Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8917, del 01-10-2020 (2020/7796)

RESOLUCIÓ de 9 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 103/2016-AIA Guardamar del Segura.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8917

Data del DOGV
:   01-10-2020

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2020/7796

CVE


Data del document
:   09-09-2020

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 9 de setembre de 2020, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 103/2016-AIA Guardamar del Segura. [2020/7796]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 103/2016-AIA Guardamar del Segura.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 103/2016-AIA  
Títol: Modificació substancial de l'autorització ambiental integrada per a la fabricació de bateries d'automoció  
Promotor: Johnson Controls Autobaterías, SA.  
Autoritat substantiva: Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental (Expedient 091/16 IPPC)  
Localització: carretera N-332 km 73,5 del terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant)  
  
Antecedents  
S'assigna a la instal·lació el número d'identificació mediambiental (NIMA) 0300004282, la mercantil Johnson Controls Autobaterías, SA, disposa de:  
- Declaració d'impacte ambiental favorable condicionada, amb data 6 de març de 2006, expedient (342/2004-AIA), el promotor del qual és VB Autobaterías, SA, per a una fàbrica de bateries de plom/àcid.  
- Autorització ambiental integrada, mitjançant la Resolució de 19 de juliol de 2006, per a una instal·lació de fabricació de bateries, atorgada a l'empresa VB Autobaterías, SA, que queda inscrita en el Registre general d'instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 038/AAI/CV, amb capacitat de producció de 6,4 milions de bateries a l'any.  
- Amb data 19 d'octubre de 2007, el titular comunica el canvi de denominació social, de VB Autobaterías, SA, a Johnson Controls Autobaterías, SA.  
- Amb data 19 de juliol de 2010, es modifica l'autorització ambiental integrada, amb la qual cosa es considera no substancial, i s'amplia la capacitat de producció de 6,4 milions de bateries a l'any a 7,8 milions de bateries a l'any.  
- Amb data 19 de desembre de 2013, la Direcció General de Qualitat Ambiental, emet una resolució per la qual es considera actualitzada l'autorització ambiental integrada, sobre les emissions industrials.  
  
Descripció del projecte  
Es tracta d'una activitat existent i en funcionament, es dedica a la fabricació i comercialització de bateries de plom/àcid per a vehicles. La instal·lació està situada en una parcel·la d'una superfície de 157.514 m², on la superfície construïda és de 33.778 m².  
L'Ajuntament de Guardamar del Segura emet un certificat de compatibilitat urbanística favorable, amb data 18 de març de 2016.  
Els canvis i ampliacions d'aquesta modificació substancial no implicaran la construcció de noves edificacions sinó el condicionament de la maquinària i la modernització de les instal·lacions per a augmentar la capacitat de producció; es modernitzen algunes de les tecnologies existents i s'incorporen sistemes com la recuperació de calor, aspecte que implica la substitució d'alguns equips i petites millores en uns altres, per a disposar de línies més competitives, principalment la modernització de l'etapa de producció d'òxid de plom per a bateries, amb la qual cosa es milloren les tècniques de depuració i s'augmenta la productivitat de la fàbrica fins a 10 milions de bateries a l'any, en un període de tres anys (2016-2019).  
La producció en 2014 era de 6.197.248 bateries (autoritzades en l'AAI), en 2015 de 7.731.640 bateries (modificació no substancial) i la producció anual prevista és de 10 milions de bateries a l'any (modificació substancial).  
Amb la modificació proposada es recupera la calor dels fumerals mitjançant l'extracció dels fums de cada fumeral en la seua part inicial per mitjà d'un aspirador que passaria per un intercanviador aigua/aigua i els gasos menys calents es llançarien a l'atmosfera a través d'altres fumerals. Cada sistema de recuperació donarà lloc a un fumeral nou (un focus nou per fumeral). La modificació implicarà canvis en l'estat dels focus emissors a l'atmosfera, ja que es donen d'alta 13 focus nous respecte a la AAI autoritzada.  
L'aigua calenta es transporta a altres punts de la fàbrica per a l'aprofitament de la seua energia calorífica i està previst fer-ne ús per a dues aplicacions:  
1. Calfar les cambres de curat de plaques negatives mitjançant intercanviadors aigua/aire. Actualment es calfen amb energia elèctrica.  
  
2. Calfar aigua calenta sanitària mitjançant intercanviador aigua/aigua. Actualment s'empra energia elèctrica.  
La modificació suposarà un increment de la capacitat de producció i increment en el consum d'aigua potable. Per a la producció màxima de 10 milions de bateries a l'any, s'estima un consum total de 174.344 m³/any.  
En la AAI autoritzada els consums d'aigua potable eren:  
- Producció anual de 6,4 milions de bateries/any: 111.580 m³  
- Producció anual de 7,8 milions de bateries/any: 136.000 m³  
L'augment en la capacitat de producció suposarà un consum energètic més alt, que arribarà a un consum estimat de 86.000 MWh/any per a una producció anual de 10 milions de bateries/any.  
En l'AAI autoritzada els consums d'energia eren:  
- Producció anual de 6,4 milions de bateries/any: 62.656 MWh  
- Producció anual de 7,8 milions de bateries/any: 74.784 MWh  
El consum de gas natural es realitza amb un tanc de gas natural liquat de 100 m³ de capacitat autoritzat, amb el qual s'arriba a un consum estimat de 15.500.000 MWh per a una producció anual de 10 milions de bateries/any.  
- Producció anual de 6,4 milions de bateries/any: ús de gas propà  
  
- Producció anual de 7,8 milions de bateries/any: 11.977.119 MWh  
  
Pel que fa al recurs hídric, s'aporta justificació emesa per Hidraqua el 16 de desembre de 2019 (Servei Municipal d'aigües de Guardamar del Segura), en el qual s'indica que les infraestructures del proveïment tindran capacitat per al subministrament dels cabals previstos en l'ampliació de la fàbrica, és a dir, per al subministrament de 174.344 m³/any.  
  
La documentació aporta una àmplia gamma de matèries primeres i les seues quantitats, com: plom pur (lingots), plom aliat (lingots), àcid sulfúric (a granel), monoblocs de polipropilé (palets), tapes de polipropilé (caixes), sulfat de bari (sacs), sosa càustica (GRG/cisternes), gas natural liquat, gasoil, etc.  
Pel que fa als productes fabricats, són les bateries per a automoció, amb la possibilitat d'expedir productes intermedis per a la producció d'altres fàbriques com les reixetes, plaques i bateries muntades.  
Les fases de producció són les següents:  
1. Recepció i emmagatzematge de matèries primeres: el plom és la matèria primera fonamental tant per a la fabricació de reixetes com per a la fabricació d'òxid de plom per a bateries, es rep en forma de lingots que són emmagatzemats en diferents zones cobertes. La resta de matèries primeres necessàries per a la fabricació de la bateria són recepcionades en diferents llocs: edifici de dilució (àcid sulfúric i altres productes químics), magatzem de monoblocs i tapes, etc.  
2. Producció de reixeta positiva i negativa: a partir de plom fos.  
  
3. Producció d'òxid de plom per a bateries: es fabrica òxid de plom a partir de lingots de plom en els reactors de producció d'òxid.  
  
En l'actualitat es realitza en sis reactors d'oxidació pel mètode Barton (3 Linklater i 3 Heubach). La modificació proposada consisteix en la instal·lació de tres reactors tipus Heubach per a augmentar la producció d'òxid de plom (aportada actualment pels tres reactors tipus Linklater), ja que tenen una capacitat de producció d'òxid superior. En el període de tres anys (2016-2019), es disposarà de set reactors d'oxidació, sis Heubach i un Linklater, aquest últim complementarà la capacitat productiva en cas d'incidències.   
4. Obtenció de la pasta: s'utilitza òxid de plom, aigua desmineralitzada, àcid diluït i altres materials.  
5. Empastament: tant la reixeta positiva contínua com la reixeta negativa contínua s'empasten i es tallen en les línies d'empastament per a obtindre les plaques.  
6. Curat de plaques: s'estabilitza la unió massa-reixeta mitjançant el manteniment d'unes condicions de temperatura i humitat controlades.  
  
La modificació proposada inclou l'increment en el nombre de cambres de curat per a plaques positives, que passen de nou a onze cambres.  
  
7. Muntatge de bateries: es reben caixes de plàstic amb sis compartiments o gots fabricades fora de la planta. Es formen elements consistents en grups de «x» plaques positives i «y» plaques negatives amb un material aïllant entre si (bossa de polietilé que envolta com un sobre les plaques d'una polaritat). Totes les plaques positives de cada got estan unides en paral·lel entre si mitjançant connexions de plom, el mateix ocorre amb les plaques negatives. Es preveu assolir la producció prevista canviant una màquina de conformació de connexions (COS) en una de les línies de muntatge i fent millores en part de la maquinària.  
  
8. Ompliment amb àcid: s'omplin els vasos amb àcid sulfúric diluït que fa d'electròlit.  
9. Formació i càrrega: s'aplica tensió contínua entre els dos borns, es produeix el pas de corrent elèctric i la reacció química de les plaques. En aquesta reacció, que s'anomena formació i càrrega, té lloc la modificació de la matèria inerta de les plaques, que passen a ser matèries amb polaritat positiva i negativa.  
S'ha procedit a la substitució del procés de formació i càrrega de bateries refrigerades per aire a refrigeració per aigua, a més d'altres mesures organitzatives, que han permés arribar a la capacitat productiva de les seccions restants de la fàbrica.  
10. Acabat de les bateries: s'acaba amb el tancament dels punts d'ompliment d'àcid col·locant unes tapetes segellades per vibració, llavada, comprovacions elèctriques i etiquetatge.  
11. Emmagatzematge i expedició, les bateries, una vegada paletitzades, són agrupades a l'interior de les naus d'expedició i preparades per a ser enviades.  
Per tant, aquest augment de producció requerirà la modernització de l'etapa de producció d'òxid de plom, l'ampliació de les cambres de curat en la fase de curat de plaques positives i la modernització d'una de les línies de muntatge per a substituir una màquina de conformació de connexions COS per una de més producció i la maquinària auxiliar de la línia de muntatge.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 4 d'agost de 2016, es registra en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental un ofici de la Direcció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental en el qual se sol·licita el pronunciament sobre la suficiència de la documentació presentada, segons estableix l'article 28 de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats de la Comunitat Valenciana. Es remet l'expedient compost per:  
Projecte bàsic per a la modificació substancial de l'autorització ambiental integrada, estudi d'impacte ambiental, certificat de compatibilitat urbanística, documentació complementària i annexos.  
El 16 de maig de 2017, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental requereix al Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació que el promotor esmene la documentació aportada, per a completar l'expedient.  
El 14 de juliol de 2017, el Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació, remet documentació complementària, aportada pel promotor.  
El 25 de setembre de 2017, el Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'informe del Servei d'Ordenació del Territori, en què conclou que la modificació substancial de la indústria es troba afectada per risc d'inundació i és compatible amb les determinacions normatives del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, sempre que es justifique el compliment de l'article 20 de la seua normativa.  
El 5 d'octubre de 2017, el Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, en què exposa que la mercantil i el punt d'abocament es troben dins del perímetre de 500 m de protecció de la zona humida catalogada núm. 24 «Desembocadura i front litoral del Segura», i indica que s'hauria de realitzar un control en el medi aquàtic receptor per a assegurar-se que es compleixen les normes de qualitat ambiental per a les substàncies prioritàries i altres contaminants de l'annex IV del Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental.  
El 18 de gener de 2018, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita al Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Prevenció i Control de la Contaminació, la remissió dels informes sectorials.  
  
El 2 d'abril de 2019, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet documentació aportada pel promotor i el resultat de la informació pública sense haver-se presentat al·legacions al projecte.  
  
El 25 de setembre de 2019, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Segura, en el qual s'indica que la modificació substancial no suposa la modificació de la gestió d'aigües residuals implementada en la instal·lació ni l'alteració de les seues característiques.  
  
El 28 d'octubre de 2019, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet l'informe emés pel Servei de Lluita Contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, en el qual es considera que la documentació aportada en matèria d'emissions a l'atmosfera és suficient i adequada.  
El 7 de novembre de 2019, el Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació remet documentació presentada per la mercantil en resposta al requeriment del Servei d'Espais Naturals, en què indica que en compliment de l'autorització d'abocament i la seua periodicitat de l'AAI, la mercantil du a terme una presa de mostres cada dos mesos i presenta amb caràcter anual el resultat dels sis informes anuals a la Direcció General per al Canvi Climàtic i a la Confederació Hidrogràfica del Segura.  
  
Consideracions ambientals  
La indústria se situa en sòl urbà industrial, afectada per la zona de protecció de zones humides catalogades «Desembocadura i front litoral del Segura», envoltada de sòl no urbanitzable de protecció agrícola, molt pròxima a la desembocadura del Segura, i al LIC i Microreserva Dunes de Guardamar, i pròxima a la zona humida del Fondo d'Amorós i al jaciment de la Ràbita de Guardamar.  
Segons el vigent Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre el risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), la parcel·la està afectada per risc d'inundació 2 (període de retorn de 100 anys i calats superiors als 80 cm).  
L'activitat es troba afectada per les determinacions del Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL), ja que està situada entre l'àmbit ampliat de 1.000 metres i l'àmbit estricte de 500 metres des de la vora de la mar, regulat pel Decret 58/2018, de 4 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral de la Comunitat Valenciana i el catàleg de platges de la Comunitat Valenciana.  
  
La instal·lació es troba dins dels paisatges de rellevància regional de la Comunitat Valenciana, codi PRR 39 i conjunt paisatgístic, grup 13: Hortes i vegues de la Comunitat Valenciana.  
Quant a les emissions a l'atmosfera:  
La documentació remesa indica que totes les línies (muntatge, empastament, etc.) disposen d'aspiració localitzada i sistema de depuració per filtres que permeten la recollida i gestió adequada de l'òxid de plom residual. Al llarg del primer semestre de 2016, es va dur a terme la substitució dels filtres (equip depurador d'emissions) per uns altres de millor tecnologia, més eficients. Com una proposta d'implantació d'MTD progressivament durant el període 2016-2019, l'empresa ha iniciat la substitució dels filtres de mànegues, per un nou sistema de filtració (la filtració es fa en dos passos de cartutx compacte) en les fases de producció de banda, empastament, equip de buit de l'edifici de plaques i muntatge.  
Pel que fa a la producció de plom, com a mesures correctores es proposa que els gasos (gasos de fuita dels forns) es netegen en filtres de teixit i així es reduïsquen les emissions de pols i de compostos metàl·lics com ara plom. La neteja de gasos mitjançant llavadors humits i precipitadors electroestàtics humits és eficaç per als gasos de procés que són sotmesos a recuperació de sofre en la planta d'àcid sulfúric. El segellament dels forns i la transferència i emmagatzematge en recintes tancats són importants per a evitar les emissions fugitives.  
  
La utilització de resistències elèctriques en la majoria dels forns per a la fosa del plom suposa una prevenció en l'emissió de gasos associats als processos de combustió.  
Les mesures correctores per a les emissions de boires àcides procedents del tràfec, dosatge d'àcid sulfúric en diferents concentracions i càrrega de bateries, s'hauran de tractar prèviament mitjançant llavadors de gasos.  
Els equips de producció d'òxid de plom per a bateries i els equips de buit tenen un sistema de filtres de seguretat per a evitar qualsevol emissió accidental de producte.  
L'emmagatzematge de les matèries primeres o productes intermedis en pols es fa en contenidors estancs o sitges.  
La mercantil disposa dels informes d'inspecció i control de les emissions de contaminants atmosfèrics en focus canalitzats realitzat el 26 de gener de 2016, per una entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMQA), en la qual es conclou que les emissions de la totalitat dels focus avaluats compleixen amb la reglamentació aplicable.  
Quant a la producció de sorolls i vibracions:  
Es disposa de l'informe de mesurament de soroll ambiental, emés el juny de 2013, per l'entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental SGS Tecnos, SA, amb número de registre 25/ECMQA, que indica que el nivell de soroll produït per l'activitat s'ajusta als valors límit que estableix la normativa vigent. Aquest mesurament es realitza després de les últimes modificacions previstes en l'AAI.  
Quant a la gestió de residus:  
L'empresa presenta el Pla de prevenció i reducció de residus cada quatre anys i l'últim període presentat és 2013-2016.  
La minimització de residus s'aborda mitjançant controls de la producció d'escòries principalment. Els principals fluxos de residus són els residus amb contingut en plom i els llots contaminats de la depuració d'aigües residuals, que són retirats per gestors autoritzats.  
  
La neteja de la zona d'empastament es fa mitjançant un circuit de recirculació d'aigua, la qual es dirigeix a una zona de tractament de llots on les aigües són filtrades. L'aigua passa per un decantador, abans de retornar al circuit de reutilització, els llots filtrats i decantats són retirats per un gestor autoritzat.  
Per al residu àcid sulfúric contaminat, l'empresa planteja la possibilitat de presentar la sol·licitud de declaració com a subproducte donada la possibilitat d'un ús posterior.  
Quant a l'afecció de legionel·losi:  
La mercantil disposa d'instal·lacions de risc de legionel·losi segons el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i control de la legionel·losi. La mercantil disposa de les instal·lacions següents subjectes a aquesta legislació: torres de refrigeració i llavador de gasos.  
Es disposa d'un registre en què consten els manteniments preventius segons la legislació vigent. Adjunta com a document la còpia de notificació a l'Ajuntament i els últims certificats de manteniment preventiu (neteja i desinfecció) de les torres de refrigeració i del rentador de gasos realitzats per una empresa externa.  
Quant a la possible afecció al sòl i aigua:  
El subministrament d'aigua potable es fa per connexió a la xarxa de proveïment municipal i per dos depòsits pulmó de 30 m² d'aigua potable.  
Els efluents generats per la mercantil provenen principalment per les aigües excedents del concentrat de llots de fabricació, vessaments i rebutjos ocasionats en zona de dilució d'àcids i en la zona d'ompliment de les bateries, que són conduïdes a una arqueta de recollida i posteriorment bombades a la depuradora industrial.  
Les aigües residuals industrials són tractades en una depuradora fisicoquímica (EDARI), i les aigües sanitàries, en una depuradora biològica, per a ser conduïdes posteriorment a través d'una canonada fins al punt d'abocament final. Es disposa de canalitzacions de pluvials en tota la parcel·la; les aigües pluvials són enviades a la depuradora industrial (EDARI).  
Els abocaments procedents de la depuradora industrial (abocament industrial i aigües pluvials) i la depuradora de sanitaris (abocament d'origen sanitari), una vegada depurats són abocats al domini públic hidràulic, en l'assarb de la Rasga.  
La instal·lació disposa d'autorització d'abocament de la Confederació Hidrogràfica del Segura (expedient RAV(053) 1/87) per a l'abocament de les aigües depurades a l'assarb de la Rasga, pròxim a la confluència amb el riu Segura i renovada mitjançant la Resolució de 7 de gener de 2013 (expedient RV-14/2010). Posteriorment, en 2019, la CHS emet un informe favorable sobre la modificació substancial, en què indica que no suposa la modificació de la gestió d'aigües residuals implementada en la instal·lació ni l'alteració de les seues característiques.  
Quant a la vulnerabilitat del projecte a causa de l'afecció per risc d'inundació:  
L'informe emés pel Servei d'Ordenació del Territori indica que la vulnerabilitat de la instal·lació enfront del risc d'inundació ve donada, principalment, per la utilització i l'emmagatzematge de substàncies i residus perillosos. Per aquest motiu, i tenint en compte que es tracta d'un sòl urbà i en funcionament conforme a les autoritzacions obtingudes anteriorment, s'haurà de preveure en la modificació substancial l'apilament i emmagatzematge de les substàncies i residus perillosos sobreelevant-los respecte de la rasant de la carretera N-332 que afronta a la parcel·la, de manera que no queden afectats pel calat d'inundació.  
  
A més, exposa que correspon al departament que instrueix l'expedient efectuar la sol·licitud de l'informe de l'Administració hidràulica regulat en l'article 14 bis, apartat 5, del Reial decret 638/2016, de 9 de desembre, pel qual es modifica el Reglament del domini públic hidràulic, si per les dates de tramitació de l'expedient es considera aplicable a aquest supòsit.  
Quant a la possible afecció a zona humida:  
Segons el que s'estableix en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, pel que fa als valors límit d'emissió, almenys s'haurien d'aplicar els requisits dels abocaments procedents d'instal·lacions de tractament d'aigües residuals urbanes de la Directiva 91/271/CEE sobre tractament de les aigües residuals urbanes.  
A més de les concentracions límit d'abocament, haurien de realitzar un control en el medi aquàtic receptor per a assegurar-se que es compleixen les normes de qualitat ambiental per a les substàncies prioritàries i altres contaminants de l'annex IV del Reial decret 817/2015, d'11 de setembre, pel qual s'estableixen els criteris de seguiment i avaluació de l'estat de les aigües superficials i les normes de qualitat ambiental.  
  
El promotor porta l'informe sobre admissibilitat d'abocament favorable emés per la Confederació amb data 25 de gener de 2006 (núm. ref. RAV(053) 1/87) i un informe anual d'abocaments relatiu a l'exercici 2018, realitzat per Labaqua, SA (homologada com a entitat col·laboradora de l'administració hidràulica), que conclou que no se superen els valors límit d'emissió establits per la legislació que li és aplicable en el punt d'abocament.  
Encara que la instal·lació se situa en sòl urbà industrial, els efluents de l'EDARI, de l'EDAR sanitària i les aigües pluvials s'aboquen a l'assarb de la Rasga, que discorre i desaigua en la zona humida catalogada denominada «Desembocadura i front litoral del Segura», inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, aprovat per l'Acord del Govern Valencià de 10 de setembre de 2002.  
  
D'acord amb la informació del SIG de la Diputació d'Alacant, un dels col·lectors de l'EDAR de Guardamar del Segura (codi EIEL CL076017) discorre a 300 metres escassos del punt d'abocament de la instal·lació. A fi d'eliminar o minimitzar el risc de contaminació de la zona humida derivat d'un abocament fortuït d'aigües residuals generades en la instal·lació, s'haurà d'estudiar i, si escau, executar la connexió i l'abocament al col·lector esmentat.  
La mercantil disposa de la certificació d'un sistema de gestió ambiental segons la norma ISO 14001:2004, que es tracta d'un sistema totalment implantat en l'empresa i que permet reduir l'impacte ambiental de les activitats mitjançant la consecució correcta del seu programa de vigilància ambiental.  
La instal·lació està afectada pel reglament d'emmagatzematge de productes químics i els seus ITC, a causa de l'emmagatzematge de líquids corrosius (àcid sulfúric i hidròxid sòdic) amb núm. d'inscripció 03/APQ/358.3 de data 31.01.2005. S'aporta còpia del certificat d'inspecció periòdica quinquennal d'emmagatzematge de productes químics núm. 03.04.200002/12 de data 27 de juny de 2012, realitzat per una OCA.  
La mercantil exposa que la instal·lació no es troba afectada pel Reial decret 840/2015, de 21 de setembre, pel qual s'aproven mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en els quals intervinguen substàncies perilloses, una vegada estudiada la totalitat de les substàncies perilloses presents en la instal·lació mitjançant les seues fitxes de seguretat i la capacitat d'emmagatzematge respecte dels llindars establits en la legislació esmentada.  
Quant al Programa de vigilància ambiental, els principals punts de vigilància que proposa la mercantil són:  
- Revisió de la maquinària, amb l'elaboració d'un registre d'inspeccions tècniques.  
- Control dels nivells d'emissió de contaminants atmosfèrics, amb la periodicitat establida en la llei per una ECMQA.  
- Control dels nivells d'emissió d'òxid de plom, anualment.  
- Seguiment de la qualitat de les aigües d'abocament, amb la presentació anual dels resultats a l'administració competent.  
- Gestió adequada dels residus i verificació que es desenvolupa la minimització d'aquests.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de bateries per a automoció, constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària (article 7.1.c, que estableix que seran objecte d'una avaluació d'impacte ambiental ordinària els projectes amb qualsevol modificació de les característiques d'un projecte consignat en l'annex I, quan aquesta modificació compleix, per si sola, els llindars establits en l'annex I (grup 4, apartat e, segons la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
El projecte de modificació substancial està sotmés a avaluació d'impacte ambiental ordinària, ja que les modificacions successives per part de la mercantil (incloent-hi la no substancial) al llarg de la vigència de l'AAI, suposa una superació d'un increment de més del 50 % de la capacitat de producció de la instal·lació en unitats de producte, ja que la instal·lació avaluada produïa 6,4 milions de bateries a l'any i amb la modificació prevista la producció anual serà de 10 milions de bateries a l'any i de manera substancial també ha sigut incrementat el consum d'aigua per al procés productiu.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicables.  
3. El Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre avaluació d'impacte ambiental de projectes. Mitjançant la Resolució de 9 d'agost de 2019, el director general de Qualitat i Educació Ambiental delega la competència d'avaluació d'impacte ambiental de projectes en el director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la resolució següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de bateries d'automoció, promoguda per Johnson Controls Autobaterías, SA, situada a la ctra. N-332 km 73,5 del terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, el projecte i la resta de la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació:  
  
1. Es fan extensius al projecte de modificació substancial de l'autorització ambiental integrada de l'activitat els condicionants inclosos en la declaració d'impacte ambiental formulada amb data 6 de març de 2006 (expedient 342/2004-AIA).  
2. Els límits d'emissions canalitzades, la suficiència de les mesures preventives i correctores proposades i altres aspectes relacionats amb la prevenció d'emissions a l'atmosfera seran establits per l'òrgan competent en la preceptiva autorització d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, d'acord amb el que es preveu en l'article 13 de la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera.  
3. En el termini màxim de 5 anys, el promotor haurà d'estudiar la possibilitat d'evacuar les aigües residuals generades en la indústria a l'EDAR de Guardamar del Segura, mitjançant una connexió al col·lector (codi EIEL CL076017) que discorre a uns 300 metres al sud-est del punt d'abocament actual. Si és viable, executarà aquesta connexió i, en cas contrari, justificarà tècnicament aquest aspecte.   
En tot cas, mentre es mantinga el punt d'abocament i la destinació actual de les aigües residuals, s'hauran de complir estrictament els valors límit establits en l'autorització d'abocament atorgada per la Confederació Hidrogràfica del Segura. Qualsevol anomalia en les instal·lacions de depuració d'aigües residuals susceptible d'originar un abocament que supere els límits autoritzats haurà de comunicar-se fefaentment a l'organisme de conca i s'hauran d'adoptar simultàniament les mesures necessàries per a corregir-la en el mínim terme.  
4. S'establirà el que s'indica en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, remés el 5 d'octubre de 2017, i recollit en la part expositiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental, quant a la possible afecció a zona humida.  
5. S'establirà el que s'indica en l'informe del Servei d'Ordenació del Territori, remés el 25 de setembre de 2017, i recollit en la part expositiva d'aquesta declaració d'impacte ambiental, quant a l'apilament i emmagatzematge de les substàncies i residus perillosos sobreelevant-los respecte de la rasant de la carretera N-332 que afronta a la parcel·la, de manera que no queden afectats pel calat d'inundació.  
  
6. S'haurà d'establir un programa de vigilància ambiental a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. D'aquest programa caldrà portar un registre documentat que haurà d'incloure el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles.  
Quant a l'aplicació de la normativa per a la prevenció i control de legionel·losi, el programa de manteniment de les instal·lacions i els resultats dels controls realitzats per a garantir el compliment de les mesures establides en aquesta normativa s'hauran d'incorporar al programa de vigilància ambiental.  
7. Les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental es podran modificar quan concórrega qualsevol de les circumstàncies previstes en l'article 44 de la Llei 21/2013, de 9 desembre, d'avaluació ambiental.  
8. Qualsevol modificació del projecte serà objecte d'avaluació ambiental quan siga un supòsit exigit per la normativa sectorial d'avaluació ambiental vigent en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, i s'hi aplicarà el procediment d'avaluació d'impacte ambiental previst en aquesta.  
  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, com que és un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
La regulació de la vigència d'aquesta declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de la Llei 21/2013 esmentada.  
  
València, 23 de gener de 2020.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 9 de setembre de 2020- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Qualitat i Educació Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8917, del 01-10-2020 (2020/7796)

RESOLUCIÓN de 9 de septiembre de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 103/2016-AIA Guardamar del Segura.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8917

Fecha DOGV
:   01-10-2020

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2020/7796

CVE


Fecha del documento
:   09-09-2020

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 9 de septiembre de 2020, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 103/2016-AIA Guardamar del Segura. [2020/7796]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 103/2016-AIA Guardamar del Segura  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 103/2016-AIA  
Título: Modificación sustancial de la autorización ambiental integrada para la fabricación de baterías de automoción  
Promotor: Johnson Controls Autobaterías, SA.  
Autoridad sustantiva: Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental (Expediente 091/16 IPPC)  
Localización: carretera N-332 km 73,5 del término municipal de Guardamar del Segura (Alicante)  
  
Antecedentes  
Se asigna a la instalación el Número de Identificación Medio Ambiental (NIMA) 0300004282, la mercantil Johnson Controls Autobaterías, SA, dispone de:  
- Declaración de impacto ambiental favorable condicionada, con fecha 6 de marzo de 2006, expediente (342/2004-AIA), cuyo promotor es VB Autobaterías, SA, para una fábrica de baterías de plomo/ácido.  
- Autorización ambiental integrada, mediante resolución de 19 de julio de 2006, para una instalación de fabricación de baterías, otorgada a la empresa VB Autobaterías, SA, quedando inscrita en el Registro General de Instalaciones IPPC de la Comunidad Valenciana con el número 038/AAI/CV, con capacidad de producción de 6,4 millones de baterías al año.  
- Con fecha 19 de octubre de 2007, el titular comunica el cambio de denominación social, de VB Autobaterías, SA, a Johnson Controls Autobaterías, SA.  
- Con fecha 19 de julio de 2010, se modifica la autorización ambiental integrada considerándose no sustancial, ampliándose la capacidad de producción desde 64 millones de baterías al año a 78 millones de baterías al año.  
- Con fecha 19 de diciembre de 2013, la Dirección General de Calidad Ambiental, emite resolución por la que se considera actualizada la autorización ambiental integrada, sobre las emisiones industriales.  
  
Descripción del proyecto  
Se trata de una actividad existente y en funcionamiento, se dedica a la fabricación y comercialización de baterías de plomo/ácido para vehículos. La instalación esta ubicada en una parcela de superficie 157.514 m², siendo la superficie construida de 33.778 m².  
El Ayuntamiento de Guardamar del Segura, emite certificado de compatibilidad urbanística favorable, con fecha 18 de marzo de 2016.  
Los cambios y ampliaciones de esta modificación sustancial no implicará la construcción nuevas edificaciones sino el acondicionamiento de la maquinaria y la modernización de las instalaciones para aumentar la capacidad de producción, se modernizan algunas de las tecnologías existentes y se incorporan sistemas como la recuperación de calor, implicando la sustitución de algunos equipos y pequeñas mejoras en otros, para disponer de líneas más competitivas, principalmente la modernización de la etapa de producción de óxido de plomo para baterías, mejorando las técnicas de depuración y aumentando la productividad de la fábrica hasta 10 millones de baterías al año, en un periodo de tres años (2016-2019).  
La producción en 2014 era de 6.197.248 baterías (autorizadas en la AAI), en 2015 de 7.731.640 baterías (modificación no sustancial) y la producción anual prevista es de 10 millones de baterías al año (modificación sustancial).  
Con la modificación propuesta se recupera el calor de las chimeneas mediante la extracción de los humos de cada chimenea en su parte inicial por medio de un aspirador que pasaría por un intercambiador agua/agua y los gases menos calientes se lanzarían a la atmósfera a través de otras chimeneas. Cada sistema de recuperación va a dar lugar a una chimenea nueva (un foco nuevo por chimenea). La modificación implicará cambios en el estado de los focos emisores a la atmósfera, ya que se dan alta 13 focos nuevos con respecto a la AAI autorizada.  
El agua caliente se transporta a otros puntos de la fábrica para el aprovechamiento de su energía calorífica, estando previsto su empleo para dos aplicaciones:  
1. Calentar las cámaras de curado de placas negativas mediante intercambiadores agua/aire. Actualmente se calientan con energía eléctrica.  
2. Calentar agua caliente sanitaria mediante intercambiador agua/agua. Actualmente se emplea energía eléctrica.  
La modificación supondrá un incremento de la capacidad de producción e incremento en el consumo de agua potable. Para la producción máxima de 10 millones de baterías al año, se estima un consumo total de 174.344 m³/año.  
En la AAI autorizada los consumos de agua potable eran:  
- Producción anual de 6,4 millones de baterías/año: 111.580 m³  
- Producción anual de 7,8 millones de baterías/año: 136.000 m³  
La mayor capacidad de producción supondrá un mayor consumo energético, alcanzando un consumo estimado de 86.000 MWh/año para una producción anual de 10 millones de baterías/año.  
En la AAI autorizada los consumos de energía eran:  
- Producción anual de 6,4 millones de baterías/año: 62.656 MWh:   
- Producción anual de 7,8 millones de baterías/año: 74.784 MWh  
El consumo de gas natural se realiza con un tanque de gas natural licuado de 100 m³ de capacidad autorizado, alcanzando un consumo estimado de 15.500.000 MWh para una producción anual de 10 millones de baterías/año.  
- Producción anual de 6,4 millones de baterías/año: uso de gas propano  
- Producción anual de 7,8 millones de baterías/ año: 11.977.119 MWh  
En cuanto al recurso hídrico, se aporta justificación emitida por Hidraqua el 16 de diciembre de 2019 (Servicio Municipal de aguas de Guardamar del Segura), en el que se indica que las infraestructuras del abastecimiento tendrán capacidad para el suministro de los caudales previstos en la ampliación de la fábrica, es decir, para el suministro de 174.344 m³/año.  
La documentación aporta una amplia gama de materias primas y sus cantidades, como: plomo puro (lingotes), plomo aleado (lingotes), ácido sulfúrico (granel), monobloques de polipropileno (palets), tapas de polipropileno (cajas), sulfato de bario (sacos), sosa caustica (GRG/cisternas), gas natural licuado, gasóleo, etc...  
En cuanto a los productos fabricados son las baterías para automoción, con la posibilidad de expedir productos intermedios para la producción de otras fábricas como las rejillas, placas y baterías montadas.  
Las fases de producción son las siguientes:  
1. Recepción y almacenamiento de materias primas, el plomo es la materia prima fundamental tanto para la fabricación de rejillas como para la fabricación de óxido de plomo para baterías, se recibe en forma de lingotes y son almacenados en distintas zonas cubiertas. El resto de materias primas necesarias para la fabricación de la batería son recepcionadas en diferentes lugares: edificio de dilución (ácido sulfúrico y otros productos químicos), almacén de monobloques y tapas, etc.  
2. Producción de rejilla positiva y negativa, a partir de plomo fundido.  
3. Producción de óxido de plomo para baterías, se fabrica óxido de plomo a partir de lingotes de plomo en los reactores de producción de óxido.  
En la actualidad se realiza en seis reactores de oxidación por el método Barton (3 Linklater y 3 Heubach). La modificación propuesta consiste en la instalación de tres reactores tipo Heubach para aumentar la producción de óxido de plomo (aportada actualmente por los tres reactores tipo Linklater), ya que tienen una capacidad de producción de óxido superior. En el periodo de tres años (2016-2019), se dispondrá de siete reactores de oxidación, seis Heubach y un Linklater, este último complementará la capacidad productiva en caso de incidencias.   
4. Obtención de la pasta, se utiliza óxido de plomo, agua desmineralizada, ácido diluido y otros materiales.  
5. Empastado, tanto la rejilla positiva continua como la rejilla negativa continua se empastan y se cortan en las líneas de empastado obteniéndose las placas.  
6. Curado de placas, se estabiliza la unión masa-rejilla mediante el mantenimiento de unas condiciones de temperatura y humedad controladas.  
La modificación propuesta incluye el incremento en el número de cámaras de curado para placas positivas pasando de nueve a once cámaras.  
7. Montaje de baterías, se reciben cajas de plástico con seis compartimentos o vasos fabricadas fuera de la planta. Se forman elementos consistentes en grupos de «x» placas positivas e «y» placas negativas con un material aislante entre ellas (bolsa de polietileno que envuelve como un sobre a las placas de una polaridad). Todas las placas positivas de cada vaso están unidas en paralelo entre sí mediante conexiones de plomo, lo mismo ocurre con las placas negativas. Se prevé alcanzar la producción prevista cambiando una máquina de conformación de conexiones (COS) en una de las líneas de montaje y realizando mejoras en parte de la maquinaria.  
8. Llenado con ácido, se llena los vasos con ácido sulfúrico diluido que hace de electrolito.  
9. Formación y carga, se aplica tensión continua entre los dos bornes, se produce el paso de corriente eléctrica y la reacción química de las placas. En esta reacción, que se denomina formación y carga, tiene lugar la modificación de la materia inerte de las placas pasando a ser materias con polaridad positiva y negativa.  
Se ha procedido a la sustitución del proceso de formación y carga de baterías refrigeradas por aire a refrigeración por agua, además de otras medidas organizativas, que han permitido alcanzar la capacidad productiva de las restantes secciones de la fábrica.  
10. Acabado de las baterías, se termina con el cierre de los puntos de llenado de ácido colocando unas tapetas selladas por vibración, lavado, comprobaciones eléctricas y etiquetado.  
11. Almacenamiento y expedición, las baterías, una vez paletizadas, son agrupadas en el interior de las naves de expedición y preparadas para su envío.  
Por lo tanto este aumento de producción requerirá, modernización de la etapa de producción de óxido de plomo, ampliación de las cámaras de curado en la fase de curado de placas positivas y la modernización de una de las líneas de montaje sustituyendo una máquina de conformación de conexiones COS por una de mayor producción y la maquinaria auxiliar de la línea de montaje.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 4 de agosto de 2016, se registra en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental oficio de la Dirección General del Cambio Climático y Calidad Ambiental, solicitando, pronunciamiento sobre la suficiencia de la documentación presentada, según establece el artículo 28 de la Ley 6/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de prevención, calidad y control ambiental de actividades de la Comunitat Valenciana. Se remite expediente compuesto por:  
Proyecto básico para la modificación sustancial de la autorización ambiental integrada, estudio de impacto ambiental, certificado de compatibilidad urbanística, documentación complementaria y anexos.  
El 16 de mayo de 2017, el Servicio de Evaluación de Impacto ambiental, requiere al Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación, que el promotor subsane la documentación aportada, para completar el expediente.  
El 14 de julio de 2017, el Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación, remite documentación complementaria, aportada por el promotor.  
El 25 de septiembre de 2017, el Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, el informe del Servicio de Ordenación del Territorio, concluyendo que la modificación sustancial de la industria se encuentra afectada por riesgo de inundación y es compatible con las determinaciones normativas del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana, siempre que se justifique el cumplimiento del art. 20 de su normativa.  
El 5 de octubre de 2017, el Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, el informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos, exponiendo que la mercantil y el punto de vertido se encuentran dentro del perímetro de 500 m de protección de la zona húmeda catalogada núm. 24 Desembocadura y frente litoral del Segura, indicando que se debería realizar un control en el medio acuático receptor para asegurarse que se cumplen las normas de calidad ambiental para las sustancias prioritarias y otros contaminantes del anexo IV del Real decreto 817/2015, de 11 de septiembre, por el que se establecen los criterios de seguimiento y evaluación del estado de las aguas superficiales y las normas de calidad ambiental.  
El 18 de enero de 2018, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, solicita al Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Prevención y Control de la Contaminación, la remisión de los informes sectoriales.  
El 2 de abril de 2019, el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación, remite documentación aportada por el promotor y el resultado de la información pública sin haberse presentado alegaciones al proyecto.  
El 25 de septiembre de 2019, el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación, remite el informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Segura, en el que se indica que la modificación sustancial no supone la modificación de la gestión de aguas residuales implementada en la instalación ni la alteración de sus características.  
El 28 de octubre de 2019, el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación, remite el informe emitido por el Servicio de Lucha Contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera, en el que se considera que la documentación aportada en materia de emisiones a la atmósfera es suficiente y adecuada.  
El 7 de noviembre de 2019, el Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación, remite documentación presentada por la mercantil en respuesta al requerimiento del Servicio de Espacios Naturales, indicando que en cumplimiento de la autorización de vertido y su periodicidad de la AAI, la mercantil realiza una toma de muestras cada dos meses presentando con carácter anual el resultado de los seis informes anuales a la Dirección General para el Cambio Climático y a la Confederación Hidrográfica del Segura.  
  
Consideraciones ambientales  
La industria se ubica en suelo urbano industrial, afectada por la zona de protección de zonas húmeda catalogada «Desembocadura y frente litoral del Segura», rodeada de suelo no urbanizable de protección agrícola, muy próxima a la desembocadura del Segura, y al LIC y Microreserva Dunes de Guardamar, y próxima a la Zona Húmeda El Hondo de Amorós y al yacimiento Rabita de Guardamar.  
Según el vigente Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre el Riesgo de Inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), la parcela está afectada por riesgo de inundación 2 (periodo de retorno de 100 años y calados mayores de 80 cm).  
La actividad se encuentra afectada por las determinaciones del Plan de acción territorial de la infraestructura verde del litoral de la Comunitat Valenciana (PATIVEL) al estar ubicada entre el ámbito ampliado de 1000 metros y el ámbito estricto de 500 metros desde la ribera del mar, regulado por el Decreto 58/2018, de 4 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de la infraestructura verde del litoral de la Comunitat Valenciana y el catálogo de playas de la Comunidad Valenciana.  
La instalación se encuentra dentro de los Paisajes de Relevancia Regional de la Comunidad Valenciana, código PRR 39 y conjunto paisajístico, grupo 13: Huertas y vegas de la Comunidad Valenciana.  
En cuanto a las emisiones a la atmósfera.  
La documentación remitida indica que todas las líneas (montaje, empastado, etc.) disponen de aspiración localizada y sistema de depuración por filtros que permiten la recogida y gestión adecuada del óxido de plomo residual. A lo largo del primer semestre de 2016, se realizaron la sustitución de los filtros (equipo depurador de emisiones) por otros de mejor tecnología, más eficientes. Como una propuesta de implantación de MTD progresivamente durante el periodo 2016-2019, la empresa ha iniciado la sustitución de los filtros de mangas, por un nuevo sistema de filtración (el filtrado se hace en dos pasos de cartucho compacto) en las fases de producción de banda, empastado, equipo de vacío del edificio de placas y montaje.  
En cuanto a la producción de plomo, como medidas correctoras se propone que los gases (gases de escape de los hornos) sean limpiados en filtros de tejido y así reducir las emisiones de polvo y de compuestos metálicos como plomo. La limpieza de gases mediante lavadores húmedos y precipitadores electrostáticos húmedos es eficaz para los gases de proceso que son sometidos a recuperación de azufre en la planta de ácido sulfúrico. El sellado de los hornos y la transferencia y almacenamiento en recintos cerrados son importantes para evitar las emisiones fugitivas.  
La utilización de resistencias eléctricas en la mayoría de los hornos para la fundición del plomo, supone una prevención en la emisión de gases asociados a los procesos de combustión.  
Las medidas correctoras para las emisiones de nieblas ácidas procedentes del trasiego, dosificación de ácido sulfúrico en diferentes concentraciones y carga de baterías, serán previamente tratadas mediante lavadores de gases.  
Los equipos de producción de óxido de plomo para baterías y los equipos de vacío tienen un sistema de filtros de seguridad para evitar cualquier emisión accidental de producto.  
El almacenamiento de las materias primas o productos intermedios en polvo se realiza en contenedores estancos o silos.  
La mercantil dispone de los informes de inspección y control de las emisiones de contaminantes atmosféricos en focos canalizados realizado el 26 de enero de 2016, por una entidad en materia de calidad ambiental (ECMCA), en la que se concluye que las emisiones de la totalidad de los focos evaluados cumplen con la reglamentación aplicable.  
En cuanto a la producción de ruidos y vibraciones.  
Se dispone de informe de medición de ruido ambiental, emitido en junio de 2013, por la Entidad Colaboradora en Materia de Calidad Ambiental SGS Tecnos, SA, con número de registro 25/ECMCA, siendo el nivel de ruido producido por la actividad conforme con respecto a los valores límite que establece la normativa vigente. Esta medición se realiza tras las últimas modificaciones contempladas en la AAI.  
En cuanto a la gestión de residuos.  
La empresa presenta el Plan de Prevención y Reducción de Residuos cada cuatro años, siendo el último periodo presentado 2013-2016.  
La minimización de residuos se aborda mediante controles de la producción de escorias principalmente. Los principales flujos de residuos son los residuos con contenido en plomo y los lodos contaminados de la depuración de aguas residuales, siendo retirados por gestores autorizados.  
La limpieza de la zona de empastado se realiza mediante un circuito de recirculación de agua, la cual se dirige a una zona de tratamiento de lodos donde las aguas son filtradas. El agua pasa por un decantador, antes de retornar al circuito de reutilización, los lodos filtrados y decantados son retirados por gestor autorizado.  
Para el residuo ácido sulfúrico contaminado, la empresa plantea la posibilidad de presentar la solicitud de declaración como subproducto dada la posibilidad de un uso posterior.  
En cuanto a la afección de legionelosis.  
La mercantil dispone de instalaciones de riesgo de legionelosis según el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis. La mercantil dispone de las siguientes instalaciones sujetas a dicha legislación: torres de refrigeración y lavador de gases.  
Se dispone de un registro donde constan los mantenimientos preventivos según la legislación vigente. Adjunta como documento la copia de notificación al ayuntamiento y los últimos certificados de mantenimiento preventivo (limpieza y desinfección) de las torres de refrigeración y del lavador de gases realizados por una empresa externa.  
En cuanto a la posible afección al suelo y agua.  
El suministro de agua potable se realiza por conexión a la red de abastecimiento municipal y por dos depósitos pulmón de 30 m² de agua potable.  
Los efluentes generados por la mercantil provienen principalmente por las aguas excedentes del concentrado de lodos de fabricación, derrames y rechazos ocasionados en zona de dilución de ácidos y en la zona de llenado de las baterías, que son conducidas a una arqueta de recogida y posteriormente bombeadas a la depuradora industrial.  
Las aguas residuales industriales son tratadas en una depuradora físico-química (EDARI) y las aguas sanitarias en una depuradora biológica, para posteriormente ser conducidas a través de una tubería hasta el punto de vertido final. Se dispone de canalizaciones de pluviales en toda la parcela, siendo la aguas pluviales enviadas a la depuradora industrial (EDARI).  
Los vertidos procedentes de la depuradora industrial (vertido industrial y aguas pluviales) y la depuradora de sanitarios (vertido de origen sanitario), una vez depurados son vertidos al dominio público hidráulico, en el Azarbe de La Rasga.  
La instalación dispone de autorización de vertido de la Confederación Hidrográfica del Segura (expediente RAV(053) 1/87) para el vertido de las aguas depuradas al Azarbe de la Rasga, próximo a la confluencia con el río Segura y renovada mediante resolución de 7 de enero de 2013 (expediente RV-14/2010). Posteriormente en 2019 la CHS emite informe favorable sobre la modificación sustancial, indicando que no supone la modificación de la gestión de aguas residuales implementada en la instalación ni la alteración de sus características.  
En cuanto a la vulnerabilidad del proyecto debido a la afección por riesgo de inundación.  
El informe emitido por el Servicio de Ordenación del Territorio indica que la vulnerabilidad de la instalación frente al riesgo de inundación viene dada, principalmente, por la utilización y el almacenamiento de sustancias y residuos peligrosos. Por este motivo, y teniendo en cuenta que se trata de un suelo urbano y en funcionamiento conforme a las autorizaciones anteriormente obtenidas, se deberá prever en la modificación sustancial el acopio y almacenamiento de las sustancias y residuos peligrosos sobreelevándolos respecto de la rasante de la carretera N-332 a la que da frente la parcela, de manera que no queden afectados por el calado de inundación.  
Además expone que corresponde al departamento que instruye el expediente efectuar la solicitud del informe de la Administración hidráulica regulado en el artículo 14 bis, apartado 5, del Real decreto 638/2016, de 9 de diciembre, por el cual se modifica el Reglamento del Dominio Público Hidráulico, si por las fechas de tramitación del expediente se considera aplicable al presente supuesto.  
En cuanto a la posible afección a zona húmeda.  
Según lo establecido en el informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos, en cuanto a los valores límite de emisión, se deberían al menos aplicar los requisitos de los vertidos procedentes de instalaciones de tratamiento de aguas residuales urbanas de la Directiva 91/271/CEE sobre tratamiento de las aguas residuales urbanas.  
Además de las concentraciones límite de vertido, deberían realizar un control en el medio acuático receptor para asegurarse que se cumplen las normas de calidad ambiental para las sustancias prioritarias y otros contaminantes del anexo IV del Real decreto 817/2015, de 11 de septiembre, por el que se establecen los criterios de seguimiento y evaluación del estado de las aguas superficiales y las normas de calidad ambiental.  
El promotor aporta el informe sobre admisibilidad de vertido favorable emitido por Confederación con fecha 25 de enero de 2006 (Núm. ref. RAV(053) 1/87) y un informe anual de vertidos relativo al ejercicio 2018, realizado por Labaqua, SA. (homologada como Entidad Colaboradora de la Administración Hidráulica), concluyendo que no se superan los valores límites de emisión establecidos por la legislación que le es de aplicación en el punto de vertido.  
Aunque la instalación se ubica en suelo urbano industrial, los efluentes de la EDARI, de la EDAR sanitaria y las aguas pluviales se vierten al Azarbe de la Rasga, que discurre y desagua en la zona Húmeda catalogada denominada «Desembocadura» y frente litoral del Segura, incluida en el Catálogo de Zonas húmedas de la Comunidad Valenciana, aprobado por Acuerdo del Gobierno Valenciano de 10 de septiembre de 2002.  
De acuerdo con la información del SIG de la Diputación de Alicante uno de los colectores de la EDAR de Guardamar del Segura (código EIEL CL076017) discurre a escasos 300 metros del punto de vertido de la instalación. Con objeto de eliminar o minimizar el riesgo de contaminación de la zona húmeda derivado de un vertido fortuito de aguas residuales generadas en la instalación, se deberá estudiar y, en su caso, ejecutar la conexión y vertido al citado colector.  
La mercantil dispone de la certificación de un Sistema de Gestión Ambiental según la norma ISO 14001:2004, siendo un sistema totalmente implantado en la empresa y que permite reducir el impacto ambiental de las actividades mediante la correcta consecución de su Programa de Vigilancia Ambiental.  
La instalación está afectada por el reglamento de almacenamiento de productos químicos y sus ITC's, debido al almacenamiento de líquidos corrosivos (ácido sulfúrico e hidróxido sódico) con núm. Inscripción 03/APQ/358.3 de fecha 31.01.2005. Se aporta copia del certificado de inspección periódica quinquenal de almacenamiento de productos químicos núm. 03.04.200002/12 de fecha 27 de junio de 2012, realizado por una OCA.  
La mercantil expone que la instalación no se encuentra afectada por el Real decreto 840/2015 de 21 de septiembre, por el que se aprueban medidas de control de los riesgos inherentes a los accidentes graves en los que intervengan sustancias peligrosas, habiéndose estudiado la totalidad de las sustancias peligrosas presentes en la instalación mediante sus fichas de seguridad y la capacidad de almacenamiento respecto de los umbrales establecidos en la citada legislación.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, los principales puntos de vigilancia que propone la mercantil son:  
- Revisión de la maquinaria, con la elaboración de un registro de inspecciones técnicas.  
- Control de los niveles de emisión de contaminantes atmosféricos, con la periodicidad establecida en la ley por una ECMCA.  
- Control de los niveles de emisión de óxido de plomo, anualmente.  
- Seguimiento de la calidad de las aguas de vertido, con la presentación anual de los resultados a la administración competente.  
- Gestión adecuada de los residuos y verificación que se desarrolla la minimización de los mismos.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto de modificación sustancial de la autorización ambiental integrada para una industria de fabricación de baterías para automoción, constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria (articulo 7.1.c), que establece que serán objeto de una evaluación de impacto ambiental ordinaria los proyectos con cualquier modificación de las características de un proyecto consignado en el anexo I, cuando dicha modificación cumple, por sí sola, los umbrales establecidos en el anexo I (grupo 4, apartado e, según la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
El proyecto de modificación sustancial está sometido a evaluación de impacto ambiental ordinaria, puesto que las modificaciones sucesivas por parte de la mercantil (incluyendo la no sustancial) a lo largo de la vigencia de la AAI, supone una superación de un incremento de más del 50 % de la capacidad de producción de la instalación en unidades de producto, ya que la instalación evaluada producía 6,4 millones de baterías al año y con la modificación prevista la producción anual será de 10 millones de baterías al año y de manera sustancial también ha sido incrementada el consumo de agua para el proceso productivo.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Decreto 105/2019, de 5 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre evaluación de impacto ambiental de proyectos. Mediante Resolución de 9 de agosto de 2019, el director general de Calidad y Educación Ambiental delega la competencia de evaluación de impacto ambiental de proyectos en el director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente resolución:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de modificación sustancial de la autorización ambiental integrada para una industria de fabricación de baterías de automoción, promovida por Johnson Controls Autobaterías, SA, ubicada en el carretera N-332 km 73,5 del término municipal de Guardamar del Segura (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con el estudio de impacto ambiental, el proyecto y el resto de la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación:  
1. Se hace extensivo al proyecto de modificación sustancial de la autorización ambiental integrada de la actividad los condicionantes incluidos en la Declaración de Impacto Ambiental formulada con fecha 6 de marzo de 2006, expediente (342/2004-AIA).  
2. Los límites de emisiones canalizadas, la suficiencia de la medidas preventivas y correctoras propuestas y demás aspectos relacionados con la prevención de emisiones a la atmósfera, serán establecidos por el órgano competente en la preceptiva autorización de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, de acuerdo con lo previsto en el artículo 13 de la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera.  
3. En el plazo máximo de 5 años, el promotor estudiará la posibilidad de evacuar las aguas residuales generadas en la industria a la EDAR de Guardamar del Segura, mediante conexión al colector (código EIEL CL076017) que discurre a unos 300 metros al sureste del punto de vertido actual. Si fuera viable ejecutará dicha conexión y, en caso contrario, justificará técnicamente este extremo.   
En todo caso, en tanto se mantenga el punto de vertido y el destino actual de las aguas residuales, se cumplirán estrictamente los valores límites establecidos en la autorización de vertido otorgada por la Confederación Hidrográfica del Segura. Cualquier anomalía en las instalaciones de depuración de aguas residuales susceptible de originar un vertido que supere los límites autorizados deberá comunicarse fehacientemente al organismo de Cuenca, adoptando simultáneamente las medidas necesarias para corregirla en el mínimo plazo.  
4. Se establecerá lo indicado en el informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos, remitido el 5 de octubre de 2017, y recogido en la parte expositiva de la presente declaración de impacto ambiental, en cuanto a la posible afección a zona húmeda.  
5. Se establecerá lo indicado en el informe del Servicio de Ordenación del Territorio, remitido el 25 de septiembre de 2017, y recogido en la parte expositiva de la presente declaración de impacto ambiental, en cuanto al acopio y almacenamiento de las sustancias y residuos peligrosos, sobreelevándolos respecto de la rasante de la carretera N-332 a la que da frente la parcela, de manera que no queden afectados por el calado de inundación.  
6. Se establecerá un programa de vigilancia ambiental a los efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. De este programa se llevará un registro documentado que incluirá el resultado de los controles y autocontroles periódicos legalmente exigibles.  
En cuanto a la aplicación la normativa para la prevención y control de legionelosis, el programa de mantenimiento de las instalaciones y los resultados de los controles realizados para garantizar el cumplimiento de las medidas establecidas en dicha normativa, se incorporarán al programa de vigilancia ambiental.  
7. Las condiciones de la presente declaración de impacto ambiental podrán modificarse cuando concurra cualquiera de las circunstancias previstas en el artículo 44 de la Ley 21/2013, de 9 diciembre de evaluación ambiental.  
8. Cualquier modificación del proyecto será objeto de evaluación ambiental cuando sea un supuesto exigido por la normativa sectorial de evaluación ambiental vigente en el ámbito de la Comunidad Valenciana, aplicando el procedimiento de evaluación de impacto ambiental previsto en la misma.  
  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el art. 43 de la citada Ley 21/2013.  
  
València, 23 de enero de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Francisco Javier Quesada Ferre.»  
  
València, 9 de septiembre de 2020.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental (p. d. R 09.08.2019 del director general de Calidad y Educación Ambiental; DOGV 8614, 16.08.2019): Benjamín Pérez Rocher.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML