En cas de descobriment de restes arqueològiques o béns culturals durant l'execució de les obres en l'àmbit de l'explotació, se suspendran les operacions d'explotació i es comunicarà la troballa als organismes competents perquè s'adopten les mesures necessàries per a la seua protecció, conservació o estudi.  
- S'han de fer les auditories acústiques pertinents d'acord amb la legislació vigent.  
- Per a garantir l'arrelament de la vegetació implantada, a més del control de fallades, es controlaran les necessitats de reg, com a mínim estivals, des de l'execució de la primera fase de restauració.  
13.2. Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. Tota la documentació del programa de vigilància ambiental estarà a la disposició de les autoritats competents.  
14. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
S'ha de notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no cal interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Quart   
S'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
D'acord amb la disposició transitòria primera de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, la regulació de la vigència de les declaracions d'impacte ambiental establida en l'article 43 de la citada Llei 21/2013 és aplicable a la present declaració d'impacte ambiental.  
  
  
València, 12 de març de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 3 d'abril de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8540, del 03-05-2019 (2019/3580)

RESOLUCIÓN de 3 de abril de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 129/13-AIA Monforte del Cid.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8540

Fecha DOGV
:   03-05-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/3580

CVE


Fecha del documento
:   03-04-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Monforte del Cid](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de abril de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 129/13-AIA Monforte del Cid. [2019/3580]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 129/13-AIA Monforte del Cid.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 129/13-AIA.  
Título: Explotación de recursos de la sección A) denominada Pozoblanco, término municipal de Monforte del Cid (Alicante).  
Promotor: Desmontes y Excavaciones Ismael, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Energía de Alicante.  
Ref. órgano sustantivo: MIEXPA/2011/3/03.  
Localización: parcelas 63 y 66 del polígono 3, término municipal de Monforte del Cid (Alicante).  
  
Descripción del proyecto.  
1º Objeto del proyecto.  
El objeto del proyecto es la solicitud de autorización para una actividad de explotación de áridos en las parcelas 63 y 66, del polígono 3, del término municipal de Monforte del Cid (Alicante), de acuerdo con la Ley 22/1973, de 21 de julio, de minas.  
2º Principales características del proyecto de acuerdo con la documentación aportada.  
Recurso a explotar.  
Los materiales que se pretenden extraer corresponden al cuaternario formados por gravas mezcladas con finos y tierras. El volumen de las reservas de material calculado en el proyecto de explotación es de 328.917 m³. Este dato se modifica posteriormente mediante el documento «anexo al estudio de impacto ambiental y plan de restauración», de fecha octubre de 2015, pasando a ser el volumen final calculado de 231.255,54 m³.  
Emplazamiento.  
Los vértices del perímetro de explotación se corresponden con las siguientes coordenadas UTM (ED50):  
  
Puntos X I  
P.1 700.589,79 4.254.047,26  
P.2 700.574,80 4.254.107,19  
P.3 700.547,84 4.254.199,88  
P.4 700.667,23 4.254.233,92  
P.5 700.691,21 4.254.224,37  
P.6 700.710,87 4.254.210,71  
P.7 700.725,25 4.254.196,33  
P.8 700.765,83 4.254.155,95  
P.9 700.777,61 4.254.139,49  
P.10 700.783,30 4.254.127,97  
P.11 700.791,00 4.254.106,00  
  
  
  
La superficie de explotación es de 28.655 m².  
Acceso  
Para acceder a las parcelas objeto de estudio se debe seguir el siguiente itinerario:  
Desde la población de Agost, se debe tomar la carretera que va a Novelda. Circulando por esta carretera, a unos 5.300 m, nos encontramos el cruce de Pozoblanco-Monforte, en el cual hay una rotonda. Desde aquí, siguiendo hacia Novelda, a unos 750 m, se debe tomar un camino de tierra situado a la izquierda. Circulando por este camino durante unos 200 m se llega a las parcelas donde se pretende extraer el material.  
Terrenos  
Los terrenos objeto de estudio se sitúan en el polígono 3, parcelas 63 y 66, en el paraje Loma Redonda del término municipal de Monforte del Cid (Alicante). Dichos terrenos que son propiedad de la empresa, ocupan una extensión de 2,865 hectáreas.  
El terreno es llano, formado en tres niveles, con cotas de 344, 342 y 340 msnm, siendo las cotas de explotación desde la 344 a la 333 msnm.  
Debido a las características geológicas del terreno (gravas arenosas y tierras), para su explotación no será necesario el empleo y uso de explosivos, ya que el laboreo será realizado por medios mecánicos.  
Personal.  
El personal estará compuesto por:  
1 director facultativo profesional libre.  
1 operador de maquinaria móvil (retroexcavadora).  
1 conductor de camión.  
1 conductor de camión cuba de agua.  
Productos obtenidos.  
En el proyecto de explotación se indica que el material extraído por medios mecánicos, gravas arenosas y tierras, se transportará a la planta de clasificación que la empresa tiene previsto instalar en las parcelas que son de su propiedad y que lindan por el oeste con la zona a extraer. Sin embargo, posteriormente, en declaración presentada por el promotor en fecha 21 de octubre de 2015 ante la Sección de Minas de la Dirección Territorial de Alicante, se indica que en las parcelas colindantes no se va a instalar ninguna actividad relacionada con la extracción de áridos y los comentarios sobre la planta de valorización de residuos de la construcción y demolición se deben a un error. Tras esta modificación no se ha especificado dónde se tratará el material extraído.  
Método de explotación.  
El método de explotación de los materiales que nos ocupan será de cantera a cielo abierto, en bancos descendentes y talud forzado.  
La empresa posee unas parcelas lindantes a la zona de extracción por el oeste, desde donde se iniciará la explotación. La extracción se realizará, por tanto, en dirección OE, continuando el avance dirección SN, con ello se conseguirá simultanear la extracción con la restauración de forma progresiva.  
La altura del frente será la del alcance del brazo de la retroexcavadora, es decir de 5 y 6 metros, con plataformas de trabajo amplias de 45 metros. El talud del frente de trabajo será vertical. La altura de los bancos finales previstos será de 5 y 6 metros y bermas de 5,6 metros, con cuneta de recogida de aguas. El talud final de la explotación será de 25º.  
Para acceder a la explotación existen caminos alrededor de las parcelas y también en el interior, que serán utilizados como pistas y accesos a las zonas de trabajo.  
La pendiente longitudinal de la pista de explotación no superará el 10 %. Además, estas pistas dispondrán de una pendiente transversal de al menos el 2 % de forma que se permita la evacuación de las aguas pluviales. Cuando la pista discurra a media ladera, la pendiente de evacuación de las aguas pluviales se realizará en sentido inverso de la ladera, debiendo disponer de una adecuada cuneta para la evacuación de las aguas. Además, se deberá dejar 2 metros de arcén entre el borde de la calzada y el pie o borde inferior de un talud, y 5 metros entre el borde la calzada y el borde superior de un talud.  
Escombreras  
El aprovechamiento del material extraído es del 100 %, es decir, no se generan estériles. En consecuencia no se formarán escombreras.  
Presas y balsas  
En este tipo de explotación no es necesario realizar presa o balsas de residuos.  
Instalaciones  
No se realizarán instalaciones auxiliares en la zona de extracción. Tan solo se instalarán WC químicos prefabricados para el uso del personal, sin que se realice ningún vertido al medio ya que dispondrán de depósitos de almacenaje de las aguas generadas y de suministro de las mismas. Las aguas fecales generadas serán tratadas por gestor de residuos autorizado. En la explotación se aprovechará la luz solar diurna.  
Definición del método de trabajo  
Las parcelas se explotarán tomando como base la cota superior 344 msnm, alcanzándose la cota final 333, lo que supone una altura total de 11 m, dividida en dos bancos, con una altura al final de la explotación de 6 y 5 m.  
El proceso de extracción de los materiales es el siguiente:  
- Desbroce: las parcelas tienen un recubrimiento de tierra vegetal de 0,60 m, que se irá retirando de forma progresiva al avance que se efectúe y se irá acopiando en las parcelas colindantes, donde estará resguardada del viento, de esta forma se conservará sus propiedades para así utilizarla en la restauración. El desbroce se realizará con la misma retroexcavadora que se utilizará para extraer el material.  
  
- Arranque y carga: los trabajos de extracción se realizarán directamente con retroexcavadora, cargando el material directamente al camión que lo transportará a la planta que se instalará para su trituración y clasificación. No será necesario el empleo y uso de explosivos.  
- Transporte: el material una vez triturado y clasificado será cargado por medio de pala a los camiones bañeras centauros y camiones mercedes de doble carro que lo transportará a las obras.  
- Tratamiento: el material será triturado y clasificado en una planta de trituración y clasificación, cumpliendo con las normas y calidad requerida para el empleo en las obras de infraestructuras.  
Maquinaria.  
La maquinaria necesaria para la explotación será la siguiente:  
- Retroexcavadora CAT. 375 para el arranque y carga.  
- Bañeras centauro de doble carro para el transporte.  
- Camión cisterna para el riego de caminos y plaza de trabajo.  
Planificación de la explotación.  
En el «anexo al estudio de impacto ambiental y plan de restauración», de fecha octubre de 2015, se modifican los datos de reservas calculados en el proyecto de explotación, estimando un volumen total de reservas existentes de 231.255,54 m³ y un volumen de tierra vegetal de 17.193 m³. Se estima una producción mensual de 1000 m³, y anual de 11.000 m³/año (11 meses trabajados/año). El tiempo necesario para la extracción de los 231.255 m³ será de 21,02 años, tiempo que puede sufrir variación dependiendo de la demanda.  
En el plan de restauración, de fecha junio de 2018 se consideran 5 fases de restauración y en el plano núm. 6 de dicho documento viene representada la superficie de cada una de estas fases. Las superficies de cada una de las fases de restauración vienen indicadas en el presupuesto, y son las siguientes:  
Fase 1 de restauración: 0,41 ha.  
Fase 2 de restauración: 0,35 ha.  
Fase 3 de restauración: 0,43 ha.  
Fase 4 de restauración: 0,34 ha (parcelas explotación) + 0,95 ha (parcelas anexas) = 1,29 ha.  
Fase 5 de restauración: 1,326 ha (parcelas explotación) + 0,97 ha (parcelas explotación) = 2,296 ha.  
Asimismo, en el plan de restauración modificado se incluye una tabla en la que se muestra la simultaneidad entre las fases de restauración y explotación:  
  
EXPLOTACIÓN RESTAURACIÓN  
1a FASE   
2a FASE 1a FASE  
3a FASE 2a FASE  
4a FASE 3a FASE  
5a FASE 4a FASE  
 5a FASE  
  
  
  
Las superficies de las distintas fases de explotación vienen representadas en el plano núm. 4 (planta actual) del proyecto de explotación. Sin embargo, no se indican los volúmenes de material a extraer en cada una de las fases ni tampoco el tiempo invertido.  
Para la fase de restauración, tal como indica el proyecto de explotación, se emplearán las tierras procedentes del desbroce que estarán acopiadas en la parcela 64 (anexa) que es propiedad de la empresa. Estas tierras se emplearán en su totalidad en la obra de restauración. Para facilitar los procesos de colonización vegetal, las labores de separación de los horizontes superficiales de los suelos susceptibles de ser utilizados se simultanean con el desbroce, siempre que esto sea posible, de manera que la tierra vegetal incorpore los restos de la vegetación existente (mejor picada) en el terreno en el momento de su separación. En cualquier caso, se debe intentar no mezclar las diferentes tongadas para no diluir las propiedades de las capas más fértiles. El mantenimiento de la tierra vegetal acopiada se realizará mediante el aporte de enmiendas orgánicas de forma periódica (cada 6 meses) hasta las operaciones de extendido.  
3º Plan de restauración  
El lugar considerado, se encuentra en una zona plana situada en el valle del Vinalopó Medio. Casi la totalidad de la zona está tapizada con los cultivos de regadío de uva de mesa. En la zona de estudio, las operaciones de abastecimiento de zahorras para la plataforma del AVE, dejaron un enorme hueco minero a cielo abierto en las parcelas 64, 65 y 67 pertenecientes al promotor.  
De acuerdo con la última modificación del Pplan de restauración, de fecha junio de 2018, la restauración se va a llevar a cabo tanto en las parcelas objeto de explotación (parcelas 63 y 66), como en las parcelas ya explotadas 64, 65 y 67, del polígono 3 de Monforte del Cid. La restauración se llevará a cabo de la siguiente forma:  
La explotación de la cantera se iniciará desde el S de la explotación. La dirección de los frentes será SO-SE y el avance será S-N.  
Finalizada la 1ª fase de explotación e iniciada la 2ª fase de explotación, se procederá a la restauración de las bermas y talud correspondientes a la 1ª fase de restauración.  
La explotación de la 2ª fase proseguirá en dirección y avance S-N. Finalizada la misma e iniciada la 3ª fase de explotación se procederá a la restauración de las bermas y talud correspondientes a la 2ª fase de restauración.  
La superficie correspondiente a la 3ª fase de explotación será explotada en su totalidad. La dirección y el avance será S-N hasta llegar al límite N y luego se continuará con dirección y avance E-O. Finalizada la misma e iniciada la 4ª fase de explotación se procederá a la restauración de las bermas y talud correspondientes a la 3ª fase de restauración.  
La superficie correspondiente a la 4ª fase de explotación será explotada en su totalidad. La dirección y el avance será E-O. Una vez llegado a la parte oeste, se continuará la explotación con dirección y avance N-S. Finalizada la misma se procederá a la restauración de las bermas y talud correspondientes a la 4ª y 5ª fase de restauración, que también incluye las parcelas anexas a la explotación (parcelas 64, 65 y 67).  
Los taludes finales son los resultantes del proyecto de explotación y no habrá ningún aporte de material para la restauración. Los bancos serán del terreno original de las parcelas y se irán perfilando para que su estado final sea el que se indica en el proyecto.  
La revegetación se realizará preparando el terreno con sustrato vegetal para que tenga el uso actual, que es de cultivo de la vid con aprovechamiento agrícola. La revegetación de los taludes se realizará mediante una hidrosiembra, mezcla acuosa de semillas (gramíneas), mulch, fertilizantes y sustancias adherentes.  
Calendario de ejecución de la restauración vegetal.  
Las labores de restauración se compaginarán con las de explotación, comenzando estas por las cotas más altas del área que se ha de afectar. Se hará así una explotación con carácter descendente, restaurando el perfil final de los bancos conforme vayan quedando agotados. La explanada resultante de la plaza de cantera será restaurada tras agotarse la explotación.  
Tras el aporte y extendido del suelo se dejará transcurrir un año para proceder a la plantación con objeto de conseguir una adecuada meteorización del terreno.  
Las plantaciones tendrán lugar preferentemente en los meses de octubre a noviembre, y el ahoyado necesario se realizará con un mes de antelación.  
Las comprobaciones necesarias para proceder a la reposición de marras se llevarán a cabo 6 meses después de la plantación.  
Los riegos necesarios durante la fase de adaptación se realizarán con la periodicidad conveniente hasta un año después de la plantación.  
Tramitación administrativa  
El expediente se inicia el 14 de octubre de 2013 por el Servicio Territorial de Energía de Alicante con la solicitud de iniciación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental. Acompaña a dicha solicitud el resultado del trámite de información pública y la documentación técnica necesaria para la tramitación del expediente.  
La Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Economía, Industria, Turismo y Empleo sometió el expediente a información pública durante un plazo de 30 días hábiles y lo anunció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 7082, de 5 de agosto de 2013.  
El jefe del Servicio Territorial de Energía de Alicante, en fecha 4 de octubre de 2013, certifica que durante el plazo concedido no se presentaron alegaciones.  
El 25 de septiembre de 2014 el Servicio Territorial de Energía de Alicante reitera la solicitud de iniciación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
El 27 de noviembre de 2014 se requiere al Ayuntamiento de Monforte del Cid el certificado de compatibilidad urbanística para la actividad proyectada.  
El 9 de diciembre de 2014 el ayuntamiento remite certificado de compatibilidad urbanística emitido por los servicios técnicos municipales relativo a parcelas que no se corresponden con aquellas en las que va a realizarse la actividad.  
El 20 de mayo de 2015 se solicita al ayuntamiento la subsanación del certificado de compatibilidad urbanística.  
El 1 de junio de 2015 el ayuntamiento remite certificado de compatibilidad urbanística correspondiente a las parcelas objeto de evaluación.  
El 12 de junio de 2015 se solicita al promotor, a través del órgano sustantivo, un requerimiento de documentación y la subsanación de deficiencias detectadas en la documentación técnica aportada.  
El 6 de noviembre de 2015 el Servicio Territorial de Energía de Alicante remite copia de la documentación presentada por el promotor como contestación al requerimiento del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
El 24 de enero de 2017 el Servicio Territorial de Energía de Alicante reitera la solicitud de la emisión de la declaración de impacto ambiental.  
El 27 de marzo de 2018 se realiza un nuevo requerimiento al promotor, remitiendo copia al órgano sustantivo, al comprobar que la documentación aportada hasta la fecha no da respuesta a la totalidad de las cuestiones requeridas con anterioridad.  
El 28 de junio de 2018 el promotor remite el plan de restauración modificado atendiendo a las cuestiones solicitadas por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental.  
  
Consultas a las administraciones afectadas e informes recibidos  
En el expediente se han considerado tanto los informes remitidos por el Servicio Territorial de Energía de Alicante, como los solicitados por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental en atención a las posibles afecciones detectadas.  
a) Informe del Servicio de Vida Silvestre.  
En respuesta a la consulta realizada por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, el Servicio de Vida Silvestre de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente remite, en fecha 18 de diciembre de 2014, informe en el que se indica que en el entorno de la actuación solo aparece como especie prioritaria el águila perdicera (Aquila fasciata) y considera que el proyecto no provocará ningún perjuicio a dicha especie.  
b) Informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
En respuesta a la consulta realizada por el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, en fecha 20 de abril de 2015, remite informe sobre el estudio de integración paisajística correspondiente. Se resumen a continuación los principales puntos recogidos en dicho informe:  
- Colindante por el oeste, se encuentran las parcelas 64, 65 y 67, del mismo propietario, para las cuales se tramitó una declaración de interés comunitario para planta de machaqueo de áridos, cuyo estudio de integración paisajística obtuvo informe favorable, en fecha 5 de noviembre de 2012, con condicionantes relativos al cumplimiento de las medidas de integración paisajística (plantación de arbolado perimetral, reforzado en el camino de acceso, mantenimiento del 50 % de la parcela en su estado natural, con realización de plantaciones en la misma y altura máxima de los acopios siempre inferior al desnivel existente de unos 7 m).  
- El ámbito se sitúa dentro del paisaje de relevancia regional PRR30: Viñedos del interior de Alicante (Novelda, Pinoso). Por ello, si bien el estudio de integración paisajistica asigna una valoración paisajística baja a este paisaje, se considera el conjunto del paisaje afectado, de alto valor a escala regional. No obstante, siendo que determinados ámbitos pueden haber visto disminuido su valor, principalmente debido a las transformaciones de cultivos y a las actividades e infraestructuras implantadas, puede admitirse cierta disminución, siendo necesario en todo caso adoptar medidas para la preservación y la regeneración, en su caso, del mismo.  
- En lo relativo a las medidas de integración paisajística propuestas necesarias para viabilizar la actuación, se propone la regeneración de la zona objeto de actividad, devolviéndola a su estado agrícola original, sin mayor concreción. No obstante, consultados el proyecto de explotación y el plan de restauración elaborados, se comprueba que la extracción, en dirección oeste-este, continuando el avance dirección sur-norte y simultaneando la extracción con la restauración de forma progresiva, y las plantaciones finales a realizar, gramíneas y viñedo, pueden considerarse como medidas de integración paisajística adecuadas.  
En todo caso, con el fin de reducir el previsible impacto paisajístico y visual generado durante la fase de explotación, se considera necesario llevar a cabo una plantación perimetral de arbolado similar al requerido para las parcelas colindantes del mismo propietario, teniendo en cuenta que esta nueva actividad se percibirá como una ampliación de aquella.  
Por todo ello, cabe considerar compatible la actuación con los valores paisajísticos del ámbito, siempre que se lleven a cabo las medidas de integración paisajística fijadas, incluyendo la plantación perimetral solicitada. Asimismo, en la resolución que se adopte al respecto de la cantera, deberá justificarse la ejecución del plan de participación pública del estudio de integración paisajística, sus resultados y la consideración de los mismos en la solución adoptada, de conformidad con lo establecido en el artículo 15.3 f) y en los apartados 5 y 6 del artículo 16 del RPJECV.  
c) Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
En informe de fecha 11 de julio de 2011, la Confederación Hidrográfica del Júcar informa favorablemente la actuación.  
El informe indica que en el entorno de la actuación no se localiza ningún cauce por lo que la misma no supone afección al dominio público hidráulico. También se recuerda en dicho informe que se deberá contar con autorización del organismo de cuenca para el vertido de aguas pluviales a cauce y que el agua con la que se pretende satisfacer las demandas de la actividad deberá proceder de un origen amparado por un derecho a su uso privativo. Asimismo, se señala que la zona donde se ubica la actuación no presenta riesgo de inundación y se encuentra fuera de zona de policía de cauce público, por lo que se presume que la misma no supondrá incidencia en el régimen de corrientes.  
d) Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural.  
La Dirección General de Patrimonio Cultural, en fecha 5 de octubre de 2011 informa favorablemente el proyecto a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
  
Consideraciones ambientales  
1º Consideraciones a la calidad de la documentación aportada por el promotor.  
A pesar de los sucesivos requerimientos realizados al promotor solicitando la subsanación de las deficiencias encontradas en la documentación técnica, siguen detectándose en la misma discrepancias entre los distintos documentos técnicos e indefiniciones que dificultan la comprensión de las labores que se van a llevar a cabo tanto durante la fase de explotación como durante la fase de restauración, así como su distribución temporal. También existe una indefinición acerca del tratamiento y destino de los materiales obtenidos y algunas de las medidas protectoras y correctoras propuestas. Debido a esta falta de concreción en la redacción de la documentación y a las discrepancias entre los distintos documentos técnicos, la evaluación de impacto ambiental se realiza presuponiendo una serie de cuestiones derivadas de la interpretación del conjunto de la documentación aportada y que obliga a imponer una serie de condicionantes a la declaración de impacto ambiental. Se resumen a continuación las modificaciones realizadas en el proyecto a lo largo del procedimiento de evaluación ambiental, así como la puntualización de ciertas cuestiones importantes para la correcta comprensión del proyecto:  
- En el proyecto inicial se consideraba únicamente la restauración de las parcelas 63 y 66 del polígono 3 de Monforte del Cid. Sin embargo, al indicar el proyecto que en las parcelas colindantes pertenecientes al mismo promotor se iba a instalar una planta de tratamiento y al observar en el visor de la Generalitat que dichas parcelas estaban completamente explotadas, se solicitó una ampliación del proyecto en la que se considerara también dicha planta de tratamiento y la restauración de las parcelas afectadas. En la nueva documentación aportada, el promotor declaró que finalmente no se instalaría la planta de tratamiento y se presentó un nuevo plan de restauración que contempla la restauración tanto de las parcelas a explotar (63 y 66) como la de las parcelas colindantes por el oeste, es decir, las parcelas 64, 65 y 67. En el plan de restauración, se propone restaurar las parcelas anexas núm. 64, 65 y 67 en las últimas fases de restauración (fases 4ª y 5ª), es decir, cuando haya finalizado completamente la explotación de la cantera. Puesto que la restauración de estas parcelas no va a interferir con las labores de explotación, se considera más adecuado que se lleve a cabo simultáneamente con la explotación de las parcelas 63 y 66, reduciendo de este modo el impacto paisajístico. Por lo tanto, el plan de restauración deberá modificarse repartiendo la superficie total a restaurar de las parcelas 64, 65 y 67 de forma proporcional entre las fases de restauración 1ª, 2ª y 3ª.  
- Según se indica en el proyecto de explotación, el talud del frente de trabajo será vertical y la altura de los bancos finales previstos será de 5 y 6 metros y bermas de 5,6 metros, con cuneta de recogida de aguas. El talud final de la explotación será de 25º. Puesto que el promotor ha declarado que la restauración de las parcelas se va a realizar sin aporte de materiales externos a la cantera, se entiende que el frente de trabajo será vertical salvo en la parte final correspondiente a los taludes, es decir, que la morfología final de los taludes quedará conformada en la fase de explotación, limitándose en la fase de restauración a realizar la revegetación de taludes y bermas.  
- Tras la declaración presentada por el promotor en fecha 21 de octubre de 2015 ante la Sección de Minas de la Dirección Territorial de Alicante, en la que se indica que no se va a instalar la planta de valorización de residuos prevista en el proyecto de explotación, no se ha especificado dónde se tratará el material extraído. En consecuencia, con carácter previo a la autorización de la ejecución del proyecto, tanto el proyecto de explotación como el estudio de impacto ambiental deberán especificar el lugar en el que se realizará el tratamiento del material, estableciendo el itinerario de los camiones, el impacto ambiental previsible y las medidas correctoras oportunas para minimizar dicho impacto.  
- Existe una discrepancia entre lo que se indica en el proyecto de explotación y lo expuesto en el estudio de impacto ambiental respecto al modo de realizar el mantenimiento de la maquinaria utilizada en la explotación de la cantera. Mientras que en el proyecto se indica que las máquinas serán llevadas a los talleres para su revisión o reparación, no generándose residuos, en el estudio de impacto ambiental se alude a la generación de residuos peligrosos provenientes en su mayor parte de la puesta a punto de la maquinaria. Debido a la indefinición existente al respecto de esta cuestión, en la evaluación del proyecto se ha considerado la situación más desfavorable, es decir, que el mantenimiento de la maquinaria se realice en la propia explotación.  
2º Consideraciones derivadas del emplazamiento del proyecto.  
La explotación minera se desarrollará en las parcelas 63 y 66 del polígono 3 del municipio de Monforte del Cid. De acuerdo con el certificado de compatibilidad urbanística del ayuntamiento, de fecha 25 de mayo de 2011, las parcelas tienen la calificación urbanística de suelo no urbanizable común rural y la actividad es compatible con la normativa y el planeamiento urbanístico municipal.  
Contrastadas las parcelas en las que se pretende ubicar la actividad con la información suministrada por el visor cartográfico de la Generalitat se observa que:  
- Colindante con las parcelas 64, 65 y 67 se encuentra la vía pecuaria Colada de la Loma. El órgano sustantivo deberá realizar consulta a la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Alicante sobre las posibles afecciones derivadas de la restauración de dichas parcelas. El promotor deberá incorporar al plan de restauración todos los condicionantes, observaciones o sugerencias que se planteen en el informe que emita dicho organismo y que serán implementados en la restauración de las parcelas.  
- El emplazamiento de la actividad extractiva no afecta a terreno forestal.  
- Dentro de la franja de 500 m en torno a la zona de explotación, se detecta la existencia de diversas viviendas, lo que podría suponer una incompatibilidad de uso con la cantera, según establece el artículo 197, apartado c, de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana. No obstante, la actividad cuenta con el certificado de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Monforte del Cid, por lo que se considera que el desarrollo de la explotación de áridos no es incompatible con la presencia de edificaciones habitadas siempre que, con la aplicación de las medidas preventivas y correctoras adecuadas, no se produzcan riesgos ni molestias, principalmente por ruidos y polvo, en las citadas viviendas.  
Considerando que en la explotación no se van a utilizar explosivos y de acuerdo con los resultados del estudio acústico aportado no se prevén molestias por ruido a las viviendas próximas. El horario de trabajo será de 9:00-13:00 y de 17:00-19:00 y no se trabajará los fines de semana ni fechas festivas. En cuanto a las molestias por partículas en suspensión, según se indica en el proyecto, se dispondrá de equipos para evitar la formación de polvo y cubrimientos para que los camiones no generen polvo durante el transporte. También se realizarán riegos periódicos durante las labores de extracción. No obstante lo anterior, tal como se indica en el programa de vigilancia ambiental, se deberán realizar las mediciones periódicas de estos parámetros y, en caso de detección de molestias en las viviendas próximas se establecerán medidas correctoras adicionales.  
- La localización del proyecto no afecta a hábitats de interés comunitario, microrreservas de flora, espacios de la Red Natura 2000, ni a ningún otro tipo de espacio natural protegido.  
- Según el BDB en el entorno de la actuación consta la presencia de la especie prioritaria Aquila fasciata. De acuerdo con el informe emitido por el Servicio de Vida Silvestre de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente remite, en fecha 18 de diciembre de 2014, el proyecto no provocará ningún perjuicio a dicha especie.  
- El emplazamiento propuesto no está sometido a riesgos por inundación, deslizamientos o desprendimientos, y presenta una baja vulnerabilidad de acuíferos. Tampoco existen afecciones territoriales derivadas de la proximidad de elementos naturales o de infraestructuras humanas.  
- La actuación cuenta con el informe favorable de la Dirección General de Cultura, a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
Por todo lo anterior, se concluye que, de la ubicación de la cantera, no se derivarán afecciones significativas al medio ambiente.  
3º Consideraciones relacionadas con la actividad a desarrollar.  
Los impactos más significativos derivados de la ejecución del proyecto se producen sobre el aire, por el aumento del ruido y de las partículas sólidas en suspensión; la geomorfología, en cuanto a la variación de la topografía original; la edafología, por la destrucción y la alteración de las características del suelo; la vegetación, ya que se destruye y daña la cubierta vegetal; los procesos hidrológicos, pues la modificación del relieve afecta a drenajes y a la tasa de erosión/sedimentación; y el paisaje, produciéndose un impacto visual significativo.  
Identificación de impactos debidos a la actividad descritos en el estudio de impacto ambiental y medidas protectoras y correctoras propuestas.  
- Afección a la geomorfología. La actividad de la cantera introduce un elemento geomorfológico nuevo y específico como son las geometrías regulares y dislocadas de los frentes de cantera, que muestran la roca en planos difícilmente observables en otras condiciones. Para minimizar el impacto visual se propone una restauración simultánea a la explotación de la cantera. La restauración vegetal se realizará con plantas de vid que es el cultivo existente en la actualidad y el cultivo predominante en la zona.  
La afección a la geomorfología se considera un impacto negativo, permanente, simple, directo, irreversible, recuperable, continuo y severo puesto que la ejecución del plan de restauración se considera una medida correctora específica e intensiva y muy significativo por el cambio que supone la explotación en la morfología de los terrenos de cultivo.  
- Disminución de la calidad de las aguas superficiales y subterráneas. El riesgo de afección al sistema hidrogeológico puede provenir básicamente de dos fuentes: filtraciones de sustancias contaminantes provenientes de vertidos accidentales de hidrocarburos o aceites y aguas de escorrentía con un alto contenido en sólidos.  
La zona presenta un grado de vulnerabilidad de los acuíferos bajo.  
La explotación de la cantera conlleva el uso de maquinaria pesada, que requiere del uso de aceites altamente contaminantes, por lo que sus residuos están catalogados como tóxicos y peligrosos. Asimismo, es necesaria la existencia de un depósito de gasoil para uso como combustible de la maquinaria. Las actividades que supongan la manipulación de este tipo de sustancias deben tenerse en consideración para prevenir la contaminación del medio.  
Las operaciones de mantenimiento de la maquinaria se realizarán en una zona dentro de la propia explotación minera pero no se indica su ubicación exacta. En cualquier caso, para minimizar el riesgo de infiltraciones esta zona debe estar impermeabilizada e impedir que el agua de escorrentía se contamine con los posibles contaminantes que impregnen el área y discurra a otras zonas. Para ello, o bien se realiza una cubierta para esta zona, o como mínimo se garantiza que el agua pluvial de esta zona no discurrirá libremente, para lo cual, el bordillo contenedor deberá tener la altura suficiente para que un episodio de lluvia torrencial no suponga que el agua rebose, y además, disponer de una poceta estanca de lixiviados que se vacíe periódicamente por gestor autorizado.  
  
Los residuos resultantes del mantenimiento de la maquinaria se almacenarán en lugar cubierto y estanco y se entregarán a un gestor autorizado. Además, los recipientes de almacenamiento de residuos peligrosos se emplazarán en cubetos de dimensiones adecuadas a los mismos, y se deberá disponer de suficiente cantidad de material absorbente ante eventuales fugas o vertidos que, una vez utilizado, deberá almacenarse de acuerdo con su naturaleza hasta su retirada por gestor autorizado.  
En defecto de estas garantías, el mantenimiento de la maquinaria de la explotación deberá realizarse en talleres especializados.  
Para prevenir la degradación de cauces por aumento de turbidez el agua de escorrentía de la zona de explotación deberá canalizarse a un embalse interior sin salida, utilizándose para el riego.  
Esta afección sobre el sistema hidrogeológico es un efecto negativo temporal ya que se puede producir durante toda la vida útil de la cantera. Se trata de una acción indirecta de la actividad, irreversible, irrecuperable, irregular y discontinua. Como valoración global, se trata de un efecto moderado con impacto poco significativo con las medidas correctoras propuestas, como la solera de hormigón en el taller y los depósitos específicos para residuos.  
- Eliminación de la vegetación. Se trata de un impacto poco significativo, ya que las tierras se encuentran cultivadas de viñedos, de forma totalmente antropizada. Una vez acabe la actividad la zona se podrá volver a su estado original de forma fácil y segura.  
- Afección por inmisión de partículas a la cubierta vegetal. Este efecto es negativo, temporal, simple, directo, reversible (si no se causan daños irreparables a la fisiología vegetal), recuperable y continuo. Se ha valorado el efecto como moderado y el impacto poco significativo puesto que los filtros con los que cuenta la maquinaria para disminuir la emisión de polvo y el control de partículas establecido en el programa de vigilancia ambiental se consideran medidas correctoras intensivas para proteger la vegetación existente en el entorno del polvo que se deposita sobre las hojas y altera su fisiología.  
- Afección directa a la fauna. La ampliación de los frentes de explotación supone la eliminación directa de toda aquella fauna que no sea capaz de escapar, no siendo probables los daños directos sobre las aves por destrucción de nidos, puestas o pollos, puesto que no se han detectado plataformas de nidificación en la cantera. Durante la explotación, la eliminación directa vendrá generada por los atropellos que puedan ocasionar la maquinaria y los camiones.  
Hay que tener en cuenta que la zona de estudio no presenta un especial valor en cuanto a la fauna que alberga y que no se encuentran presentes especies ni comunidades de especial interés o que requieran medidas de protección.  
El impacto del presente proyecto sobre la fauna tiene un carácter negativo, temporal, simple, directo, irreversible (si se considera que los individuos que desaparezcan no pueden reponerse), recuperable, irregular y discontinuo. No se prevén daños sobre especies o comunidades de interés por lo que se ha valorado el impacto como compatible puesto que, además, no se ponen en marcha medidas correctoras específicas. Teniendo en cuenta que la presencia de cantera data de varias décadas atrás, la eliminación de especies de fauna silvestre es poco probable durante la apertura de los nuevos frentes, por lo que el impacto se considera poco significativo.  
- Disminución de la calidad del hábitat para la fauna. Esta afección a la calidad del hábitat se entiende como el conjunto de efectos del proyecto que tendrán una repercusión indirecta sobre las especies y poblaciones de fauna silvestre presentes en la zona.  
Durante la explotación y las obras, las emisiones acústicas y las vibraciones tendrán efectos que serán más o menos relevantes en función de la etología de cada especie. Los principales grupos que se verán afectados son aquellos de movilidad más reducida como los micromamíferos, ya que otros grupos con mayor capacidad de movimiento habrán huido a zonas aledañas más tranquilas. Teniendo en cuenta que las especies presentes en el entorno se encuentran adaptadas a la presencia y a la actividad humana, no será de gran relevancia.  
Durante la explotación de la cantera, el impacto sobre la calidad del hábitat será de tipo negativo, temporal, si se tiene en cuenta que la regeneración de las condiciones adecuadas una vez cese la actividad, sinérgico, directo, reversible, recuperable y continuo.  
La maquinaria utilizada se adecua a la normativa de seguridad vigente en cuanto a emisiones de ruido. Estas medidas se consideran correctoras de impacto sobre el hábitat por lo que la valoración dentro de la fase de explotación es de impacto moderado.  
- Disminución de la calidad paisajística. Se considera que se generará un efecto durante la fase de explotación, prolongándose después del cese de la misma, acumulativo, directo, recuperable (ya que mediante la restauración ambiental y el correcto diseño de los diferentes elementos se podrá lograr mitigar el resultado) y continuo.  
La principal medida correctora de este impacto es la ejecución de un proyecto de restauración ambiental adecuado, especialmente centrado en restaurar la superficie vegetal y aumentar la integración paisajística de la explotación. La restauración se va a realizar de forma progresiva y simultánea a la explotación, a fin de reducir la magnitud espacial y temporal de los impactos. Esta restauración se realizará según la extracción de áridos, que a su vez depende del ritmo del mercado. La revegetación de la plaza de cantera se realizará con plantas de vid, que es el cultivo actual en las parcelas 63 y 66 y para los taludes se utilizarán semillas de gramíneas.  
La densidad de plantación deberá ajustarse a las densidades de plantación de los viñedos de la zona. Se deduce de lo recogido en el presupuesto, que se pretenden plantar tan solo 750 cepas de vid en las 2,86 hectáreas que se van a explotar y una parte proporcional no especificada en las parcelas anexas ya explotadas. Esta cantidad de plantas es claramente insuficiente teniendo en cuenta que las densidades de plantación en zonas secas como es Monforte del Cid se sitúan alrededor de las 1500 cepas/ha. Por lo tanto, se deberá aumentar el número de cepas a utilizar en la restauración hasta alcanzar una densidad similar a las densidades de plantación de la zona. Consecuentemente, se deberá modificar el presupuesto incrementando los costes de las partidas de gastos destinadas a compra de plantas, rellenado de hoyos, fertilizante y riegos.  
La única infraestructura considerable que se encuentra en 2 km a la redonda de la explotación es la carretera comarcal CV-820. Según se desprende del estudio de integración paisajística, la carretera ha sido tomada como un punto de observación y la actividad no es visible desde la misma.  
En todo caso, tal y como indica el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, con el fin de reducir el previsible impacto paisajístico y visual generado durante la fase de explotación, se considera necesario llevar a cabo una plantación perimetral de arbolado similar al requerido para las parcelas colindantes del mismo propietario, teniendo en cuenta que esta nueva actividad se percibirá como una ampliación de aquella.  
- Generación de estériles. Durante la explotación de la cantera prácticamente no se generan excedentes de materiales debido a las características del material y que las fracciones de material más disgregadas se destinan a base de caminos, puertos, rellenos, etc. Así pues, los volúmenes generados son reducidos, por lo que se acopiarán durante la explotación en zonas dentro de la misma cantera y se irán utilizando como relleno en las plazas donde no haya más material de calidad y se vaya a abandonar la explotación.  
Atendiendo pues a las características de esta explotación no existe afección ambiental y por tanto este impacto no se valora.  
- Afección a la calidad atmosférica. La afección a la calidad atmosférica se va a producir durante toda la explotación, proveniente de dos fuentes principales: el tránsito de camiones y funcionamiento de la maquinaria pesada y la extracción del material en sí.  
La primera de las fuentes supone un aumento en los niveles de emisión de contaminantes provenientes de la combustión en los motores, si bien al tratarse de un entorno abierto en el que la dispersión de los gases y partículas se producirá en un corto período de tiempo, los efectos serán compatibles.  
En cuanto a la segunda de las fuentes, las emisiones serán de sólidos en suspensión. Los principales receptores de estas emisiones serán los trabajadores de la explotación y las viviendas del entorno, además, se considera que la vegetación de la zona sufrirá también un impacto negativo a consecuencia de estas emisiones, ya que el polvo generado se depositará sobre la superficie foliar, afectando a su fisiología. Esta última afección se ha valorado dentro de la afección a la cubierta vegetal.  
Se trata de un impacto de carácter negativo, temporal, acumulativo, directo, reversible, recuperable, de aparición regular, permanencia continua y de magnitud moderada puesto que se pueden aplicar medidas correctoras no intensivas como son los riegos periódicos de las superficies desnudas sobre las que esté transitando maquinaria. La magnitud del impacto será poco significativa dado el número de afectados y la efectividad de las medidas correctoras aplicadas.  
Para reducir la generación de polvo en el tránsito de maquinaria móvil y de los camiones de carga y descarga, así como por la acción del viento, se recurrirá a riegos de agua, especialmente en épocas secas y con viento, bien mediante aspersores en los viales principales o por riego con camión cisterna. Todos los camiones una vez cargados y antes de salir de la explotación se encontrarán cubiertos por lonas de protección para evitar la emisión de polvo.  
Las labores de mantenimiento y limpieza en los accesos a la cantera serán periódicas, para minimizar la dispersión de polvo, restringiéndose asimismo la velocidad de conducción de los vehículos.  
Se deberá instruir a los operarios de la cantera sobre los sistemas de reducción de polvo instalados en la explotación, incidiendo en la activación de los sistemas de riego en los puntos necesarios en función de la actividad y la climatología, así como en la utilización del sistema lavarruedas.  
- Afección a la calidad acústica. Las principales emisiones de ruidos van ligadas a las siguientes operaciones: labores de carga/descarga y tráfico del parque móvil.  
Se debe considerar que los taludes de la explotación funcionan como barreras de atenuación de la emisión de ruido hacia el exterior.  
Las medidas correctoras que se emplearán para disminuir el impacto acústico serán:  
- En relación con los ruidos y vibraciones, y al localizarse algunas viviendas cercanas, se respetará un horario de trabajo diurno para todas las actividades que puedan suponer molestias para el descanso de la población.  
- La maquinaria utilizada cumplirá con la normativa de seguridad vigente entre la que se encuentra el Real decreto 212/2002, de 22 de febrero, por el que se regulan las emisiones sonoras en el entorno debidas a determinadas máquinas de uso al aire libre.  
- Se realizará un mantenimiento preventivo de la maquinaria y se usarán máquinas con bajo nivel de ruido, donde el control de las emisiones de ruido se haya considerado en el diseño del equipo por el fabricante.  
- Apantallamiento: este método consiste en la colocación de una pantalla entre la fuente y los puntos a proteger (viviendas, áreas sensibles, trabajadores, etc) de forma que se reduzca la propagación, durante la fase de explotación se aprovecharán los posible acopios de áridos o apantallamientos del propio terreno para que realicen esta función.  
En el estudio acústico realizado se concluye lo siguiente:  
Dada la distancia de la actividad respecto a núcleos de población estos no se encontrarán afectados por la actividad.  
En las zonas colindantes con la actividad, que se resumen en zonas de cultivo de vid, con pequeñas construcciones para acopio de aperos y pequeñas construcciones destinadas al cuidado de aves de corral, dados los valores estimados de inmisión acústica, no se superan los valores límite indicados por la normativa vigente (65 dBA día).  
Por lo que podemos concluir que la entrada en funcionamiento de la actividad no supera los valores límite exigidos por la normativa legal vigente.  
En este mismo estudio acústico se proponen las siguientes medidas preventivas y correctoras:  
- Se limitará la velocidad de circulación en toda la obra a 20 km/h a fin de reducir las molestias derivadas de los ruidos generados y posibles atropellos.  
- Se emplearán, siempre que sea posible, mecanismos de atenuación del ruido tales como silenciadores de tubo de escape, etc.  
- Se realizarán revisiones periódicas de la maquinaria instalada para evitar ruidos procedentes de elementos desajustados o muy desgastados que trabajan con un alto nivel de vibración.  
- Se instalará la maquinaria fija a una cota inferior de unos 5 m, que actuará de pantalla protectora acústica.  
En cualquier caso, deberá incluirse dentro del programa de vigilancia ambiental la realización de las pertinentes auditorías acústicas de acuerdo con la legislación, y en el caso de detectarse incumplimiento de los límites, deberán adoptarse medidas correctoras adicionales.  
- Afección al patrimonio. Derivado de la prospección al patrimonio arqueológico realizado, no se ha detectado ningún resto arqueológico. La Dirección General de Patrimonio Cultural, en fecha 5 de octubre de 2011 informa favorablemente el proyecto a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
En caso de descubrimiento de restos arqueológicos o bienes culturales durante la ejecución de las obras en el ámbito de la explotación, se suspenderán las operaciones de explotación y se comunicará el hallazgo a los organismos competentes para que se adopten las medidas necesarias para su protección, conservación o estudio.  
- Afección a la calidad del medio ambiente urbano. Dado que la explotación se encuentra alejada de núcleos urbanos y los camiones de transporte pueden acceder a la autovía sin pasar por núcleos de población, se considera que no existe afección sobre el medio ambiente urbano, ya que las viviendas afectadas son pocas y dispersas.  
- Afección a las vías públicas. El tránsito de camiones accediendo a la explotación y saliendo una vez cargados de material puede suponer un embarramiento de la calzada de acceso, con el consiguiente peligro que esto puede ocasionar, por riesgo de deslizamientos y pérdida de visibilidad debido a las salpicaduras.  
Se trata de un impacto que se produce durante la explotación de la cantera, negativo, temporal, simple, directo, reversible, recuperable y continuo.  
La puesta en marcha de un sistema de lavado de ruedas se considera una medida correctora frente a este impacto de tipo específico e intensivo, de manera que se le ha dado una valoración global de severo. Por la relevancia que esta afección pueda tener, una vez puesto en marcha este sistema de lavado de ruedas, la magnitud global del impacto es no significativa.  
- Gestión de los residuos. Los residuos se gestionarán adecuadamente durante todas las fases del proyecto, tanto durante las obras como durante la restauración en especial aquellos calificados como peligrosos (incluidos los envases que los hayan contenido).  
Se vigilará que sea un gestor autorizado de residuos el que se encargue de gestionar la retirada y correcta destrucción de los residuos peligrosos, mientras que, para el resto de residuos, se atenderá a las normativas aplicables y, en concreto, a las ordenanzas municipales de limpieza pública de los respectivos ayuntamientos.  
Para su correcta recogida en la cantera se dispondrá de contenedores adecuados en los que se puedan almacenar los diferentes tipos de residuos selectivamente, sin mezclar, y en condiciones de seguridad frente a vertidos o escapes accidentales.  
En caso de producirse algún vertido accidental de sustancias tóxicas o peligrosas sobre terreno no impermeable, este se recogerá junto con las tierras impregnadas en el menor tiempo posible, evitando filtraciones. Las tierras contaminadas serán gestionadas por gestor autorizado.  
  
Los residuos asimilables a urbanos se recogerán en contenedores que serán utilizados por los trabajadores.  
- Plan de gestión de residuos. En la explotación no se va a generar ningún tipo de residuos que se encuentre dentro del alcance del Real decreto 975/2009 gestión de residuos, protección y rehabilitación de minas.  
- Consumo de agua.  
En la documentación técnica aportada no se realiza un cálculo estimativo del volumen de agua requerido para la aplicación de los riegos destinados a reducir las partículas en suspensión generadas por el tránsito de la maquinaria móvil y de los camiones de carga y descarga. Tampoco se especifica cuál será el origen del agua. El único volumen de agua que se contempla en el presupuesto del plan de restauración es el destinado al riego para la plantación de las vides (se supone que para el primer año) y que se estima en 124.960 unidades x 4 litros/unidad, es decir, unos 500 m³.  
Sin embargo, en el informe de Confederación Hidrográfica del Júcar, emitido en fecha 11 de julio de 2011, se hace referencia a que «(?) el volumen de incremento de demanda anual previsto es de 12 m³. Dicho volumen se ha obtenido por el solicitante, estimando 1 m³/mes para el riego de los acopios de áridos que se produzcan como consecuencia de la extracción de los mismos. El origen del agua con la que se pretende satisfacer el incremento de demanda previsto por la actuación es mediante el suministro con camiones cisterna.»  
Por lo tanto, para solventar estas discrepancias, se deberá cuantificar e indicar claramente en el proyecto, estudio de impacto ambiental y plan de restauración, el volumen total de agua que se va a requerir tanto durante la explotación como durante la restauración de la cantera. El agua utilizada, en cualquier caso, deberá tener una procedencia amparada por un derecho al uso privativo de la misma, que deberá justificarse documentalmente con carácter previo a la autorización de la actividad.  
  
Programa de vigilancia ambiental  
El PVA elaborado concreta bien las mediciones y controles a realizar en determinados aspectos, pero deja otras cuestiones sin definir correctamente. En concreto:  
- Se debe revisar el jalonamiento perimetral para evitar eventuales afecciones fuera de la zona de explotación.  
- En caso de descubrimiento de restos arqueológicos o bienes culturales durante la ejecución de las obras en el ámbito de la explotación, se suspenderán las operaciones de explotación y se comunicará el hallazgo a los organismos competentes para que se adopten las medidas necesarias para su protección, conservación o estudio.  
- En caso de optar por el mantenimiento de maquinaria en la propia explotación, deberá comprobarse el estado de la impermeabilización de la zona habilitada a tal efecto.  
- Se deben incluir las auditorías acústicas pertinentes de acuerdo con la legislación vigente.  
- Para garantizar el arraigo de la vegetación implantada, además del control de marras, se deberán controlar las necesidades de riego, como mínimo estivales, desde la ejecución de la primera fase de restauración.  
- Se deberá concretar la periodicidad para cada uno de los controles, estableciendo para aquellos exigidos por la legislación vigente la periodicidad mínima indicada por las prescripciones normativas.  
- La documentación derivada del desarrollo del programa de vigilancia ambiental debe permanecer a disposición de la autoridad ambiental competente. Respecto a la remisión de informes a esta dirección general, se consideran esenciales los informes anuales referidos a los años en que finalizan cada una de las fases de explotación y cada una de las fases de restauración, así como el informe correspondiente a la conclusión del PVA.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el anexo I, grupo 3.c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015,de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, modificado por el Decreto 80/2016, de 1 de julio, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación de recursos de la sección A) denominada Pozoblanco, promovido por Desmontes y excavaciones Ismael, SL, a ubicar en las parcelas 63 y 66 del polígono 3 del término municipal de Monforte del Cid (Alicante), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, el plan de restauración y modificaciones aportadas a estos documentos, en todo aquello que no contradiga los condicionantes del punto segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Con el fin de reducir el previsible impacto paisajístico y visual generado durante la fase de explotación, se llevará a cabo una plantación perimetral de arbolado similar al requerido para las parcelas colindantes del mismo propietario, teniendo en cuenta que esta nueva actividad se percibirá como una ampliación de aquella.  
2. En la resolución que se adopte al respecto de la cantera, deberá justificarse la ejecución del plan de participación pública del estudio de integración paisajística, sus resultados y la consideración de los mismos en la solución adoptada, de conformidad con lo establecido en el artículo 15.3 f y en los apartados 5 y 6 del artículo 16 del RPJECV.  
3. Se cuantificará el volumen total de agua que se va a requerir tanto durante la explotación como durante la restauración de la cantera incluyendo los costes del riego en el presupuesto.  
4. Con carácter previo a la autorización de la actividad se justificará documentalmente el origen del agua requerida que, en cualquier caso, deberá tener una procedencia amparada por un derecho al uso privativo de la misma. El vertido de aguas pluviales a cauce requerirá la correspondiente autorización del organismo de cuenca. Se cumplirá en todo caso las disposiciones establecidas en el reglamento de dominio público hidráulico aprobado por el Real decreto 849/1986 de 11 de abril.  
5. El promotor jalonará el límite de la zona extractiva antes de iniciar los trabajos. Dará cuenta de ello al órgano sustantivo mediante un informe y un reportaje fotográfico.  
6. Cualquier variación temporal en el desarrollo de las fases de explotación, deberá llevar aparejada la correspondiente variación en las fases de restauración, de forma que una aceleración en las actividades extractivas supondrá la consecuente aceleración en las labores de restauración.  
7. En cuanto a la zona de reposo y mantenimiento de maquinaria:  
7.1. Dimensiones: Abarcará la superficie adecuada para albergar, además de las operaciones de mantenimiento de maquinaria, el punto limpio de recogida de residuos.  
7.2. Características técnicas: La zona destinada a realizar las operaciones de mantenimiento de la maquinaria estará convenientemente impermeabilizada y deberá impedir la contaminación del agua de escorrentía con los posibles contaminantes que impregnen el área, contando para ello con una cubierta o con un bordillo contenedor con altura suficiente para que un episodio de lluvia torrencial no suponga que el agua rebose. Además, la instalación contará con una poceta estanca de lixiviados que se vacíe periódicamente por gestor autorizado.  
Los recipientes de almacenamiento de residuos peligrosos se emplazarán en cubetos de dimensiones adecuadas, y se dispondrá de suficiente cantidad de material absorbente ante eventuales fugas o vertidos que, una vez utilizado, deberá almacenarse de acuerdo con su naturaleza hasta su retirada por gestor autorizado.  
7.3. Emplazamiento: Se ubicará en la última zona a restaurar de las parcelas ya explotadas en la actualidad y se desmantelará cuando deba iniciarse la última fase de restauración. Cualquier operación de mantenimiento que debiera realizarse a partir de este momento se realizará en talleres externos.  
En defecto de estas garantías, el mantenimiento de la maquinaria de la explotación deberá realizarse en talleres especializados.  
Todos los residuos procedentes del desmantelado de las zonas de mantenimiento se gestionarán conforme a lo establecido en la legislación.  
8. Se realizará una auditoría acústica en el plazo de 3 meses desde el inicio de la actividad, y posteriormente, las correspondientes de acuerdo a la periodicidad establecida en el decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica. Las auditorías acústicas se realizarán por un organismo de control autorizado. En caso de superar los niveles sonoros permitidos por la ley, se establecerán las medidas correctoras pertinentes.  
9. Para prevenir la degradación de cauces por aumento de turbidez, el agua de escorrentía de la zona de explotación se canalizará a un embalse interior sin salida, utilizándose para el riego.  
10. En caso de descubrimiento de restos arqueológicos o bienes culturales durante la ejecución de las obras en el ámbito de la explotación, se suspenderán las operaciones de explotación y se comunicará el hallazgo a los organismos competentes para que se adopten las medidas necesarias para su protección, conservación o estudio.  
11. Respecto al plan de restauración de la cantera:  
11.1 Se incrementará el número de cepas de vid utilizadas en la restauración de modo que la densidad de plantación se ajuste a las densidades de plantación de los viñedos de la zona. Consecuentemente, se modificará el presupuesto incrementando los costes de las partidas de gastos destinadas a compra de plantas, rellenado de hoyos, fertilizante y riegos.  
11.2 Al iniciar cada una de las fases extractivas, en la retirada previa de la capa de montera, el material vegetal procedente del desbrozado se triturará e incorporará a la capa de tierra vegetal para su enriquecimiento en materia orgánica y en semillas, con el fin de facilitar el desarrollo de vegetación sobre el cordón vegetal.  
12. El promotor será responsable de mantener en buen estado los caminos por donde circule su maquinaria. En el caso de que el titular suscribiera con otra sociedad algún contrato que incluya dicho mantenimiento, esta obligación recaerá subsidiariamente sobre dicha sociedad.  
  
13. En cuanto al programa de vigilancia ambiental:  
13.1. Sin perjuicio de las disposiciones del programa de vigilancia ambiental propuesto, se incluirán en ste las siguientes determinaciones, señalando la periodicidad con la que se realizarán, que en ningún caso superará la indicada por las prescripciones normativas en el caso de controles previstos por la legislación vigente:  
- Se comprobará el estado del jalonamiento perimetral para evitar eventuales afecciones fuera de la zona de explotación.  
- Se revisará, en caso de optar por el mantenimiento de la maquinaria en la propia explotación, el estado de la impermeabilización de la zona habilitada para la realización de tales operaciones de mantenimiento.   
- En caso de descubrimiento de restos arqueológicos o bienes culturales durante la ejecución de las obras en el ámbito de la explotación, se suspenderán las operaciones de explotación y se comunicará el hallazgo a los organismos competentes para que se adopten las medidas necesarias para su protección, conservación o estudio.  
- Se realizarán las auditorías acústicas pertinentes de acuerdo con la legislación vigente.  
- Para garantizar el arraigo de la vegetación implantada, además del control de marras, se controlarán las necesidades de riego, como mínimo estivales, desde la ejecución de la primera fase de restauración.  
13.2. Se llevará un registro documentado del programa de vigilancia ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. Toda la documentación del programa de vigilancia ambiental estará a disposición de las autoridades competentes.  
14. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
De acuerdo con la disposición transitoria primera de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, la regulación de la vigencia de las declaraciones de impacto ambiental establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 es aplicable a la presente declaración de impacto ambiental.  
  
València, 12 de marzo de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 3 de abril de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML