Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9095, del 28-05-2021 (2021/5239)

RESOLUCIÓ d'11 de maig de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 38/20-AIA Pilar de la Horadada.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9095

Data del DOGV
:   28-05-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/5239

CVE


Data del document
:   11-05-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Pilar de la Horadada](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'11 de maig de 2021, de la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 38/20-AIA Pilar de la Horadada. [2021/5239]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 38/20-AIA Pilar de la Horadada.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 38-2020-AIA.  
Títol: Projecte d'instal·lació de cultiu d'orada i llobarro en el sector sud del litoral d'Alacant.  
Promotor: Atuneros del Mediterráneo, SL.  
Òrgan substantiu: Secció de Pesca Marítima de la Direcció Territorial d'Alacant (exp. ANIA/03.004).  
Localització: sud de la província d'Alacant (enfront de les costes de Pilar de la Horadada).  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una piscifactoria per al cultiu d'orada i llobarro. La producció esperada serà de 3.000 tones anuals. Les gàbies per al cultiu se situaran en un tram de costa totalment oberta, enfront del litoral costaner del terme municipal de Pilar de la Horadada. La superfície d'ocupació queda situada a 1,9 NM (3,5 km) de cap Roig en direcció NW, a unes 2,8 NM (5,2 km) del Pt. de La Torre de la Horadada i a 4,1 NM (7,6 km) del Pt. de Sant Pere del Pinatar (Múrcia) en direcció SW, i a una distància aproximada del límit inferior de prada de Posidonia oceanica d'1,7 NM (3,2 km). El perímetre de la concessió on es pretén desenvolupar el projecte abasta una superfície de 450.000 m².  
Les instal·lacions es compondran de 25 gàbies per al cultiu de peixos, de 30 metres de diàmetre cadascuna. Les vint-i-cinc gàbies es distribueixen en una flotilla de cinc files de gàbies per cinc columnes, fondejades de manera independent unes de les altres, i contingudes en una superfície rectangular de 900 metres de longitud per 500 metres d'amplària. Les instal·lacions comptaran amb les seues corresponents estructures de fondeig.  
Les coordenades dels límits de la concessió són les següents (ETRS89-30N):  
A:702586,628/4195490,681.  
B:703069,591/4195361,272.  
C:702836,654/4194491,939.  
D:702353,691/4194621,348.  
  
L'activitat proposada realitzarà un cultiu intensiu en gàbies flotants en mar oberta, partint d'alevins proveïts per empreses dedicades a la producció d'individus. Després de les etapes de sembra d'alevins i engreixament d'aquests, cicle que, depenent de nombrosos factors, té una duració aproximada de 19 mesos, es duu a terme el desempescament dels peixos i el seu transport a port, on seran transportats a la planta d'envasament per a la seua posterior distribució. Per a l'obtenció dels rendiments esperats es consumiran unes 7.000 tones de pinso i 100.000 litres de gasoil (consum de les embarcacions que intervenen en la vigilància i control de les instal·lacions).  
El port base per a la realització de totes les operacions d'explotació de la planta serà el port de Sant Pere del Pinatar.  
Tramitació administrativa  
 L'expedient va tindre entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el 16 de juny de 2020 procedent de la Secció de Pesca de la Direcció Territorial d'Alacant.  
 Mitjançant remissions que van tindre entrada en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental el 21 i 23 de juliol de 2020, l'òrgan substantiu remet documentació complementària, en la qual fa constar que falten per remetre els informes en matèria d'estratègies marines i l'informe en matèria de paisatge.  
 La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 30 d'octubre de 2019, en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Pilar de la Horadada i en la web de l'òrgan substantiu.  
Segons certificats emesos per l'Ajuntament de Pilar de la Horadada i l'òrgan substantiu, durant el període d'informació pública no es van rebre al·legacions.  
Les persones i organismes afectats per la realització del projecte van emetre diferents informes. Els informes amb contingut ambiental s'exposen a continuació:  
 Informe del Ministeri per a la Transició Ecològica i el Repte Demogràfic, de data 15 de juliol de 2020, del qual s'extrau el següent:  
El projecte està situat dins dels límits de la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) ES0000508 «espai marí de Tabarca-cap de Palos» de competència estatal, en concret l'òrgan gestor és la Direcció General de la Biodiversitat, Boscos i Desertificació d'aquest ministeri.  
  
La ZEPA ha sigut declarada per l'Ordre AAA/1260/2014, de 9 de juliol, per la qual es declaren zones d'especial protecció per a les aus en aigües marines espanyoles.  
Aquest espai marí que comprén les aigües de la plataforma continental, entre el cap de Palos i la badia d'Alacant, fins a poc més enllà de la isòbata de 50 m; inclou les aigües circumdants a diverses illes de xicoteta grandària, entre les quals destaquen l'Illa Grossa (Múrcia), Illes Formigues (Múrcia) i l'illa de Tabarca (Alacant).  
Es tracta d'una zona marina de gran importància com a àrea d'alimentació per a sis espècies d'ocells marins, cinc d'elles amb poblacions nidificants en diverses ZEPA del litoral i illots de Múrcia i Alacant.  
  
És un espai marí d'especial importància per a la gavina corsa (Larus audouinii), que concentra en l'entorn la tercera població reproductora en l'àmbit mundial. Així mateix, els illots acullen una important població d'ocell de tempesta europeu (Hydrobates pelagicus) en el context ibericomediterrani, i els aiguamolls costaners posseeixen destacades colònies de gavina capblanca (Larus genei), xatrac comú (Sterna hirundo) i xatrac menut comú (Sterna albifrons). La zona és també important per a la baldriga balear (Puffinus mauretanicus), en època reproductora i fonamentalment a l'hivern, i també per a la baldriga cendrosa (Calonectris diomedea), durant l'estiu.  
L'alternativa seleccionada per a la concessió (I-B) se situa a 3,2 km de distància del límit inferior de prada de Posidonia oceanica, la qual constitueix un hàbitat de protecció prioritari tal com es preveu en la Directiva 92/43/CEE del Consell, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, i tenint en compte el model de dispersió d'abocaments analitzat en l'informe, no es preveuen impactes sobre aquesta comunitat protegida.  
Així mateix, la localització de les instal·lacions es troba a una distància de 8 km del parc regional «Salines i arenals de Sant Pere del Pinatar», l'àrea del qual és també ZEPA, i a més de 7 km de l'espai marí protegit de LIC/ZEPA Cap Roig. Ambdós espais són utilitzats per les diferents espècies d'ocells marins com a zona d'alimentació.  
  
Finalment, respecte a la presència de cetacis i rèptils, la zona podria ser de pas per a ambdós grups d'espècies. La interacció amb gàbies d'aqüicultura és un impacte que ha sigut identificat fins ara només en poblacions de dofí mular. Els estudis realitzats sobre l'ús de les instal·lacions d'aqüicultura per aquesta espècie apunten a un clar aprofitament de manera permanent i/o ocasional d'aquest mitjà per a obtindre aliment, la qual cosa genera canvis en les pautes de comportament dels individus estudiats.  
La instal·lació no constitueix una alteració física permanent, ja que és retirada al final de la seua explotació. El pla de vigilància ambiental estudiarà l'evolució dels hàbitats protegits que pogueren ser afectats, especialment les praderies de posidònia més pròximes a la instal·lació i situades a l'oest de la mateixa mitjançant el punt de mostreig LTP1.  
La selecció de la millor alternativa d'ubicació de la concessió s'ha realitzat sumant la valoració d'impactes en els fons i la valoració de la potencial presencia/absència (1/0) d'efectes sinèrgics amb altres instal·lacions existents, i restant la influència socioeconòmica del desenvolupament del projecte (1/0). L'alternativa seleccionada suposa col·locar les gàbies paral·lelament a la direcció dels corrents dominants (nord-nord-oest) per a minimitzar l'impacte.  
Dins de les mesures correctores i compensatòries s'inclou el seguiment de la «guia de bones pràctiques per a reduir l'impacte de les activitats aqüícoles sobre el medi ambient i dur a terme una gestió sostenible de les espècies cultivades», promogut per l'associació APROMAR.  
  
Així mateix, l'empresa inclourà dins de les tasques de supervisió i manteniment de les instal·lacions una inspecció del fons i retirada dels possibles materials que s'hi dipositen i es realitzarà la neteja periòdica i manual del fouling de les estructures submergides, evitant el seu dipòsit en el fons.  
L'informe finalitza indicant que amb el compliment de les mesures correctores incloses en l'informe no són esperables repercussions significatives sobre espais de la Xarxa Natura 2000 marina. Aquests condicionants s'incorporaran en la part resolutiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
 Informe del Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat de l'Aigua, de 12 de març de 2020, en el qual s'analitza la qualitat de les aigües de la zona i s'especifica el contingut del programa de vigilància ambiental que s'incorporarà en els condicionants ambientals d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
 Informe favorable d'1 de juny de 2020, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, a l'efecte de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 d juny, del patrimoni cultural valencià.  
 Informe favorable de 24 de febrer de 2020, del tècnic de medi ambient de l'Ajuntament de Pilar de la Horadada.  
Afeccions legals  
La piscifactoria es localitza en l'àmbit de l'espai protegit Xarxa Natura 2000, ZEPA espai marí de Tabarca-cap de Palos i pròxim al LIC/ZEPA espai marí de cap Roig.  
Consideracions ambientals  
La ubicació triada per a la nova granja marina s'ha realitzat després d'una anàlisi d'alternatives en les quals s'ha tingut en compte la presència de comunitats biològiques d'interés.  
Dins de l'alternativa triada i la ubicació de la qual és la indicada en la descripció del projecte, s'ha optat per triar una ubicació girant el perímetre de concessió 35°, de manera que s'evita l'afecció a fons d'interés (se situarà sobre fons detrítics costaners), s'evita la sinergia amb una altra instal·lació situada a 1,9 km de l'actual proposta i es disminueix l'impacte causat per les gàbies.  
L'estudi de la situació preoperacional de la zona ha considerat paràmetres com ara matèria orgànica, potencial redox, qualitat de l'aigua (pH, clorofil·la, etc.). L'anàlisi del conjunt de factors ha sigut favorable per a la implantació de les instal·lacions.  
L'aspecte més destacable de l'àrea d'estudi és la presència de prades de fanerògames marines amb molt bon estat de conservació. L'estat de les comunitats bentòniques es valora com a bo.  
Destaca, així mateix, la presència de fauna tal com la tortuga babaua, dofí mular, llistat i comú, cap d'olla comú, rorqual, etc.  
1. Identificació i valoració d'impactes. De l'estudi d'impacte ambiental es destaca el següent:  
 Fase de construcció: els impactes més significatius seran causats pel trànsit d'embarcacions, la instal·lació dels morts i de les gàbies. La major part dels treballs seran realitzats en el port de Sant Pere de Pinatar per la qual cosa l'aspecte més rellevant serà el trànsit d'embarcacions per al muntatge de les instal·lacions.  
Respecte a l'afecció al patrimoni cultural, els estudis realitzats han descartat qualsevol classe d'afecció.  
Els impactes produïts en aquesta fase no es consideren significatius.  
  
 Fase de funcionament: es preveu que aquesta serà la fase del projecte que majors impactes originarà. La presència de les gàbies i els peixos, el trànsit d'embarcacions, els residus orgànics produïts pels animals i la presència de restes de pinso i residus de medicaments poden causar efectes ambientals significatius.  
Considerant la direcció dels corrents oceànics, en direcció sud-sud-oest, paral·leles a la línia de costa i la ploma d'influència de l'abocament causat pels peixos, no hi haurà afecció a les prades de fanerògames marines que se situen 2,9 km en direcció oest.  
No obstant això, el detrític costaner rebrà de manera directa l'aportació de l'abocament de les excrecions dels peixos i de les restes de pinso sent el vessant del projecte que major impacte ambiental pot causar. Poden donar-se efectes sinèrgics en el cas en què els organismes marins que viuen en xarxes i caps (fouling) caiguen al fons marí. L'impacte principal és l'alteració de la qualitat de fons i aigües marines per eutrofització que pot causar hipòxia.  
No obstant això, segons els estudis realitzats, l'àrea d'influència de l'abocament serà de 250 m, per la qual cosa l'abocament queda molt localitzat, no esperant-se efectes més enllà d'aquest perímetre.  
Respecte al paisatge es considera que les instal·lacions no seran visibles a una distància de 5 km de la costa encara que en àmbits elevats pot ser visible a uns 10 km. No obstant això, les estructures de les gàbies són pràcticament imperceptibles en situar-se al nivell de l'aigua i de tons foscos mimetitzant-se amb el color de la mar.  
 En la fase d'abandó, el mateix desmantellament de les instal·lacions i el trànsit d'embarcacions seran les accions que poden causar afeccions al mitjà.  
Es resumeixen els impactes principals que pot causar el projecte:  
 Sobre el detrític costaner (zona d'ubicació de les gàbies): regressió de fons detrítics, augment de terbolesa i enriquiment en nutrients, atracció d'ictiofauna.  
La prospecció realitzada mostra que encara que aquests fons són susceptibles d'albergar algues incloses en la Directiva Hàbitats (annex V), el fons on se situarà la granja presenta un cert nivell d'enfangament i no arriba a formar comunitats susceptibles de patir impactes.  
  
 Efectes sobre les prades de fanerògames marines: la distància a aquestes prades (més de 3 km) juntament amb la direcció dels corrents fan preveure que no es veuran afectades pel projecte.  
 En la zona d'influència de la granja: a causa de l'abocament de matèria orgànica a la mar procedent de la femta dels peixos, restes de pinsos i fouling, pot produir-se eutrofització, augment del plàncton marí, regressió de prades de fanerògames marines, del precoral·ligen i del grapissar. L'acumulació de femta provoca, així mateix un augment de la càrrega bacteriana.  
 Altres abocaments: poden produir-se abocats accidentals procedents de les embarcacions i també taques procedents del lixiviat gras dels pinsos que a vegades arriben a les platges. En aquest últim cas i a causa dels corrents de la zona, no s'espera que aquestes taques arriben a la costa.  
 Afecció al patrimoni cultural.  
 Altres: augment de captures pesqueres, augment de la pesca esportiva.  
 Augment de la generació de residus (peixos morts, palets, caps, envasos contaminats, etc.).  
 Augment de la contaminació atmosfèrica (emissió d'òxids de nitrogen i de sofre, i monòxid i diòxid de carboni procedents del trànsit d'embarcacions).  
 Augment de la pressió sonora a causa del trànsit de les embarcacions: aquest efecte es considera puntual i d'escassa magnitud.  
 Augment de la contaminació per la presència de productes veterinaris en l'aigua. Impacte no quantificable per ser variable depenent de la necessitat d'aplicació d'aquests productes.  
 Afecció a espai naturals protegits Xarxa Natura 2000.  
2. Establiment de mesures protectores i correctores.  
La mesura correctora principal ha sigut orientar l'àmbit de concessió de tal manera que s'afavorisca la dispersió de la matèria orgànica. La segona mesura ha sigut, a causa de la presència d'una altra granja del mateix promotor, allunyar-la 1,9 km per a evitar els efectes acumulatius i sinèrgics.  
A més d'aquestes mesures, es proposen les següents:  
 Control de l'alimentació dels peixos per a evitar excés de matèria orgànica en els fons marins, principal causant dels majors impactes ambientals previstos.  
 Supervisió dels fons marins a fi d'eliminar restes de xarxes i altres materials.  
 Neteja del fouling per a evitar el seu dipòsit en el fons marí.  
Desenvolupament d'un pla de contingències enfront d'abocaments que afecten la columna d'aigua.  
 Aplicació de la guia de bones pràctiques promoguda per APROMAR.  
 Compliment del Reial decret 1528/2012, de 8 de novembre, pel qual s'estableixen les normes aplicables als subproductes animals i els productes derivats no destinats al consum humà (SANDACH).  
3. Programa de vigilància ambiental  
Es proposa un programa de vigilància ambiental els punts de control del qual seran fixats per l'òrgan competent i en el qual es vigilaran paràmetres relacionats amb la qualitat de l'aigua (temperatura, oxigen, sòlids en suspensió, clorofil·la, nutrients), sediments (potencial redox, antibiòtics, carboni i matèria orgànica), vigilància d'invertebrats i peixos, control de les praderies de fanerògames marines, presència de cetacis, i comunitats d'infauna (poliquets).  
4. Afecció a espais naturals protegits Xarxa Natura 2000.  
L'actuació se situa en la ZEPA espai marí de Tabarca-cap de Palos, important per albergar importants poblacions de la gavina corsa i ocell de tempesta europeu (entre altres). Comprén l'espai inclòs entre el cap de Palos i la badia d'Alacant fins a la isòbata de 50 m. La granja se situarà entre les isòbates 35 i 36 m per la qual cosa es troba dins del seu àmbit.  
És fonamental per a les espècies esmentades el manteniment d'una bona qualitat de les aigües de manera que asseguren l'estat de la seua riquesa íctica, principal font d'alimentació associada a les aus marines.  
  
En el cas de l'espai marí de cap Roig, pròxim a l'àrea d'actuació, cal destacar les biocenosis de fons blans i les prades de fanerògames marines.  
La presència de la granja i l'abocament de matèria orgànica al mitjà pot causar regressió de les prades de fanerògames. Donada la distància de l'actuació a les prades de fanerògames marines (a més de 3 km) i a l'orientació dels corrents predominants en la zona, i a l'àrea d'influència de l'abocament que segons els estudis realitzats no es dispersen més enllà dels 250 metres, no s'esperen afeccions sobre aquests hàbitats.  
  
No obstant això, el programa de vigilància ambiental inclou l'estudi sobre les possibles repercussions del projecte sobre les prades.  
L'afecció sobre cetacis i tortugues marines es valora com a irrellevant. Quant als ocells no es consideren esperables repercussions significatives sobre aquestes.  
Quant a la valoració general s'indica que no s'afectarà hàbitats prioritaris ni espècies prioritàries, per la qual cosa el projecte no tindrà repercussions significatives sobre la Xarxa Natura 2000.  
Finalment, cal indicar que es considera necessari, a més dels condicionants indicats pels organismes afectats pel projecte, augmentar les mesures preventives i correctores completant o especificant les propostes pel promotor en l'estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, de 5 de desembre, i l'annex 1.1.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, de 5 de desembre, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
Per tot l'anterior s'emet la següent resolució:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'instal·lació de cultiu d'orada i llobarro promogut per Atuneros del Mediterráneo, SL, en el sector sud d'Alacant enfront de les costes de Pilar de la Horadada, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, la documentació que consta en l'expedient i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. Queda condicionada la viabilitat ambiental del projecte i per això a la seua aprovació substantiva a l'obtenció de l'informe favorable de compatibilitat amb les estratègies marines.  
2. Es compliran els condicionants establits en l'informe de l'òrgan competent en espais naturals protegits Xarxa Natura 2000 del MITECO en relació amb l'afecció sobre l'espai marí de Tabarca-cap de Palos (ES0000508) que són els següents:  
 Es compliran les mesures correctores i el pla de vigilància indicats en el document ambiental.  
 En cap cas se situaran gàbies sobre hàbitats sensibles com a prades de fanerògames marines, fons coral·lígens i fons de grapissar, ni es cultivaran espècies exòtiques o localment absents de manera natural sense comptar amb la deguda autorització prèvia de l'òrgan gestor.  
  
 Les embarcacions usuàries de les instal·lacions han d'evitar passar prop de les basses d'ocells marins (grups d'ocells sedimentats en la mar que es formen al capvespre) i adoptar totes les precaucions necessàries per a evitar produir episodis que poguera suposar un perjudici per al seu estat de conservació.  
 L'ús per les instal·lacions aqüícoles d'emissors acústics o altres dispositius acústics de dissuasió només es realitzarà prèvia autorització administrativa de l'òrgan gestor de l'espai, després d'adequada justificació de la seua necessitat i avaluació posterior de la seua efectivitat.  
 Amb la finalitat de minimitzar les interaccions que el desenvolupament d'aquesta activitat poguera ocasionar sobre les moles costaneres de dofí mular (Tursiops truncatus) i altres espècies de cetacis, s'evitarà la interacció en l'aigua entre els bussos de les granges i els cetacis, i també l'alimentació intencionada dels animals que puguen aproximar-se a aquestes.  
 La presència d'un o diversos exemplars de l'espècie Tursiops truncatus de manera permanent en instal·lacions d'aqüicultura interactuant amb els bussos o embarcacions haurà de ser comunicada a l'òrgan gestor de l'espai protegit.  
 Els gestors de les instal·lacions d'aqüicultura col·laboraran amb els programes de seguiment de les poblacions de cetacis, almenys, autoritzant i facilitant la col·locació de sistemes de seguiment passiu per a la detecció de la presència d'individus de l'espècie Tursiops truncatus.  
  
 S'haurà de fer un manteniment periòdic per a garantir que els caps romanen tibants, no solament després de temporals, a fi d'evitar possibles captures accidentals d'exemplars de fauna marina incloses en el Reial decret 139/2011, de 4 de febrer, per al desenvolupament de la llista d'espècies silvestres en règim de protecció especial i del catàleg espanyol d'espècies amenaçades. Així mateix, hauran de comunicar a aquesta Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina qualsevol captura accidental d'aquestes espècies en l'estructura de caps.  
  
 S'assegurarà el correcte manteniment del conjunt de les estructures flotants i la realització d'un seguiment visual constant que avalue la seua efectivitat per a evitar l'enganxada d'ocells.  
 S'hauran de comunicar a aquesta Subdirecció General de Biodiversitat Terrestre i Marina el resultat anual del pla de vigilància ambiental, i també les noves mesures preventives o correctores previstes.  
 Els residus originats durant el conreu, les caigudes d'utensilis o els despreniments dels artefactes han de ser recollits pels mateixos titulars i duts a port per a ser tractats per gestors autoritzats. Mai podran ser llançats a la mar.  
3. La granja marina realitzarà el programa de vigilància ambiental següent:  
S'estableixen els controls següents:  
Aigua: el mostreig es realitzarà a dos nivells batimètrics. La freqüència serà mensual. Els paràmetres a controlar seran: clorofil·la a (g/l), amoni (mol NH4/l), nitrits (mol NO2/l), nitrats (mol NO3/l), fosfats (mol PO4/l), índex FAN, sòlids en suspensió (mg/l), oxigen dissolt (% saturació O2), índex de Margalef, pH, transparència i turbiditat (UNF).  
- Estructura fitoplanctònica.  
 Microbiologia: Escherichia coli i Salmonella.  
 Sediment: els punts de control i la freqüència seran els mateixos que per a la columna d'aigua. Els paràmetres a controlar seran: granulometria, COT (%) nitrogen Kjeldah (mg/kg), fòsfor total (mg/kg), pH, potencial redox, metalls, Clostridium sulfit reductors i presència de mantell de Beggiatoa.  
 Posidonia oceanica i Cymodocea nodesa: s'estableix un control anual amb la metodologia POMI o CARLIT.  
 Biocenosi de fons detrítics costaners: els punts de control seran els mateixos que per al sediment i la freqüència serà anual. La metodologia serà MEDDOC o BOPA.  
 Poblacions de cetacis i rèptils: descripció qualitativa.  
S'estableixen els punts de control (coordenades ETRS89 Fus 30) següents:  
AIGUA (X Y).  
SAMA1 704556 4193492.  
SAMA2 704692 4193050.  
SAMA3 704179 4192674  
SEDIMENT  
SED1 702685 4195312.  
SED2 702705 4194603.  
SED3 703327 4194763.  
SED4 703390 4193639.  
SED5 705276 4193110.  
SED6 705269 4193579.  
INFAUNA  
INF1 702685 4195312.  
INF2 702705 4194603.  
INF3 703327 4194763.  
INF4 703390 4193639.  
INF5 705276 4193110.  
INF6 705269 4193579  
POSIDONIA OCEANICA  
SAMAPO 700177 4189944.  
SAMAP1 699218 4196209.  
SAMAP2 699090 4195547.  
SAMAP3 699099 4194232.  
CYMODOCEA NODOSA  
SAMACY 699799 4197788.  
 Els resultats hauran de remetre's en format digital i amb periodicitat semestral al Servei de Planificació de Recursos Hidràulics i Qualitat d'Aigües dels resultats obtinguts.  
 La valoració dels resultats es realitzarà tal com s'estableix en el Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental.  
 Es comunicarà immediatament qualsevol anomalia detectada.  
A més, s'hi aportarà:  
 Informació respecte als productes sanitaris utilitzats.  
 Informació sobre el lloc on es realitza la neteja antifouling i els productes o tècniques utilitzades.  
4. En el cas que el PVA detecte efectes ambientals negatius, s'adoptaran noves mesures correctores. En aquest cas es remetrà informe d'incidències al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental amb les mesures correctores aplicades i els resultats obtinguts.  
En el cas que no es corregisca el paràmetre o factor afectat en el terme d'un any, haurà de disminuir-se la producció. Si els efectes causats sobre el medi ambient persisteixen en el temps, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licitarà informe als òrgans competents i si aquests consideren els impactes com a greus, haurà de paralitzar-se l'activitat.  
5. Contaminació per dispensació de productes veterinaris: s'establirà un programa de control de dispensació de productes veterinaris. En el cas que els controls detecten un augment de les patologies i augment de la freqüència dels tractaments, hauran d'establir-se com a mesura correctora la disminució de densitats en gàbies i, en cas que persistisca el problema, l'aplicació de buits sanitaris.  
6. Millors tècniques disponibles: el promotor, amb anterioritat a l'autorització substantiva proposarà les millores tècniques disponibles que incorporarà en l'activitat incloent aquestes millors tècniques disponibles en la selecció i dispensació de pinsos, de productes veterinaris, i de productes de neteja a fi de minimitzar la seua incidència sobre el medi ambient. En el cas que aquestes propostes coincidisquen amb la guia de bones pràctiques ambientals que el promotor proposa seguir, s'indicarà de manera específica.  
7. Es respectarà el conveni MARPOL. Els residus generats, les restes de caps i de xarxes no hauran de romandre en el fons marí, sinó que es gestionaran per separat i es derivaran a gestor autoritzat. Es justificarà davant l'òrgan substantiu que es disposa de gestor SANDACH per a la retirada dels peixos morts.  
8. No es requerirà nou pronunciament ambiental quan existisca modificació de les espècies a cultivar sempre que aquestes siguen autòctones, la modificació no supose un augment quantitatiu de la producció i no supose el nou cultiu un increment de pinso o femta en el medi marí. Tampoc requerirà nou pronunciament ambiental la modificació de les característiques de les gàbies on es crien els peixos.  
  
9. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental podran modificar-se quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
  
10. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aplicant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
La declaració d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que es disposa en l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, modificada per la Llei 9/2018, de 5 de desembre.  
  
Quart  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, de 9 de desembre, modificada per la Llei 9/2018, de 5 de desembre.  
  
València, 30 de desembre de 2020. El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
València, 11 de maig de 2021. El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9095, del 28-05-2021 (2021/5239)

RESOLUCIÓN de 11 de mayo de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 38/20-AIA Pilar de la Horadada.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9095

Fecha DOGV
:   28-05-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/5239

CVE


Fecha del documento
:   11-05-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Pilar de la Horadada](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 11 de mayo de 2021, de la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 38/20-AIA Pilar de la Horadada. [2021/5239]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 38/20-AIA Pilar de la Horadada.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 38-2020-AIA.  
Título: Proyecto de instalación de cultivo de dorada y lubina en el sector sur del litoral de Alicante.  
Promotor: Atuneros del Mediterráneo, SL.  
Órgano sustantivo: Sección de Pesca Marítima de la Dirección Territorial de Alicante (exp. ANIA/03.004).  
Localización: Sur de la provincia de Alicante (frente a las costas de Pilar de la Horadada).  
Descripción del proyecto.  
El objeto del proyecto es la instalación de una piscifactoria para el cultivo de dorada y lubina. La producción esperada será de 3000 T anuales. Las jaulas para el cultivo se ubicarán en un tramo de costa totalmente abierta, frente al litoral costero del término municipal de Pilar de la Horadada. La superficie de ocupacion queda situada a unas 1,9 mn (3,5 km) de Cabo Roig en direccion NW, a unas 2,8 mn (5,2 km) del Pto. de La Torre de La Horadada y a 4,1 mn (7,6 km) del Pto. de San Pedro del Pinatar (Murcia) en direccion SW, y a una distancia aproximada del límite inferior de pradera de Posidonia oceanica de 1,7 mn (3,2 km). El perímetro de la concesión donde se pretende desarrollar el proyecto abarca una superficie de 450.000 m².  
Las instalaciones se compondrán de 25 jaulas para el cultivo de peces, de 30 metros de diámetro cada una. Las veinticinco jaulas se distribuyen en una flotilla de 5 filas de jaulas por 5 columnas, fondeadas de manera independiente unas de las otras, y contenidas en una superficie rectangular de 900 metros de longitud por 500 metros de anchura. Las instalaciones contarán con sus correspondientes estructuras de fondeo.  
Las coordenadas de los límites de la concesión son las siguientes (ETRS89-30N):  
A: 702586,628/4195490,681.  
B:703069,591/4195361,272.  
C:702836,654/4194491,939.  
D:702353,691/4194621,348.  
  
La actividad propuesta realizará un cultivo intensivo en jaulas flotantes en mar abierto, partiendo de alevines abastecidos por empresas dedicadas a la producción de individuos. Tras las etapas de siembra de alevines y engorde de los mismos, ciclo que, dependiendo de numerosos factores, tiene una duración aproximada de 19 meses, se lleva a cabo el despesque de los peces y transporte de los mismos a puerto, donde serán transportados a la planta de envasado para su posterior distribución. Para la obtención de los rendimientos esperados se consumirán unas 7000 T de pienso y 100.000 l de gasóleo (consumo de las embarcaciones que intervienen en la vigilancia y control de las instalaciones).  
El puerto base para la realización de todas las operaciones de explotación de la planta será el Puerto de San Pedro del Pinatar.  
Tramitación administrativa.  
- El expediente tuvo entrada en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental (SEIA) el 16 de junio de 2020 procedente de la Sección de Pesca de la Dirección Territorial de Alicante.  
- Mediante remisiones que tuvieron entrada en el SEIA el 21 y 23 de julio de 2020, el órgano sustantivo remite documentación complementaria haciendo constar que faltan por remitir los informes en materia de estrategias marinas y el informe en materia de paisaje.  
- La información pública se realizó mediante publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del 30 de octubre de 2019, publicación en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Pilar de la Horadada y web del órgano sustantivo.  
Según certificados emitidos por el Ayuntamiento de Pilar de la Horadada y el órgano sustantivo, durante el periodo de información pública no se recibieron alegaciones.  
Las personas y organismos afectados por la realización del proyecto se emitieron distintos informes. Los informes con contenido ambiental se exponen a continuación:  
- Informe del Ministerio para la Transición Ecológica y el Reto Demográfico de fecha 15 de julio de 2020 del que se extrae lo siguiente:  
El proyecto está ubicado dentro de los límites de la zona de especial protección para las aves (ZEPA) ES0000508 «espacio marino de Tabarca-Cabo de Palos» de competencia estatal, en concreto el órgano gestor es la Dirección General de la Biodiversidad, Bosques y Desertificación de este ministerio.  
La ZEPA ha sido declarada por la Orden AAA/1260/2014, de 9 de julio por la que se declaran zonas de especial protección para las aves en aguas marinas españolas.  
Este espacio marino que comprende las aguas de la plataforma continental, entre el Cabo de Palos y la bahía de Alicante, hasta poco más allá de la isobata de 50 m; incluye las aguas circundantes a varias islas de pequeño tamaño, entre las que destacan la Isla Grosa (Murcia), Islas Hormigas (Murcia) y la isla de Tabarca (Alicante).  
Se trata de una zona marina de gran importancia como área de alimentación para seis especies de aves marinas, cinco de ellas con poblaciones nidificantes en diversas ZEPA del litoral e islotes de Murcia y Alicante.  
Es un espacio marino de especial importancia para la gaviota de Audouin (Larus audouinii), que concentra en el entorno la tercera población reproductora a nivel mundial. Asimismo, los islotes acogen una importante población de paíño europeo (Hydrobates pelagicus) en el contexto ibéricomediterráneo, y los humedales costeros poseen destacadas colonias de gaviota picofina (Larus genei), charrán común (Sterna hirundo) y charrancito común (Sterna albifrons). La zona es también importante para la pardela balear (Puffinus mauretanicus), en época reproductora y fundamentalmente en invierno, así como para la pardela cenicienta (Calonectris diomedea), durante el verano.  
La alternativa seleccionada para la concesión (I-B) se sitúa a 3,2 km de distancia del límite inferior de pradera de Posidonia oceanica, la cual constituye un hábitat de protección prioritario tal y como se contempla en la Directiva 92/43/CEE del Consejo, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, y teniendo en cuenta el modelo de dispersión de vertidos analizado en el informe no se prevén impactos sobre esta comunidad protegida.  
Asimismo, la localización de las instalaciones se encuentra a una distancia de 8 km del parque regional «Salinas y Arenales de San Pedro del Pinatar« cuya área es también ZEPA y a más de 7 km del espacio marino protegido de LIC/ZEPA Cabo Roig. Ambos espacios son utilizados por las distintas especies de aves marinas como zona de alimentación.  
Por último, respecto a la presencia de cetáceos y reptiles, la zona podría ser de paso para ambos grupos de especies. La interacción con jaulas de acuicultura es un impacto que ha sido identificado hasta ahora solo en poblaciones de delfín mular. Los estudios realizados sobre el uso de las instalaciones de acuicultura por esta especie apuntan a un claro aprovechamiento de manera permanente y/u ocasional de este medio para obtener alimento, lo cual genera cambios en las pautas de comportamiento de los individuos estudiados.  
La instalación no constituye una alteración física permanente ya que es retirada al término de su explotación. El plan de vigilancia ambiental estudiará la evolución de los hábitats protegidos que pudieran ser afectados, en especial las praderas de posidonia más cercanas a la instalación y situadas al oeste de la misma mediante el punto de muestreo LTP1.  
La selección de la mejor alternativa de ubicación de la concesión se ha realizado sumando la valoración de impactos en los fondos y la valoración de la potencial presencia/ausencia (1/0) de efectos sinérgicos con otras instalaciones existentes, y restando la influencia socio-económica del desarrollo del proyecto (1/0). La alternativa seleccionada supone colocar las jaulas paralelamente a la dirección de las corrientes dominantes (Nor-Noroeste) para minimizar el impacto.  
Dentro de las medidas correctoras y compensatorias se incluye el seguimiento de la «guía de buenas prácticas para reducir el impacto de las actividades acuícolas sobre el medio ambiente y llevar a cabo una gestión sostenible de las especies cultivadas» promovido por la asociación APROMAR.  
Asimismo, la empresa incluirá dentro de las tareas de supervisión y mantenimiento de las instalaciones, una inspección del fondo y retirada de los posibles materiales que se depositen en este y se realizará la limpieza periódica y manual del fouling de las estructuras sumergidas, evitando su depósito en el fondo.  
El informe finaliza indicando que con el cumplimiento de las medidas correctoras incluidas en el informe no son esperables repercusiones significativas sobre espacios de la Red Natura 2000 marina. Estos condicionanes se incorporarán en la parte resolutiva de esta declaración de impacto ambiental.  
- Informe del Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad del Agua de 12 de marzo de 2020 en el que se analiza la calidad de las aguas de la zona y se especifica el contenido del programa de vigilancia ambiental que se incorporará en los condicionantes ambientales de esta declaración de impacto ambiental.  
- Informe favorable de 1 de junio de 2020, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio a los efectos del artículo 11 de la Ley 4/1998 del patrimonio cultural valenciano.  
- Informe favorable de 24 de febrero de 2020, del técnico de medio ambiente del Ayuntamiento de Pilar de la Horadada.  
Afecciones legales.  
La piscifactoría se localiza en el ámbito del espacio protegido Red Natura 2000 ZEPA espacio marino de Tabarca-Cabo de Palos y próximo al LIC/ZEPA espacio marino de Cabo Roig.  
Consideraciones ambientales.  
La ubicación elegida para la nueva granja marina se ha realizado tras un análisis de alternativas en las que se ha tenido en cuenta la presencia de comunidades biológicas de interés.  
Dentro de la alternativa elegida y cuya ubicación es la indicada en la descripción del proyecto, se ha optado por escoger una ubicación girando el perímetro de concesión 35º de manera que se evita la afección a fondos de interés (se situará sobre fondos detríticos costeros),evita la sinergia con otra instalación situada a 1,9 km de la actual propuesta y disminuye el impacto causado por las jaulas.  
El estudio de la situación preoperacional de la zona ha considerado parámetros tales como materia orgánica, potencial redox, calidad del agua (pH, clorofila, etc). El análisis del conjunto de factores ha sido favorable para la implantación de las instalaciones.  
El aspecto más destacable del área de estudio es la presencia de praderas de fanerógamas marinas con muy buen estado de conservación. El estado de las comunidades bentónicas se valora como bueno.  
Destaca asimismo la presencia de fauna tal como la tortuga boba, delfín mular, listado y común, calderón común, rorcual, etc.  
1. Identificación y valoración de impactos. Se destaca lo siguiente del estudio de impacto ambiental:  
- Fase de construcción: los impactos más significativos serán causados por el tránsito de embarcaciones, la instalación de los muertos de amarre y de las jaulas. La mayor parte de los trabajos serán realizados en el puerto de San Pedro de Pinatar por lo que el aspecto más relevante será el tránsito de embarcaciones para el montaje de las instalaciones.  
Respecto a la afección al patrimonio cultural, los estudios realizados han descartado cualquier tipo de afección.  
Los impactos producidos en esta fase no se consideran significativos.  
- Fase de funcionamiento: se prevé que esta será la fase del proyecto que mayores impactos originará. La presencia de las jaulas y los peces, el tránsito de embarcaciones, los residuos orgánicos producidos por los animales y la presencia de restos de pienso y residuos de medicamentos pueden causar efectos ambientales significativos.  
Considerando la dirección de las corrientes oceánicas, en dirección sur-suroeste, paralelas a la línea de costa y la pluma de influencia del vertido causado por los peces, no habrá afección a las praderas de fanerógamas marinas que se sitúan 2,9 km en dirección oeste.  
No obstante el detrítico costero recibirá de forma directa el aporte del vertido de las excreciones de los peces y de los restos de pienso siendo la vertiente del proyecto que mayor impacto ambiental puede causar. Pueden darse efectos sinérgicos en el caso en que los organismos marinos que viven en redes y cabos (fouling) caigan al fondo marino. El impacto principal es la alteración de la calidad de fondos y aguas marinas por eutrofización que puede causar hipoxia.  
No obstante, según los estudios realizados el área de influencia del vertido será de 250 m, por lo que el vertido queda muy localizado, no esperándose efectos más allá de este perímetro.  
Respecto al paisaje se considera que las instalaciones no serán visibles a una distancia de 5 km de la costa aunque en ámbitos elevados puede ser visible a unos 10 km. No obstante las estructuras de las jaulas son prácticamente imperceptibles al situarse al nivel del agua y de tonos oscuros mimetizándose con el color del mar.  
- En la fase de abandono el propio desmantelamiento de las instalaciones y el tránsito de embarcaciones serán las acciones que pueden causar afecciones al medio.  
Se resumen los impactos principales que puede causar el proyecto:  
- Sobre el detrítico costero (zona de ubicación de las jaulas): regresión de fondos detríticos, aumento de turbidez y enriquecimiento en nutrientes, atracción de ictiofauna.  
La prospección realizada muestra que aunque dichos fondos son susceptibles de albergar algas incluidas en la Directiva Hábitats (anexo V), los fondos donde se ubicará la granja el fondo presenta un cierto nivel de enfangamiento y no llega a formar comunidades susceptibles de sufrir impactos.  
- Efectos sobre las praderas de fanerógamas marinas: la distancia a dichas praderas (más de 3 km) junto con la dirección de las corrientes hacen prever que no se verán afectadas por el proyecto.  
- En la zona de influencia de la granja: a causa del vertido de materia orgánica al mar procedente de las heces de los peces, restos de piensos y fouling, puede producirse eutrofización, aumento del plancton marino, regresión de praderas de fanerógamas marinas, del precoralígeno y del Mäerl. La acumulación de heces provoca, asimismo un aumento de la carga bacteriana.  
- Otros vertidos: pueden producirse vertidos accidentales procedentes de las embarcaciones así como manchas procedentes del lixiviado graso de los piensos que en ocasiones llegan a las playas. En este último caso y debido a las corrientes de la zona, no se espera que estas manchas lleguen a la costa.  
- Afección al patrimonio cultural.  
- Otros: aumento de capturas pesqueras, aumento de la pesca deportiva.  
- Aumento de la generación de residuos (peces muertos, pallets, cabos, envases contaminados,etc).  
- Aumento de la contaminación atmosférica (emisión de óxidos de nitrógeno y de azufre, y monóxido y dióxido de carbono procedentes del tránsito de embarcaciones).  
- Aumento de la presión sonora debido al tránsito de las embarcaciones: Este efecto se considera puntual y de escasa magnitud.  
- Aumento de la contaminación por la presencia de productos veterinarios en el agua. Impacto no cuantificable por ser variable dependiendo de la necesidad de aplicación de estos productos.  
- Afección a espacios naturales protegidos Red Natura 2000.  
2. Establecimiento de medidas protectoras y correctoras.  
La medida correctora principal ha sido orientar el ámbito de concesión de tal manera que se favorezca la dispersión de la materia orgánica. La segunda medida ha sido, debido a la presencia de otra granja del mismo promotor, alejarse 1,9 km de ella para evitar los efectos acumulativos y sinérgicos.  
Además de estas medidas se proponen las siguientes:  
- Control de la alimentación de los peces para evitar exceso de materia orgánica en los fondos marinos, principal causante de los mayores impactos ambientales previstos.  
- Supervisión de los fondos marinos a fin de eliminar restos de redes y otros materiales.  
- Limpieza del fouling para evitar su depósito en el fondo marino.  
- Desarrollo de un plan de contingencias frente a vertidos que afecten a la columna de agua.  
- Aplicación de la guía de buenas prácticas promovida por APROMAR.  
- Cumplimiento del Real decreto 1528/2012, de 8 de noviembre, por el que se establecen las normas aplicables a los subproductos animales y los productos derivados no destinados al consumo humano (SANDACH).  
3. Programa de vigilancia ambiental.  
Se propone un programa de vigilancia ambiental cuyos puntos de control serán fijados por el órgano competente y en el que se vigilarán parámetros relacionados con la calidad del agua (temperatura, oxígeno, sólidos en suspensión, clorofila, nutrientes), sedimentos (potencial redox, antibióticos, carbono y materia orgánica), vigilancia de invertebrados y peces, control de las praderas de fanerógamas marinas, presencia de cetáceos, y comunidades de infauna (poliquetos).  
4. Afección a espacios naturales protegidos Red Natura 2000:  
La actuación se ubica en la ZEPA espacio marino de Tabarca-Cabo de Palos, importante por albergar importantes poblaciones de la gaviota de Audouin y paiño europeo (entre otros). Comprende el espacio comprendido entre el Cabo de Palos y la Bahía de Alicante hasta la isóbata de -50 m. La granja se ubicará entre las isóbatas 35 y -36 m por lo que se encuentra dentro de su ámbito.  
Es fundamental para las especies mencionadas el mantenimiento de una buena calidad de las aguas de manera que aseguren el estado de su riqueza íctica, principal fuente de alimentación asociada a las aves marinas.  
En el caso del espacio marino de Cabo Roig, próximo al área de actuación cabe destacar las biocenosis de fondos blandos y las praderas de fanerógamas marinas.  
La presencia de la granja y el vertido de materia orgánica al medio puede causar regresión de las praderas de fanerógamas. Dada la distancia de la actuación a las praderas de fanerógamas marinas (a más de 3 km) y a la orientación de las corrientes predominantes en la zona, y al área de influencia del vertido que según los estudios realizados no se dispersan más allá de los 250 metros, no se esperan afecciones sobre dichos hábitats.  
No obstante el programa de vigilancia ambiental incluye el estudio sobre las posibles repercusiones del proyecto sobre las praderas.  
La afección sobre cetáceos y tortugas marinas se valora como irrelevante. En cuanto a las aves no se consideran esperables repercusiones significativas sobre las mismas.  
En cuanto a la valoración general se indica que no se afectará a hábitats prioritarios ni especies prioritarias por lo que el proyecto no tendrá repercusiones significativas sobre la Red Natura 2000.  
Por último indicar que se considera necesario, además de los condicionantes indicados por los organismos afectados por el proyecto, aumentar las medidas preventivas y correctoras completando o especificando las propuestas por el promotor en el estudio de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018 y anexo 1.1.g del Decreto 162/1990.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018 y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
  
3. El Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo lo anterior se emite la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el «proyecto de instalación de cultivo de dorada y lubina» promovido por Atuneros del Mediterráneo, SL, en el sector sur de Alicante frente a las costas de Pilar de la Horadada siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental, la documentación obrante en el expediente y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Queda condicionada la viabilidad ambiental del proyecto y por ello a su aprobación sustantiva a la obtención del informe favorable de compatibilidad con las estrategias marinas.  
2. Se cumplirán los condicionantes establecidos en el informe del órgano competente en espacios naturales protegidos Red Natura 2000 del MITECO en relación con la afección sobre el espacio marino de Tabarca-Cabo de Palos (ES0000508) que son los siguientes:  
- Se cumplirán las medidas correctoras y el plan de vigilancia indicados en el documento ambiental.  
- En ningún caso se ubicarán jaulas sobre hábitats sensibles como praderas de fanerógamas marinas, fondos coralígenos y fondos de Mäerl, ni se cultivarán especies exóticas o localmente ausentes de manera natural sin contar con la debida autorización previa del órgano gestor.  
- Las embarcaciones usuarias de las instalaciones deben evitar pasar cerca de las balsas de aves marinas (grupos de aves sedimentadas en el mar que se forman al atardecer) y adoptar todas las precauciones necesarias para evitar producir episodios que pudiese suponer un perjuicio para su estado de conservación.  
- El uso por las instalaciones acuícolas de pingers u otros dispositivos acústicos de disuasión solo se realizará previa autorización administrativa del órgano gestor del espacio, tras adecuada justificación de su necesidad y evaluación posterior de su efectividad.  
- Con el fin de minimizar las interacciones que el desarrollo de esta actividad pudiera ocasionar sobre las manadas costeras de delfín mular (Tursiops truncatus) y otras especies de cetáceos, se evitará la interacción en el agua entre los buzos de las granjas y los cetáceos, así como la alimentación intencionada de los animales que puedan aproximarse a las mismas.  
- La presencia de uno o varios ejemplares de la especie Tursiops truncatus de manera permanente en instalaciones de acuicultura interactuando con los buzos o embarcaciones, deberá ser comunicada al órgano gestor del espacio protegido.  
- Los gestores de las instalaciones de acuicultura colaborarán con los programas de seguimiento de las poblaciones de cetáceos, al menos, autorizando y facilitando la colocación de sistemas de seguimiento pasivo para la detección de la presencia de individuos de la especie Tursiops truncatus.  
- Se tendrá que hacer un mantenimiento periódico para garantizar que los cabos permanecen tensos, no solamente después de temporales, con el objeto de evitar posibles capturas accidentales de ejemplares de fauna marina incluidas en el «Real decreto 139/2011, de 4 de febrero, para el desarrollo del listado de especies silvestres en régimen de protección especial y del catálogo español de especies amenazadas». Asimismo, deberán comunicar, a esta Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina, cualquier captura accidental de estas especies en la estructura de cabos.  
- Se asegurará el correcto mantenimiento del conjunto de las estructuras flotantes y la realización de un seguimiento visual constante que evalúe su efectividad para evitar el enganche de aves.  
- Se deberán comunicar, a esta Subdirección General de Biodiversidad Terrestre y Marina, el resultado anual del plan de vigilancia ambiental, así como las nuevas medidas preventivas o correctoras previstas.  
- Los residuos originados, durante el laboreo, caídas de utensilios o desprendimientos de los artefactos, deben ser recogidos por los propios titulares y llevados a puerto para ser tratados por gestores autorizados. Nunca podrán ser arrojados al mar.  
3. La granja marina realizará el siguiente programa de vigilancia ambiental:  
Se establecen los siguientes controles:  
- Agua: el muestreo se realizará a 2 niveles batimétricos. La frecuencia será mensual. Los parámetros a controlar serán: clorofila a (g/L), amonio (mol NH4/l), nitritos (mol NO2/ l), nitratos (mol NO3/l), fosfatos (mol PO4/l), índice FAN, sólidos en suspensión (mg/L), oxígeno disuelto (% saturación O2), índice de Margalef, pH, transparencia y turbidez (UNF).  
- Estructura fitoplactónica.  
- Microbiología: Escherichia coli y Salmonella.  
- Sedimento: los puntos de control y la frecuencia serán los mismos que para la columna de agua. Los parámetros a controlar serán: granulometría, COT (%) nitrógeno kjeldah (mg/Kg), fósforo total (mg/kg), pH, potencial rédox, metales, Clostridium sulfito reductores y presencia de manto de Beggiatoa.  
- Posidonia oceánica y Cymodocea nodosa: se establece un control anula con la metodología POMI o CARLIT.  
- Biocenosis de fondos detríticos costeros: Los puntos de control serán los mismos que para el sedimento y la frecuencia será anual. La metodología será MEDDOC o BOPA.  
- Poblaciones de cetáceos y réptiles: descripción cualitativa.  
Se establecen los siguientes puntos de control (coordenadas ETRS89 Huso 30):  
AGUA (X Y).  
SAMA1 704556 4193492.  
SAMA2 704692 4193050.  
SAMA3 704179 4192674  
SEDIMENTO  
SED1 702685 4195312.  
SED2 702705 4194603.  
SED3 703327 4194763.  
SED4 703390 4193639.  
SED5 705276 4193110.  
SED6 705269 4193579.  
INFAUNA  
INF1 702685 4195312.  
INF2 702705 4194603.  
INF3 703327 4194763.  
INF4 703390 4193639.  
INF5 705276 4193110.  
INF6 705269 4193579  
POSIDONIA OCEÁNICA  
SAMAPO 700177 4189944.  
SAMAP1 699218 4196209.  
SAMAP2 699090 4195547.  
SAMAP3 699099 4194232.  
CYMODOCEA NODOSA  
SAMACY 699799 4197788.  
- Los resultados deberán remitirse en formato digital y con periodicidad semestral al Servicio de Planificación de Recursos Hidráulicos y Calidad de Aguas de los resultados obtenidos.  
- La valoración de los resultados se realizará tal y como se establece en el Real decreto 817/2015, de 11 de septiembre, por el que se establecen los criterios de seguimiento y evaluación del estado de las aguas superficiales y las normas de calidad ambiental.  
- Se comunicará inmediatamente cualquier anomalía detectada.  
Además se aportará:  
- Información respecto a los productos sanitarios utilizados.  
- Información sobre el lugar donde se realiza la limpieza anti fouling y los productos o técnicas utilizadas.  
4. En el caso que el PVA detecte efectos ambientales negativos, se adoptarán nuevas medidas correctoras. En este caso se remitirá informe de incidencias al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental con las medidas correctoras aplicadas y los resultados obtenidos.  
En el caso que no se corrija el parámetro o factor afectado en el término de un año, deberá disminuirse la producción. Si los efectos causados sobre el medio ambiente persisten en el tiempo el SEIA solicitará informe a los órganos competentes y si estos consideran los impactos como graves, deberá paralizarse la actividad.  
  
5. Contaminación por dispensación de productos veterinarios: Se establecerá un programa de control de dispensación de productos veterinarios. En el caso que los controles detecten un aumento de las patologías y aumento de la frecuencia de los tratamientos deberán establecerse como medidas correctora la disminución de densidades en jaulas y en caso que persista el problema, la aplicación de vacíos sanitarios.  
6. Mejores técnicas disponibles: el promotor, con anterioridad a la autorización sustantiva propondrá las MTDs que incorporará en la actividad incluyendo estas MTDs en la selección y dispensación de piensos, de productos veterinarios, y de productos de limpieza al objeto de minimizar su incidencia sobre el medio ambiente. En el caso que dichas propuestas coincidan con la guía de buenas prácticas ambientales que el promotor propone seguir, se indicará de manera específica.  
  
7. Se respetará el convenio MARPOL. Los residuos generados, los restos de cabos, redes, no deberán permanecer en el fondo marino sino que se gestionarán por separado derivándose a gestor autorizado. Se justificará ante el órgano sustantivo que se dispone de gestor SANDACH para la retirada de los peces muertos.  
8. No se requerirá nuevo pronunciamiento ambiental cuando exista modificación de las especies a cultivar siempre que estas sean autóctonas, la modificación no suponga un aumento cuantitativo de la producción y no suponga el nuevo cultivo un incremento de pienso o heces en el medio marino. Tampoco requerirá nuevo pronunciamiento ambiental la modificación de las características de las jaulas donde se crían los peces.  
9. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
10. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Segundo  
La declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental modificada por la Ley 9/2018.  
  
Cuarto  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013 modificada por la Ley 9/2018.  
  
València, 30 de diciembre de 2020.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»  
  
València, 11 de mayo de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML