Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5260, del 17-05-2006 (2006/5587)

Resolució de 2 de maig de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5260

Data del DOGV
:   17-05-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/5587

CVE


Data del document
:   02-05-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Cervera del Maestre](javascript:void(0))
    * [Massalavés](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [San Miguel de Salinas](javascript:void(0))
    * [Algorfa](javascript:void(0))
    * [Almoradí](javascript:void(0))
    * [Culla](javascript:void(0))
    * [Jacarilla](javascript:void(0))
    * [Benejúzar](javascript:void(0))
    * [Corbera](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 2 de maig de 2006 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2006/X5587]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 284/01-AIA Sinarcas, 451/00-AIA Cervera del Maestre, 254/01-AIA Culla, 219/01-AIA Masalavés, 223/02-AIA Orihuela, 286/04-AIA Agost, i 243/04-AIA Corbera, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 2 de maig de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 284/01-AIA: Pedrera d'argiles Rodenillo  
Promotor: Cerámicas Sáez  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia (Mines). València.   
Objecte del projecte: Extracció d'argiles i arenes en secció A  
Localització: Terme municipal de Sinarcas  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
L'objecte del projecte és explotar i restaurar uns terrenys on es localitzen ja diversos buits miners, de manera que es recupere l'estat topogràfic i les característiques del sòl tant de propietats com d'ús per a integrar-les en el seu entorn actual.  
El buit existent se situa en les parcel·les 5005, 5007, 7 i 9 del polígon 508 i 187 i 198 del polígon 6, i ocupa una superfície total aproximada de 7 hectàrees, part de les quals es troba ja explotada i una altra part és una xicoteta pinada.  
2. Alternatives  
Es presenten com a alternatives la no-actuació i deixar la zona actualment degradada o explotar els recursos existents per a regenerar en la mesura que siga possible la restauració amb els estèrils generats junt amb els enderrocs de la mateixa fàbrica de ceràmica de cocció de fang que disposa el promotor en el mateix municipi i no generar un abocador per a aquest objectiu.  
Tramitació administrativa  
La documentació corresponent a l'estudi d'impacte ambiental en què es recull la descripció del projecte i del medi ambient i l'avaluació dels possibles impactes ambientals ha sigut remesa pel Servei Territorial d'Indústria i energia de València de la Conselleria d'Indústria i Comerç en data de 18 de juliol de 2001.  
En data de 8 d'agost de 2001, es va publicar en el BOP núm. 187, l'anunci de l'exposició pública de l'estudi, i transcorregut el termini de 30 dies hàbils, no s'ha presentat cap al·legació.  
S'ha presentat una modificació del projecte d'explotació, concernent a les fases d'explotació i restauració amb data 18 de gener de 2002.  
Informes sectorials  
Després de les consultes realitzades s'ha rebut el següent informe.  
Ajuntament de Sinarcas:  
. L'explotació prevista es troba aproximadament a 2.800 m del nucli urbà de Sinarcas  
. L'emplaçament on se situa el projecte té una qualificació de sòl no urbanitzable de protecció forestal, no obstant això, en l'article 44, apartat B) de les normes subsidiàries, relatiu a pedreres i explotacions mineres a cel obert, s'especifica la necessitat que l'extensió de les explotacions en sòl de protecció agrícola o forestal a cel obert, no siga superior a 2 ha i sempre amb el compromís d'executar la restauració paisatgística dels terrenys ja explotats.  
Consideracions legals  
L'activitat estava situada sobre sòl protegit, per la qual cosa l'ajuntament de Sinarcas va proposar la modificació de les normes subsidiàries per a permetre l'activitat extractiva. L'esmentada modificació de les normes subsidiàries, es va aprovar i va ser publicada en el BOP de València núm. 105, de data 4 de maig de 2001, en la qual es permet, amb restriccions, l'explotació de pedreres.  
Consideracions ambientals  
La descripció del medi presentada en l'estudi d'impacte ambiental no aprofundeix en el detall per a la descripció del medi físic de l'entorn, i justifica que es tracta d'una zona altament degradada, deixant aspectes poc descrits. Pel que fa al medi socioeconòmic es realitza també de manera molt breu.  
Després de visita de camp s'ha pogut corroborar que l'àrea actual es troba prou degradada pel fet que ha sigut explotada de forma incontrolada des de fa diverses dècades, es presenten tres buits, un dels quals, el més pròxim al nucli urbà està sent utilitzat com a abocador inert, sense l'autorització corresponent.  
Pel que fa a les aigües subterrànies, en l'estudi d'impacte ambiental únicament es fa referència a la unitat hidrogeològica regional, mentre que s'ha observat la presència d'un xicotet nivell aqüífer, que era captat per un pou en la parcel·la contigua i que pareix haver-se afectat per l'explotació.  
Sobre la vegetació existeix efectivament una xicoteta pinada en la zona d'estudi, però aquesta es continua cap a l'est en una zona de xicotet bosc de bosc baix i pineda, que pot albergar fauna no prevista en l'estudi, amb presència de cultius en la part baixa de l'explotació.  
Respecte a la descripció de l'àrea actualment no es fa referència a cap tipus de senyalització ni perímetres de protecció dels buits existents ni les zones d'extracció, que de fet no existeixen.  
Per consegüent, l'actuació sobre l'àrea d'explotació i la posterior restauració sembla la solució ambiental més lògica. No obstant això, l'explotació ha de realitzar-se de manera lògica i raonable per a realitzar la restauració de manera simultània.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'esmentada actuació es troba inclosa en l'annex I apartat 3C1) del Decret 162/1990 pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
Atés que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental, el projecte de Pedrera Rodenillo al terme municipal de Sinarcas (València) el promotor del qual és Cerámicas Sáez. Atés que només s'autoritza l'extracció d'argiles, com a únic material explotable necessari per a activitat propietat del promotor i per la qual cosa es justifica l'esmentada explotació, amb els condicionants que es reflecteixen en el següent punt i en cap cas s'autoritza l'explotació per a graves i arenes.  
Segon  
Com a condicions que s'hauran de complir per a l'execució de l'esmentat projecte s'hi estableixen les següents:  
. S'indica que la restauració ha de realitzar-se de manera que en cap cas la topografia de la zona quede per sota del camí que limita l'explotació en la cota més baixa. S'haurà de realitzar per les fases previstes en el plànol lliurat com a modificació del projecte.  
. La restauració haurà de realitzar-se per als buits existents i els que es creuen amb la continuïtat de l'explotació. Aquests s'ompliran amb els estèrils de la mateixa explotació i amb materials de rebuig de la mateixa fàbrica, únicament si aquests procedeixen el procés de fabricació o de materials de la mateixa naturalesa que els extrets en l'explotació, en cap cas s'admetrà un altre tipus de materials o residus.  
. El primer buit actualment utilitzat com a abocador inert haurà de tramitar la corresponent llicència, i queda prohibida l'esmentada activitat sense la corresponent autorització per part de l'autoritat competent.  
. L'accés a la zona minera haurà de ser convenient senyalitzat, i seria convenient l'encerclat dels buits existents amb les corresponents senyalitzacions d'advertència de perill pels buits existents.  
. La captació d'un xicotet nivell aqüífer succint ha quedat evidenciat i pot causar problemes de l'explotació per estabilitat de les parets dels talussos existents en els buits, per la qual cosa haurà de considerar-se la possible repercussió sobre l'explotació, atesa la inexistència d'un estudi hidrogeològic que valore aquest aspecte, a més de la possible afecció al recurs hídric per se.   
. La restauració de la tapadora vegetal es realitzarà amb les mateixes espècies existents en l'entorn, havent d'actualitzar el pressupost i adaptar-lo al pla proposat per fases, amb el nombre d'espècies i densitat de les diverses espècies que s'han de repoblar.  
Tercer  
Es notificarà als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Es publicarà aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb allò que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 6 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient 451/00-AIA  
Títol del projecte Projecte d'explotació de la pedrera de calcarea ornamental anomenada .Maestrat..  
Promotor Marmoles Tarragona, SA.  
Autoritat substantiva Servei Territorial d'Indústria i Energia, de la Conselleria d'Indústria i Comerç.   
Ubicació Parcel·la 65 del polígon 5. Partida .Castellanets.. T.M. de Cervera del Maestre. (Castelló)  
Descripció del projecte  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.  
L'objecte del projecte es l'obertura d'una explotació minera de calcària marmòria tramitada com recurs de la Secció A) de la Llei de Mines, amb un volum d'extracció previst en uns 1.363.670 m³, i un volum d'estèril aproximat del 50%. El material extret s'utilitza per a la venda i per l'abastament del taller de pedra ornamental que la mercantil té en el municipi de Traiguera. La vida de l'explotació s'estima que serà d'uns 30 anys.   
L'àrea d'explotació inicial situa la plaça de la pedrera a cota 250 i la cota superior d'explotació en la 342. La superfície d'explotació es de 90.620 m² i la superfície total afectada serà de 143.362 m². El material edàfic serà retirat i dipositat en la zona SE de l'explotació, allí s'ubicarà a més a més un viver amb totes aquelles espècies que siguen retirades del terreny i que puguen ser trasplantades.   
L'extracció i el tall de blocs de pedra calcària ornamental es farà mitjançant una maquina talladora per cable diamantat. Durant l'explotació es podran fer voladures de contorn, que serviran per trencar les parts més superficials de roca sense afectar al material a extreure.   
Segons l'Estudi d'impacte Ambiental, l'explotació i restauració de l'àrea es farà d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental amb 5 fases.  
1ª fase. S'inicia en la cota 295 aprofitant la antiga plaça de pedrera. Es disposa d'un antic camí d'accés que només cal condicionar-ho. L'explotació pujarà fins la cota 326 amb bancs de 6 m. d'alçada i bermes de 6 m. d'ample.  
2ª fase. S'inicia en la cota 250, que serà la definitiva plaça de pedrera i va pujant fins arribar a la cota 290, just per davall de la corba de nivell de l'inici de la primera fase. Els estèrils sense valor comercial s'aniran acumulant en la part E de la plaça de la pedrera per començar les feines de restauració.  
3ª fase. S'inicia en la cota 323 fins arribar a la part més alta de l'explotació, cota 340.  
4ª fase. Es tracta d'explotar la zona situada entre la 1ª i 2ª fase fins adaptar la morfologia final al terreny.  
5ª fase. Igual que l'anterior però situada entre la 3ª i la 4ª fase.  
Els estèrils generats en l'explotació s'utilitzaran per:  
Anar restaurant i perfilant els bancs finals d'explotació.  
Reomplir la plaça de la pedrera, des de la cota 250 fins la cota 265, donant-li una certa pendent.  
La resta formarà un runam provisional que es vendrà per obres d'infrastructura, construcció o restauració de camins.  
En el document .Projecte d'Explotació. el procés d'explotació es descriu de forma diferent. Es pretén accedir a la cota 295, antiga plaça de pedrera que ja té camí d'accés i anar explotant de forma descendent en bancs de 6m. d'alçada i 6 m. d'ample fins arribar a la cota 250.   
Això no es correspon a la documentació gràfica. Nº Plànol 8. Fases d'Explotació.  
El perfil final de restauració pretén deixar bancs de 3 m. d'alçada i bermes de 6 m. d'ample, cada 24 m. de desnivell es deixarà una berma intermitja de 12 m. d'ample. Això ho aconseguirà desdoblant els bancs i aportant material estèril. La plaça de la pedrera serà reomplerta amb material estèril des de la cota 250 fins la 265 amb lleugera pendent.  
1.Alternatives  
No s'han presentat alternatives d'emplaçament ni de mètode d'explotació  
2.Tramitació administrativa  
3.Informació pública.  
En data 10 d'octubre de 2000, es va rebre des del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, la sol·licitud de Declaració de Impacte Ambiental del projecte de referència, presentada pel promotor.   
Es va comunicar al promotor la necessitat de tramitar l'expedient correctament, i en conseqüència en data 7/09/01 el Servei Territorial d'Indústria i Energia de la Conselleria d'Indústria i Comerç trasllada els exemplar de projecte d'explotació, restauració i estudi d'impacte ambiental, quedant pendent en arribar el moment, del resultat de la informació pública.  
L'Estudi d'Impacte Ambiental fou sotmès al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i energia, mitjançant anunci publicat en el BOP de Castelló nº 122 .11 d'octubre de 2001, sense haver-se presentat al·legacions  
Informes sectorials.  
Amb la documentació disponible es fan consultes a diferents organismes, rebent-se els següents informes:  
Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló: en ell es descriuen les característiques naturals de la zona d'explotació i s'avaluen els principals impactes que l'activitat pot generar envers el medi ambient. Es considera que l'afecció a la vegetació pot ser baixa des del punt de vista de la seva composició però de gran importància en quant a la protecció dels sòls en front l'erosió.   
A més a més, s'estima el valor paisatgístic de la zona com moderat-alt, encara que la conca visual sigue reduïda.   
En conjunt i en base a aquests dos punts es considera el projecte com acceptable des del punt de vista ambiental sempre i quant es prenguen les mesures correctores acurades per a corregir l'impacte visual i de destrucció del sòl que suposa l'activitat. Això significa que s'ha de dur a terme una bona restauració geomorfològica i posterior revegetació.  
Per a la revegetació limita l'ús de fangs de depuradora i espècies de ràpid creixement per als talussos i zones de major pendent. L'ús d'aquest tipus de fangs provoca l'entrada d'espècies al·lòctones a les pròpies de l'ecosistema.  
Per als bancs i zones planes hi ha que seguir criteris paisatgístics. Es recomana la barreja entre espècies arbustives i arbòries.  
S'ha d'afavorir la revegetació natural.  
El manteniment de maquinària es farà en tallers o llocs condicionats per això.. queda prohibit qualssevol abocament d'olis, lubricants o qualsevol altre element relacionat amb el manteniment de la maquinària.  
S'ha de regar diàriament la superfície susceptible de provocar pols.   
Informa de l'Ajuntament de Cervera del Maestre: Que el projecte es localitza dins del polígon 5, parcel·la 65 del terme municipal i que el sòl està classificat com Sòl No Urbanitzable Comú.   
Informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic: Assenyala la necessitat d'ampliar la documentació presentada, fent especial referència a l'impacte d'aquesta obra sobre els jaciments arqueològics i elements constructius d'interès històric artístic i la descripció de les mesures correctores en el cas de veure'ls afectats. A més amés deu completar-se la incidència sobre el Patrimoni Etnològic i donar-li la protecció més acurada comunicant-lo a eixa Direcció General.  
Afeccions legals.  
L'explotació es localitza en la parcel·la 65 del polígon 5 i els terrenys es troben qualificats com Sòl No urbanitzable comú pel Pla General d'Ordenació Urbana de Cervera del Maestre, segons informe municipal que obra en l'expedient. La distància al nucli urbà més proper es de 3.700 m.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
L'accés a l'àrea es fa des de la carretera CV-135 (Cervera . Càlig), a l'alçada del pk 8.350 abans d'arribar a la Rambla Cervera s'agafa una pista asfaltada a mà esquerra, desprès de 1.500 m., s'agafa un camí sense asfaltar que va pel barranc de la Rent, després de 700 m. hi ha una senda a la dreta que ens du als límits de la zona a explotar per la part Sud.  
La zona es caracteritza per la presència majoritària d'àrees elevades amb formes arrodonides i d'altres mes abruptes degut a l'encaixament dels barrancs en els materials calcaris. L'àrea en qüestió correspon a una divisòria d'aigua, una zona elevada (370 m.) entre dos capçaleres de barranc. El sector occidental es troba limitat pel barranc d'Eiximeno o de la Rent, que circula en direcció NW-S, i a l'E pel barranc de la Fabià pràcticament paral·lel a l'anterior i afluent d'aquest. El barranc d'Eiximeno circula cap al sud desembocant a la Rambla Cervera o Riu Sec.  
Els materials a explotar corresponen a unes calcàries del Gargasià (Cretàcic inferior), que en la base corresponen a una intercalació de nivells margocalcaris i calcàries amb nòduls amb gran contingut en orbitolines. A mesura que pugem de cota trobem unes calcàries massives amb Toucassies.   
Els materials apareixen fallats i plegats amb cabussaments que passen de ser subhoritzontals als 20-30º cap al NE.  
Els sols desenvolupats poden classificar-se com Entisols donat que s'assenten directament sobre el material rocós limitant la seva expansió per l'apart inferior. Son sòls joves, en fase de desenvolupament amb abundants afloraments de roca. La vegetació que es desenvolupa és una maquia litoral típica del pis bioclimàtic Termomediterrani, amb ombroclima semiàrid-sec que s'ubica dins l'associació Querco-Lentiscetum. En general la practica totalitat de la zona presenta una vegetació densa de matollar amb predomini de coscoll, dins d'aquest matollar s'observa la presència de grups de carrasques.   
En les vessants de la zona a explotar hi han antics bancals de cultiu de secà avui en dia abandonats.   
Identificació i valorització dels impactes.  
D'acord amb la documentació presentada i visitada la zona pels tècnics del Servei d'Avaluació d'Impacte, els principals efectes ambientals del projecte serien, en principi:  
Possibilitat de contaminar les aigües superficials. La reduïda superfície d'explotació (90.630 m²) i l'existència de barrancs de caràcter discontinu fa que l'impacte sigue mínim.   
El sòl forestal encara que jove i poc desenvolupat serà afectat per l'explotació de la pedrera, i per tant l'impacte serà sever. Per minimitzar l'impacte s'aplicaran mesures correctores.  
L'atmosfera es veurà afectada per l'emissió de gasos i vapors procedents de la maquinària. A més a més hi haurà una emissió de partícules sòlides generades per les feines d'excavació, càrrega, transport, acumulació de material i voladures. Aquest impacte es considera baix perquè es prenen les mesures necessàries per minimitzar-lo i s'aplica la legislació vigent en la matèria.  
L'impacte sobre la flora i fauna serà sever i negatiu, encara que no serà irreversible perquè s'adoptaran mesures per revegetar la zona afectada. L'efecte sobre la fauna serà escàs tenint en compte la superfície d'actuació i la facilitat a moure's que té.  
Els riscos geològics es veuran minimitzats pel tipus d'explotació que es durà a terme, esglaonada i de pendent suau. L'impacte es considera baix.  
L'explotació afectarà de forma negativa al paisatge de la zona, aquesta es visible des de diferents punts (carretera CV-135, Sant Jordi CV-136, Castell de Cervera), la part alta de l'explotació té una conca visual ampla. Es per aquest motiu que serà necessari aplicar fortes mesures correctores per minimitzar-lo.  
L'inici de l'activitat suposarà un increment en el tràfic de vehicles pels camins d'accés. Suposa el pas d'un camió de 20 Tm al dia durant 25 dies al mes i per suposat el pas de la furgoneta que du als treballadors.  
L'obertura de l'explotació suposarà un impacte positiu pel que fa a l'ocupació de personal del municipi de Cervera i generarà beneficis al propi municipi. La pedrera es troba situada a uns 4 km. del nucli urbà de Cervera per tant l'activitat en si no l'afecta de forma negativa.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.  
Les mesures protectores previstes per reduir o evitar aquests efectes són:   
Abans de començar l'extracció del mineral es procedirà a la retirada i acumulació del sòl edàfic en un lloc on no siga afectat per l'escorrentia, es dipositarà amb tongades de superfície plana i amb alçada no superior a 1.50 m. Es sembraran lleguminoses i gramínies de creixement ràpid que retinguen el sòl i fixen el nitrogen atmosfèric.   
Per a minimitzar l'impacte que la pols, el soroll, les vibracions i el fum de la maquinària pot ocasionar es procedirà a regar periòdicament els camins d'accés, i mantenir en bon estat la maquinària això evitarà a més a més l'emissió de fums de camions i maquinària. S'aplicarà la legislació vigent en qüestió de pols i maquinària.  
Les vibracions i soroll ocasionat per les voladures es produiran en moments molt puntuals.  
Com a conseqüència de l'eliminació de la coberta vegetal i la creació de nous pendents l'activitat té un efecte erosiu i genera un impacte visual i paisatgístic que per minimitzar-los l'estudi proposa i desenvolupa una restauració del buit miner amb la restitució de la topografia mitjançant el desdoblament i reperfilat dels bancs d'explotació, deixant bancs de 3 m. d'alçada i bermes de 6 m. d'ample, aport de material estèril, terra vegetal barrejada amb fangs de depuradora i plantació d'espècies vegetals.  
Cada 24 m. de desnivell deixen una berma intermitja de 12 m. d'ample. La plaça de la pedrera situada a cota 250 es reomplirà amb material estèril fins arribar a la cota 265, deixant una pendent única del 7.6%.  
El talús final de l'explotació un cop restaurat serà de 23.8º.  
Per minimitzar l'impacte generat sobre la flora i la fauna es condicionarà un viver en la plaça de la pedrera on plantar espècies vegetals que seran arrencades i posteriorment plantades en la revegetació dels bancs i plataformes de restauració.  
La revegetació s'iniciarà en la 3ª fase, un cop s'hagué aportat l'estèril necessari per reperfilar els bancs s'aportarà la terra vegetal barrejada amb fangs de depuradora (2 de terra . 1 de fangs). Primer es fa una sembra amb espècies herbàcies i després de desembre a març es fa la plantació de les espècies arbustives i arbres seleccionats. Es recuperaran a més a més els exemplars de carrasca que puguen ser afectats per l'explotació i es plantaran de nous. El primer any de plantació es farà un manteniment depenent de les condicions meteorològiques.   
Pel que fa a la fauna no es considera necessari prendre cap mesura, un cop finalitzada l'activitat es restablirà l'equilibri.  
El projecte reserva una superfície aproximada de 1 Ha, per ubicar un runam provisional amb una alçada de 20 m. i talús de 39º, aquest runam desapareixerà el ser utilitzat per a la restauració de la pedrera i ser comercialitzat el material. Un cop retirats tots els estèrils es restaurarà la zona.  
Es desenvolupa un Pla de Vigilància Ambiental que començarà amb la retirada del sòl edàfic i el trasllat al viver de les plantes que es puguen recuperar, mantenir en condicions òptimes les plantes del viver, seguiment dels treballs de reperfilat de talussos, retirada del runam provisional i restauració de la zona afectada per aquesta, rebliment de la plaça de la pedrera amb material estèril i finalment mantenir i vigilar la revegetació.  
Revisada la documentació es comprova que el disseny d'explotació fa que siga impossible procedir a restaurar progressivament l'espai afectat per l'explotació. A més a més, la restauració que s'ha proposat en l'estudi no es pot dur a terme, geomètricament no és possible, no es poden desdoblar bancs de 6 m. d'alçada per 6 m. d'ample en bancs de 3 m. d'alçada i 6 m. d'ample. Això fa necessari tornar a dissenyar el perfil de restauració. Els bancs finals de restauració no superaran en cap cas els 4 m. d'alçada i els 25º de pendent. Entre banc i banc es deixaran bermes intermèdies prou amples per garantir l'estabilitat del talús, evitar l'erosió i treballar en les feines de revegetació.  
El runam provisional descrit en el projecte no ha estat representat gràficament en els plànols presentats, desconeixent la seva ubicació exacta i les seves característiques. En tot cas, d'acord amb el projecte els estèrils es faran servir en la restauració i la resta es comercialitzaran, per tant el runam finalment desapareixerà.  
Pel que fa al recobriment final, l'estudi planteja cobrir els talussos amb 5 cm. de sòl edàfic barrejat amb fangs de depuradora afavorint així el creixement de les espècies vegetals. Afegir fangs a la terra vegetal pot introduir espècies al·lòctones que poden generar greus problemes de colonització i modificar la vegetació típica de l'entorn.  
La revegetació plantejada per a bermes, talussos i plataforma es considera acceptable encara que molt genèrica i per tant deurà ser corregida per aconseguir una major adaptació al medi i garantir la viabilitat del projecte.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmès a Declaració d'Impacte Ambiental al trobar-se inclòs dins dels supòsits prevists en l'annex I, apartat 3c) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel que s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una Declaració d'Impacte Ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprèn de l'art. 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel que s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i les restants disposicions que li siguen d'aplicació.  
L'article cinquè del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel que s'aprova el Reglament per l'execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència al Òrgan Ambiental, per a les Declaracions i Estimacions d'Impacte Ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
El Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'Avaluació de l'Impacte Ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Formular amb caràcter favorable, als efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte d'obertura de la pedrera anomenada .Maestrat., en el terme municipal de Cervera del Maestre, promogut per Mármoles Tarragona, SA. sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionats establerts en l'apartat següent, així com les modificacions introduïdes per aquest.  
Segon  
Com a condicions que cal complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:  
Les fases d'explotació seran modificades. L'explotació començarà per condicionar la plaça de la pedrera i obrir un camí per accedir a la part alta de la pedrera on començarà l'explotació. Des d'allí i de forma descendent s'arribarà mitjançant la creació de bancs i bermes intermèdies a la cota final d'explotació que coincideix amb la plaça de la pedrera.  
Els perfils finals de restauració estaran formats per bancs que no superen en cap cas els 4 m. d'alçada ni els 25 º de pendent, i hauran d'estar separats per bermes amples que seran revegetades. La pendent de la plaça de la pedrera es dissenyarà amb bermes intermèdies per evitar els processos erosius i afavorir la infiltració de l'aigua en el terreny. Conseqüentment, el plànol de restauració final quedarà molt més naturalitzat i en concordança amb la topografia natural de l'entorn. A l'efecte hauran de ser aplicades les tècniques de reperfilat i tractaments puntuals escaients (petites càrregues amb explosius, aportació d'estèrils de granulometria mitjana..) Amb aquestes mesures i les posteriors d'aportació de sòls i revegetació, s'haurà d'aconseguir que els límits laterals de l'explotació, com també els talussos de restauració resultants, s'adapten, progressivament i suau, a la topografia del terreny natural circumdant, sense ocasionar contrasts ni formes excessivament geomètriques i sense superar els angles de pendent màxima establerts per als bancs en el punt precedent.  
Les terrasses es dotaran amb una contrapendent del 2% per facilitar l'evacuació de les aigües. La inclinació lateral de les terrasses estarà dissenyada en funció del drenatge, que reconduirà l'aigua des dels canals de desguàs de cada terrassa fins la zona de menor cota, conduint aquestes aigües cap al seu drenatge natural.  
Els treballs de restauració s'hauran d'escometre per mitjà de successives fases simultànies a les de l'avanç de l'explotació, de manera que es procedisca a restaurar progressivament l'espai afectat conforme es vaja produint l'esgotament dels diferents bancs d'extracció. En conseqüència, els successius Plans de Labors a presentar anualment davant el Servei territorial d'Indústria i Energia hauran de ser plantejats donant prioritat al prompte esgotament d'aquesta condició.  
La densitat total de plançons a emprar en la restitució de la coberta vegetal arbustiva i climàtica (mitjançant les espècies seleccionades en l'estudi) deurà ser augmentada fins a un mínim de 2.500 exemplars per cada hectàrea.  
El pressupost de restauració haurà de ser revisat per tal d'incloure-hi totes les accions necessàries per a obtenir l'estat de restauració final prevista en la present resolució, amb independència que part de la seua execució puga ser o no compaginada i assumida pel promotor formant part de les labors extractives.  
Tant el projecte d'explotació com l'estudi d'impacte ambiental preveuen que una part dels estèrils miners serà emprada en la restauració de la plaça de la pedrera, altre volum serà emprat per al reperfilat dels talussos i d'altre volum serà venut i comercialitzat. No obstant, es pretén instal·lar un runam provisional que no ve reflectit en cap dels plànols aportats i donades les característiques d'aquest runam es deurà redissenyar amb una alçada no superior als 10m. i ser ubicat en l'interior de la plaça de la pedrera.  
En conseqüència, cal que el promotor aporti un projecte de restauració amb els plànols de planta i perfil representatius corresponents d'acord amb les limitacions exposades en les precedents condicions (particularment les 1, 2 i 7). L'informe favorable a l'esmentat projecte per part d'aquesta Direcció General serà requisit necessari i previ a qualsevol autorització de l'activitat extractiva.  
Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular deurà posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de forma immediata, adoptant les mesures pertinents a favor de la seva protecció i conservació, i de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana. A més, deurà observar el promotor que també el possible descobriment de coves o avencs com a conseqüència de l'avanç de l'explotació deurà ser comunicat immediatament a aquesta Direcció General, per tal que puguen ser inspeccionats, per la seua condició d'espais naturals protegits d'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana.   
El promotor queda obligat a presentar davant el servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, per duplicat, on queden recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitats, amb els rebliments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el Pla de Restauració . Estudi d'Impacte Ambiental i en la present Declaració d'Impacte Ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest Servei haurà de remetre una de les còpies a aquesta Direcció General.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar tots els mitjans que s'estimen oportuns per defensar el seu dret i els seus interessos.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present Declaració d'Impacte Ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la llei 21989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
València, 20 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 254/2001AIA  
Promotor: Ajuntament de Culla  
Autoritat substantiva: Ajuntament  
Objecte projecte: Camí rural  
Localització: A la partida Mel al terme municipal de Culla (Castelló)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'un camí rural que discorrerà entre les masies Sastre i Mel, aprofitant el traçat d'un camí ramader existent de 8 metres d'amplària que comunica ambdues masies i que travessa el barranc de la Frescor. S'adequarà una amplària de 3 metres per a permetre l'accés mitjançant vehicles entre ambdues masies i comunicar la primera amb la xarxa de camins rurals del municipi, d'aquesta manera s'evitarà fer una gran volta per a anar des de la població de Culla fins a la masia de la Mel. El camí facilitarà l'assistència sanitària i les operacions ramaderes.  
La longitud del camí és de 400 metres.  
La densitat de circulació del camí serà baixa.  
Actuacions que comporta el projecte:  
. Desbrossament del terreny.  
. Excavació de la caixa del camí amb formació de desmunts i terraplens.   
. Compactació i refinament de l'explanació  
. Pavimentació superficial del camí.  
El volum de desmunt serà semblant al de terraplé, però seran necessàries terres i llasts procedents de pedreres pròximes per a la realització dels terraplens i la subbase granular ja que els materials procedents del desmunt no són aptes i es traslladaran a un abocador controlat.  
S'efectuaran cunetes laterals i es formigonarà el ferm per a donar-li major durabilitat i pel pendent existent. L'encreuament del barranc s'efectuarà mitjançant un gual inundable en època de pluges.  
Tramitació administrativa i contingut d'informes  
. La Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient va remetre l'estudi d'impacte ambiental que al seu torn li havia remés l'Ajuntament de Culla, adjuntant informe dels Serveis Tècnics d'aquesta Direcció Territorial en el sentit següent:  
S'indica que el tram inicial de l'alternativa proposada travessa una zona amb un pendent acusat i materials de baixa ripabilitat i és l'impacte ambiental que s'ocasionaria elevat, proposant-se una altra alternativa que evitaria aquest traçat inicial, presentant menor impacte paisatgístic i moviment de terres.   
A més es fan les consideracions següents:   
. Es tramitarà l'ocupació del camí ramader tal com estableix la legislació aplicable, adoptant les correccions adequades que permeten garantir l'ús pecuari.  
. S'evitarà la caiguda o depòsit de runes cap al barranc de la Frescor, amb la finalitat d'evitar-ne el tapament.  
. S'evitarà afectar els murs de pedra existents a un costat i a l'altre del camí ramader, restituint les afeccions que es puguen causar.  
. Es va comunicar al promotor per part del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental, la necessitat de buscar un traçat alternatiu per al tram inicial, com també la resta d'indicacions efectuades pels serveis tècnics de la Direcció Territorial de Castelló, i igualment la necessitat que es remetera el resultat de la informació pública i projecte.  
. Per part de l'Ajuntament es va remetre projecte tècnic i nou document d'estudi d'impacte ambiental en què es recollia un nou traçat per al camí.  
Així mateix es va remetre certificat d'informació pública on s'indicava que no s'havien presentat al·legacions.  
Afeccions legals  
S'afecta el camí ramader assagador de les Fontetes, amb amplària variable entre 20 i 30, classificada en data 23 d'abril de 1969 per Ordre ministerial, i publicada en el BOE d'1 de maig de 1969 i en el BOP de 3 de juny de 1969.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte  
El camí discorre per la part inferior del vessant que forma part dels relleus muntanyosos calcaris que es troben en el límit amb la plana al·luvial creada per la rambla Carbonera. Aquesta plana té un ús quasi exclusivament agrari.  
Els terrenys que s'han de travessar presenten sòls esquelètics amb abundants afloraments rocosos i està ocupada la zona per un sabinar baix i dispers (principalment de Juniperus phoenicea, savina negral i també Juniperus oxycedrus, ginebre o càdec), amb un valor ambiental mediment i paisatgísticament destacable. En l'inici del tram del camí es travessarà el barranc de la Frescor.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
L'estudi d'impacte ambiental destaca els impactes sobre la flora i vegetació i sobre el paisatge.  
L'alternativa finalment triada redueix l'impacte paisatgístic ja que implicarà un menor moviment de terres i atés el tipus de terreny que es travessa implicarà una menor generació de desmunts.  
L'objecte del camí està justificat, sent globalment moderat l'impacte que es generarà, havent no obstant això d'adoptar-se mesures correctores i preventives.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Com a principals mesures correctores l'estudi d'impacte ambiental estableix les següents:   
. Es preveu que no siga necessari efectuar revegetacions, no obstant això, com a mesura preventiva es valorarà la necessitat d'efectuar sembres dels terraplens perquè colonitzen aquests i combaten l'erosió.  
. S'establiran cunetes de desmunt per a afavorir el desguàs i evitar fenòmens erosius.  
. En relació amb el patrimoni arqueològic s'indica que no hi ha cap referència ni oral ni escrita de l'existència de restes arqueològiques de cap tipus. En el supòsit que durant la realització dels treballs s'apreciaren indicis de la possible existència de restes arqueològiques, s'hauran de paralitzar immediatament els treballs i es posarà el fet en coneixement de l'organisme corresponent.  
Es considera necessari adoptar mesures correctores addicionals:  
L'encreuament del barranc mitjançant un gual és correcte, no obstant això s'hauria de valorar la possibilitat de creuar-lo mitjançant la instal·lació de canelles de dimensions adequades que permeteren un adequat drenatge del barranc i poder creuar-lo en cas de pluges fortes.  
Respecte al formigonat no es defineix en l'estudi el tram que es formigonarà, o si serà tot ell. Es considera que aquesta acció té un impacte paisatgístic rellevant i que ha de limitar-se a la zona de l'encreuament del llit del barranc i l'inici dels vessants que el delimiten (aproximadament 15 metres a cada costat), la resta del camí serà de terra. En la resta del camí en les zones de major pendent s'hauran d'executar cavallons transversals que desvien l'aigua d'escorriment cap a les cunetes laterals i d'aquestes al barranc.  
D'acord amb els perfils presentats els desmunts i terraplens seran de poca importància, no obstant això, sobre ells s'haurà d'acumular el material vegetal desbrossat i triturat per a reduir els fenòmens d'erosió.  
S'hauran d'evitar els abocaments dels materials procedents de l'obertura del camí cap al barranc.  
S'haurà de sol·licitar l'ocupació del camí ramader i s'hauran d'adoptar les correccions que es determinen i que permeten garantir l'ús pecuari d'aquesta.  
S'haurà d'evitar l'afecció als murets de pedra que delimiten el camí ramader, i haurà de restaurar-se en cas d'afecció.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I apartat 1i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de construcció de camí rural en la partida Mel al terme municipal de Culla (Castelló) el promotor del qual és l'Ajuntament, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació.  
Segon  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:  
1. L'alternativa de traçat del camí que s'accepta des del punt de vista ambiental és l'última presentada: estudi d'impacte ambiental amb data d'entrada en aquesta Conselleria d'11 de febrer de 2002 (vegeu el plànol adjunt).  
2. El formigonat del camí s'haurà de limitar a la zona de l'encreuament del llit del barranc de la Frescor i l'inici dels vessants que el delimiten (aproximadament 15 metres a cada costat), la resta del camí serà de llasts compactades, de manera que en les zones de major pendent s'hauran d'executar cavallons transversals que desvien l'aigua d'escorriment cap a les cunetes laterals i d'aquestes al barranc.   
3. L'encreuament del barranc de la Frescor s'haurà de realitzar mitjançant gual inundable tal com s'ha proposat, no obstant això es valorarà també la possibilitat d'executar-lo mitjançant canelles que permeteren un adequat drenatge del barranc i així poder creuar-lo també en cas de pluges fortes.  
4. S'hauran d'evitar els abocaments dels materials procedents de l'obertura del camí cap al barranc.  
5. Les restes vegetals procedents del desbrossament s'hauran de triturar i es depositaran sobre els terraplens que es formen.  
6. Si per a la formació dels terraplens i ferm del camí, no són adequats o suficients els materials que s'extraguen dels desmunts que s'han d'efectuar, aquests hauran de procedir en tot cas d'explotacions legalitzades. Igualment els materials inerts que no es puguen aprofitar en la formació del camí es portaran a un abocador legalitzat.  
7. S'hauran de respectar els murets de pedra a un costat i a l'altre del camí ramader i cas d'afectar-los s'hauran de restaurar.  
8. S'haurà de sol·licitar l'ocupació del camí ramader assagador de les Fontetes tal com estableix la legislació aplicable (Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders), aplicant les correccions que es determinen per a garantir l'ús pecuari.  
9. s'haurà de remetre informe amb reportatge fotogràfic, per a comprovar la correcta execució d'allò que s'ha projectat, la realització de les mesures correctores, com també l'eficàcia d'aquestes.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació I Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 219/2001AIA  
Promotor: Valenciana de Residuos Controlados, SL  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT  
Objecte projecte: Abocador de residus industrials i inerts  
Localització: A la partida el Pla, polígon 9, parcel·les 16, 17, 34, 64, 65 i 69 al terme municipal de Masalavés (València)  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte, redactat per l'empresa SOLTEC, SL, és la construcció d'un abocador de residus industrials i inerts, és a dir un abocador de residus no perillosos. Entre el tipus de residus que s'admetrien destaquen per exemple: rebutjos o restes de producció d'indústria de l'automòbil, tallers mecànics, indústria tèxtil, etc., andròmines, mobles, efectes, restes de poda i jardineria, paper, cartó, fustes, electrodomèstics, tèxtils, plàstics, etc.  
L'emplaçament és un buit d'aproximadament 6 metres de profunditat a la vora de la Casa Gordón, envoltada de terrenys agrícoles, fonamentalment cítrics.  
El buit va ser producte d'una pedrera de préstecs, i es troba la zona altament degradada i amb punts d'abocament incontrolats.   
L'excavació existent s'ampliarà uns 10 metres de profunditat, i s'escarificarà, compactarà i reperfilarà els pendents per a l'evacuació de lixiviats. El volum de farciment serà de 138.768 m³.  
La formació receptora està constituïda per argiles i margues quaternàries netament impermeable.  
Es projecta un drenatge exterior de pluvials i protecció de talussos (mota de terra compactada en el perímetre superior del buit amb làmina de PEAD amb un canal de PEAD al peu de la mota en la berma d'estabilització), com també un drenatge interior de lixiviats cap a pou de bombament. Es realitzarà en l'esplanada superior bassa de lixiviats, tancada, que s'executarà en PEAD. Com a accessos a la zona s'utilitzarà la carretera comarcal VV-3026.  
Com a zona de serveis s'habilitarà una caseta existent pròxima, i s'instal·larà al costat d'aquesta la bàscula de pesada.  
L'abocador es tancarà perimetralment i disposarà de porta d'accés.  
El projecte inclou informe sobre la idoneïtat dels terrenys en què s'indica que en els sondejos es va detectar el nivell freàtic a una cota d'1,0 metres i una vegada finalitzats aquests, transcorreguda una setmana es va mesurar novament el nivell freàtic, estant en el S-1 l'aigua en la boca del sondeig i en el S-2 a 1,4 metres.  
En document complementari al projecte s'indica que el volum de farciment serà de 350.000 m³, es descriu el mètode d'explotació i s'indica el segellat d'aquest i la seua restauració, no obstant això es fa referència a annex d'explotació i segellament que no consta en la documentació presentada. Igualment s'hi indiquen mesures de control ambiental.  
Tramitació administrativa i contingut d'informes  
1. Antecedents: expedient de consulta 28/1999  
. Amb data entrada en aquesta Conselleria de 4 de maig de 1999 es va efectuar consulta per l'empresa SOLTEC, SL en relació amb la instal·lació del referit abocador en els mateixos terrenys i en les mateixes condicions que ara, pretenent ampliar el fons entre 5-10 metres. S'adjunta el mateix informe d'idoneïtat dels terrenys que el referit anteriorment.  
. Es van efectuar les següents consultes, que es van remetre el promotor, i s'hi indicava que a falta de la resposta del servei de residus no es considera acceptable l'emplaçament per a un altre tipus de residus que no siguen sòlids inerts:  
. Ajuntament de Masalavés: s'informa en relació amb què les previsions del MOPU per a ubicació de l'àrea de servei núm. 5 del tram Almansa.València en l'autovia de Llevant, el ramal d'enllaç afectaria la parcel·la de l'abocador.  
. Confederació Hidrogràfica del Xúquer: indica la necessitat aportar estudi hidrogeològic en relació amb l'afecció a les aigües continentals, preveient la situació final del segellament d'aquest abocador i durabilitat dels impermeabilitzants, entre altres consideracions.  
. Institut Tecnològic Geominer d'Espanya: l'abocador se situa segons la documentació aportada sobre materials amb una permeabilitat de 3 x 10 .5 cm/s (2,6 x 10 .2 m/dia) que els situa en el límit dels aqüífers pobres i els aquitards, segons la classificació de E. Custodio i R. Llamas (1983), amb una potència d'uns quatre metres. Per sota hi ha materials amb permeabilitat de 5,2 x 10 .6 m/dia, que poden considerar-se com a pràcticament impermeables, segons aquesta mateixa classificació, constituint l'impermeable basal del tram anterior. El nivell piezomètric en els sondejos de reconeixement, correspon al tram superior, que constitueix un aqüífer que pel reduït espessor d'aquest i baixa permeabilitat té un interés molt restringit. L'esmentat nivell es troba a menys d'un metre de profunditat des de la base del clot, la qual cosa origina tres zones permanentment inundades, que han de correspondre a xicotetes zones que l'intercepten. Tot i que s'incremente la profunditat de l'abocador per sota del nivell piezomètric i s'assente sobre els materials argilosos subjacents, el flux lateral seguirà inundant-lo i entraran en contacte les aigües subterrànies amb el farciment de l'abocador.  
Per tot això, no queda demostrada la innocuïtat a les aigües subterrànies, ja que aquesta ubicació proposada per a l'abocador afectarà nivells aqüífers superficials encara que estiguen considerats com d'interés restringit.  
Posteriorment es van rebre els informes següents:  
. Direcció Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient: s'indica que en estar dins de l'àmbit del PORN del Parc Natural de l'Albufera han de complir-se una sèrie de requisits. A més l'emplaçament es troba a 1 km del naixement del riu Verd, espai de gran valor ambiental, que inclou espècies endèmiques en perill d'extinció, per la qual cosa s'haurà de garantir la no-afecció a les característiques fisicoquímiques dels recursos hídrics de la zona.  
. Servei de Residus i Contaminació de la Conselleria de Medi Ambient: el buit on es pretén situar l'abocador, d'acord amb l'estudi geotècnic realitzat es troba sobre les graves quaternàries permeables que constitueixen el tram superior del sistema aqüífer Plana de València. A més, segons es desprén de l'estudi, sembla que la base del buit es troba per sota del nivell freàtic. Així, aquestes característiques desaconsellen totalment la ubicació de qualsevol tipus d'abocador en aquest emplaçament i més fins i tot d'un abocador de residus industrials.  
2. Tramitació de l'expedient 219/2001-AIA:  
. Per part de la Secció de Gestió i Disciplina Urbanística de la COPUT es va remetre projecte i estudi d'impacte ambiental sol·licitant la declaració d'impacte ambiental dins del seu procediment de declaració d'interés comunitari.  
. La Direcció Territorial de Medi Ambient de València va remetre l'expedient d'activitats qualificades que consta de l'estudi d'impacte ambiental i document complementari a l'explotació.  
. Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.  
. Informe favorable del cap local de sanitat.  
. Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.  
. Certificat d'informació pública (BOP núm. 51 d'1 de març de 2001) i s'indica que no s'han produït al·legacions.  
. Informe favorable de l'Alcaldia.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte  
L'emplaçament de l'abocador es troba en antic buit d'extracció de terres en un entorn agrícola sobre un relleu pla.   
D'acord amb l'informe de l'ITGE: l'abocador se situaria en l'aqüífer mioquaternari 51.01 del sistema aqüífer 51 Plana de València, sobre materials detrítics d'edat miocé superior consistents en margues llimoses amb nivells d'arenes, graves i conglomerats polimíctics. En les parets de l'antiga pedrera es reconeix una sèrie terciària constituïda per argiles arenoses blanques i groguenques amb cudols dispersos amb freqüents intercalacions de nivells de graves i conglomerats polimíctics de fins a 1,5 metres de potència. Cap al sostre de la sèrie hi ha un tram constituït predominantment per graves calcàries. Per damunt i cap a l'oest apareix un recobriment d'1 metre d'argiles roges amb cudols de calcària dispersos i base erosiva, atribuïbles a depòsits quaternaris de glacis d'acumulació.   
Hi ha tres zones permanentment negades per l'aigua, la qual cosa es deu a l'escassa profunditat a què es troba el nivell piezomètric.  
L'abocador se situa sobre materials amb una permeabilitat que els situa en el límit dels aqüífers pobres i els aquitards, per sota hi ha materials pràcticament impermeables.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
L'estudi d'impacte ambiental destaca com a impactes més rellevants: dels impactes negatius destaca la contaminació d'aigües subterrànies en la matriu d'avaluació de l'impacte ambiental, no obstant això, en l'estudi no es descriu aquest tipus d'impacte.   
Es valora positivament la recuperació paisatgística de l'àrea després del seu segellat i plantació de cítrics, s'elimina d'aquesta manera un buit en què es produeixen abocaments incontrolats.  
D'acord amb l'informe de l'ITGE, encara que s'incremente la profunditat de l'abocador per davall del nivell piezomètric i s'assente sobre els materials argilosos subjacents, el flux lateral seguirà inundant-lo i entraran en contacte les aigües subterrànies amb el farciment de l'abocador. Les característiques de la zona d'acord amb l'informe del servei de residus desaconsellen la ubicació de qualsevol tipus d'abocador en aquest emplaçament i més fins i tot d'un abocador de residus industrials.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores que s'han de destacar en l'estudi es troben:  
. Drenatge perimetral per a evitar l'entrada d'aigua superficial en la zona d'abocament.  
. Creació de canalització en làmina lliure en la berma d'estabilització de talussos per a evitar l'entrada accidental d'aigües de vessament i la possible soscavació de l'ancoratge de la làmina de PEAD de protecció de talussos.  
. Recollida periòdica de lixiviats i enviament per al tractament d'aquests a EDAR.  
Les característiques del projecte: tipus de residus, i l'emplaçament, la base del buit es troba per sota del nivell freàtic, fan que ambientalment no siga acceptable el projecte d'abocador de residus no perillosos presentat. No obstant això, és convenient la restauració del buit, que hauria de plantejar-se amb un tipus de materials i disseny que garantisquen la impossibilitat de contaminació de les aigües subterrànies.   
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I apartat 6 a del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:  
Primer  
Estimar no acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte d'abocador de residus industrials i inerts, abocador de residus no perillosos, en la partida el Pla, polígon 9, parcel·les 16, 17, 34, 64, 65 i 69 al terme municipal de Masalavés (València), el promotor del qual és l'empresa Valenciana de Residuos Controlados, SL.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 28 de febrer de 2002.. La directora general de Planificació i Gestió del Medi: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 223/2002-AIA  
Títol: Homologació modificativa i Pla parcial del sector Asomada Norte  
Promotor: Agrícola del Segura, SA  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: En un apèndix de sòl confrontant amb els termes municipals d'Algorfa, Almoradí, San Miguel de Salinas, Jacarilla i Benejúzar, al sud-est del nucli urbà d'Orihuela. El sector proposat forma part d'una actuació urbanística a major escala que agrupa els sectors H-2, PAU-18, PAU-19, Asomada Norte i Asomada Sur, i discorre al sud d'aquests el transvasament Tajo . Segura i la carretera CV-945.  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Es tracta d'una homologació modificativa i pla parcial que comporta la reclassificació de sòl no urbanitzable en el vigent instrument de planejament municipal, a sòl urbanitzable d'ús residencial i camp de golf.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El projecte ha tingut en el transcurs de la tramitació diverses modificacions   
1. En un principi, en document amb aprovació provisional de l'Ajuntament de data 29 de gener de 2002, es va projectar la reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable d'ús residencial, incloent-los en un nou sector (sector Asomada Norte) de 1.225.089 m², dels quals 490.006 m² estaran destinats a la instal·lació d'un camp de golf, i la resta a usos residencials, terciaris i dotacionals.  
2. Davant de l'informe d'aquesta Direcció General de data 22 de juny de 2004, on s'informava que part de l'ordenació proposada en l'expedient d'homologació esmentat resultava incompatible amb l'ordenament actual dels termes municipals confrontants d'Algorfa i Benejúzar, en els que part dels terrenys confrontants posseeixen la qualificació urbanística de no urbanitzable de protecció, per la qual cosa es requeria de l'Ajuntament que adaptara l'ordenació proposada en l'homologació i la fera compatible amb la que resulta dels plans generals dels termes municipals abans referits, en els termes que estableix l'article 17.6 de la LRAU, amb l'objectiu de dotar el projecte de la necessària coherència en la protecció dels valors naturals que integren la unitat ambiental en el seu conjunt, independentment de la delimitació administrativa existent.  
A més de formulaven altres requeriments de justificació de dotacions que consten en l'expedient.  
A partir d'aquest informe es va modificar el projecte, amb aprovació provisional de 28 de setembre de 2004, i va quedar la reclassificació a sòl urbanitzable de la part sud amb una superfície de 906.640 m², dels quals 311.347m² es reserven per a possible implantació de camp de golf. Es va deixar com a sòl no urbanitzable comú permetent l'ús esportiu-recreatiu (i part d'aquest com a sòl urbanitzable) en la porció de terrenys de 373.943 m² situats al nord del sector, que van ser objecte de l'informe anterior perquè es reclassificaren com a sòl no urbanitzable protegit. A més es preveia la cessió gratuïta d'aquests a l'Ajuntament com a mesura compensatòria complementària.   
3. En apreciar que en l'esmentada modificació es manté la no-coherència pel que fa a la protecció dels valors naturals que integren l'esmentada unitat ambiental, es comunica a l'Ajuntament de nou en data 23 de desembre de 2004 que modifique l'ordenació d'aquest sector, adjuntant un pla en què es grafiava el sector de sòl que havia de classificar-se com a sòl no urbanitzable protegit, classificació coherent amb els termes municipals confrontants.  
4. En data 24 de gener de 2005 l'Ajuntament remet l'expedient d'homologació i pla parcial en text refós en el que es compleix a allò que s'ha indicat en el paràgraf anterior. Vist que la documentació remesa no estava diligenciada ni disposava d'aprovació provisional de l'Ajuntament, en data 3 de febrer de 2005 se sol·licita a l'Ajuntament l'aprovació provisional.  
5. En data 16 de maig de 2005 l'Ajuntament d'Orihuela remet un exemplar del Text refós d'homologació i pla parcial del sector Asomadada Norte, com també certificat de l'acord plenari d'aprovació provisional de 28 d'abril de 2005.  
El projecte remés resulta ser una modificació de l'inicialment previst, a requeriment de la Comissió Territorial d'Urbanisme, que es transcriu en l'apartat de tramitació administrativa.  
. El projecte definitiu queda com una homologació modificativa que comporta la reclassificació de sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable d'ús residencial de 906.640 m², dels quals 311.347 m² es reserven per a la possible implantació d'un camp de golf. Excloent del sector inicialment previst per a l'actuació, la porció de terrenys de 373.943 m² situats al nord del sector, que queden amb la mateixa qualificació que tenien de sòl no urbanitzable comú.  
. Gran part de la superfície proposada afecta terrenys de cultiu, majoritàriament cítrics.  
. En la fitxa de planejament es preveu la construcció de 3.149 habitatges, i s'estima una població de 9.951 habitants (3,16 hab/hab).  
. Per al proveïment d'aigua potable, s'indica que connectarà amb la xarxa d'aigua potable projectada, que proveirà els sectors H-2, PAU-18 i part de PAU-19, Asomada Norte, Asomada Sur i PAU-19 des del punt de presa de la conducció de la Mancomunitat de Canals del Taibilla.  
. Per a la depuració d'aigües residuals s'indica en les condicions de connexió i integració de la fitxa de gestió que es realitzarà mitjançant depuradora autònoma per a tots els sectors (Asomada Norte, Asomada Sur i PAU-19, PAU-18 i part de PAU-19 i H-2), situada en terrenys propietat de la mercantil urbanitzadora Agrícola del Segura, SA, que seran cedits a l'Ajuntament d'Orihuela.  
Alternatives  
No s'han presentat alternatives de localització.  
Tramitació administrativa  
Informació pública  
En data 23 de maig de 2002 l'Ajuntament d'Orihuela va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a l'homologació i pla parcial del sector Asomada Norte, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari La Verdad, de data 3 d'octubre de 2001, i en el DOGV núm. 4110, de 19 d'octubre de 2001.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari general de l'Ajuntament d'Orihuela, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional i l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat.  
1. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 2 de setembre de 2002 es va sol·licitar ampliació de la documentació inicialment remesa a l'Ajuntament d'Orihuela, per entendre que a partir d'aquesta no es podien obtenir elements de judici suficient per a emetre una declaració d'impacte ambiental.  
En data 21 de novembre de 2002 es va remetre una primera documentació complementària que esmenava els errors o deficiències detectades en el conjunt dels desenvolupaments urbanístics de Las Asomadas i PAU-19.  
En data 12 de juny de 2003 es va remetre una segona documentació complementària relacionada amb una millora en la descripció de la vegetació existent en l'àrea d'estudi, d'una descripció dels sistemes de depuració d'aigua residual prevists i amb el projecte bàsic d'un camp de golf de 18 forats.  
En data 30 d'abril de 2004 es remet per part d'Agrícola del Segura, documentació complementària d'esmena d'inconvenients formulats per la Conselleria relatius a l'acreditació de la capacitat de proveïment d'aigua potable reiterant l'informe de la Mancomunitat de Canals del Taibilla fent especial referència als punts 7é i 8é d'aquest informe: aclariment sobre la classificació actual del sòl com a sòl no urbanitzable agrícola amb categoria 13 d'explotació; respecte a l'informe preceptiu de la Conselleria de Cultura i Educació indica que la Direcció General de Patrimoni va emetre un informe amb data 10 d'abril de 2002 favorable a l'actuació en relació amb la possible existència de béns patrimonials i jaciments arqueològics (no obstant això, no aporta l'esmentat informe).  
El 22 de juny de 2004 se sol·licita ampliació a l'Ajuntament d'Orihuela i se li informa que part de l'ordenació proposada és incompatible amb l'ordenament actual dels municipis confrontants (sòl no urbanitzable de protecció), concretament Algorfa i Benejúzar, per la qual cosa es requereix que s'adapte l'ordenació proposada a l'ordenació dels confrontants. Així mateix se li requereix l'acreditació de la concessió de les aigües destinades per al reg del camp de golf.  
El 27 de juliol de 2004 es remet proposta d'alternativa classificant com a sòl no urbanitzable comú els terrenys anteriorment citats i només en part, per la qual cosa no s'ajusta a allò que s'ha sol·licitat en el punt anterior.  
El 18 d'agost i 23 de desembre de 2004 se sol·licita novament a l'Ajuntament ampliació de documentació i esmena de deficiències.  
El 24 de gener de 2005 l'Ajuntament remet l'expedient d'homologació i pla parcial en text refós d'Asomada Norte, en què s'exclou del sector la porció de terrenys de 373.943 m² situats al nord del sector, que ara es qualifiquen com a sòl no urbanitzable protegit, confrontants als corresponents dels termes municipals de Benejúzar i Algorfa, a més es preveu la cessió gratuïta d'aquests a l'Ajuntament d'Orihuela. Així mateix es modifica el traçat del camí ramader (sendera) amb una superfície de 11.136 m² no computable en el sector.  
El 5 de febrer de 2005 se sol·licita a l'Ajuntament el certificat d'aprovació provisional de l'esmentada documentació remesa.  
En data 16 de maig de 2005 l'Ajuntament d'Orihuela remet un exemplar del text refós d'Homologació i Pla parcial del sector Asomada Norte, com també certificat d'acord plenari d'aprovació provisional de 28 d'abril de 2005, i s'ajusta al requeriment de la Comissió Territorial d'Urbanisme, platejant únicament la reclassificació a sòl no urbanitzable del sector objecte de l'homologació anteriorment exposat en l'apartat de descripció del projecte.  
En data 26 de maig de 2005 la Comissió Territorial d'Urbanisme remet informe en què motiva el requeriment de modificació del projecte, basant-se en les raons següents:  
1r. El Pla parcial modificatiu de l'ordenació estructural presentat no és un instrument apte per a realitzar aquesta requalificació. És a dir, de conformitat amb la legislació vigent, els particulars, a través d'un pla parcial de millora, poden reclassificar un sòl no urbanitzable comú en urbanitzable, però no poden operar en sentit contrari o canviar el règim de qualificació del referit sòl establint una major protecció d'aquest. L'instrument apte amb aquest fi és la modificació o revisió del pla general que, si és el cas, hauria de realitzar l'Ajuntament d'Orihuela.  
2n. Al marge de l'anterior, cal destacar que l'àmbit d'ordenació sobre el qual opera el pla parcial és el sector, i no operen les seues competències d'ordenació fora d'aquest, raó per la qual, és contrari a dret el que amb el pla parcial presentat es pretenga reordenar una porció de terreny que, després de les modificacions operades en la tramitació, ha quedat exclosa fora d'aquest.  
Afeccions legals  
El sector afecta el camí ramader assagador de la Fuente Amarga, amb amplària legal de 15 metres.  
La documentació remesa incorpora la desviació del camí ramader, per la qual cosa haurà de disposar la corresponent autorització, estant en tot cas al que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
La documentació presentada no incorpora el preceptiu informe de la Conselleria de Cultura i Educació en relació amb la possible existència de béns patrimonials i jaciments arqueològics.  
Confrontant amb el sector proposat en el seu marge nord-occidental es troba la forest Consorciada AL3013.  
Consideracions ambientals  
1. L'àrea afectada pel sector que es reclassifica presenta caràcter agrícola, actualment en explotació.  
En la zona ara exclosa del sector situada al nord d'aquest que forma part del relleu muntanyós de La Escotera amb vocació forestal, encara que en la seua major part va patir una rompuda per a posada en cultiu que es va abandonar, estant actualment recuperant-se la vegetació forestal en la mateixa. En els terrenys confrontants a aquesta segona zona dels municipis d'Algorfa i Benejúzar en els seus planejaments respectius s'han inclòs aquestes àrees en categories d'especial protecció, especialment després del seu sotmetiment als procediments d'avaluació d'impacte ambiental.  
És en aquesta àrea on es va proposar la classificació del com a sòl no urbanitzable protegit en el procediment d'avaluació d'impacte ambiental. No obstant això, en informe emés per la Comissió Territorial d'Urbanisme, s'exclou del sector, no procedint la seua requalificació en aquest expedient, sense perjudici del que s'exposa en el condicionant primer d'aquesta resolució.  
2. La zona objecte del projecte presenta un risc sísmic mitjà per la qual cosa ha de tenir-se en compte a l'hora d'executar el desenvolupament urbanístic i les instal·lacions de depòsits d'aigua.  
3. Respecte a la capacitat d'ús agrari del voltant s'estableix novament un caràcter diferenciador entre les àrees naturals, incloent les rompudes, i les àrees transformades al cultiu. Les primeres presenten una capacitat extremadament baixa, on els fenòmens d'erosió poden contribuir a la desaparició del ja escàs sòl, apareixent de vegades afloraments rocosos. Les segones són, amb caràcter general, àrees aptes per als usos agraris amb xicotetes deficiències quant a les característiques fisicoquímiques del sòl, fàcilment salvables amb senzilles tècniques agràries.  
4. Com a conseqüència de l'ampliació de documentació sol·licitada durant la tramitació del projecte s'ha remés informe de la Mancomunitat dels Canals del Taibilla.  
Aquest informe, conseqüència de la petició formal de l'Ajuntament al mencionat organisme per als projectes urbanístics dels sectors Asomada Norte, Asomada Sur i PAU-19 fa referència als desenvolupaments urbanístics dels sectors Lomas de Cabo Roig, Asomada Norte i Asomada Sur.  
Vist el contingut d'aquest informe, en els punts 7é i 8é es condiciona la possibilitat d'atendre a la demanda prevista a l'execució de les instal·lacions previstes en el programa d'inversions del Pla Hidrològic Nacional.  
5. La depuració d'aigües residuals es pretén resoldre mitjançant la construcció d'una estació depuradora de gran capacitat que es localitzarà previsiblement en les proximitats del sector, sense aparéixer grafiada la ubicació d'aquesta, i que donarà servei no sols a aquest sinó també als sòls urbanitzables confrontants. Com siga que l'efluent depurat es preveu reutilitzar per al reg d'un camp de golf de 18 forats inclòs en el sector, s'ha proposat la construcció d'una línia de pretractament, un reactor biològic, un decantador secundari i un sistema de tractament terciari, amb espesseïdor i deshidratador de fangs.  
En tot cas, la documentació aportada en aquest sentit no resulta suficient per a poder entrar en l'avaluació d'impacte ambiental d'aquesta. Per tant serà objecte d'avaluació ambiental, si es troba inclosa en els supòsits establits, quan tant el projecte com la ubicació es troben perfectament definits.  
6. La ubicació del camp de golf se situa en zona agrícola, si bé es considera adequada l'esmentada ubicació en general per a la construcció del camp de golf, no obstant això, la informació aportada no resulta prou per a obtenir elements de judici adequats sobre el possible impacte ambiental que es derivaria del mencionat ús. No s'acredita la disponibilitat d'aigua residual per al reg d'aquest amb les autoritzacions preceptives.  
7. No s'ha indicat el sistema de gestió dels residus sòlids inerts ni de les restes de poda o biomassa que es generarà amb motiu de la substitució dels cultius de cítrics.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre l'homologació modificativa i Pla parcial del sector Asomada Norte del municipi d'Orihuela (Alacant) en el seu text refós, promogut per Agrícola del Segura, SA, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte  
1. La zona confrontant al nord del sector que ara es projecta, externa a ell, s'ha considerat al llarg del procés d'avaluació que la seua vocació és la de ser sòl no urbanitzable protegit adequant-se a la classificació dels municipis confrontants de Benejúzar i Algorfa. Per la qual cosa l'Ajuntament d'Orihuela haurà d'efectuar la requalificació d'aquest dotant-lo d'un règim de protecció d'acord amb els valors naturals de la unitat ambiental en què se situa, amb la limitació d'usos que corresponga. En tot cas, en tant no s'efectue el canvi de qualificació, es fa constar que qualsevol actuació que es projecte en aquests, haurà de ser d'acord amb una qualificació de protecció, conseqüent amb l'avaluació ambiental que ha efectuat aquesta Direcció General.  
2. El camp de golf s'avalua únicament a efectes de canvi d'ús del territori. En tot cas la seua execució i funcionament quedarà condicionada a la disponibilitat d'aigua residual depurada per al reg d'aquest, amb les preceptives concessions i autoritzacions d'organisme de conca per a ús esportiu. Sense perjudici que per la legislació sectorial corresponga la tramitació d'avaluació d'impacte ambiental.  
3. Haurà de reservar-se una parcel·la d'ús dotacional en l'àmbit dels sòls urbanitzables on ss situe l'estació depuradora d'aigües residuals de nova construcció que suposadament donarà servei al sector. Aquesta EDAR haurà d'executar-se amb caràcter previ o, com a màxim, alhora que la resta dels sectors que conformen el seu àmbit de depuració. La citada EDAR si és el cas haurà d'efectuar la corresponent tramitació d'avaluació d'impacte ambiental si per les seues característiques ho requereix.  
4. Quant a l'afecció del camí ramader denominat assagador de la Fuente Amarga, amb amplària legal de 15 metres. Es prendran en consideració les següents observacions, resultant necessari evacuar els tràmits establits per la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, respecte de la modificació de traçat d'aquests.  
- Haurà de quedar assegurat el manteniment de la integritat territorial del camí ramader i la seua continuïtat.  
- Haurà de quedar senyalitzada convenientment de manera que quede clara la seua condició de camí ramader. Així mateix hauria d'assegurar-se la continuïtat preferent del trànsit ramader i la resta d'usos compatibles i complementaris amb aquell en els termes expressats en els articles 16 i 17 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.  
- La titularitat dels terrenys del camí ramader continuarà corresponent a la Generalitat Valenciana.  
5. S'adoptaran les mesures constructives adequades per a prevenir el risc sísmic existent.  
6. Respecte a la gestió dels residus sòlids, l'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió d'aquests complint el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador i la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana.  
7. Haurà de presentar-se el preceptiu informe de la Direcció general de Patrimoni Artístic en relació amb la possible existència de jaciments arqueològics en la zona de projecte.  
En tot cas, si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
8. Durant la fase d'execució de les obres s'extremaran les mesures de prevenció i contenció de la contaminació atmosfèrica, especialment la relacionada amb la producció de pols i partícules en suspensió, tractant d'evitar tota afecció al canal del transvasament Tajo . Segura. Amb aquest fi, s'efectuaran regs periòdics i se n'augmentarà la freqüència en èpoques caloroses, i evitar que discórreguen els camions en paral·lel a la traça d'aquest transvasament. Els vehicles de transport de material pulverulent hauran d'anar coberts completament amb lones o altres materials capaços de contenir la producció de pols. S'efectuaran, periòdicament, labors de neteja de vials, especialment els més pròxims a la conducció d'aigua. Finalment, es vigilarà de manera especial els passos de vehicles amb càrrega contaminant amb l'objectiu d'evitar abocaments accidentals al corrent d'aigua.  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 286/2004-AIA  
Títol: Homologació i pla de reforma interior de la UA-7  
Promotor: Ajuntament d'Agost  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV  
Localització: Al sud del nucli urbà. Al costat de les unitats d'execució 8 i 9   
Objecte del projecte avaluat i descripció de les característiques més rellevants d'aquest  
1. El projecte presentat té com a objecte la definició i millora de l'ordenació detallada de la unitat d'actuació núm. 7 de les normes subsidiàries d'Agost, com també la concreció i complementació del viari principal, per a permetre la connexió viària entre les carreteres d'accés a Agost des de San Vicent i des de Novelda.  
2. Per a aconseguir-ho, cal reclassificar una xicoteta part de sòl no urbanitzable comú agrícola al sud-oest de la unitat d'actuació, redelimitant l'àmbit d'aquesta, a fi d'obtenir el sòl necessari per a executar una gran rotonda d'enllaç entre la carretera CV-820, en direcció a Novelda, i el viari principal de l'actuació.  
3. L'ordenació interior de la unitat d'execució es resol amb un gran bulevard de direcció est-oest que enllaça amb les carreteres d'accés al poble mitjançant sengles rotondes. La zona central del bulevard es constitueix en una gran zona verda que estructura l'ordenació. Les illes d'ús residencial se situen al nord i sud del bulevard, i completen la trama urbana existent i en colimitació amb les UE-8 i UE-9, respectivament.  
4. Aquesta ordenació permet solucionar el problema que comporta la circulació del trànsit pesant, principalment de la indústria ceràmica, a través del nucli urbà d'Agost.   
5. La superfície de la unitat d'execució núm. 7 és de 36.412 m².  
La superfície de la xarxa primària adscrita és de 4.655 m².  
La superfície de sòl no urbanitzable que es reclassifica és de 3.032 m².  
6. L'estudi d'impacte ambiental no ha realitzat alternatives de projecte. S'afirma que amb la reclassificació de sòl proposada es pretén evitar l'existència d'illes urbanístiques al voltant de l'actuació, com també facilitar la gestió administrativa i urbanística de l'actuació.  
En tot cas, es tracta d'un xicotet reajustament del límit de sòl urbà classificat pel planejament vigent, que no implica l'ocupació de sòl no urbanitzable amb valors ambientals que impedisquen la transformació urbana d'aquest.  
Tramitació administrativa  
Admissió a tràmit  
En data 3 de juny de 2004 l'Ajuntament d'Agost va remetre una còpia del pla de reforma interior, amb annex d'homologació, i una còpia de l'estudi d'impacte ambiental relatius a la unitat d'execució núm. 7 del sòl urbà d'Agost, a l'efecte que s'emeta la declaració d'impacte ambiental.  
En data 8 de novembre de 2004 es va sol·licitar a l'Ajuntament d'Agost una còpia del certificat d'aprovació provisional del pla, com també del resultat de la informació pública realitzada, incloent una còpia de les al·legacions presentades, a l'efecte de completar la documentació mínima necessària per a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 18 de novembre de 2004 l'Ajuntament d'Agost va remetre la documentació requerida, i es va incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Información de data 31 de desembre de 2003 i en el DOGV núm. 4671, de 16 de gener de 2004.  
Durant el període d'informació pública es van presentar dues al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretaria de l'Ajuntament d'Agost, en els quals s'inclou l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.  
Resum de les al·legacions  
Les al·legacions presentades no són de caràcter ambiental  
Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 15 de febrer de 2005 es va requerir a l'Ajuntament d'Agost una ampliació de la documentació presentada inicialment. Aquesta es va redactar en els termes següents:  
- Anàlisi d'alternatives.  
- Descripció del medi socioeconòmic.  
- Redacció del document de síntesi.  
- Possible afecció del pla als béns immobles d'interés cultural d'Agost, especialment al jaciment arqueològic vil·la romana de l'Esperança. Se sol·licita informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en compliment del que disposa l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- S'ha de completar en apartat d'identificació i valoració d'impactes amb la inclusió de les actuacions prèvies a l'execució de les obres d'urbanització. També s'han d'analitzar els impactes ambientals sobre la hidrologia superficial, la hidrologia subterrània, el patrimoni cultural i el medi socioeconòmic.  
- S'ha d'aportar documentació acreditativa que justifique que la Diputació Provincial d'Alacant ha executat les obres esmentades en l'estudi d'impacte ambiental per a eliminar el risc d'inundació existent en la zona. S'ha d'analitzar la incidència de la urbanització de la unitat d'execució en la hidrologia superficial de la zona.  
- S'han d'analitzar les repercussions ambientals que produirà la demolició de les instal·lacions industrials i la substitució de la carretera confrontant afectada per les obres d'urbanització. Així mateix, s'han de descriure els mecanismes de gestió dels diversos tipus de residus generats en les diverses fases del projecte.  
- S'ha d'estudiar l'opció de dissenyar una xarxa de sanejament separativa.  
- S'ha de remetre una còpia dels plànols I-2 i H-5 del pla de reforma interior amb annex d'homologació.  
En data 21 de març de 2005, l'Ajuntament d'Agost va remetre nova documentació, a fi d'esmenar les deficiències recollides en l'ofici de data 15 de febrer de 2005. Aquesta consisteix en memòria de l'estudi d'impacte ambiental, document de síntesi i documentació relativa a les obres realitzades per la Diputació Provincial d'Alacant per a eliminar el risc d'inundació.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental no incorpora informes sectorials  
Afeccions legals  
1. Els terrenys afectats per la reclassificació de sòl no estan subjectes a algun règim de protecció determinat per legislacions sectorials de caràcter ambiental.  
2. El pla no afecta els camins ramaders que discorren pel terme municipal d'Agost.  
3. No s'afecta de manera directa rius o barrancs.  
4. El pla no afecta de manera directa cap dels jaciments arqueològics catalogats per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. No obstant això, hi ha un jaciment arqueològic al sud de la zona on es planteja la reclassificació de sòl, que pot veure's afectat de manera indirecta per les obres realitzades en la zona d'actuació.  
Es tracta d'un jaciment d'adscripció romana, segona meitat del segle I d C-finals del segle IV, l'estat de conservació del qual és roí i els principals perills que amenacen la seua conservació és la proximitat d'aquest al nucli urbà, a la carretera i a la fàbrica existent.  
L'estudi d'impacte ambiental no té l'informe que ha d'emetre la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre l'afecció del pla al patrimoni cultural d'Agost, per raó del que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. La major part dels 3.032 m² de sòl no urbanitzable que es reclassifiquen estan ocupats per una activitat industrial dedicada al sector ceràmic, que en l'actualitat ha reconvertit la seua activitat. Aquesta instal·lació es troba fora d'ordenació.  
Es tracta, doncs, de terrenys transformats on l'ús agrícola ha sigut parcialment substituït per unes instal·lacions industrials i per una carretera.  
2. Una xicoteta part dels terrenys afectats per la reclassificació de sòl i per la construcció de la rotonda estan dedicats a l'ús agrícola, en concret al cultiu de l'olivera. Els terrenys agrícoles s'estenen cap a la zona est de la unitat d'execució, i ocupen un sòl classificat per les normes subsidiàries vigents com a sòl urbà.  
En relació amb la vegetació existent en l'àrea d'actuació, la fauna que pot habitar en els camps agrícoles és la característica d'aquest tipus d'ecosistemes. Són espècies molt acostumades a la presència humana, pròpies d'ambients periurbans i d'àmplia representativitat. L'estudi d'impacte ambiental incorpora un elenc amb les distintes espècies animals que podem trobar en els diversos ambients presents al terme municipal.  
3. L'àmbit d'actuació del pla pertany al sistema morfodinàmic al·luvial-col·luvial. Pel que fa a la litologia de la zona, els materials que apareixen en aquesta són cantells, graves i arenes.  
En relació amb aquests, el risc existent a la contaminació de les aigües subterrànies és baix. No obstant això, han d'adoptar-se mesures preventives per a evitar la contaminació de l'aqüífer com a conseqüència de les obres d'urbanització, mesures que han de fer-se extensives a la totalitat de la unitat d'execució.  
La zona en general presenta un suau desnivell descendent en sentit nord-sud, remarcat per les terrasses dels cultius existents.  
1. Es realitza una caracterització climàtica del municipi d'Agost segons dades obtingudes de l'observatori meteorològic de Ciutat Jardí a Alacant.  
Pel que fa al règim de vents en la zona, predominen els de component sud i est la major part de l'any. Davant de la proximitat de la zona objecte de reclassificació, i per extensió de tota la unitat d'execució, al sòl urbà consolidat, ha d'adoptar-se mesures preventives per a evitar l'afecció a la població per efectes derivats de l'acció del vent.  
Inicialment, l'estudi d'impacte ambiental no ha analitzat la possible existència de riscs ambientals en la zona objecte d'estudi. A aquest respecte, la cartografia temàtica publicada per l'antiga Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport indica que gran part de la zona estudiada, especialment la que és objecte de modificació en la figura de planejament, està afectada per risc d'inundació de grau 3 (freqüència menor de 25 anys, calat<0.8 m), encara que, d'altra banda, el PATRICOVA no reconeix l'existència de risc d'inundació en la zona. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la zona objecte d'estudi ha estat tradicionalment afectada per inundacions, produïdes per les aigües pluvials provinents de la conca occidental de les llomes de la Beata. També s'afirma que la Diputació Provincial d'Alacant va executar unes obres en la conca afectada a fi d'evitar les inundacions en el nucli urbà.  
Posteriorment, s'aporta nova documentació que conté uns plànols referits al col·lector de pluvials executat per la Diputació Provincial d'Alacant, i es reafirma que, segons recull el PATRICOVA, la zona objecte del pla no té risc d'inundació.  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que el paisatge de la zona és el típic d'una zona agrícola de secà on trobem, a més, les instal·lacions d'una antiga indústria ceràmica que en l'actualitat ha reconvertit les seues instal·lacions per a dedicar-les a l'emmagatzematge.  
És necessari afegir que la zona objecte de reclassificació i la rotonda d'accés es troben emplaçades en una zona de vora urbana, entre el sòl urbà consolidat i el sòl urbà pendent de desenvolupament. El seu emplaçament constitueix la façana urbana de l'accés a la població des de la carretera CV-820.  
3. El proveïment d'aigua potable a la unitat d'execució es realitzarà des de la xarxa municipal existent en el sòl urbà consolidat confrontant. L'increment de sòl previst en la modificació de planejament no comporta un increment poblacional de la unitat d'execució respecte de les previsions del planejament vigent.  
El sòl urbà confrontant a la unitat d'execució núm. 7 posseeix xarxa de clavegueram d'aigües residuals, que desaigua en l'estació depuradora municipal, que disposa d'un cabal de projecte de 1.161 m³/dia i un cabal de funcionament l'any 2003 de 416 m³/dia.  
El municipi disposa de sistemes de recollida i evacuació de les aigües pluvials per al posterior abocament al barranc del Toll. Un d'aquests col·lectors d'aigües pluvials travessa la unitat d'actuació núm. 7 de nord a sud.  
El projecte preveu la recollida i l'evacuació de les aigües residuals i pluvials mitjançant una xarxa de clavegueram unitària, per al seu posterior abocament a la xarxa general de clavegueram i el seu tractament en l'estació depuradora municipal.  
Quant a la gestió dels residus generats després de la demolició de les instal·lacions industrials i la substitució de la carretera afectada per la urbanització, es proposa la separació dels residus, el seu emmagatzemament temporal i el lliurament final a gestors autoritzats, o l'abocament d'aquests a un abocador autoritzat.  
4. Es realitza una descripció del medi socioeconòmic basada en una relació de taules estadístiques de població i sectors econòmics del municipi, comparant les dades municipals amb els de la província d'Alacant i la Comunitat Autònoma.  
5. L'ampliació de la unitat d'execució definida en les normes subsidiàries vigents i la construcció de la rotonda d'accés a aquesta afecten parcialment les instal·lacions d'una antiga indústria dedicada a la ceràmica, avui convertides en magatzem. L'execució de les obres previstes comportarà la demolició parcial o total de la instal·lació industrial, i al seu torn es generarà un important volum de residus de diversa naturalesa, que hauran de ser gestionats de manera adequada. El mateix succeirà amb l'eliminació de la carretera que discorre a l'est de la indústria, i que serà substituïda pel vial núm. 7 de la unitat d'execució.  
6. L'estudi d'impacte ambiental incorpora una sèrie de mesures correctores relacionades amb les obres d'urbanització l'objectiu de les quals és minimitzar els impactes ambientals generats per l'actuació. Es redacta un programa de vigilància ambiental encaminat a verificar el compliment de les mesures correctores proposades que, si bé preveu la futura realització de controls sobre diverses variables ambientals afectades, no indica el tipus i lloc del control que s'ha realitzar ni la periodicitat d'aquests.  
7. L'estudi d'impacte ambiental afirma que si s'apliquen les mesures correctores previstes per a minimitzar els impactes negatius que es produiran, l'actuació serà admissible des del punt de vista ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8. G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el pla de reforma interior, amb annex d'homologació, de la unitat d'execució núm. 7 del sòl urbà d'Agost (Alacant), promogut per l'Ajuntament d'Agost sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
- En relació amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, s'haurà de sotmetre l'estudi d'impacte ambiental a informe per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Aquest informe haurà de concloure sobre la possible afecció del pla a la vil·la romana de l'Esperança indicant, si és el cas, les actuacions administratives que s'han de seguir i les mesures protectores i correctores que s'han d'adoptar pel pla.   
Amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del pla, s'haurà de presentar l'esmentat informe, emés en sentit favorable, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.  
- Tots els residus generats en les diverses fases de l'actuació .demolició, construcció i funcionament. hauran de ser separats en funció de la naturalesa d'aquests (RCD, RSU, RSAU i RP) i lliurats a gestors autoritzats. Aquesta mesura s'aplicarà per a tota la unitat d'execució.  
- Pel que fa a la possible inundabilitat de la zona i a les obres executades per la Diputació Provincial d'Alacant per a eliminar-la, caldrà ajustar-se als criteris que puga establir la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant en l'exercici de les seues funcions i competències.  
- S'haurà de completar el programa de vigilància ambiental, indicant els controls que s'han de realitzar, el lloc i la periodicitat d'aquests.  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
3. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 243/04-AIA  
Promotor: Sr Victoriano Puchades López  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Objecte projecte: Piscifactoria d'espècies marines adaptables a l'aigua dolça (llisa i anguila)  
Localització: Partida els Ciscarets, parcel·les núm. 21, 22 i 33 del polígon cadastral 16, en el municipi de Corbera (València)   
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat del projecte  
La piscifactoria se situa al nord del nucli urbà de Corbera, entre l'autopista A-7 i la ctra. VV 1105 d'Alzira-Corbera-Sueca, en una parcel·la de 10.428 m² en terrenys d'ús agrícola (cítrics) qualificats com a sòl no urbanitzable comú, i amb una xicoteta zona de la parcel·la com a sòl no urbanitzable de servituds viàries per la proximitat d'aquesta a l'autopista.  
El projecte té com a objectiu el cultiu intensiu en aigua dolça d'anguila (Anguilla anguila) i llisa (Mugil spp), així com la instal·lació d'una granja-taller.  
La producció que s'ha d'aconseguir és de 245 t/any d'exemplars adults aptes per a la seua venda (152 t d'anguila i 93 t de llises), mitjançant l'engreixament amb pinsos composts d'angules i alevins de llises procedents del seu medi natural (circuit obert), capturades anualment al llarg dels mesos de novembre a març. La duració del cicle productiu és d'uns 16 mesos per a l'anguila i de 20 mesos per a les llises.  
Per al cultiu d'anguila i llisa es projecta la construcció de:  
. Una nau d'alevinatge (130m x 89 m) amb estanys circulars per al desenvolupament dels sis primers mesos del cicle, sala de control, sala de tractaments patològics, sala de pesada i depòsit diari del pinso, magatzem (carros, raspalls,..).  
. Nau de preengreixament (50 m x 20 m) amb estanys de continuació a l'alevinatge, laboratori.  
. La instal·lació de 30 estanys exteriors per a l'engreixament que estaran coberts amb malles de plàstic. Aquests estanys se situen entre les tres construccions paral·leles, les dues naus i la granja-taller.  
La granja taller (108 m²) consta d'un cobert on estaran 12 aquaris destinats a espècies aqüícoles endèmiques de la zona i 7 estanys per a la reproducció testimonial de peixos (fartet, samaruc, espinós, aranya) i amfibis (salamandra) amb destinació a la repoblació, espècies que es troben en el Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades com a amenaçades i en perill d'extinció.  
En la nau de preengreixament s'adossa per la façana sud la construcció d'una sèrie de dependències: cambra freda per a pinsos, pesada i baguls congeladors, sala de preparació de peix per a la venda, sala grup electrogen, sala transformador, sala control general, taller de manteniment. I ampliant aquesta nau per l'oest, es troben les oficines, menjador, serveis, vestidor i magatzem.  
La dotació d'aigua per al cultiu aqüícola procedirà del reg de pou existent en la parcel·la. Es preveuen en el projecte 4 pous dels quals s'extraurà l'aigua i canalitzarà a la depuradora d'aigües industrials que s'han de reutilitzar. S'estima un consum d'aigua d'uns 3.495 l/min, en ple rendiment de la piscifactoria.  
Es reutilitzarà l'aigua usada dels diversos estanys instal·lant una EDAR per a la depuració total d'aquesta i una xarxa de canaletes, tapades amb reixetes i amb reixetes transversals, que les conduiran des de cada estany a la depuradora. Del volum total de l'aigua circulant en tot el circuit se n'aprofitarà un 95%, reposant-se diàriament el volum d'aigua perdut per evaporació, maneig de peixos, etc. D'aquesta depuració s'eliminarà diàriament un 2'5% (uns 36 m³) que s'abocarà a una séquia que conflueix en un barranc.  
Les aigües residuals de lavabos, serveis, laboratori i dependències que no es reciclen seran, independentment a l'anterior, canalitzades per una canonada soterrada fins a la depuradora d'oxidació total per al seu tractament i realitzant l'abocament d'aquesta a la séquia perimetral amb destinació al reg.  
Per les necessitats del cultiu, l'aigua dels estanys de les naus d'alevinatge i preengreixament es calfarà mitjançant energia solar amb la instal·lació amb aquest fi d'un sistema de calfament d'aigua en circuit tancat davall la coberta envidrada de cada nau i un altre sistema amb captadors solars exteriors col·locats sobre la coberta de les dependències adossades a la nau de preengreixament.  
Tramitació administrativa  
En data 8 d'octubre de 2004 es rep escrit de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a València sol·licitant la declaració d'impacte ambiental corresponent a la piscifactoria d'anguila i llisa del Sr. Victoriano Puchades López que s'ha de situar en la partida Ciscarets del municipi de Corbera, la documentació de la qual va ser presentada pel promotor el 8 de juny en els Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge. La documentació esmentada que consta de projecte tècnic, estudi d'impacte ambiental i informe municipal es rep en aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural en dates 6 de juliol i 10 de setembre de 2004.  
En data 25 d'octubre es remet notificació al DOGV per a exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, tràmit que no es realitza en l'obtenció de l'autorització que emet la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.  
En data 17 de gener de 2005 es torna la documentació a la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació perquè es procedira per part del promotor al compliment de la Llei 10/2004, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable, previ a l'autorització de l'activitat.  
En data 5 d'abril de 2005 es rep de la Direcció Territorial d'Agricultura, Pesca i Alimentació a València, per a continuar la tramitació d'aquest expedient d'impacte ambiental, còpia compulsada de documentació relativa al tràmit iniciat per a l'obtenció de la declaració d'interés comunitari en compliment de la Llei del sòl no urbanitzable, així com d'un exemplar del projecte tècnic de la piscifactoria.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic durant trenta dies hàbils, mitjançant un anunci de la Conselleria de Territori i Habitatge publicat en el DOGV de data 8.11.2004. Finalitzada l'exposició pública s'ha obtingut una al·legació presentada en aquesta Conselleria i cap al·legació en l'Ajuntament de Corbera, segons resultats rebuts l'11 de gener de 2005 d'aquest ajuntament.  
Al·legacions  
En l'al·legació presentada per José Vicente Edo Vázquez, en nom propi i del Centre d'aqüicultura experimental (CAE) es manifesta que:  
. La piscifactoria queda dins de l'àmbit de la Conca Hidrogràfica del Parc Natural de l'Albufera de València on no es permet aquest tipus d'activitats per la possible afecció a les espècies de fauna autòctones.  
. No es garanteix la innocuïtat de les aigües residuals per a l'ecosistema circumdant, abocant-se aquestes sense tractament previ a llit que té ramificació amb ramals que connecten amb el llac de l'Albufera.  
. No es determina amb claredat les espècies de vertebrats que s'utilitzaran en les instal·lacions, faltant la referència de la legislació vigent sobre les espècies no permeses per no ser autòctones de l'àrea hidrogràfica de l'esmentada conca.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
La piscifactoria se situa en terrenys d'una zona agrícola de cultiu de cítrics, entre l'autopista A-7 i la ctra. VV 1105, que es troben a menys d'un quilòmetre pel nord del nucli de població de Corbera. Aquesta ubicació queda fora de l'àmbit de la Conca Hidrogràfica de l'Albufera, segons la cartografia del PORN de l'esmentada conca consultada.  
En situacions de fortes pluges, les aigües de vessament són eliminades a través de la xarxa de séquies de reg i d'un barranc que, travessa la A-7, està totalment sec i asfaltat en el seu tram més pròxim a la parcel·la en qüestió.  
En aqueixa zona no hi ha risc d'inundació, però si presenta una vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers alta per porositat, segons la informació continguda en el mapa geocientífic de la província de València.  
Per consegüent, a més del paisatge agrícola determinat en l'estudi d'impacte ambiental, és destacable l'afecció a l'aigua per l'execució i funcionament del projecte.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental es caracteritzen els impactes que comporta el projecte, tant en la fase de construcció com en la de funcionament.  
En la fase de construcció no es consideren negatius els impactes identificats, ja que la situació del lloc i les mesures adoptades eviten que ho siga. Així, la terra de les excavacions s'usarà per a les zones enjardinades del centre piscícola, la colimitació amb la ctra VV-1105 permetrà sense risc el transport de materials, els peus de tarongers que s'eliminen es vendrà com a llenya.  
Pel funcionament de l'activitat es presenta els impactes provocats per: el cultiu, les instal·lacions permanents, aportació de medicaments, explotació piscícola; al mateix temps que se citen les mesures que s'adoptaran per a la seua minimització. Els efectes considerats amb incidència negativa corresponen:  
El lleu soroll a causa del funcionament del grup electrogen.  
L'olor que es produïsca durant l'estiu pel depòsit dels fangs procedent de la neteja de les canaletes i depuradores.  
Generació d'aigües residuals industrials i sanitàries.  
L'aportació al cultiu de medicaments amb funcions terapèutiques i profilàctiques.  
L'alteració del paisatge agrícola per les construccions.  
Altres accions amb efectes negatius que cal considerar són els diversos residus generats: peixos morts, residus sòlids assimilables a urbans i els considerats com a residus perillosos; les emissions que es produïsquen en la fase de construcció i afecten negativament els cultius de cítrics de les parcel·les annexes a l'ocupada per la piscifactoria, així com residus resultants de les obres; els abocaments de les depuradores que van a un barranc sec i asfaltat; el risc de contaminació de l'aqüífer per filtracions procedents de depòsits soterrats o semienterrats que continguen substàncies susceptibles de produir contaminació.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del Programa de vigilància ambiental  
Per a minimitzar els impactes negatius detectats s'estableixen les mesures següents:  
. Insonorització del grup electrogen, model així ja adquirit de fàbrica.  
. Trasllat a abocador autoritzat o venda com a adob orgànic dels fangs procedents de canaletes i depuradores.  
. Instal·lació d'una depuradora per al tractament i reutilització de les aigües industrials, reduint-se el consum d'aigua a extraure de l'aqüífer de la zona. Els abocaments necessaris de les aigües usades seran depurats i, complint tots els requisits legals exigits, s'abocaran a la séquia de vessament dels camps de cultiu que aboca al barranc pròxim.  
. Instal·lació d'una depuradora d'oxidació per al tractament de les aigües sanitàries i aquelles altres que no són reutilitzades en el procés industrial, amb abocament igualment a la séquia.  
. El subministrament dels medicaments als peixos es realitza en xicotetes quantitats i amb els pinsos, a més es tracta l'aigua en la depuradora. L'aplicació dels medicaments s'efectuarà d'acord amb el que estableix la normativa comunitària i estatal (Directives del Consell 91/67/CEE i 93/53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 i RD 1749/98.  
. Instal·lació d'un tanca vegetal viva de dos metres d'altura per a minimitzar l'impacte paisatgístic de les construccions, que seran de molt poca alçària i amb les mateixes característiques constructives que les existents en el seu voltant.  
Durant les obres, s'evitarà al màxim l'alçament de pols i es realitzaran els suficients regs periòdics per a protegir la vegetació dels cultius confrontants.  
Els residus inerts procedents de les obres es gestionaran correctament, traslladant-los a un abocador inert autoritzat.  
L'emmagatzematge de les substàncies medicamentoses, així com els productes utilitzats en laboratori, s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable, i l'eliminació d'aquests productes, restes d'ells, envasos i embalatges, així com de les espècies mortes dels cultius serà realitzada per empreses autoritzades amb aquest fi.  
Atesa la proximitat del nucli de població de Corbera a la piscifactoria i l'estat del llit receptor dels abocaments, barranc sec i asfaltat, es considera més convenient i com a mesura preventiva el fet de poder connectar amb la xarxa de sanejament municipal per a abocar tant els abocaments de sanejament com els industrials.  
Respecte a la possible afecció a camí ramader, caldrà ajustar-se al que estableix la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
Si durant el moviment de terres en la fase de construcció es trobara restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
Per les captacions d'aigües subterrànies i els abocaments de les depurades al terreny o llit públic s'haurà de disposar de l'autorització corresponent preceptiva de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Amb relació a les espècies que cal cultivar en la granja taller aqüícola .fartet, samaruc, espinós, aranya i salamandra. per ser espècies protegides incloses en el Catàleg valencià d'espècies de fauna, l'empresa haurà d'atenir-se al compliment de les condicions establides en el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula l'esmentat Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes.  
4. Programa de vigilància ambiental.  
Ja que en l'estudi d'impacte ambiental no s'estableix cap Programa de vigilància ambiental, s'haurà d'elaborar un Programa de vigilància ambiental en què es recullen tots els controls de les mesures correctores executades, així com les revisions periòdiques i de manteniment de les instal·lacions. Tot això amb l'objectiu d'evitar possibles fuites que contaminen les aigües subterrànies i, com no, les superficials.  
En el seguiment ambiental s'inclourà també el control de la correcta gestió de recollida i emmagatzematge temporal de tots els tipus de residus .assimilables a urbans, inerts, perillosos. generats durant l'execució i funcionament de l'activitat, com ara: fangs de depuradora i de les canaletes d'aigües residuals; residus de laboratori; les espècies mortes del cultiu; les restes de medicaments, els seus envasos i embalatges. Tot això, d'acord amb la normativa aplicable a cada tipus de residu, per a la seua entrega posterior a les respectives empreses gestores.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta i de l'annex I apartat 1 g) del Decret 162/90.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
4. El Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat mitjançant Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, a la vista del que antecedeix, fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de piscifactoria d'espècies marines adaptables a l'aigua dolça (llisa i anguila), promogut pel Sr. Victoriano Puchades López, sítia en la partida els Ciscarets, parcel·les núm. 21, 22 i 33 del polígon cadastral 16, en el municipi de Corbera (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon d'aquesta resolució.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Durant l'execució de les obres del projecte, es prendran les mesures necessàries i realitzaran els suficients regs periòdics per a protegir els cultius confrontants de la pols i emissions produïts per moviment de terres, maquinària, i la resta d'operacions de les mateixes.  
2. S'haurà de disposar de les autoritzacions preceptives de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per les captacions d'aigües subterrànies per a l'ús industrial i, en cas de realitzar abocaments al terreny per a reg o a llit públic, per la realització d'abocament.  
3. L'empresa, per al tipus de medicaments i la seua aplicació al cultiu que utilitze, s'atindrà al compliment de la normativa comunitària i estatal (Directives del Consell 91/67/CEE i 93//53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 i RD 1749/98), així com per a l'emmagatzematge d'aquests productes que s'efectuarà d'acord amb la normativa aplicable.  
4. Davant la possible afecció a camí ramader, caldrà ajustar-se al que estableix la Llei 3/1995 de camins ramaders.  
5. Si durant el moviment de terres en la fase de construcció es trobara restes paleontològiques, arqueològiques o etnològiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.   
6. El Programa de vigilància ambiental que s'elabore recollirà tots els controls de les mesures correctores executades, així com les revisions periòdiques i de manteniment d'aquelles instal·lacions que presenten risc de contaminació del sòl i aigües subterrànies. Igualment, preveurà el seguiment ambiental el control de la correcta gestió de recollida i emmagatzematge temporal de tots els tipus de residus assimilables a urbans, inerts i perillosos generats durant l'execució i funcionament de l'activitat; tot això, d'acord amb la normativa aplicable a cada tipus de residu, per a l'entrega posterior d'aquests a les respectives empreses.  
De manera anual remetran a aquesta Direcció General els resultats, anàlisi d'aquests i conclusions obtingudes del Programa de vigilància ambiental que s'adjuntarà.  
7. L'empresa, per les espècies protegides que cal cultivar en la granja taller aqüícola (fartet, samaruc, espinós, aranya i salamandra) incloses en el Catàleg valencià d'espècies de fauna, haurà d'atenir-se al compliment de les condicions establides en el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i regula l'esmentat Catàleg valencià d'espècies de fauna amenaçades, i s'estableixen categories i normes per a la protecció d'aquestes.   
8. El projecte preveurà una partida pressupostària que permeta dur a terme el Programa de vigilància ambiental  
Tercer  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 19 de maig de 2005.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5260, del 17-05-2006 (2006/5587)

Resolución de 2 de mayo de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5260

Fecha DOGV
:   17-05-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/5587

CVE


Fecha del documento
:   02-05-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Sinarcas](javascript:void(0))
    * [Cervera del Maestre](javascript:void(0))
    * [Massalavés](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [San Miguel de Salinas](javascript:void(0))
    * [Algorfa](javascript:void(0))
    * [Almoradí](javascript:void(0))
    * [Culla](javascript:void(0))
    * [Jacarilla](javascript:void(0))
    * [Benejúzar](javascript:void(0))
    * [Corbera](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 2 de mayo de 2006 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/X5587]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 284/01-AIA Sinarcas, 451/00-AIA Cervera del Maestre, 254/01-AIA Culla, 219/01-AIA Masalavés, 223/02-AIA Orihuela, 286/04-AIA Agost, y 243/04-AIA Corbera, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 2 de mayo de 2006.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 284/01-AIA: Cantera de arcillas .Rodenillo.  
Promotor CERAMICAS SAEZ  
Autoridad sustantiva: Servei Territ. d'Indústria i Energia (Mines). Valencia.   
Objeto del proyecto: Extracción de arcillas y arenas en sección .A..  
Localización Término municipal de Sinarcas  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
El objeto del proyecto es explotar y restaurar unos terrenos donde se localizan ya diversos huecos minero, de forma que se recupere el estado topográfico y las características del suelo tanto de propiedades como de uso para integrarlas en su entorno actual.  
El hueco existente se ubica en las parcelas 5005, 5007, 7 y 9 del polígono 508 y 187 y198 del polígono 6, ocupando una superficie total aproximada de 7 hectáreas, parte de las cuales se encuentra ya explotada y otra parte es una pequeña pinada.  
2. Alternativas  
Se presenta como alternativas la no actuación y dejar la zona actualmente degradada o explotar los recursos existentes para regenerar en la medida de lo posible la restauración con los estériles generados junto con los cascotes de la propia fábrica de cerámica de cocción de barro que dispone el promotor en el mismo municipio y no generar un vertedero para dicho objetivo.  
Tramitación Administrativa  
La documentación correspondiente al estudio de impacto ambiental en el que se recoge la descripción del proyecto y del medio ambiente y la evaluación de los posibles impactos ambientales ha sido remitida por el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Valencia de la Conselleria d'Indústria i Comerç en fecha de 18 de julio de 2001.  
En fecha de 8 de agosto de 2001, se publicó en el BOP nº 187, el anuncio de la exposición pública del estudio, y transcurrido el plazo de 30 días hábiles, no se ha presentado alegación alguna.  
Se ha presentado una modificación del proyecto de explotación, concerniente a las fases de explotación y restauración con fecha de 18 de enero de 2002.  
Informes sectoriales  
Tras las consultas realizadas se ha recibido el siguiente informe.  
Ayuntamiento de Sinarcas:  
La explotación prevista se encuentra aproximadamente a 2800 m del casco urbano de Sinarcas  
El emplazamiento donde se ubica el proyecto tiene una calificación de suelo No urbanizable de Protección Forestal, no obstante en el artículo 44, apartado B) de las normas subsidiarias, relativo a Canteras y Explotaciones mineras a cielo abierto, se especifica la necesidad de que la extensión de las explotaciones en suelo de protección agrícola o forestal a cielo abierto, no sea superior a 2 Has y siempre con el compromiso de ejecutar la restauración paisajística de los terrenos ya explotados.  
Consideraciones Legales  
La actividad estaba ubicada sobre suelo protegido, por lo que el ayuntamiento de Sinarcas propuso la modificación de las normas subsidiarias para permitir la actividad extractiva. Dicha modificación de las normas subsidiarias, se aprobó y fue publicada en el BOP de la provincia de valencia Nº 105, de fecha 4 de mayo de 2001, en la que se permite, con restricciones, la explotación de canteras.  
Consideraciones ambientales  
La descripción del medio presentada en el estudio de impacto ambiental no profundiza en el detalle para la descripción del medio físico del entorno, justificando que se trata de una zona altamente degradada, dejando aspectos poco descritos. En cuando al medio socioeconómico se realiza también de forma muy breve.  
Tras visita de campo se ha podido corroborar que el área actual se encuentra bastante degradada debido a que ha sido explotada de forma incontrolada desde hace varias décadas, se presentan tres huecos, uno de los cuales, el más próximo al núcleo urbano está siendo utilizado como vertedero de inertes, sin la autorización correspondiente.  
En cuanto a las aguas subterráneas, en el estudio de impacto ambiental únicamente se hace referencia a la unidad hidrogeológica regional, mientras que se ha observado la presencia de un pequeño nivel acuífero, que era captado por un pozo en la parcela contigua y que parece haberse afectado por la explotación.  
Sobre la vegetación existe efectivamente una pequeña pinada en la zona de estudio, pero ésta se continúa hacia el este en una zona de pequeño bosque de monte bajo y pinar, que puede albergar fauna no contemplada en el estudio, con presencia de cultivos en la parte baja de la explotación.  
Respecto a la descripción del área actualmente no se hace referencia a ningún tipo de señalización ni perímetros de protección de los huecos existentes ni las zonas de extracción, que de hecho no existen.  
Por consiguiente la actuación sobre el área de explotación y la posterior restauración parece la solución ambiental más lógica. Sin embargo, la explotación debe realizarse de forma lógica y razonable para realizar la restauración de forma simultánea.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La citada actuación se encuentra incluida en el Anexo I apartado 3C1) del Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1990 de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de .Cantera Rodenillo. en el término municipal de Sinarcas (Valencia) cuyo promotor es Cerámicas Saez. Considerando que sólo se autoriza la extracción de arcillas, como único material explotable necesario para actividad propiedad del promotor y por la que se justifica dicha explotación, con los condicionantes que se reflejan en el siguiente punto y en ningún caso se autoriza la explotación para gravas y arenas.  
Segundo  
Como condiciones que se deberán cumplir para la ejecución del citado proyecto se establecen las siguientes:  
. Se indica que la restauración debe realizarse de forma que en ningún caso la topografía de la zona quede por debajo del camino que limita la explotación en la cota más baja. Se deberá realizar por las fases contempladas en el plano entregado como modificación del proyecto.  
. La restauración deberá realizarse para los huecos existentes y los que se creen con la continuidad de la explotación. Estos se rellenarán con los estériles de la propia explotación y con materiales de rechazo de la propia fábrica, únicamente si estos proceden el proceso de fabricación o de materiales de la misma naturaleza que los extraídos en la explotación, en ningún caso se admitirá otro tipo de materiales o residuos.  
. El primer hueco actualmente utilizado como vertedero de inertes deberá tramitar la correspondiente licencia, quedando prohibida dicha actividad sin la correspondiente autorización por parte de la autoridad competente.  
. El acceso a la zona minera deberá ser conveniente señalizado, y sería conveniente el cercado de los huecos existentes con las correspondientes señalizaciones de advertencia de peligro por los huecos existentes.  
. La captación de un pequeño nivel acuífero somero ha quedado evidenciado y puede causar problemas de la explotación por estabilidad de las paredes de los taludes existentes en los huecos, por lo que deberá considerarse la posible repercusión sobre la explotación, dado la inexistencia de un estudio hidrogeológico que valore este aspecto, además de la posible afección al recurso hídrico per se.   
. La restauración de la cobertera vegetal se realizará con las mismas especies existentes en el entorno, debiendo actualizar el presupuesto y adaptarlo al plan propuesto por fases, con el número de especies y densidad de las diferentes especies a repoblar.  
Tercero  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 6 de febrero de 2002.. La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 451/00-AIA  
Título del proyecto: Proyecto de explotación de la cantera de calcárea ornamental denominada Maestrazgo  
Promotor: Mármoles Tarragona, SA  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía, de la Conselleria de Industria y Comercio   
Ubicación: Parcela 65 del polígono 5. Partida Castellanets. Término municipal de Cervera del Maestre. (Castellón)  
Descripción del proyecto  
Descripción de las características más relevantes de la actuación  
El objeto del proyecto es la apertura de una explotación minera de calcárea marmórea tramitada como recurso de la Sección A) de la Ley de minas, con un volumen de extracción previsto en unos 1.363.670 m³, y un volumen de estéril aproximado del 50%. El material extraído se utiliza para la venta y para el abastecimiento del taller de piedra ornamental que la mercantil tiene en el municipio de Traiguera. La vida de la explotación se estima que será de unos 30 años.   
La área de explotación inicial sitúa la plaza de la cantera en cota 250 y la cota superior de explotación en la 342. La superficie de explotación es de 90.620 m² y la superficie total afectada será de 143.362 m². El material edáfico será retirado y depositado en la zona SE de la explotación, allí se ubicará además un vivero con todas aquellas especies que sean retiradas del terreno y que puedan ser trasplantadas.   
La extracción y el corte de bloques de piedra calcárea ornamental se hará mediante una maquina cortadora por cable diamantado. Durante la explotación se podrán hacer voladuras de contorno, que servirán para romper las partes más superficiales de roca sin afectar al material a extraer.   
Según el estudio de impacto ambiental, la explotación y restauración del área se hará de acuerdo con el estudio de impacto ambiental con 5 fases.  
1ª fase. Se inicia en la cota 295 aprovechando la antigua plaza de cantera. Se dispone de un antiguo camino de acceso que únicamente hay que acondicionarlo. La explotación subirá hasta la cota 326 con bancos de 6 m de altura y bermas de 6 m de ancho.  
2ª fase. Se inicia en la cota 250, que será la definitiva plaza de cantera y va subiendo hasta llegar a la cota 290, justo por debajo de la curva de nivel del inicio de la primera fase. Los estériles sin valor comercial se irán acumulando en la parte E de la plaza de la cantera para comenzar las faenas de restauración.  
3ª fase. Se inicia en la cota 323 hasta llegar a la parte más alta de la explotación, cota 340.  
4ª fase. Se trata de explotar la zona situada entre la 1ª y 2ª fase hasta adaptar la morfología final al terreno.  
5ª fase. Igual que el anterior pero situada entre la 3ª y la 4ª fase.  
Los estériles generados en la explotación se utilizarán para:  
Ir restaurando y perfilando los bancos finales de explotación.  
Rellenar la plaza de la cantera, desde la cota 250 hasta la cota 265, dándole una cierta pendiente.  
El resto formará una escombrera provisional que se venderá para obras de infrastructura, construcción o restauración de caminos.  
En el documento Proyecto de Explotación, el proceso de explotación se describe de forma diferente. Se pretende acceder a la cota 295, antigua plaza de cantera que ya tiene camino de acceso e ir explotando de forma descendente en bancos de 6 m de altura y 6 m de ancho hasta llegar a la cota 250.   
Eso no se corresponde con la documentación gráfica. Nº Plano 8. Fases de explotación  
El perfil final de restauración pretende dejar bancos de 3 m de altura y bermas de 6 m de ancho, cada 24 m de desnivel se dejará una berma intermedia de 12 m de ancho. Eso lo logrará desdoblando los bancos y aportando material estéril. La plaza de la cantera será rellenada con material estéril desde la cota 250 hasta la 265 con ligera pendiente.  
1. Alternativas  
No se han presentado alternativas de emplazamiento ni de método de explotación  
2. Tramitación administrativa  
3. Información pública  
En fecha 10 de octubre de 2000, se recibió desde el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, la solicitud de declaración de impacto ambiental del proyecto de referencia, presentada por el promotor.   
Se comunicó al promotor la necesidad de tramitar el expediente correctamente, y en consecuencia en fecha 7.09.01, el Servicio Territorial de Industria y Energía de la Conselleria de Industria y Comercio traslada los ejemplares de proyecto de explotación, restauración y estudio de impacto ambiental, quedando pendiente en su momento, del resultado de la información pública.  
El estudio de impacto ambiental fue sometido al trámite de información pública por el Servicio Territorial de Industria y Energía, mediante un anuncio publicado en el BOP de Castellón nº 122 .11 de octubre de 2001, sin haberse presentado alegaciones al mismo.  
2. Informes sectoriales  
Con la documentación disponible se hacen consultas a diferentes organismos, recibiéndose los siguientes informes:  
Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón: en él se describen las características naturales de la zona de explotación y se evalúan los principales impactos que la actividad debe generar hacia el medio ambiente. Se considera que la afección a la vegetación debe ser baja desde el punto de vista de su composición pero de gran importancia en cuanto a la protección de los suelos frente a la erosión.   
Además, se estima el valor paisajístico de la zona como moderado-alto, aunque la cuenca visual sea reducida.   
En conjunto y en base a estos dos puntos se considera el proyecto como aceptable desde el punto de vista ambiental siempre y cuando se tomen las medidas correctoras adecuadas para corregir el impacto visual y de destrucción del suelo que supone la actividad. Eso significa que se debe llevar a cabo una buena restauración geomorfológica y una posterior revegetación.  
Para la revegetación limita el uso de fangos de depuradora y especies de rápido crecimiento para los taludes y zonas de mayor pendiente. El uso de este tipo de fangos provoca la entrada de especies alóctonas a las propias del ecosistema.  
Para los bancos y zonas llanas hay que seguir criterios paisajísticos. Se recomienda la mezcla entre especies arbustivas y arbóreas.  
Se debe favorecer la revegetación natural.  
El mantenimiento de maquinaria se hará en talleres o lugares acondicionados para ello. Queda prohibido cualquier vertido de aceites, lubricantes o cualquier otro elemento relacionado con el mantenimiento de la maquinaria.  
Se debe regar diariamente la superficie susceptible de provocar polvo.   
Informe del Ayuntamiento de Cervera del Maestre: que el proyecto se localiza dentro del polígono 5, parcela 65 del término municipal y que el suelo está clasificado como suelo no urbanizable común.   
Informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico: señala la necesidad de ampliar la documentación presentada, haciendo especial referencia al impacto de esta obra sobre los yacimientos arqueológicos y elementos constructivos de interès histórico artístico y la descripción de las medidas correctoras en el caso de verlos afectados. Además ha de completarse la incidencia sobre el Patrimonio Etnológico y darle la protección más adecuada comunicándolo a esta Dirección General.  
3. Afecciones legales  
La explotación se localiza en la parcela 65 del polígono 5 y los terrenos se encuentran calificados como suelo no urbanizable común por el Plan general de ordenación urbana de Cervera del Maestre, según informe municipal que obra en el expediente. La distancia al núcleo urbano más próximo es de 3.700 m.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad  
El acceso al área se hace desde la carretera CV-135 (Cervera . Càlig), a la altura del pk 8.350 antes de llegar a la Rambla Cervera se coge una pista asfaltada a mano izquierda, después de 1.500 m se coge un camino sin asfaltar que va por el barranco de la Rent, después de 700 m hay una senda a la derecha que nos lleva a los límites de la zona a explotar por la parte sur.  
La zona se caracteriza por la presencia mayoritaria de áreas elevadas con formas redondeadas y otras más abruptas debido al encajonamiento de los barrancos en los materiales calcáreos. El área en cuestión corresponde a una divisoria de agua, una zona elevada (370 m) entre dos cabeceras de barranco. El sector occidental se encuentra limitado por el barranco de Eiximeno o de la Rent, que circula en dirección NW-S, y al E por el barranco de la Fabià prácticamente paralelo al anterior y afluente de éste. El barranco de Eiximeno circula hacia el sur desembocando en la Rambla Cervera o río Seco.  
Los materiales a explotar corresponden a unas calcáreas del Gargasino (Cretácico inferior), que en la base corresponden a una intercalación de niveles margo-calcáreos y calcáreas con nódulos con gran contenido en orbitolines. A medida que subimos de cota encontramos unas calcáreas masivas con Toucassies.   
Los materiales aparecen fallados y plegados con buzamientos que pasan de ser subhorizontales a los 20-30º hacia el NE.  
Los suelos desarrollados pueden clasificarse como entisoles dado que se asientan directamente sobre el material rocoso limitando su expansión por la parte inferior. Son suelos jóvenes, en fase de desarrollo con abundantes afloramientos de roca. La vegetación que se desarrolla es una maquia litoral típica del piso bioclimático termomediterráneo, con ombroclima semiárido-seco que se ubica dentro la asociación Querco-Lentiscetum. En general la práctica totalidad de la zona presenta una vegetación densa de matorral con predominio de coscoja, dentro de este matorral se observa la presencia de grupos de carrascas.   
En las vertientes de la zona a explotar hay antiguos bancales de cultivo de secano hoy en día abandonados.   
2. Identificación y valorización de los impactos  
De acuerdo con la documentación presentada y visitada la zona por los técnicos del Servicio de Evaluación de Impacto, los principales efectos ambientales del proyecto serían, en principio:  
Posibilidad de contaminar las aguas superficiales. La reducida superficie de explotación (90.630 m²) y la existencia de barrancos de carácter discontinuo hace que el impacto sea mínimo.   
El suelo forestal aunque joven y poco desarrollado será afectado por la explotación de la cantera, y por lo tanto el impacto será severo. Para minimizar el impacto se aplicarán medidas correctoras.  
La atmósfera se verá afectada por la emisión de gases y vapores procedentes de la maquinaria. Además habrá una emisión de partículas sólidas generadas por las faenas de excavación, carga, transporte, acumulación de material y voladuras. Este impacto se considera bajo porque se toman las medidas necesarias por minimizarlo y se aplica la legislación vigente en la materia.  
El impacto sobre la flora y fauna será severo y negativo, aunque no será irreversible porque se adoptarán medidas para revegetar la zona afectada. El efecto sobre la fauna será escaso teniendo en cuenta la superficie de actuación y la facilidad para moverse que tiene.  
Los riesgos geológicos se verán minimizados por el tipo de explotación que se llevó a cabo, escalonada y de pendiente suave. El impacto se considera bajo.  
La explotación afectará de forma negativa al paisaje de la zona, ésta es visible desde diferentes puntos (carretera CV-135, Sant Jordi CV-136, Castillo de Cervera), la parte alta de la explotación tiene una cuenca visual ancha. Es por este motivo que será necesario aplicar fuertes medidas correctoras para minimizarlo.  
El inicio de la actividad supondrá un incremento en el tráfico de vehículos por los caminos de acceso. Supone el paso de un camión de 20 Tm al día durante 25 días al mes y por supuesto el paso de la furgoneta que lleva a los trabajadores.  
La apertura de la explotación supondrá un impacto positivo en lo concerniente a la ocupación de personal del municipio de Cervera y generará beneficios al propio municipio. La cantera se encuentra situada a unos 4 km del núcleo urbano de Cervera por lo tanto la actividad en si no le afecta de forma negativa.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental  
Las medidas protectoras previstas por reducir o evitar estos efectos son:   
Antes de comenzar la extracción del mineral se procederá a la retirada y acumulación del suelo edáfico en un lugar donde no sea afectado por la escorrentía, se depositará con tandas de superficie llana y con altura no superior a 1.50 m. Se sembrarán leguminosas y gramíneas de crecimiento rápido que retengan el suelo y fijen el nitrógeno atmosférico.   
Para minimizar el impacto que el polvo, el ruido, las vibraciones y el humo de la maquinaria puede ocasionar se procederá a regar periódicamente los caminos de acceso, y mantener en buen estado la maquinaria, eso evitará además la emisión de humos de camiones y maquinaria. Se aplicará la legislación vigente en cuestión de polvo y maquinaria.  
Las vibraciones y ruido ocasionado por las voladuras se producirán en momentos muy puntuales.  
Como consecuencia de la eliminación de la cubierta vegetal y la creación de nuevos pendientes, la actividad tiene un efecto erosivo y genera un impacto visual y paisajístico que para minimizarlos el estudio propone y desarrolla una restauración del vacío minero con la restitución de la topografía mediante el desdoblamiento y reperfilado de los bancos de explotación, dejando bancos de 3 m de altura y bermas de 6 m de ancho, aporte de material estéril, tierra vegetal mezclada con fangos de depuradora y plantación de especies vegetales.  
Cada 24 m de desnivel dejan una berma intermedia de 12 m de ancho. La plaza de la cantera situada en cota 250 se rellenará con material estéril hasta llegar a la cota 265, dejando una pendiente única del 7.6%.  
El talud final de la explotación una vez restaurado será de 23.8º.  
Para minimizar el impacto generado sobre la flora y la fauna se condicionará un vivero en la plaza de la cantera donde plantar especies vegetales que serán arrancadas y posteriormente plantadas en la revegetación de los bancos y plataformas de restauración.  
La revegetación se iniciará en la 3ª fase, una vez se haya aportado el estéril necesario para reperfilar los bancos se aportará la tierra vegetal mezclada con fangos de depuradora (2 del suelo . 1 de fangos). Primero se hace una siembra con especies herbáceas y después de diciembre a marzo se hace la plantación de las especies arbustivas y árboles seleccionados. Se recuperarán además los ejemplares de carrasca que puedan ser afectados por la explotación y se plantarán nuevos. El primer año de plantación se hará un mantenimiento dependiendo de las condiciones meteorológicas.   
En lo concerniente a la fauna no se considera necesario tomar ninguna medida, una vez finalizada la actividad se restablecerá el equilibrio.  
El proyecto reserva una superficie aproximada de 1 Ha, para ubicar una escombrera provisional con una altura de 20 m y talud de 39º, esta escombrera desaparecerá al ser utilizada para la restauración de la cantera y ser comercializado el material. Una vez retirados todos los estériles se restaurará la zona.  
Se desarrolla un plan de vigilancia ambiental que comenzará con la retirada del suelo edáfico y el traslado al vivero de las plantas que se puedan recuperar, mantener en condiciones óptimas las plantas del vivero, seguimiento de los trabajos de reperfilado de taludes, retirada de la escombrera provisional y restauración de la zona afectada por ésta, rellenado de la plaza de la cantera con material estéril y posteriormente mantener y vigilar la revegetación.  
Revisada la documentación se comprueba que el diseño de explotación hace que sea imposible proceder a restaurar progresivamente el espacio afectado por la explotación. Además, la restauración que se ha propuesto en el estudio no se puede llevar a cabo, geométricamente no es posible, no se pueden desdoblar bancos de 6 m de altura por 6 m de ancho en bancos de 3 m de altura y 6 m de ancho. Eso hace necesario volver a diseñar el perfil de restauración. Los bancos finales de restauración no superarán en ningún caso los 4 m de altura y los 25º de pendiente. Entre banco y banco se dejarán bermas intermedias lo suficientemente anchas para garantizar la estabilidad del talud, evitar la erosión y trabajar en las faenas de revegetación.  
La escombrera provisional descrita en el proyecto no ha estado representada gráficamente en los planos presentados, desconociendo su ubicación exacta y sus características. En todo caso, de acuerdo con lo proyectado, los estériles se utilizarán en la restauración y el resto se comercializará, por lo tanto la escombrera posteriormente desaparecerá.  
En lo concerniente al recubrimiento final, el estudio plantea cubrir los taludes con 5 cm de suelo edáfico mezclado con fangos de depuradora favoreciendo así el crecimiento de las especies vegetales. Añadir fangos a la tierra vegetal puede introducir especies alóctonas que pueden generar graves problemas de colonización y modificar la vegetación típica del entorno.  
La revegetación planteada para bermas, taludes y plataforma se considera aceptable aunque muy genérica y por lo tanto deberá ser corregida para lograr una mayor adaptación al medio y garantizar la viabilidad del proyecto.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a declaración de impacto ambiental al encontrarse incluído dentro de los supuestos previstos en el anexo I, apartado 3c) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.   
2. El proyecto examinado constituye un de los supuestos fácticos en los que hay que formular una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
3. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consejo de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y las restantes disposiciones que le sean de aplicación.  
4. El artículo quinto del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consejo de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba la Reglamento por la ejecución de la Ley 2/1989, de impacto ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
5. El Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado por Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Formular con carácter favorable, al efecto ambiental y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que sean de aplicación, el proyecto de apertura de la cantera denominada Maestrazgo, en el término municipal de Cervera del Maestre, promovido por Mármoles Tarragona, SA, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionamientos establecidos en el apartado siguiente, así como las modificaciones introducidas por éste.  
Segundo  
Como condiciones que hay que cumplir en la ejecución del mencionado proyecto se establecen las siguientes:  
1. Las fases de explotación serán modificadas. La explotación comenzará por condicionar la plaza de la cantera y abrir un camino por acceder a la parte alta de la cantera donde comenzará la explotación. Desde allí y de forma descendente se llegará mediante la creación de bancos y bermas intermedias a la cota final de la explotación que coincide con la plaza de la cantera.  
2. Los perfiles finales de restauración estarán formados por bancos que no superan en ningún caso los 4 m de altura ni los 25 º de pendiente, y deberán estar separados por bermas anchas que serán revegetadas. La pendiente de la plaza de la cantera se diseñará con bermas intermedias por evitar los procesos erosivos y favorecer la infiltración del agua en el terreno. Consecuentemente, el plano de restauración final quedará mucho más naturalizado y en concordancia con la topografía natural del entorno. Al efecto deberán ser aplicadas las técnicas de reperfilado y tratamientos puntuales adecuados (pequeñas cargas con explosivos, aportación de estériles de granulometría media..). Con estas medidas y las posteriores de aportación de suelos y revegetación, se deberá lograr que los límites laterales de la explotación, como también los taludes de restauración resultantes, se adapten, progresiva y suavemente, a la topografía del terreno natural circundante, sin ocasionar contraste ni formas excesivamente geométricas y sin superar los ángulos de pendiente máxima establecida para los bancos en el punto precedente.  
3. Las terrazas se dotarán con una contrapendiente del 2% por facilitar la evacuación de las aguas. La inclinación lateral de las terrazas estará diseñada en función del drenaje, que reconducirá la agua desde los canales de desagüe de cada terraza hasta la zona de menor cota, conduciendo estas aguas hacia a su drenaje natural.  
4. Los trabajos de restauración se deberán acometer por medio de sucesivas fases simultáneas a las del avance de la explotación, de manera que se proceda a restaurar progresivamente el espacio afectado conforme se vaya produciendo el agotamiento de los diferentes bancos de extracción. En consecuencia, los sucesivos planes de labores a presentar anualmente ante el Servicio Territorial de Industria y Energía deberán ser planteados dando prioridad al pronto agotamiento de esta condición.  
5. La densidad total de plantones a emplear en la restitución de la cubierta vegetal arbustiva y climática (mediante las especies seleccionadas en el estudio) deberá ser aumentada hasta un mínimo de 2.500 ejemplares por cada hectárea.  
6. El presupuesto de restauración deberá ser revisado para incluir todas las acciones necesarias para obtener el estado de restauración final previsto en la presente resolución, con independencia que parte de su ejecución pueda ser o no compaginada y asumida por el promotor formando parte de las labores extractivas.  
7. Tanto el proyecto de explotación como el estudio de impacto ambiental prevén que una parte de los estériles mineros será empleada en la restauración de la plaza de la cantera, otro volumen será empleado para el reperfilado de los taludes y de otro volumen será vendido y comercializado. No obstante, se pretende instalar una escombrera provisional que no viene reflejada en ninguno de los planos aportados y dadas las características de esta escombrera se deberá rediseñar con una altura no superior a los 10 m y ser ubicada en el interior de la plaza de la cantera.  
8. En consecuencia, es necesario que el promotor aporté un proyecto de restauración con los planos de planta y perfil representativos correspondientes, de acuerdo con las limitaciones expuestas en las precedentes condiciones (particularmente las 1, 2 y 7). El informe favorable al mencionado proyecto por parte de esta Dirección General será requisito necesario y previo a cualquier autorización de la actividad extractiva.  
9. Si durante el proceso de explotación de la cantera, se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes a favor de su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana. Además, deberá observar el promotor que también el posible descubrimiento de cuevas o simas como consecuencia del avance de la explotación deberá ser comunicado inmediatamente a esta Dirección General, para que puedan ser inspeccionados, por su condición de espacios naturales protegidos de acuerdo con el artículo 16 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat Valenciana.   
10. El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde queden recogidos el balance y el estado actual de la actividad en relación con los volúmenes extraídos y aprovechados, con los rellenos realizados y con la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el plan de restauración . estudio de impacto ambiental y en la presente declaración de impacto ambiental, como también cualquier posible incidencia de carácter medioambiental surgida a lo largo de la actividad. Este servicio deberá remitir una de las copias a esta Dirección General.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra esta resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no se podrá interponer ningún recurso; lo cual no es inconveniente para que se puedan utilizar todos los medios que se estiman oportunos para defender su derecho y sus intereses.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del mencionado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 21989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 20 de febrero de 2002.. La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 254/2001AIA  
Promotor: Ayuntamiento de Culla  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento  
Objeto proyecto: Camino rural  
Localización: en la Partida Mel en el término municipal de Culla (Castellón).  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto es la construcción de un camino rural que discurrirá entre las Masías Sastre y Mel, aprovechando el trazado de una vía pecuaria existente de 8 metros de anchura que comunica ambas masías y que atraviesa el barranco de la Frescor. Se adecuará una anchura de 3 metros para permitir el acceso mediante vehículos entre ambas masías y comunicar la primera con la red de caminos rurales del municipio, de esta forma se evitará dar un gran rodeo para ir desde la población de Culla hasta la Masía de la Mel. El camino facilitará la asistencia sanitaria y las operaciones ganaderas.  
La longitud del camino es de 400 metros.  
La densidad de circulación del camino será baja.  
Actuaciones que comporta el proyecto:  
. desbroce del terreno.  
. excavación de la caja del camino con formación de desmontes y terraplenes.   
. compactación y refino de la explanación  
. pavimentación superficial del camino.  
El volumen de desmonte será similar al de terraplén, pero será necesario tierras y zahorras procedentes de canteras próximas para la realización de los terraplenes y la sub-base granular ya que los materiales procedentes del desmonte no son aptos y se trasladarán a vertedero controlado.  
Se efectuarán cunetas laterales y se hormigonará el firme para darle mayor durabilidad y por la pendiente existente. El cruce del barranco se efectuará mediante un badén inundable en época de lluvias.  
Tramitación administrativa y contenido de informes  
. La Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Medio Ambiente remitió el Estudio de Impacto Ambiental que a su vez le había remitido el Ayuntamiento de Culla, adjuntando informe de los Servicios técnicos de esa Dirección Territorial en el siguiente sentido:  
Se indica que el tramo inicial de la alternativa propuesta atraviesa una zona con una pendiente acusada y materiales de baja ripabilidad siendo el impacto ambiental que se ocasionaría elevado, proponiéndose otra alternativa que evitaría este trazado inicial, presentando menor impacto paisajístico y movimiento de tierras.   
Además se hacen las siguientes consideraciones:   
. Se tramitará la ocupación de la vía pecuaria tal y como establece la legislación aplicable, adoptando las correcciones adecuadas que permitan garantizar el uso pecuario.  
. Se evitará la caída o depósito de escombros hacia el barranco de la Frescor, con la finalidad de evitar su taponamiento.  
. Se evitará afectar los muros de piedra existentes a ambos lados de la vía pecuaria, restituyendo las afecciones que se pudieran causar.  
. Se comunicó al promotor por parte del Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental, la necesidad de buscar un trazado alternativo para su tramo inicial, así como el resto de indicaciones efectuadas por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Castellón, e igualmente la necesidad de que se remitiera el resultado de la información pública y proyecto.  
. Por parte del Ayuntamiento se remitió proyecto técnico y nuevo documento de Estudio de Impacto Ambiental en el que se recogía un nuevo trazado para el camino.  
Así mismo se remitió certificado de información pública indicando que no se habían presentado alegaciones.  
Afecciones legales  
Se afecta a la Vía Pecuaria Vereda de Les Fontetes, con anchura variable entre 20 y 30, clasificada en fecha 23 de abril del 1969 por Orden Ministerial, y publicada en el BOE de 1 de mayo de 1969 y en el BOP de 3 de junio de 1969.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
El camino discurre por la parte inferior de la ladera que forma parte de los relieves montañosos calizos que se encuentran en el límite con la llanura aluvial creada por la Rambla Carbonera. Esta llanura tiene un uso casi exclusivamente agrario.  
Los terrenos a atravesar presentan suelos esqueléticos con abundantes afloramientos rocosos estando ocupada la zona por un sabinar bajo y disperso (principalmente de Juniperus phoenicea, sabina negral y también Juniperus oxycedrus, enebro de miera o cade), con un valor ambiental medio y paisajísticamente destacable. En el inicio del tramo del camino se atravesará el barranco de la Frescor.  
2. Identificación y valoración de los impactos.  
El Estudio de Impacto Ambiental destaca los impactos sobre la flora y vegetación y sobre el paisaje.  
La alternativa finalmente escogida reduce el impacto paisajístico ya que implicará un menor movimiento de tierras y dado el tipo de terreno que se atraviesa implicará una menor generación de desmontes.  
El objeto del camino está justificado, siendo globalmente el impacto que se generará moderado, debiendo no obstante adoptarse medidas correctoras y preventivas.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Como principales medidas correctoras el Estudio de Impacto Ambiental establece las siguientes:   
. Se prevé que no sea necesario efectuar revegetaciones, no obstante como medida preventiva se valorará la necesidad de efectuar siembras de los terraplenes para que colonicen los mismos y combatan la erosión.  
. Se establecerán cunetas de desmonte para favorecer el desagüe y evitar fenómenos erosivos.  
. En relación con el patrimonio arqueológico se indica que no hay referencia alguna ni oral ni escrita de la existencia de restos arqueológicos de ningún tipo. En el supuesto que durante la realización de los trabajos se apreciaran indicios de la posible existencia de restos arqueológicos, se paralizarán de inmediato los trabajos y se pondría el hecho en conocimiento del organismo correspondiente.  
Se considera necesario adoptar medidas correctoras adicionales:  
El cruce del barranco mediante un badén es correcto, no obstante se debería valorar la posibilidad de cruzarlo mediante la instalación de caños de dimensiones adecuadas que permitieran un adecuado drenaje del barranco y poder cruzarlo en caso de lluvias fuertes.  
Respecto al hormigonado no se define en el Estudio el tramo que se hormigonará, o si será todo él. Se considera que esta acción tiene un impacto paisajístico relevante y que debe limitarse a la zona del cruce del lecho del barranco y el inicio de las laderas que lo delimitan (aproximadamente 15 metros a cada lado), el resto del camino será de tierra. En el resto del camino en las zonas de mayor pendiente se ejecutarán caballones transversales que desvíen el agua de escorrentía hacia las cunetas laterales y de éstas al barranco.  
De acuerdo con los perfiles presentados los desmontes y terraplenes serán de poca entidad, no obstante sobre ellos se acumulará el material vegetal desbrozado y triturado para reducir los fenómenos de erosión.  
Se evitarán los vertidos de los materiales procedentes de la apertura del camino hacia el barranco.  
Se solicitará la ocupación de la vía pecuaria y se adoptarán las correcciones que se determinen y que permitan garantizar el uso pecuario de la misma.  
Se evitará la afección a los muretes de piedra que delimitan la vía pecuaria, debiendo restaurarse en caso de afección.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el Anexo I apartado 1i del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de construcción de camino rural en la Partida Mel en el término municipal de Culla (Castellón) cuyo promotor es el Ayuntamiento, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.  
Segundo  
Condicionantes para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad:  
1. La alternativa de trazado del camino que se acepta desde el punto de vista ambiental es la última presenta: Estudio de Impacto Ambiental con fecha de entrada en esta Conselleria de 11 de febrero de 2002 (ver plano adjunto).  
2. El hormigonado del camino se limitará a la zona del cruce del lecho del barranco de la Frescor y el inicio de las laderas que lo delimitan (aproximadamente 15 metros a cada lado), el resto del camino será de zahorras compactadas, de forma que en las zonas de mayor pendiente se ejecutarán caballones transversales que desvíen el agua de escorrentía hacia las cunetas laterales y de éstas al barranco.   
3. El cruce del barranco de la Frescor se realizará mediante badén inundable tal y como se ha propuesto, no obstante se valorará también la posibilidad de ejecutarlo mediante caños que permitieran un adecuado drenaje del barranco y así poder cruzarlo también en caso de lluvias fuertes.  
4. Se evitarán los vertidos de los materiales procedentes de la apertura del camino hacia el barranco.  
5. Los restos vegetales procedentes del desbroce se triturarán y se depositarán sobre los terraplenes que se formen.  
6. Si para la formación de los terraplenes y firme del camino, no son adecuados o suficientes los materiales que se extraigan de los desmontes a efectuar, estos deberán proceder en todo caso de explotaciones legalizadas. Igualmente los materiales inertes que no se puedan aprovechar en la formación del camino se llevarán a vertedero legalizado.  
7. Se respetarán los muretes de piedra a ambos lados de la vía pecuaria y caso de afectarlos se restaurarán.  
8. Se solicitará la ocupación de la Vía Pecuaria Vereda de Les Fontetes tal y como establece la legislación aplicable (Ley 3/1995 de 23 de marzo, de Vías Pecuarias), aplicando las correcciones que se determinen para garantizar el uso pecuario.  
9. Se remitirá informe con reportaje fotográfico, para comprobar la correcta ejecución de lo proyectado, la realización de las medidas correctoras así como la eficacia de las mismas.  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de febrero de 2002.. La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 219/2001AIA  
Promotor: Valenciana de Residuos Controlados, SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y COPUT  
Objeto proyecto: Vertedero de residuos industriales e inertes  
Localización: en la Partida El Pla, polígono 9, parcelas 16, 17, 34, 64, 65 y 69 en el término municipal de Masalavés (Valencia).  
Descripción del proyecto  
El objeto del proyecto, redactado por la empresa SOLTEC, SL., es la construcción de un vertedero de residuos industriales e inertes, es decir un vertedero de residuos no peligrosos. Entre el tipo de residuos que se admitirían se destacan por ejemplo: rechazos o restos de producción de industria del automóvil, talleres mecánicos, industria textil, etc., trastos, muebles, enseres, restos de poda y jardinería, papel, cartón, maderas, electrodomésticos, textiles, plásticos, etc.  
El emplazamiento es una oquedad de aproximadamente 6 metros de profundidad junto a la Casa Gordón, rodeada de terrenos agrícolas, fundamentalmente cítricos.  
La oquedad fue producto de una cantera de préstamos, encontrándose la zona altamente degradada y con puntos de vertido incontrolados.   
La excavación existente se ampliará unos 10 metros de profundidad, escarificándose, compactándose y reperfilándose las pendientes para la evacuación de lixiviados. El volumen de relleno será de 138.768 m³.  
La formación receptora está constituida por arcillas y margas cuaternarias netamente impermeable.  
Se proyecta un drenaje exterior de pluviales y protección de taludes (mota de tierra compactada en el perímetro superior de la oquedad con lámina de PEAD con un canal de PEAD al pie de la mota en la berma de estabilización), así como un drenaje interior de lixiviados hacia pozo de bombeo. Se realizará en la explanada superior balsa de lixiviados, vallada, que se ejecutará en PEAD Como accesos a la zona se utilizará la carretera comarcal VV-3026.  
Como zona de servicios se habilitará caseta existente próxima, instalándose junto a ella la báscula de pesaje.  
El vertedero se vallará perimetralmente y dispondrá de puerta de acceso.  
El proyecto incluye informe sobre la idoneidad de los terrenos en el que se indica que en los sondeos se detectó el nivel freático a una cota de 1,0 metros y una vez finalizados los mismos, transcurrida una semana se midió de nuevo el nivel freático, estando en el S-1 el agua en la boca del sondeo y en el S-2 a 1,4 metros.  
En documento complementario al proyecto se indica que el volumen de relleno será de 350.000 m³, se describe el método de explotación y se indica el sellado del mismo y su restauración, no obstante se hace referencia a anejo de explotación y sellado que no consta en la documentación presentada. Igualmente se indican medidas de control ambiental.  
Tramitación administrativa y contenido de informes  
1. Antecedentes: expediente de consulta 28/1999.  
. Con fecha de entrada en esta Conselleria de 4 de mayo de 1999 se efectuó consulta por la empresa SOLTEC, SL. en relación con la instalación del referido vertedero en los mismos terrenos y en las mismas condiciones que ahora, pretendiendo ampliar el fondo entre 5-10 metros. Se adjunta el mismo informe de idoneidad de los terrenos que el referido anteriormente.  
. Se efectuaron las siguientes consultas, que se remitieron al promotor, indicándose que a falta de la respuesta del Servicio de Residuos no se considera aceptable el emplazamiento para otro tipo de residuos que no sean sólidos inertes:  
. Ayuntamiento de Masalavés: se informa en relación con que las previsiones del MOPU para ubicación del área de servicio nº 5 del tramo Almansa-Valencia en la Autovía de Levante, el ramal de enlace afectaría a la parcela del vertedero.  
. Confederación Hidrográfica del Júcar: indica la necesidad de aportar estudio hidrogeológico en relación con la afección a las aguas continentales, contemplando la situación final del sellado del propio vertedero y durabilidad de los impermeabilizantes, entre otras consideraciones.  
. Instituto tecnológico geominero de España: El vertedero se ubica según la documentación aportada sobre materiales con una permeabilidad de 3 x 10 .5 cm/s (2,6 x 10 .2 m/día) que los sitúa en el límite de los acuíferos pobres y los acuitardos, según la clasificación de E. Custodio y R. Llamas (1983), con una potencia de unos cuatro metros. Por debajo existen materiales con permeabilidad de 5,2 x 10 .6 m/día, que pueden considerarse como prácticamente impermeables, según esta misma clasificación, constituyendo el impermeable basal del tramo anterior. El nivel piezométrico en los sondeos de reconocimiento, corresponde al tramo superior, que constituye un acuífero que por su reducido espesor y baja permeabilidad tiene un interés muy restringido. Dicho nivel se encuentra a menos de un metro de profundidad desde la base del socavón, lo que origina tres zonas permanentemente inundadas, que deben corresponder a pequeñas zonas que lo interceptan. Aunque se incremente la profundidad del vertedero por debajo del nivel piezométrico y se asiente sobre los materiales arcillosos subyacentes, el flujo lateral seguirá anegándolo y entrarán en contacto las aguas subterráneas con el relleno del vertedero.  
Por todo ello, no queda demostrada la inocuidad a las aguas subterráneas, ya que esta ubicación propuesta para el vertedero afectará a niveles acuíferos superficiales aunque estén considerados como de interés restringido.  
Posteriormente se recibieron los siguientes informes:  
. Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Medio Ambiente: se indica que al estar dentro del ámbito del PORN del Parque Natural de la Albufera deben cumplirse una serie de requisitos. Además el emplazamiento se encuentra a 1 km. del nacimiento del río Verde, espacio de gran valor ambiental, que incluye especies endémicas en peligro de extinción, por lo cual se deberá garantizar la no afección a las características físico-químicas de los recursos hídricos de la zona.  
. Servicio de residuos y contaminación de la Conselleria de Medio Ambiente: El hueco donde se pretende ubicar el vertedero, de acuerdo con el estudio geotécnico realizado se encuentra sobre las gravas cuaternarias permeables que constituyen el tramo superior del Sistema Acuífero .Plana de Valencia.. Además, según se desprende del estudio, parece ser que la base del hueco se encuentra por debajo del nivel freático. Así pues, estas características desaconsejan totalmente la ubicación de cualquier tipo de vertedero en dicho emplazamiento y más aun de un vertedero de residuos industriales.  
2. Tramitación del expediente 219/2001-AIA:  
. Por parte de la Sección de Gestión y Disciplina Urbanística de la COPUT se remitió proyecto y Estudio de Impacto Ambiental solicitando la Declaración de Impacto Ambiental dentro de su procedimiento de Declaración de Interés Comunitario.  
. La Dirección Territorial de Medio Ambiente de Valencia remitió el expediente de actividades calificadas que consta del Estudio de Impacto Ambiental y documento complementario a la explotación.  
. Informe favorable del Arquitecto técnico municipal.  
. Informe favorable del Jefe local de sanidad.  
. Informe favorable del ingeniero técnico municipal.  
. Certificado de información pública (BOP nº 51 de 1 de marzo de 2001) indicándose que no se han producido alegaciones.  
. informe favorable de la Alcaldía.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.  
El emplazamiento del vertedero se encuentra en antiguo hueco de extracción de tierras en un entorno agrícola sobre un relieve llano.   
De acuerdo con el informe del ITGE: el vertedero se ubicaría en el acuífero miocuaternario 51.01 del sistema acuífero 51 Plana de Valencia, sobre materiales detríticos de edad Mioceno superior consistentes en margas limosas con niveles de arenas, gravas y conglomerados polimícticos. En las paredes de la antigua cantera se reconoce una serie terciaria constituida por arcillas arenosas blancas y amarillentas con cantos dispersos con frecuentes intercalaciones de niveles de gravas y conglomerados polimícticos de hasta 1,5 metros de potencia. Hacia el techo de la serie existe un tramo constituido predominantemente por gravas calcáreas. Por encima y hacia el oeste aparece un recubrimiento de 1 metro de arcillas rojas con cantos de caliza dispersos y base erosiva, atribuibles a depósitos cuaternarios de glacis de acumulación.   
Existen tres zonas permanentemente anegadas por el agua, lo que se debe a la escasa profundidad a la que se encuentra el nivel piezométrico.  
El vertedero se sitúa sobre materiales con una permeabilidad que los sitúa en el límite de los acuíferos pobres y los acuitardos, por debajo de ellos existen materiales prácticamente impermeables.  
2. Identificación y valoración de los impactos.  
El Estudio de Impacto Ambiental destaca como impactos más relevantes: De los impactos negativos destaca la contaminación de aguas subterráneas en la matriz de evaluación del impacto ambiental, sin embargo, en el Estudio no se describe este tipo de impacto.   
Se valora positivamente la recuperación paisajística del área tras su sellado y plantación de cítricos, eliminándose de esta manera un hueco en el que se producen vertidos incontrolados.  
De acuerdo con el informe del ITGE, aunque se incremente la profundidad del vertedero por debajo del nivel piezométrico y se asiente sobre los materiales arcillosos subyacentes, el flujo lateral seguirá anegándolo y entrarán en contacto las aguas subterráneas con el relleno del vertedero. Las características de la zona de acuerdo con el informe del Servicio de Residuos desaconsejan la ubicación de cualquier tipo de vertedero en dicho emplazamiento y más aun de un vertedero de residuos industriales.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas correctoras a destacar en el Estudio se encuentran:  
. drenaje perimetral para evitar la entrada de agua superficial en la zona de vertido.  
. creación de canalización en lámina libre en la berma de estabilización de taludes para evitar la entrada accidental de aguas de escorrentía y la posible socavación del anclaje de la lámina de PEAD de protección de taludes.  
. recogida periódica de lixiviados y envío para su tratamiento a EDAR.  
Las características del proyecto: tipo de residuos, y el emplazamiento, la base del hueco se encuentra por debajo del nivel freático, hacen que medioambientalmente no sea aceptable el proyecto de vertedero de residuos no peligrosos presentado. No obstante es conveniente la restauración del hueco, que debería plantearse con un tipo de materiales y diseño que garanticen la imposibilidad de contaminación de las aguas subterráneas.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el Anexo I apartado 6 a del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:  
Primero  
Estimar no aceptable, desde el punto de vista medioambiental, el proyecto de vertedero de residuos industriales e inertes, vertedero de residuos no peligrosos, en la Partida El Pla, polígono 9, parcelas 16, 17, 34, 64, 65 y 69 en el término municipal de Masalavés (Valencia), cuyo promotor es la empresa Valenciana de Residuos Controlados, SL.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 28 de febrero de 2002.. La directora general de Planificación y Gestión del Medio: Paloma Gómez Ossorio.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 223/2002-AIA  
Título: Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector .Asomada Norte.  
Promotor: Agrícola del Segura, SA.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Comisión Territorial de Urbanismo  
Localización: En un apéndice de suelo colindante con los términos municipales de Algorfa, Almoradí, San Miguel de Salinas, Jacarilla y Benejúzar, al sudeste del casco urbano de Orihuela. El sector propuesto forma parte de una actuación urbanística a mayor escala que agrupa los sectores H-2, PAU-18, PAU-19, Asomada Norte y Asomada Sur, discurriendo al sur de los mismos el trasvase Tajo . Segura y la carretera CV-945.  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
Se trata de una Homologación Modificativa y Plan Parcial que comporta la reclasificación de Suelo No Urbanizable en el vigente instrumento de planeamiento municipal, a Suelo Urbanizable de uso Residencial y Campo de Golf.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El proyecto ha tenido en el transcurso de la tramitación varias modificaciones   
1. En un principio, en documento con aprobación provisional del Ayuntamiento de fecha 29 de enero de 2002, se proyectó la reclasificación de Suelo No Urbanizable Común a Suelo Urbanizable de uso Residencial, incluyéndolos en un nuevo sector (Sector .Asomada Norte.) de 1.225.089 m², de los que 490.006 m² estarán destinados a la instalación de un Campo de Golf, y el resto a usos residenciales, terciarios y dotacionales.  
2. Ante el informe de esta Dirección General de fecha 22 de junio de 2004, en el que se informaba que parte de la ordenación propuesta en el expediente de Homologación precitado resultaba incompatible con el ordenamiento actual de los términos municipales colindantes de Algorfa y Benejúzar, en los que parte de los terrenos colindantes poseen la calificación urbanística de .no urbanizable de protección., por lo que se requería del Ayuntamiento que adaptara la ordenación propuesta en la Homologación y la hiciera compatible con la que resulta de los Planes Generales de lo términos municipales antes referidos, en los términos que establece el artículo 17.6 de la L.R.A.U., con el objetivo de dotar al proyecto de la necesaria coherencia en la protección de los valores naturales que integran la unidad ambiental en su conjunto, independientemente de la delimitación administrativa existente.  
Además de formulaban otros requerimientos de justificación de dotaciones que constan en el expediente.  
A partir de este informe se modificó el proyecto, con aprobación provisional de 28 de septiembre de 2004, quedando la reclasificación a suelo urbanizable de la parte sur con una superficie de 906.640 m², de los que 311.347m² se reservan para posible implantación de campo de golf. Dejando como Suelo No Urbanizable Común permitiendo el uso deportivo-recreativo (y parte del mismo como suelo urbanizable) en la porción de terrenos de 373.943 m² situados al norte del sector, que fueron objeto del informe anterior para que se reclasificaran como Suelo No Urbanizable Protegido. Además se contemplaba su cesión gratuita al Ayuntamiento como medida compensatoria complementaria.  
3. Al apreciar que en dicha modificación se mantiene la no coherencia en cuanto a la protección de los valores naturales que integran dicha unidad ambiental, se comunica al Ayuntamiento de nuevo en fecha 23 de diciembre de 2004 que modifique la ordenación de este sector, adjuntando un plano en el que se grafiaba el sector de suelo que debía clasificarse como Suelo No Urbanizable Protegido, clasificación coherente con los términos municipales colindantes.  
4. En fecha 24 de enero de 2005 el Ayuntamiento remite el expediente de Homologación y Plan Parcial en texto refundido en el que se da cumplimiento a lo indicado en el párrafo anterior. Resultando que la documentación remitida no se estaba diligenciada ni disponía de aprobación provisional del Ayuntamiento, en fecha 3 de febrero de 2005 se solicita al Ayuntamiento la aprobación provisional.  
5. En fecha 16 de mayo de 2005 el Ayuntamiento de Orihuela remite un ejemplar del Texto Refundido de Homologación y Plan Parcial del Sector .Asomada Norte., así como certificación de acuerdo plenario de aprobación provisional de 28 de abril de 2005.  
El proyecto remitido resulta ser una modificación del inicialmente previsto, a requerimiento de la Comisión Territorial de Urbanismo, que se transcribe en el apartado de tramitación administrativa.  
. El proyecto definitivo queda como una Homologación modificativa que comporta la reclasificación de Suelo No Urbanizable a Suelo Urbanizable de uso residencial de 906.640 m², de los que 311.347 m 2 se reservan para la posible implantación de un campo de golf. Excluyendo del sector inicialmente previsto para la actuación, la porción de terrenos de 373.943 m² ubicados al Norte del Sector, que quedan con la misma calificación que tenían de Suelo No Urbanizable Común.  
Gran parte de la superficie propuesta afecta a terrenos de cultivo, mayoritariamente cítricos.  
. En la ficha de planeamiento se contempla la construcción de 3.149 viviendas, estimando una población de 9.951 habitantes (3,16 hab/viv).  
. Para el abastecimiento de agua potable, se indica que conectará con la red de agua potable proyectada, que abastecerá a los sectores H-2,PAU-18 y parte de PAU-19, Asomada Norte, Asomada Sur y PAU-19 desde el punto de toma de la conducción de la Mancomunidad de Canales del Taibilla.  
. Para la depuración de aguas residuales se indica en las condiciones de conexión e integración de la ficha de gestión que se realizará mediante depuradora autónoma para todos los sectores (.Asomada Norte., .Asomada Sur. y PAU-19, PAU-18 y parte de PAU-19 y H-2), situada en terrenos propiedad de la mercantil urbanizadora AGRÍCOLA DEL SEGURA, SA, que serán cedidos al Ayuntamiento de Orihuela.  
Alternativas  
No se han presentado alternativas de localización.  
Tramitación Administrativa  
Información pública  
En fecha 23 de mayo de 2002 el Ayuntamiento de Orihuela remitió proyecto técnico, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo a la Homologación y Plan Parcial del Sector .Asomada Norte., incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario .La Verdad., de fecha 3 de octubre de 2001 y en el DOGV nº 4.110, de 19 de octubre de 2001.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en los certificados emitidos por el secretario general del Ayuntamiento de Orihuela, en los cuales se incluía la aprobación provisional y el informe del trámite de información al público realizado.  
Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 2 de septiembre de 2002 se solicitó ampliación de la documentación inicialmente remitida al Ayuntamiento de Orihuela, por entender que a partir de la misma no se podían obtener elementos de juicio suficiente para emitir una declaración de impacto ambiental.  
En fecha 21 de noviembre de 2002 se remitió una primera documentación complementaria que venía a subsanar los errores o deficiencias detectadas en el conjunto de los desarrollos urbanísticos de .Las Asomadas. y .PAU-19..  
En fecha 12 de junio de 2003 se remitió una segunda documentación complementaria relacionada con una mejora en la descripción de la vegetación existente en el área de estudio, de una descripción de los sistemas de depuración de agua residual previstos y con el proyecto básico de un campo de golf de 18 hoyos.  
En fecha 30 de abril de 2004 se remite por parte de Agrícola del Segura, documentación complementaria de subsanación de reparos formulados por la Conselleria relativos a la acreditación de la capacidad de abastecimiento de agua potable reiterando el informe de la Mancomunidad de Canales del Taibilla haciendo especial referencia a los puntos 7º y 8º de dicho informe; Aclaración sobre la clasificación actual del suelo como suelo No Urbanizable agrícola con categoría 13 de explotación; Respecto al informe preceptivo de la Conselleria de Cultura y Educación indica que la Dirección General de Patrimonio emitió informe con fecha 10 de abril de 2002 favorable a la actuación en relación con la posible existencia de bienes patrimoniales y yacimientos arqueológicos (no obstante, no aporta el citado informe).  
El 22 de junio de 2004 se solicita ampliación al Ayuntamiento de Orihuela informándole que parte de la ordenación propuesta es incompatible con el ordenamiento actual de los municipios colindantes (suelo no urbanizable de protección), concretamente Algorfa y Benejúzar, por lo que se requiere que se adapte la ordenación propuesta a la ordenación de los colindantes. Asimismo se le requiere la acreditación de la concesión de las aguas destinadas para el riego del campo de golf.  
El 27 de julio de 2004 se remite propuesta de alternativa clasificando como suelo no urbanizable común los terrenos anteriormente citados y sólo en parte, por lo que no se ajusta a lo solicitado en el punto anterior.  
El 18 de agosto y 23 de diciembre de 2004 se solicita de nuevo al Ayuntamiento ampliación de documentación y subsanación de deficiencias.  
El 24 de enero de 2005 el Ayuntamiento remite el expediente de Homologación y Plan Parcial en texto refundido de .Asomada Norte., en el que se excluye del sector la porción de terrenos de 373.943 m² ubicados al Norte del Sector, que ahora se califican como Suelo No Urbanizable Protegido, colindantes a los correspondientes de los términos municipales de Benejúzar y Algorfa, además se contempla su cesión gratuita al Ayuntamiento de Orihuela. Asimismo se modifica el trazado de la Vía Pecuaria (vereda) con una superficie de 11.136 m².no computable en el sector.  
El 5 de febrero de 2005 se solicita al Ayuntamiento el certificado de aprobación provisional de la citada documentación remitida.  
En fecha 16 de mayo de 2005 el Ayuntamiento de Orihuela remite un ejemplar del Texto Refundido de Homologación y Plan Parcial del Sector .Asomada Norte., así como certificación de acuerdo plenario de aprobación provisional de 28 de abril de 2005, ajustándose al requerimiento de la Comisión Territorial de Urbanismo, plateando únicamente la reclasificación a suelo no urbanizable del sector objeto de la Homologación anteriormente expuesto en el apartado de descripción del proyecto.  
En fecha 26 de mayo de 2005 la Comisión Territorial de Urbanismo remite informe motivando el requerimiento de modificación del proyecto, basándose en las siguientes razones:  
.1. El Plan Parcial modificativo de la Ordenación Estructural presentado no es un instrumento apto para realizar tal recalificación. Es decir, de conformidad con la legislación vigente, los particulares, a través de un plan parcial de mejora, pueden proceder a reclasificar un suelo no urbanizable común en urbanizable, pero no pueden operar en sentido contrario o cambiar el régimen de calificación del referido suelo estableciendo una mayor protección del mismo. El instrumento apto para ello es la modificación o revisión del Plan General que, en su caso debería realizar el Ayuntamiento de Orihuela.  
Al margen de lo anterior, hay que destacar que el ámbito de ordenación sobre el que opera el Plan Parcial es el Sector, no operando sus competencias de ordenación fuera del mismo, razón por la cual, es contrario a derecho el que con el Plan Parcial presentado se pretenda reordenar una porción de terreno que, tras las modificaciones operadas en la tramitación, ha quedado excluida fuera del mismo..  
Afecciones legales  
1. El sector afecta a la vía pecuaria .Vereda de la Fuente Amarga., con anchura legal de 15 metros.  
La documentación remitida incorpora el desvío de la Vía Pecuaria, por lo que deberá disponer la correspondiente autorización, estando en todo caso a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
2. La documentación presentada no incorpora el preceptivo informe de la Conselleria de Cultura y Educación en relación con la posible existencia de bienes patrimoniales y yacimientos arqueológicos.  
3. Colindante con el sector propuesto en su margen noroccidental se encuentra el Monte Consorciado AL3013.  
Consideraciones ambientales  
1. El área afectada por el sector que se reclasifica presenta carácter agrícola, actualmente en explotación.  
En la zona ahora excluida del sector situada al norte del mismo que forma parte del relieve montañoso de .La Escotera. con vocación forestal, aunque en su mayor parte sufrió una roturación para puesta en cultivo que se abandonó, estando actualmente recuperándose la vegetación forestal en la misma. En los terrenos colindantes a esta segunda zona de los municipios de Algorfa y Benejúzar en sus planeamientos respectivos se han incluido estas áreas en categorías de especial protección, especialmente tras su sometimiento a los procedimientos de evaluación de impacto ambiental.  
Es en éste área donde se propuso la clasificación del como suelo no urbanizable protegido en el procedimiento de evaluación de impacto ambiental. No obstante, en informe emitido por la Comisión Territorial de Urbanismo, se excluye del sector, no procediendo su recalificación en el presente expediente, sin perjuicio de lo que se expone en el condicionante primero de la presente resolución.  
2. La zona objeto del proyecto presenta un riesgo sísmico medio por lo que debe tenerse en cuenta a la hora de ejecutar el desarrollo urbanístico y las instalaciones de depósitos de agua.  
3. Respecto a la capacidad de uso agrario del entorno se establece de nuevo un carácter diferenciador entre las áreas naturales, incluyendo las roturadas, y las áreas transformadas al cultivo. Las primeras presentan una capacidad extremadamente baja, donde los fenómenos de erosión pueden contribuir a la desaparición del ya escaso suelo, apareciendo en ocasiones afloramientos rocosos. Las segundas son, con carácter general, áreas aptas para los usos agrarios con pequeñas deficiencias en cuanto a las características físico . químicas del suelo, fácilmente salvables con sencillas técnicas agrarias.  
4.Como consecuencia de la ampliación de documentación solicitada durante la tramitación del proyecto se ha remitido informe de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla.  
Dicho informe, consecuencia de la petición formal del Ayuntamiento al mencionado organismo para los proyectos urbanísticos de los sectores .Asomada Norte., .Asomada Sur. y .PAU-19., hace referencia a los desarrollos urbanísticos de los sectores .Lomas de Cabo Roig., .Asomada Norte. y .Asomada Sur..  
Visto el contenido de dicho informe, en los puntos 7º y 8º se condiciona la posibilidad de atender a la demanda prevista a la ejecución de las instalaciones contempladas en el Programa de Inversiones del Plan Hidrológico Nacional.  
5. La depuración de aguas residuales se pretende resolver mediante la construcción de una estación depuradora de gran capacidad que se localizará previsiblemente en las proximidades del sector, sin aparecer grafiada la ubicación de la misma, y que dará servicio no sólo a éste sino también a los suelos urbanizables colindantes. Como quiera que el efluente depurado se prevé reutilizar para el riego de un campo de golf de 18 hoyos incluido en el sector, se ha propuesto la construcción de una línea de pretratamiento, un reactor biológico, un decantador secundario y un sistema de tratamiento terciario, con espesador y deshidratador de fangos.  
En cualquier caso, la documentación aportada en este sentido no resulta suficiente para poder entrar en la evaluación de impacto ambiental de la misma. Por lo tanto será objeto de evaluación ambiental, si se encuentra incluida en los supuestos establecidos, cuando tanto el proyecto como la ubicación se encuentren perfectamente definidos.  
6. La ubicación del campo de Golf se sitúa en zona agrícola, si bien se considera adecuada dicha ubicación en general para la construcción del campo de golf, no obstante la información aportada no resulta suficiente para obtener elementos de juicio adecuados acerca del posible impacto ambiental que se derivaría del mencionado uso. No se acredita la disponibilidad de agua residual para el riego del mismo con las autorizaciones preceptivas.  
7. No se ha indicado el sistema de gestión de los residuos sólidos inertes ni de los restos de poda o biomasa que se generará con motivo de la sustitución de los cultivos de cítricos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental..  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Homologación Modificativa y Plan Parcial del Sector .Asomada Norte. del municipio de Orihuela (Alicante) en su texto refundido, promovido por Agrícola del Segura, SA., siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto  
1. La zona colindante al norte del sector que ahora se proyecta, externa a él, se ha considerado a lo largo del proceso de evaluación que su vocación es la de ser Suelo No Urbanizable protegido adecuándose a la clasificación de los municipios colindantes de Benejúzar y Algorfa. Por lo que el Ayuntamiento de Orihuela deberá proceder a efectuar la recalificación del mismo dotándolo de un régimen de protección acorde con los valores naturales de la unidad ambiental en la que se ubica, con la limitación de usos que corresponda. En cualquier caso, en tanto no se efectúe el cambio de calificación se hace constar que cualquier actuación que se proyecte en los mismos, deberá ser acorde con una calificación de protección, consecuente con la evaluación ambiental que se ha efectuado por esta Dirección General.  
2. El campo de golf se evalúa únicamente a efectos de cambio de uso del territorio. En todo caso su ejecución y funcionamiento quedará condicionada a la disponibilidad de agua residual depurada para el riego del mismo, con las preceptivas concesiones y autorizaciones de organismo de cuenca para uso deportivo. Sin perjuicio de que por la legislación sectorial corresponda la tramitación de evaluación de impacto ambiental.  
3. Deberá reservarse una parcela de uso dotacional en el ámbito de los suelos urbanizables donde se ubique la estación depuradora de aguas residuales de nueva construcción que supuestamente dará servicio al sector. Dicha EDAR deberá ejecutarse con carácter previo o, como mucho, al mismo tiempo que el resto de los sectores que conforman su ámbito de depuración. La citada EDAR en su caso deberá efectuar la correspondiente tramitación de evaluación de impacto ambiental si por sus características lo requiriera.  
4. En cuanto a la afección de la Vía Pecuaria denominada .Vereda de la Fuente Amarga., con anchura legal de 15 metros. Se tomarán en consideración las siguientes observaciones, resultando necesario evacuar los trámites establecidos por la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, respecto de su modificación de trazado.  
. Deberá quedar asegurado el mantenimiento de la integridad territorial de la vía pecuaria y su continuidad.  
. Deberá quedar señalizada convenientemente de forma que quede clara su condición de vía pecuaria. Asimismo debería asegurarse la continuidad preferente del tránsito ganadero y demás usos compatibles y complementarios con aquél en los términos expresados en los artículos 16 y 17 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.  
. La titularidad de los terrenos de la vía pecuaria seguirá correspondiendo a la Generalitat Valenciana.  
5. Se adoptarán las medidas constructivas adecuadas para prevenir el riesgo sísmico existente.  
6. Respecto a la gestión de los residuos sólidos, el Ayuntamiento deberá hacerse cargo de su gestión cumpliendo el Plan Zonal de Residuos, la Ley 10/1998 de 21 de abril de Residuos de la Comunidad Valenciana, el Real Decreto 1481/2001 de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero y la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
7. Deberá presentarse el preceptivo informe de la dirección general de Patrimonio Artístico en relación con la posible existencia de yacimientos arqueológicos en la zona de proyecto.  
En todo caso, si durante la ejecución de las obras se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano  
8. Durante la fase de ejecución de las obras se extremarán las medidas de prevención y contención de la contaminación atmosférica, especialmente la relacionada con la producción de polvo y partículas en suspensión, tratando de evitar toda afección al Canal del Trasvase Tajo . Segura. Para ello, se efectuarán riegos periódicos aumentando su frecuencia en épocas calurosas, evitando el discurrir de camiones en paralelo a la traza de dicho trasvase. Los vehículos de transporte de material pulverulento deberán ir cubiertos completamente con lonas u otros materiales capaces de contener la producción de polvo. Se efectuarán, periódicamente, labores de limpieza de viales, especialmente los más próximos a la conducción de agua. Finalmente, se vigilará de manera especial los pasos de vehículos con carga contaminante con tal de evitar vertidos accidentales a la corriente de agua.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 27 de mayo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 286/2004-AIA  
Título: Homologación y Plan de Reforma Interior de la UA-7  
Promotor: Ayuntamiento de Agost  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV  
Localización: Al sur del casco urbano. Junto a las unidades de ejecución 8 y 9.   
Objeto del proyecto evaluado y descripción de sus características más relevantes  
1. El proyecto presentado tiene por objeto la definición y mejora de la ordenación pormenorizada de la Unidad de Actuación nº 7 de las Normas Subsidiarias de Agost, así como la concreción y complementación del viario principal, para permitir la conexión viaria entre las carreteras de acceso a Agost desde San Vicente y desde Novelda.  
2. Para conseguirlo, es necesario reclasificar una pequeña parte de suelo no urbanizable común agrícola al sudoeste de la unidad de actuación, redelimitando el ámbito de la misma, con el fin de obtener el suelo necesario para ejecutar una gran rotonda de enlace entre la carretera CV-820, en dirección a Novelda, y el viario principal de la actuación.  
3. La ordenación interior de la Unidad de Ejecución se resuelve con un gran bulevar de dirección este-oeste que enlaza con las carreteras de acceso al pueblo mediante sendas rotondas. La zona central del bulevar se constituye en una gran zona verde que estructura la ordenación. Las manzanas de uso residencial se sitúan al norte y sur del bulevar, completando la trama urbana existente y en colindancia con las UE-8 y UE-9, respectivamente.  
4. Esta ordenación permite solucionar el problema que supone la circulación del tráfico pesado, principalmente de la industria cerámica, a través del casco urbano de Agost.   
5. La superficie de la Unidad de Ejecución nº 7 es de 36.412 m².  
La superficie de la Red Primaria Adscrita es de 4.655 m².  
La superficie de suelo no urbanizable que se reclasifica es de 3.032 m².  
6. El estudio de impacto ambiental no ha realizado alternativas de proyecto. Se afirma que con la reclasificación de suelo propuesta se pretende evitar la existencia de islas urbanísticas en el entorno de la actuación, así como facilitar la gestión administrativa y urbanística de la actuación.  
En cualquier caso, se trata de un pequeño reajuste del límite de suelo urbano clasificado por el planeamiento vigente, que no implica la ocupación de suelo no urbanizable con valores ambientales que impidan su transformación urbana.  
Tramitación administrativa  
Admisión a trámite  
En fecha 3 de junio de 2004 el Ayuntamiento de Agost remitió una copia del Plan de Reforma Interior, con anexo de Homologación, y una copia del estudio de impacto ambiental relativos a la Unidad de Ejecución nº 7 del suelo urbano de Agost, a los efectos de que se emita la declaración de impacto ambiental.  
En fecha 8 de noviembre de 2004 se solicitó al Ayuntamiento de Agost una copia del certificado de aprobación provisional del plan así como del resultado de la información pública realizada, incluyendo una copia de las alegaciones presentadas, a los efectos de completar la documentación mínima necesaria para incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 18 de noviembre de 2004 el Ayuntamiento de Agost remitió la documentación requerida, incoándose expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico Información, de fecha 31 de diciembre de 2003 y en el DOGV nº 4.671, de 16 de enero de 2004.  
Durante el periodo de información pública se presentaron dos alegaciones, según consta en los certificados emitidos por la secretaría del Ayuntamiento de Agost, en los cuales se incluye la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de las alegaciones presentadas.  
Resumen de las alegaciones  
Las alegaciones presentadas no son de carácter ambiental  
Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 15 de febrero de 2005 se requirió al Ayuntamiento de Agost una ampliación de la documentación presentada inicialmente. Ésta se redactó en los siguientes términos:  
. Análisis de alternativas.  
. Descripción del medio socioeconómico.  
. Redacción del Documento de Síntesis.  
. Posible afección del Plan a los bienes inmuebles de Interés Cultural de Agost, especialmente al yacimiento arqueológico villa romana de la Esperanza. Se solicita informe emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en cumplimiento de lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
. Se debe completar en apartado de identificación y valoración de impactos con la inclusión de las actuaciones previas a la ejecución de las obras de urbanización. También se deben analizan los impactos ambientales sobre la hidrología superficial, la hidrología subterránea, el patrimonio cultural y el medio socioeconómico.  
. Se debe aportar documentación acreditativa que justifique que la Diputación Provincial de Alicante ha ejecutado las obras citadas en el estudio de impacto ambiental para eliminar el riesgo de inundación existente en la zona. Se debe analizar la incidencia de la urbanización de la unidad de ejecución en la hidrología superficial de la zona.  
. Se deben analizar las repercusiones ambientales que producirá la demolición de las instalaciones industriales y la sustitución de la carretera colindante afectada por las obras de urbanización. Asimismo, se deben describir los mecanismos de gestión de los distintos tipos de residuos generados en las diferentes fases del proyecto.  
. Se debe estudiar la opción de diseñar una red de saneamiento separativa.  
. Se debe remitir copia de los planos I-2 y H-5 del Plan de Reforma Interior con anexo de Homologación.  
En fecha 21 de marzo de 2005, el Ayuntamiento de Agost remitió nueva documentación, con el fin de subsanar las deficiencias recogidas en el oficio de fecha 15 de febrero de 2005. Ésta consiste en memoria del estudio de impacto ambiental, documento de síntesis y documentación relativa a las obras realizadas por la Diputación Provincial de Alicante para eliminar el riesgo de inundación.  
Solicitud de informes sectoriales  
El expediente de evaluación de impacto ambiental no incorpora informes sectoriales  
Afecciones legales  
1. Los terrenos afectados por la reclasificación de suelo no están sujetos a algún régimen de protección determinado por legislaciones sectoriales de carácter ambiental.  
2. El plan no afecta a las vías pecuarias que discurren por el término municipal de Agost.  
3. No se afecta de manera directa a ríos o barrancos.  
4. El plan no afecta de manera directa a alguno de los yacimientos arqueológicos catalogados por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. No obstante, existe un yacimiento arqueológico al sur de la zona donde se plantea la reclasificación de suelo, que puede verse afectado de manera indirecta por las obras realizadas en la zona de actuación.  
Se trata de un yacimiento de adscripción romana, segunda mitad del siglo I d.C.finales del siglo IV, cuyo estado de conservación es malo y los principales peligros que amenazan su conservación es su proximidad al casco urbano, a la carretera y a la fábrica existente.  
El estudio de impacto ambiental carece del informe que debe emitir la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la afección del plan al patrimonio cultural de Agost, en virtud de lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. La mayor parte de los 3.032 m² de suelo no urbanizable que se reclasifican están ocupados por una actividad industrial dedicada al sector cerámico, que en la actualidad ha reconvertido su actividad. Esta instalación se encuentra fuera de ordenación.  
Se trata, pues, de terrenos transformados donde el uso agrícola ha sido parcialmente sustituido por unas instalaciones industriales y por una carretera.  
2. Una pequeña parte de los terrenos afectados por la reclasificación de suelo y por la construcción de la rotonda están dedicados al uso agrícola, en concreto al cultivo del olivo. Los terrenos agrícolas se extienden hacia la zona este de la unidad de ejecución, ocupando un suelo clasificado por las normas subsidiarias vigentes como suelo urbano.  
En relación con la vegetación existente en el área de actuación, la fauna que puede habitar en los campos agrícolas es la característica de este tipo de ecosistemas. Son especies muy acostumbradas a la presencia humana, propias de ambientes periurbanos y de amplia representatividad. El estudio de impacto ambiental incorpora un elenco con las distintas especies animales que podemos encontrar en los diferentes ambientes presentes en el término municipal.  
3. El ámbito de actuación del Plan pertenece al sistema morfodinámico aluvial-coluvial. En cuanto a la litología de la zona, los materiales que aparecen en la misma son cantos, gravas y arenas.  
En relación con ellos, el riesgo existente a la contaminación de las aguas subterráneas es bajo. No obstante, deben adoptarse medidas preventivas para evitar la contaminación del acuífero como consecuencia de las obras de urbanización, medidas que deben hacerse extensivas a la totalidad de la unidad de ejecución.  
La zona en general presenta un suave desnivel descendente en sentido norte-sur, remarcado por las terrazas de los cultivos existentes.  
4. Se realiza una caracterización climática del municipio de Agost según datos obtenidos del observatorio meteorológico de Ciudad Jardín en Alicante.  
En cuanto al régimen de vientos en la zona, predominan los de componente sur y este la mayor parte del año. Ante la proximidad de la zona objeto de reclasificación, y por extensión de toda la unidad de ejecución, al suelo urbano consolidado, debe adoptarse medidas preventivas para evitar la afección a la población por efectos derivados de la acción del viento.  
Inicialmente, el estudio de impacto ambiental no ha analizado la posible existencia de riesgos ambientales en la zona objeto de estudio. A este respecto, la cartografía temática publicada por la antigua Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte indica que gran parte de la zona estudiada, especialmente la que es objeto de modificación en la figura de planeamiento, está afectada por riesgo de inundación de grado 3 (frecuencia menor de 25 años, calado<0.8 m), aunque, por otra parte, el PATRICOVA no reconoce la existencia de riesgo de inundación en la zona. El estudio de impacto ambiental afirma que la zona objeto de estudio ha estado tradicionalmente afectada por inundaciones, producidas por las aguas pluviales provenientes de la cuenca occidental de las Lomas de la Beata. También se afirma que la Diputación Provincial de Alicante ejecutó unas obras en la cuenca afectada con el fin de evitar las inundaciones en el núcleo urbano.  
Posteriormente, se aporta nueva documentación que contiene unos planos referidos al colector de pluviales ejecutado por la Diputación Provincial de Alicante, reafirmando que, según recoge el PATRICOVA, la zona objeto del Plan carece de riesgo de inundación.  
5. El estudio de impacto ambiental afirma que el paisaje de la zona es el típico de una zona agrícola de secano donde encontramos, además, las instalaciones de una antigua industria cerámica que en la actualidad a reconvertido sus instalaciones para dedicarlas al almacenamiento.  
Es necesario añadir que la zona objeto de reclasificación y la rotonda de acceso se encuentran emplazadas en una zona de borde urbano, entre el suelo urbano consolidado y el suelo urbano pendiente de desarrollo. Su emplazamiento constituye la fachada urbana del acceso a la población desde la carretera CV-820.  
6. El abastecimiento de agua potable a la unidad de ejecución se realizará desde la red municipal existente en el suelo urbano consolidado colindante. El incremento de suelo previsto en la modificación de planeamiento no supone un incremento poblacional de la unidad de ejecución respecto de las previsiones del planeamiento vigente.  
El suelo urbano colindante a la unidad de ejecución nº 7 posee red de alcantarillado de aguas residuales, que desagua en la estación depuradora municipal, que cuenta con un caudal de proyecto de 1.161 m³/día y un caudal de funcionamiento en el año 2003 de 416 m³/día.  
El municipio cuenta con sistemas de recogida y evacuación de las aguas pluviales para su posterior vertido al barranco del Toll. Uno de estos colector de aguas pluviales atraviesa la unidad de actuación nº 7 de norte a sur.  
El proyecto prevé la recogida y evacuación de las aguas residuales y pluviales mediante una red de alcantarillado unitaria, para su posterior vertido a la red general de alcantarillado y su tratamiento en la estación depuradora municipal.  
En cuanto a la gestión de los residuos generados tras la demolición de las instalaciones industriales y la sustitución de la carretera afectada por la urbanización, se propone la separación de los residuos, su almacenamiento temporal y su entrega final a gestores autorizados, o su vertido a vertedero autorizado.  
7. Se realiza una descripción del medio socioeconómico basada en una relación de tablas estadísticas de población y sectores económicos del municipio, comparando los datos municipales con los de la provincia de Alicante y la Comunidad Autónoma.  
8. La ampliación de la Unidad de Ejecución definida en las Normas Subsidiarias vigentes y la construcción de la rotonda de acceso a la misma afectan parcialmente a las instalaciones de una antigua industria dedicada a la cerámica, hoy convertidas en almacén. La ejecución de las obras previstas llevará aparejada la demolición parcial o total de la instalación industrial, generándose a su vez un importante volumen de residuos de distinta naturaleza, que deberán ser gestionados de manera adecuada. Lo mismo sucederá con la eliminación de la carretera que discurre al este de la industria, y que será sustituida por el vial nº 7 de la unidad de ejecución.  
9. El estudio de impacto ambiental incorpora una serie de medidas correctoras relacionadas con las obras de urbanización cuyo objetivo es minimizar los impactos ambientales generados por la actuación. Se redacta Programa de Vigilancia Ambiental encaminado a verificar el cumplimiento de las medidas correctoras propuestas que, si bien contempla la futura realización de controles sobre diferentes variables ambientales afectadas, no indica el tipo y lugar del control a realizar ni la periodicidad de los mismos.  
10. El estudio de impacto ambiental afirma que si se aplican las medidas correctoras previstas para minimizar los impactos negativos que se producirán, la actuación será admisible desde el punto de vista ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan de Reforma Interior, con anexo de Homologación, de la Unidad de Ejecución nº 7 del suelo urbano de Agost (Alicante), promovido por el Ayuntamiento de Agost siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
. En relación con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, se deberá someter el estudio de impacto ambiental a informe por parte de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. Este informe deberá concluir sobre la posible afección del plan a la Villa romana de la Esperanza indicando, en su caso, las actuaciones administrativas a seguir y las medidas protectoras y correctoras a adoptar por el plan.   
Con carácter previo a la aprobación definitiva del plan, se deberá presentar el citado informe, emitido en sentido favorable, ante la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante.  
. Todos los residuos generados en las distintas fases de la actuación .demolición, construcción y funcionamiento. deberán ser separados en función de su naturaleza (RCD's, RSU's, RSAU's y RP's) y entregados a gestores autorizados. Esta medida será de aplicación para toda la unidad de ejecución.  
. En lo que respecta a la posible inundabilidad de la zona y a las obras ejecutadas por la Diputación Provincial de Alicante para eliminarla, se estará a los criterios que pueda establecer la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante en el ejercicio de sus funciones y competencias.  
. Se deberá completar el Programa de Vigilancia Ambiental, indicando los controles a realizar, el lugar y la periodicidad de los mismos.  
. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de mayo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente 243/04-AIA  
Promotor VICTORIANO PUCHADEZ LÓPEZ  
Autoridad Sustantiva Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación  
Objeto proyecto Piscifactoría de especies marinas adaptables al agua dulce (mujol y anguila).  
Localización Partida .Els Ciscarets. Parcelas nº 21, 22 y 33 del Polígono catastral 16, en el municipio de Corbera (Valencia)   
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto.  
La piscifactoría se ubica al norte del casco urbano de Corbera, entre la autopista A-7 y la Ctra VV 1105 de Alcira-Corbera-Sueca, en una parcela de 10.428 m² en terrenos de uso agrícola (cítricos) calificados como suelo no urbanizable común, y con una pequeña zona de la parcela como suelo no urbanizable de servidumbres viarias por su proximidad a la autopista.  
El proyecto tiene como objetivo el cultivo intensivo en agua dulce de anguila (Anguilla anguilla) y lisas (Mugil spp), así como la instalación de una granja-taller.  
La producción a conseguir es de 245 tn/año de ejemplares adultos aptos para su venta (152 tn de anguila y 93 tn de lisas), mediante el engorde con piensos compuestos de angulas y alevines de lisas procedentes de su medio natural (circuito abierto), capturadas anualmente a lo largo de los meses de noviembre a marzo. La duración del ciclo productivo es de unos 16 meses para la anguila y de 20 meses para las lisas.  
Para el cultivo de anguila y lisas se proyecta la construcción de:  
. Una Nave de Alevinaje (130m x 89 m) con estanques circulares para el desarrollo de los seis primeros meses del ciclo, sala de control, sala de tratamientos patológicos, sala de pesaje y depósito diario del pienso, almacén (carros, cepillos,..).  
. Nave de Preengorde (50 m x 20 m) con estanques de continuación al alevinaje, laboratorio.  
. La instalación de 30 estanques exteriores para el engorde que estarán cubiertos con mallas de plástico. Estos estanques se ubican entre las tres construcciones paralelas, las dos naves y la granja-taller.  
La Granja Taller (108 m²) consta de un cobertizo donde estarán 12 acuarios destinados a especies acuícolas endémicas de la zona y 7 estanques para la reproducción testimonial de peces (fartet, samaruc, espinoso, colmilleja) y anfibios (gallipato) con destino a la repoblación, especies que se encuentran en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas como amenazadas y en peligro de extinción.  
En la Nave de preengorde se adosa por la fachada sur la construcción de una serie de dependencias: cámara fría para piensos, pesaje y arcones congeladores, sala de preparación de pescado para la venta, sala grupo electrógeno, sala transformador, Sala Control general, taller de mantenimiento. Y ampliando esta nave por el oeste, se encuentran las oficinas, comedor, servicios, vestuario y almacén.  
La dotación de agua para el cultivo acuícola procederá del riego de pozo existente en la parcela. Se contemplan en el proyecto 4 pozos de los que se extraerán el agua y canalizarán a la depuradora de aguas industriales a reutilizar. Se estima un consumo de agua de unos 3.495 l/min, en pleno rendimiento de la piscifactoría.  
Se reutilizará el agua usada de los diferentes estanques instalando una EDAR para su depuración total y una red de canaletas, tapadas con rejillas y con rejillas transversales, que las conducirán desde cada estanque a la depuradora. Del volumen total del agua circulando en todo el circuito se aprovechará un 95%, reponiéndose diariamente el volumen de agua perdido por evaporación, manejo de peces, etc. De esta depuración se eliminará diariamente un 2'5% (unos 36 m³) que se verterá a una acequia que confluye en un barranco.  
Las aguas residuales de aseos, servicios, laboratorio y dependencias que no se reciclan serán, independientemente a la anterior, canalizadas por tubería enterrada a depuradora de oxidación total para su tratamiento y realizando su vertido a la acequia perimetral con destino al riego.  
Por las necesidades del cultivo, el agua de los estanques de las Naves de alevinaje y preengorde se calentará mediante energía solar instalando para ello: un sistema de calentamiento de agua en circuito cerrado bajo la cubierta acristalada de cada nave y otro sistema con captadores solares exteriores colocados sobre la cubierta de las dependencias adosadas a la nave de preengorde.  
Tramitación Administrativa  
En fecha 8 de octubre de 2004 se recibe escrito de la Dirección Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación en Valencia solicitando la declaración de impacto ambiental correspondiente a la piscifactoría de anguila y mujol de D. Victoriano Puchades López a ubicar en la partida .Ciscarets. del municipio de Corbera, cuya documentación fue presentada por el promotor el 8 de junio en los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda. La documentación citada que consta de proyecto técnico, estudio de impacto ambiental e informe municipal se recibe en esta Dirección General de Gestión del Medio Natural en fechas 6 de julio y 10 de septiembre de 2004.  
En fecha 25 de octubre se remite notificación al DOGV para exponer al público el estudio de impacto ambiental, trámite que no se realiza en la obtención de la autorización que emite la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.  
En fecha 17 de enero de 2005 se devuelve la documentación a la Dirección Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación para que se procediera por parte del promotor al cumplimiento de la Ley 10/2004, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, previo a la autorización de la actividad.  
En fecha 5 de abril de 2005 se recibe de la Dirección Territorial de Agricultura, Pesca y Alimentación en Valencia, para continuar la tramitación de este expediente de impacto ambiental, copia cotejada de documentación relativa al trámite iniciado para la obtención de la Declaración de Interés Comunitario en cumplimiento de la Ley del suelo no urbanizable, así como de un ejemplar del proyecto técnico de la piscifactoría.  
Información pública  
El estudio de impacto ambiental ha estado expuesto al público durante treinta días hábiles, mediante anuncio de la Conselleria de Territorio y Vivienda publicado en el DOGV de fecha 8-11-2004. Finalizada la exposición pública se ha obtenido una alegación presentada en esta Conselleria y ninguna alegación en el Ayuntamiento de Corbera, según resultados recibidos el 11 de enero de 2005 de dicho Ayuntamiento.  
Alegaciones  
En la alegación presentada por D. José Vicente Edo Vázquez, en nombre propio y del Centro d'Aqüicultura Experimental (C.A.E.) se manifiesta que:  
. La piscifactoría queda dentro del ámbito de la Cuenca Hidrográfica del Parque Natural de la Albufera de Valencia donde no se permite este tipo de actividades por la posible afección a las especies de fauna autóctonas.  
. No se garantiza la inocuidad de las aguas residuales para el ecosistema circundante, vertiéndose éstas sin tratamiento previo a cauce que tiene ramificación con ramales que conectan con el lago de la Albufera.  
. No se determina con claridad las especies de vertebrados que se van a utilizar en las instalaciones, faltando la referencia de la legislación vigente sobre las especies no permitidas por no ser autóctonas del área hidrográfica de dicha cuenca.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La piscifactoría se sitúa en terrenos de una zona agrícola de cultivo de cítricos, entre la Autopista A-7 y la Ctra. VV 1105, que se encuentran a menos de un kilómetro por el norte del núcleo de población de Corbera. Esta ubicación queda fuera del ámbito de la Cuenca Hidrográfica de la Albufera, según la cartografía del PORN de la citada Cuenca consultada.  
En situaciones de fuertes lluvias, las aguas de escorrentía son eliminadas a través de la red de acequias de riego y de un barranco que, atraviesa la A-7, está totalmente seco y asfaltado en su tramo más próximo a la parcela en cuestión.  
En esa zona no existe riesgo de inundación, pero si presenta una vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos alta por porosidad, según la información contenida en el Mapa Geocientífico de la Provincia de Valencia.  
Por consiguiente, además del paisaje agrícola determinado en el estudio de impacto ambiental, es destacable la afección al agua por la ejecución y funcionamiento del proyecto.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
En el estudio de impacto ambiental se caracterizan los impactos que conlleva el proyecto, tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento.  
En la fase de construcción no se consideran negativos los impactos identificados, ya que la situación del lugar y las medidas adoptadas evitan que lo sea. Así pues, la tierra de las excavaciones se usará para las zonas ajardinadas del Centro Piscícola, la colindancia con la Ctra VV-1105 permitirá sin riesgo el transporte de materiales, los pies de naranjos que se eliminen se venderá como leña.  
Por el funcionamiento de la actividad se presenta los impactos provocados por: el cultivo, las instalaciones permanentes, aporte de medicamentos, explotación piscícola; a la vez que se citan las medidas que se adoptarán para su minimización. Los efectos considerados con incidencia negativa corresponden:  
El leve ruido debido al funcionamiento del grupo electrógeno.  
El olor que se produzca durante el verano por el depósito de los fangos procedente de la limpieza de las canaletas y depuradoras.  
Generación de aguas residuales industriales y sanitarias.  
El aporte al cultivo de medicamentos con funciones terapéuticas y profilácticas.  
La alteración del paisaje agrícola por las construcciones.  
Otras acciones con efectos negativos a considerar son los diferentes residuos generados: peces muertos, residuos sólidos asimilables a urbanos y los considerados residuos peligrosos; las emisiones que se produzcan en la fase de construcción y afecten negativamente a los cultivos de cítricos de las parcelas anexas a la ocupada por la piscifactoría, así como residuos resultantes de las obras; los vertidos de las depuradoras que van a un barranco seco y asfaltado; el riesgo de contaminación del acuífero por filtraciones procedentes de depósitos enterrados o semienterrados que contengan sustancias susceptibles de producir contaminación.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Para minimizar los impactos negativos detectados se establecen las siguientes medidas:  
. Insonorización del grupo electrógeno, modelo así ya adquirido de fábrica.  
. Traslado a vertedero autorizado o venta como abono orgánico de los fangos procedentes de canaletas y depuradoras.  
. Instalación de una depuradora para el tratamiento y reutilización de las aguas industriales, reduciéndose el consumo de agua a extraer del acuífero de la zona. Los vertidos necesarios de las aguas usadas serán depurados y, cumpliendo todos los requisitos legales exigidos, se verterán a la acequia de escorrentía de los campos de cultivo que vierte al barranco próximo.  
. Instalación de una depuradora de oxidación para el tratamiento de las aguas sanitarias y aquellas otras que no son reutilizadas en el proceso industrial, con vertido igualmente a la acequia.  
. El suministro de los medicamentos a los peces se realiza en pequeñas cantidades y con los piensos, además se trata el agua en la depuradora. La aplicación de los medicamentos se efectuará de acuerdo a lo establecido en la normativa comunitaria y estatal (Directivas del Consejo 91/67/CEE y 93/53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 y RD 1.749/98.  
. Instalación de un seto vegetal vivo de dos metros de altura para minimizar el impacto paisajístico de las construcciones, que serán de muy poca altura y con las mismas características constructivas que las existentes en su entorno.  
Durante las obras, se evitará al máximo el levantamiento de polvo y se realizarán los suficientes riegos periódicos para proteger la vegetación de los cultivos colindantes.  
Los residuos inertes procedentes de las obras se gestionarán correctamente, trasladándolos a vertedero de inertes autorizado.  
El almacenamiento de las sustancias medicamentosas, así como los productos utilizados en laboratorio, se efectuará de acuerdo a la normativa aplicable, y la eliminación de estos productos, restos de ellos, envases y embalajes, así como de las especies muertas de los cultivos será realizada por empresas autorizadas para ello.  
Dada la proximidad del núcleo de población de Corbera a la piscifactoría y el estado del cauce receptor de los vertidos, barranco seco y asfaltado, se considera más conveniente y como medida preventiva el poder conectar con la red de saneamiento municipal para verter tanto los vertidos de saneamiento como los industriales.  
Respecto a la posible afección a vía pecuaria, se estará a lo establecido en la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias.  
Si durante el movimiento de tierras en la fase de construcción se encontrase restos paleontológicos, arqueológicos o etnológicos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Por las captaciones de aguas subterráneas y los vertidos de las depuradas al terreno o cauce público se tendrá que disponer de la autorización correspondiente preceptiva de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Con relación a las especies a cultivar en la Granja Taller Acuícola .fartet, samaruc, espinoso, colmilleja y gallipato. por ser especies protegidas incluidas en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna, la empresa tendrá que atenerse al cumplimiento de las condiciones establecidas en el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el citado Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección.  
Programa de Vigilancia Ambiental.  
Puesto que en el estudio de impacto ambiental no se establece ningún programa de vigilancia ambiental, se deberá elaborar un programa de vigilancia ambiental en el que se recojan todos los controles de las medidas correctoras ejecutadas, así como las revisiones periódicas y de mantenimiento de las instalaciones. Todo ello con el objetivo de evitar posibles fugas que contaminen las aguas subterráneas y, como no, las superficiales.  
En el seguimiento ambiental se incluirá también el control de la correcta gestión de recogida y almacenamiento temporal de todos los tipos de residuos .asimilables a urbanos, inertes, peligrosos. generados durante la ejecución y funcionamiento de la actividad, tales como: lodos de depuradora y de las canaletas de aguas residuales; residuos de laboratorio; las especies muertas del cultivo; los restos de medicamentos, sus envases y embalajes. Todo ello, de acuerdo a la normativa aplicable a cada tipo de residuo, para su entrega posterior a las respectivas empresas gestoras.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento y del anexo I apartado 1 g) del Decreto 162/90.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por tanto, a la vista de lo que antecede, en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Piscifactoría de especies marinas adaptables al agua dulce (mújol y anguila), promovido por VICTORIANO PUCHADES LÓPEZ, sita en la Partida .Els Ciscarets. Parcelas nº 21, 22 y 33 del Polígono catastral 16, en el municipio de Corbera (Valencia), siempre que se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Durante la ejecución de las obras del proyecto, se tomarán las medidas necesarias y realizarán los suficientes riegos periódicos para proteger los cultivos colindantes del polvo y emisiones producidos por movimiento de tierras, maquinaria, y demás operaciones de las mismas.  
2. Se tendrá que disponer de las autorizaciones preceptivas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, por las captaciones de aguas subterráneas para el uso industrial y, en caso de realizar vertidos al terreno para riego o a cauce público, por la realización de vertido.  
3. La empresa, para el tipo de medicamentos y su aplicación al cultivo que utilice, se atendrá al cumplimiento de la normativa comunitaria y estatal (Directivas del Consejo 91/67/CEE y 93//53/CEE, RD 109/95, RD 157/95 y RD 1.49/98), así como para el almacenamiento de estos productos que se efectuará de acuerdo a la normativa aplicable.  
4. Ante la posible afección a vía pecuaria, se estará a lo establecido en la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias.  
5. Si durante el movimiento de tierras en la fase de construcción se encontrase restos paleontológicos, arqueológicos o etnológicos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
6. El Programa de vigilancia ambiental que se elabore recogerá todos los controles de las medidas correctoras ejecutadas, así como las revisiones periódicas y de mantenimiento de aquellas instalaciones que presenten riesgo de contaminación del suelo y aguas subterráneas. Igualmente, contemplará el seguimiento ambiental el control de la correcta gestión de recogida y almacenamiento temporal de todos los tipos de residuos asimilables a urbanos, inertes y peligrosos generados durante la ejecución y funcionamiento de la actividad; todo ello, de acuerdo a la normativa aplicable a cada tipo de residuo, para su entrega posterior a las respectivas empresas.  
De forma anual remitirán a esta Dirección General los resultados, análisis de los mismos y conclusiones obtenidos del Programa de Vigilancia Ambiental que se adjuntará.  
7. La empresa, por las especies protegidas a cultivar en la Granja Taller Acuícola (fartet, samaruc, espinoso, colmilleja y gallipato) incluidas en el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna, tendrá que atenerse al cumplimiento de las condiciones establecidas en el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el citado Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, y se establecen categorías y normas para su protección.   
8. El proyecto contemplará una partida presupuestaria que permita llevar a cabo el Programa de Vigilancia Ambiental  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 19 de mayo de 2005.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Alvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML