Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7428, del 22-12-2014 (2014/11661)

ACORD de 19 de desembre de 2014, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Director d'Integració i Convivència 2014-2017.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7428

Data del DOGV
:   22-12-2014

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2014/11661

CVE


Data del document
:   19-12-2014

Organisme emissor
:   Conselleria de Benestar Social

Tipus de document
:   Acord

ACORD de 19 de desembre de 2014, del Consell, pel qual s'aprova el Pla Director d'Integració i Convivència 2014-2017. [2014/11661]  
El Consell, en la reunió del dia 19 de desembre de 2014, va adoptar l'acord següent:  
El Consell elabora la seua política d'integració de la immigració d'acord amb els principis rectors establits en la Llei 15/2008, de 5 de desembre, de la Generalitat, d'Integració de les Persones Immigrants en la Comunitat Valenciana, i les consideracions de l'Organització Internacional per a les Migracions, que apliquen un enfocament basat en els drets humans.  
La Llei 15/2008, de 5 de desembre, de la Generalitat, d'Integració de les Persones Immigrants en la Comunitat Valenciana, establix en l'article 9 que la Generalitat elaborarà plans d'integració de les persones immigrants, com a instruments que arrepleguen els projectes d'actuació dels poders públics de la Comunitat Valenciana durant un període de temps, i fixarà en ells els seus objectius, els subjectes compromesos i els mitjans disponibles. Els plans establiran les actuacions que els poders públics de la Generalitat hauran de realitzar per a facilitar una plena integració social de les persones immigrants.  
En consideració als criteris que regixen el model d'integració a la Comunitat Valenciana, establits en l'esmentada Llei 15/2008, de 5 de desembre, en especial la planificació i coordinació de totes les activitats que s'executen en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, el Consell establix este pla director, que determina els principis i objectius de la seua política d'integració de la immigració en els pròxims quatre anys.  
  
Així mateix, este Pla Director d'Integració i Convivència 2014-2017 considera necessari reforçar les polítiques d'integració prenent en consideració les directrius que emanen de la Unió Europea (UE), subratllant el caràcter transversal de les polítiques d'integració, havent de tindre's en compte no sols els aspectes econòmics i socials, sinó també aquells relacionats amb la diversitat cultural i religiosa. Es partix de la integració, tal com propugna la UE, com un procés bidireccional i dinàmic d'ajust mutu per part d'immigrants i residents.  
  
El present Pla Director d'Integració i Convivència 2014-2017 desenrotlla igualment el que disposa el l'article 9 de la Llei 15/2008, de 5 de desembre, que establix la participació, en l'elaboració d'estos plans, de les conselleries que tinguen competència directa o indirecta en matèria d'immigració, així com les entitats locals, i se sotmetran a consulta del Fòrum Valencià de la Immigració.  
El pla director és el resultat d'un procés de consulta i participació. En la seua elaboració han participat totes les conselleries afectades, així com les Agències de Mediació per a la Integració i la Convivència Social, els agents socials implicats en la temàtica, i la Comissió del Pla Valencià per a la Prevenció de la Discriminació Interètnica, el Racisme i la Xenofòbia.  
El pla director va ser sotmés a consulta del Fòrum Valencià de la Immigració en sessió de 13 de novembre de 2014, d'acord amb les seues funcions arreplegades en l'article 55, apartat 2, del Decret 93/2009, de 10 de juliol, del Consell, pel qual es va aprovar el Reglament de la Llei 15/2008, de 5 de desembre, de la Generalitat, d'Integració de les Persones Immigrants a la Comunitat Valenciana.  
El Fòrum va informar favorablement el pla, i va destacar l'adequació d'este a la realitat actual que es viu a la Comunitat Valenciana, així com l'alt grau de participació i consens aconseguit per part dels agents socials implicats en la matèria.  
Per tot això, d'acord amb el que disposa l'article 9.1 de la Llei 15/2008, de 5 de desembre, de la Generalitat, d'Integració de les Persones Immigrants en la Comunitat Valenciana, i en l'exercici de les competències atribuïdes per l'article 16.b de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, a proposta de la consellera de Benestar Social, el Consell  
  
  
ACORDA  
  
Primer  
Aprovar el Pla Director d'Integració i Convivència 2014-2017, que figura com a annex.  
  
Segon  
Ordenar la seua publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, així com donar-li la màxima difusió a través dels mitjans de comunicació pertinents.  
  
València, 19 de desembre de 2014  
  
El conseller secretari,  
JOSÉ CÍSCAR BOLUFER  
  
  
  
  
PLA DIRECTOR D'INTEGRACIÓ I CONVIVÈNCIA 2014-2017  
  
I PART  
1. Introducció. Marc teòric de la integració i conceptes a la Comunitat Valenciana.  
2. Procés participatiu.  
3. Aspectes normatius en l'àmbit internacional, nacional i autonòmic.  
3.1. Àmbit internacional.  
3.2. Àmbit europeu.  
3.3. Àmbit estatal.  
3.4. Àmbit autonòmic  
4. Principis rectors de la integració.  
5. Previsió econòmica del pla.  
  
II. PART  
6. Diagnòstic de partida  
7. Agents de la integració  
8 Objectius i prioritats 2014-2017  
8.1 De la mediació intercultural .  
8.2. Fases d'intervenció:   
8.2.1 Acollida.  
8.2.1.1. Acollida/informació, assessorament i acompanyament  
8.2.1.2. Acollida/xarxa de centres d'acollida  
8.2.1.3. Acollida/xarxa d'escoles d'acollida  
8.2.2. Cohesió social.  
8.2.2.1. Cohesió social/mediació intercultural i gestió de la diversitat  
8.2.2.2. Cohesió social/escoles d'integració  
8.2.2.3. Cohesió social/prevenció del racisme i xenofòbia  
8.3 Eixos transversals.  
-Infància, joventut i família.  
- Gènere.  
-Participació social/ Voluntariat.  
  
III PART  
9. Desenrotllament dels objectius del pla 2014-2017.  
10. Avaluació i seguiment.  
  
I PART  
  
1. Introducció. Marc teòric de la integració ciutadana a la Comunitat Valenciana.  
  
El segle XXI s'ha iniciat amb un increment en la connexió entre persones de tots els llocs del món afavorit pels avanços tecnològics, així com d'un increment constant en els desplaçaments d'uns països o territoris a altres. Tal com afirma l'Informe sobre migracions en el món 2011 de l'Organització Internacional de Migracions (OIM)1, ens trobem davant d'un panorama de migració mundial que probablement augmentarà en magnitud i complexitat per causa de les creixents desigualtats demogràfiques, la nova dinàmica mundial, política, la revolució tecnològica i les xarxes socials.   
  
El nombre total de migrants internacionals ha augmentat en els darrers deu anys i ha passat de 150 milions de persones l'any 2000 a 214 milions en l'actualitat. En la Unió Europea (d'ara en avant UE), com a conseqüència d'estes migracions, la majoria dels Estats membres ha experimentat un augment de la població, i és al voltant d'1,7 milions el nombre de persones que han immigrat a la Unió des de tercers països segons mostren dades d'Eurostat2 de 2011, encara que les últimes xifres revelen un lleuger descens en este mateix any 2011 comparat amb 2010. Regne Unit va ser el país que més immigrants va rebre (566.044), seguit per Alemanya (489.422), i Espanya és el tercer país receptor (457.649). En termes absoluts, Espanya se situava en el mateix any com el segon país amb nombre més gran de residents estrangers de la UE després d'Alemanya.   
  
En el conjunt de l'Estat espanyol, tal com s'arreplega per l'Observatori Permanent de la Immigració3 el nombre d'estrangers amb certificat de registre o targeta de residència en vigor l'1 de març de 2013 és de 5.467.955, 703.312 dels quals tenen residència a la Comunitat Valenciana. En un futur pròxim, segons previsions contingudes en documents com ?Regions 2020- o les mateixes projeccions de població d'Eurostat, la Comunitat Valenciana serà un dels territoris europeus que comptarà amb una societat multicultural amb un 25%-30% de població estrangera.  
  
Estos corrents migratoris estan tenint un efecte profund en la composició socioeconòmica i cultural de les societats d'acollida, la qual cosa es traduïx en nous reptes polítics principalment relacionats amb la integració de la població immigrada als quals han de fer front els diferents Estats membres de la comunitat internacional a més de les administracions regionals i locals, més pròximes a la població.  
  
La Generalitat ha apostat per fer polítiques que afavorisquen esta integració de les persones que han vingut des d'altres països per a dur a terme el seu projecte de vida personal en la Comunitat Valenciana. El present pla director pretén reforçar estes polítiques d'integració recolzant-se en un model que pren en consideració les directrius que emanen de la UE en esta matèria. Estes directrius europees subratllen el caràcter transversal de les polítiques d'integració, i remarquen que han de tindre's en compte no sols aspectes econòmics i socials, sinó també els relacionats amb la diversitat cultural i religiosa. Es partix de la integració tal com propugna la UE com ?un procés bidireccional i dinàmic d'ajust mutu per part d'immigrants i residents?. Este procés implica el reconeixement d'una sèrie de drets a la població immigrada i el foment de polítiques públiques per a l'èxit de la cohesió social igual que el correlatiu compliment de deures per part de la població immigrada.   
  
Des del primer moment d'arribada d'un nombre important de persones estrangeres a la Comunitat valenciana es van fomentar actuacions per a afavorir-los la integració en la nostra societat en allò que reconeixem com una primera fase d'acollida.   
  
Són de gran importància en esta fase d'acollida les activitats d'informació, orientació i acompanyament en matèries com ara educació, sanitat, vivenda o inserció sociolaboral, a més de la xarxa de centres d'acollida i la Xarxa d'Escoles d'Acollida posades en marxa per la Generalitat juntament amb el tercer sector i les diferents Administracions Públiques, principalment a escala local a través de la xarxa d'agències AMICS.   
  
Després d'este moment d'acollida ens endinsem, en estos últims anys, en una segona fase més complexa que requerix consolidar els esforços de la fase inicial. Esta segona fase consistix a aconseguir la cohesió social i la convivència pacífica entre totes les persones residents en esta comunitat autònoma, incloses les persones amb què realitzem el treball d'acollida i que ja formen part de la nostra ciutadania, noves ciutadanes i ciutadans, i inclosos els seus fills: les anomenades ?segones generacions- i inclús les posteriors ?terceres generacions?.  
  
Esta segona fase, no obstant això, lluny de poder dur-se a terme de manera continuada i en les mateixes circumstàncies i context social econòmic i polític inicials, s'ha vist afectada per un moment de crisi econòmica internacional, que tal com reconeix la Comissió Europea4, afecta principalment les persones més vulnerables de la UE entre les quals es troba la població immigrada i els seus descendents. En el 4t Informe sobre Migració i Asil de la Comissió Europea, COM (2013) 422 final, s'exposa que el risc de pobresa i exclusió social de les persones nascudes en l'estranger amb edats compreses entre els 25 i els 54 anys supera, generalment, el dels altres en més de deu punts percentuals en tota la UE en el seu conjunt. A més, els xiquets descendents de famílies immigrades (segones i terceres generacions) tenen un major risc d'abandonar prematurament els estudis i els jóvens immigrats tenen moltes més probabilitats de convertir-se en jóvens sense treball, estudis o formació (NEET, per les seues sigles en anglés, o NINI, en espanyol), en comparació amb altres jóvens.   
  
Davant d'esta situació, la Comissió Europea5 ha fet de la lluita contra la pobresa un element clau de la seua agenda econòmica, laboral i social, i se centra així mateix en la participació i la inclusió social dels jóvens, amb especial insistència en els d'origen immigrant6. Són estos reptes a què se suma este Pla Director de la Comunitat Valenciana, conscient que l'afecten de la mateixa manera, per això, en esta segona fase de cohesió social i convivència pacífica s'incidirà en el treball amb la població immigrada que està veient incrementada la seua situació de risc d'exclusió social tenint en compte, de manera especial, el treball a realitzar amb els jóvens.  
  
D'altra banda, en este nou context diferent econòmicament en el qual hi ha un menor fluix migratori, però, al mateix temps, hi ha una gran diversitat cultural i religiosa entre la població immigrada que ha de consolidar-se, hi ha l'amenaça, com ocorre en tots els països en el si de la Unió, d'un augment de la intolerància i la xenofòbia que podria afectar la convivència. En este sentit, el nostre Pla Valencià per a la Prevenció de la Discriminació Interètnica, el Racisme i la Xenofòbia arreplega que la integració real és només possible si ?la solidaritat, el respecte i la igualtat de drets es consoliden com a valors absoluts de convivència?. Estos valors suposen un compromís per a tota la ciutadania i, principalment, per a l'educació de la nostra infància en valors de convivència i pau, per la qual cosa es continuarà incidint a través del comité de seguiment del Pla Valencià per a la Prevenció de la Discriminació interètnica, el racisme i la xenofòbia la consecució d'este objectiu.  
  
Esta separació en dos etapes que s'exposa, tant etapa d'acollida i etapa de cohesió social, no significa que siguen etapes successives i que hi haja un pas de la primera etapa d'acollida a la segona en compartiments estancs, sinó que ambdós etapes coexistiran en el temps, ja que encara que els fluxos han disminuït o s'han ralentitzat, no per això la Comunitat Valenciana deixa de rebre persones que provenen d'altres països amb què ha de continuar realitzant-se un treball d'acollida. Així mateix també trobem la situació de persones que havent aconseguit dur a terme el seu projecte de vida en la nostra comunitat autònoma, s'han vist immerses en una situació de vulnerabilitat que els porta a requerir novament els servicis corresponents a l'etapa d'acollida.  
  
És en este context descrit és en el que sorgix el present Pla Director d'Integració i Convivència 2014-17 amb el repte de ser un pla per a tota la població de la Comunitat Valenciana, un pla els objectius del qual seran continuar l'acollida de les persones estrangeres que arriben a la nostra comunitat autònoma. Al mateix temps, pretén enfortir la cohesió social tenint en compte principalment la població immigrada més exclosa socialment, a les segones i terceres generacions i sempre incidint en la prevenció de les accions racistes i xenòfobes. Este Pla en definitiva té com a objectiu principal ser un pla per a tota la ciutadania.  
  
Però abordar la consecució de la integració a la nostra Comunitat Valenciana requerirà d'un compromís de tots els sectors de la societat valenciana, tant de les Administracions Públiques o primer sector, com del sector privat o segon sector a través de la seua Responsabilitat Social Corporativa i del Tercer Sector d'Acció Social integrat per la societat civil.  
  
Davant del repte d'aconseguir la cohesió social, el present pla director realitzarà una intensa aposta per col·locar el pes en la mediació intercultural com a mitjà central i facilitador de la convivència entre persones o grups pertanyents a una o diverses cultures. La mediació es configurarà com un valuós instrument d'acostament entre cultures, que ajudarà a combatre els estereotips i prejuís desfavorables que puguen sorgir, possibilitarà la trobada constructiva, l'acceptació de la diferència i la comunicació de les parts implicades tot afavorint-ne l'acostament.   
  
En esta aposta per la mediació intercultural es continuarà incidint en la professionalització de les persones mediadores interculturals acreditades de la Comunitat Valenciana i s'apostarà per la seua formació especialitzada i contínua.  
  
Esta mediació comprendrà diferents àmbits com són la mediació comunitària, educativa o sanitària, que es constituïx en eix de tot el sistema d'integració. Per a això s'impulsarà la participació de la xarxa de mediadors i mediadores interculturals acreditats en totes estes àrees.  
  
El present Pla Director d'Integració i Convivència s'estructura de la manera següent:  
  
En la primera part, es troben arreplegades les principals fonts normatives que orienten i constituïxen el marc jurídic del present pla director, el procés de participació per a l'elaboració del present pla i els principis en què es fonamenta.  
  
En la segona part, s'arrepleguen el diagnòstic de la situació a la Comunitat Valenciana, els agents que intervenen en el procés d'integració així com els objectius amb els seus respectius àmbits d'actuació i fases d'intervenció.  
  
En una tercera part s'arreplega el desenrotllament dels objectius i accions 2014-2017 així com l'avaluació i seguiment del pla.  
  
2. Procés participatiu  
Amb la creença de la importància de la participació de tots els sectors socials en l'elaboració de polítiques d'integració, el procés d'elaboració del Pla Director d'Integració i Convivència 2014-2017 s'ha basat en una metodologia documental i participativa amb els diversos agents institucionals i socials.   
  
La primera fase d'elaboració del pla va consistir en la realització d'una revisió de les distintes propostes i valoracions de la situació i les necessitats referents a la població immigrada que tant les mateixes agències AMICS com les organitzacions socials analitzen en les seues respectives memòries anuals d'activitat.   
  
Amb totes estes aportacions l'equip de la Direcció General d'Integració, Inclusió Social i Cooperació va elaborar un esborrany de document base de treball. Esta proposta es va traslladar a les diferents Administracions Públiques i agents socials implicats en la integració de població immigrada a la Comunitat Valenciana. Estos van procedir a la realització del conjunt d'aportacions que van considerar oportunes.  
  
Es van rebre aportacions de 16 entitats tant públiques com privades de la Comunitat Valenciana  
  
Posteriorment l'equip de la Direcció General d'Integració, Inclusió Social i Cooperació va realitzar la valoració de les aportacions per a la reelaboració d'una nova proposta de pla director.  
  
3. Aspectes normatius en l'àmbit internacional, nacional i autonòmic  
  
Les polítiques d'integració que este pla director abona tenen com a objectiu afavorir una convivència social enriquidora per a tota la població de la Comunitat Valenciana en consonància amb el marc legislatiu i polític definit a nivell autonòmic i nacional així com en el marc normatiu que, per a la igualtat i per a la concessió a tota la població immigrada d'un nivell adequat de drets, promou la Unió Europea (d'ara en avant UE).  
  
Per això, la Generalitat, tenint en compte l'objectiu de les polítiques d'integració valencianes a més de les polítiques promogudes a nivell nacional, europeu i internacional en esta matèria, defén una gestió positiva de la diversitat basada en el respecte als drets i deures democràtics arreplegats en la Constitució i en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana.  
  
Estos drets i deures s'arrepleguen en diverses normes d'àmbit internacional, comunitari, estatal i autonòmic que desenrotllen les distintes qüestions referents tant a la integració de les persones immigrades com a la prevenció del racisme i la xenofòbia. Estes normes es tindran en compte a l'hora d'elaborar les polítiques d'integració dirigides a la població de la Comunitat Valenciana i orientaran tots els textos aplicant un enfocament basat en els Drets Humans (EBDH) seguint les últimes recomanacions de l'Organització Internacional de Migracions (OIM).  
  
3.1 Àmbit Internacional  
  
Quant a les normes relatives als drets fonamentals i a les llibertats que la Constitució reconeix, estes s'interpretaran de conformitat amb la Declaració Universal de Drets Humans (1948) i els tractats i acords internacionals sobre les mateixes matèries ratificats per Espanya (articles 10.2, 93 i 96 de la Constitució Espanyola) entre els quals es troben els següents, sense que esta enumeració siga exhaustiva:  
  
Pacte Internacional de Drets Civils i Polítics (1966) i el seu protocol facultatiu (1976).  
Pacte Internacional de Drets Econòmics, Socials i Culturals (1966) i el seu protocol facultatiu (2008).  
Convenció Internacional sobre l'eliminació de totes les formes de discriminació racial (1965).  
Convenció Internacional sobre l'eliminació de totes les formes de discriminació contra la dona (1979).  
Convenció Internacional sobre els Drets del Xiquet (1989).  
Convenció de Nacions Unides contra la Delinqüència Organitzada Transnacional i el seu Protocol de Nacions Unides Contra la Delinqüència Organitzada Transnacional (2001) i el seu protocol addicional per a previndre, reprimir i sancionar la tracta de persones, especialment de dones i xiquets.  
  
Com recorda l'Organització Internacional per a les Migracions (OIM), estes normes internacionals garantixen a la població immigrada certs drets que han de ser inclosos per les autoritats en els seus enfocaments per a la integració. A més, estes normes protegixen el dret de la població immigrada a interactuar econòmicament, socialment i culturalment amb la societat de destinació per tal que puga mantindre un sentit de la seua pròpia identitat cultural.7  
  
3.2 Àmbit europeu  
  
En matèria de Drets i Llibertats Fonamentals a nivell de la UE, el marc jurídic el conformen la Convenció Europea per a la Protecció dels Drets Humans i Llibertats Fonamentals de 1950, la Carta Social Europea de 1961 i la Carta de Drets Fonamentals de la Unió Europea de l'any 2000 i en particular els seus articles 15, 18, 20, 21 i 34, així com un gran nombre de directives entre les quals cal destacar:   
  
Directiva 2011/36/UE, relativa a la prevenció i lluita contra la tracta de sers humans i a la protecció de les víctimes.  
Directiva 2000/78/CE, relativa a l'establiment d'un marc general per a la igualtat de tracte en l'ocupació i l'ocupació.  
Directiva del Consell 2003/86/CE, sobre el dret a la reagrupació familiar.  
Directiva 2003/109/CE del Consell, de 25 de novembre de 2003, relativa a l'estatut dels nacionals de tercers països residents de llarga duració.  
Directiva 2000/78/CE del Consell, de 27 de novembre de 2000, relativa a l'establiment d'un marc general per a la igualtat de tracte en l'ocupació i el treball.  
Directiva 2004/38/CE relativa al dret dels ciutadans de la Unió i dels membres de les seues famílies a circular i residir lliurement en el territori dels Estats membres.  
Directiva 2000/43/CE relativa a l'aplicació del principi d'igualtat de tracte de les persones independentment del seu origen racial o ètnic.   
  
En referència a la cohesió social, cal assenyalar l'Estratègia de Lisboa (Consell d'Europa, 2000) per a l'any 2010 i l'informe Kok (el seu instrument avaluador, 2003) i la Comunicació de la Comissió de 13.10.2004 titulada ?Reforç de la dimensió social de l'estratègia de Lisboa: Racionalització del mètode obert de coordinació en l'àmbit de la protecció social- (COM (2003) 261.  
  
Quant a les polítiques d'integració, el mandat de la UE per a promoure la integració es deriva dels tractats, els programes plurianuals del Consell Europeu i l'Estratègia Europa 2020.   
  
En referència als tractats, encara que els tractats constitutius de la UE no fan referència a la integració dels immigrants, el Tractat d'Amsterdam (1997) conté dos disposicions que es referixen a la integració, encara que sense mencionar-la com a tal: l'article 13, que permet al Consell adoptar accions adequades per a lluitar contra la discriminació per motius de sexe, origen racial o ètnic, religió o conviccions, discapacitat, edat o orientació sexual i l'article 73.k. Per la seua banda el Tractat de Lisboa (2007) per primera vegada establix una base jurídica per a la promoció de la integració en la UE en l'article 79.4 que establix: "El Parlament Europeu i el Consell, de conformitat amb el procediment legislatiu ordinari, podran establir mesures per a fomentar i recolzar l'acció dels Estats membres a fi de promoure la integració dels nacionals de tercers països que residisquen legalment en el seu territori, excloent-ne tota harmonització de les disposicions legals i reglamentàries dels estats membres?.  
  
D'altra banda, respecte als programes plurianuals del Consell Europeu en la reunió del Consell Europeu de Tampere (Finlàndia), els dies 15 i 16 d'octubre de 1999, ja es va fer insistència en la importància de la integració dels nacionals de tercers països. Posteriorment, en el Consell Europeu de l'Haia (2004), es va subratllar la necessitat d'una major coordinació de les polítiques nacionals d'integració i les iniciatives de la UE en este camp. A més, va assenyalar que un marc basat en els principis bàsics comuns ha de ser la base per a futures iniciatives de la UE. Finalment, en el Consell Europeu d'Estocolm (2009) es va adoptar un ambiciós programa en relació amb la integració.   
  
Així, s'ha anat conformant a nivell europeu un marc en què s'inscriuen les polítiques d'integració format per un important elenc de dictàmens, resolucions i comunicacions, entre les quals destaquen:   
Dictamen del Comité Econòmic i Social Europeu, de 22 de febrer de 2012, sobre la Comunicació de la Comissió al Parlament Europeu, al Consell, al Comité Econòmic i Social Europeu i al Comité de les Regions titulat «Agenda Europea per a la Integració dels Nacionals de Tercers Països» (SOC/427).  
Comunicació de la Comissió, de 20 de juliol de 2011, titulada «Agenda Europea per a la Integració dels Nacionals de Tercers Països» (COM(2011)0455).  
Dictamen del Comité de les Regions, de 16 de febrer de 2012, titulat «Nova agenda europea per a la integració».  
Dictamen d'iniciativa del Comité Econòmic i Social Europeu de 18 de setembre de 2012 sobre «La contribució dels emprenedors immigrants a l'economia».  
Comunicació de la Comissió de 16 de desembre de 2010 €La Plataforma europea contra la pobresa i l'exclusió social: Un marc europeu per a la cohesió social i territorial?.  
Conclusions del Consell i dels Representants dels Governs dels Estats membres reunits en el si del Consell, de 4 de maig de 2010, sobre la integració com a motor de desenrotllament i cohesió social.  
Dictamen del Comité Econòmic i Social Europeu, de 17 de març de 2010, sobre el tema «La integració i l'Agenda Social» (SOC/364).  
Comunicació de la Comissió, COM (2010)2020, de 3 de març de 2010, denominada «Europa 2020: una estratègia per a un creixement intel·ligent, sostenible i integrador».  
El Programa d'Estocolm (2009) ?Una Europa oberta i segura que servisca i protegisca el ciutadà- (2010/C 115/01) adoptat pel Consell Europeu.  
Les Conclusions de 12 de juny de 2007, sobre l'enfortiment de les polítiques d'integració en la Unió Europea per mitjà de la promoció de la unitat en la diversitat.  
La Resolució del Parlament Europeu, de 6 de juliol de 2006, sobre les estratègies i els mitjans per a la integració dels immigrants en la Unió Europea.  
Comunicació de la Comissió COM (2005)0389 €Programa Comú per a la Integració - Marc per a la integració dels nacionals de tercers països en la Unió Europea- d'1 de setembre de 2005.  
Conclusions del Consell i dels Representants dels Governs dels Estats membres, de 19 de novembre de 2004, sobre l'establiment d'uns principis bàsics comuns per a la política d'integració dels immigrants en la Unió Europea.  
  
D'este marc cal destacar la Comunicació de la Comissió, COM (2010) 2020, de 3 de març de 2010, denominada « Europa2020: una estratègia per a un creixement intel·ligent, sostenible i integrador »  
  
Europa2020 s'articula a l'entorn d'una sèrie d'objectius en tota la UE. Estos constituïxen els objectius compartits que orienten l'actuació de la UE i dels Estats membres. Entre estos objectius s'arrepleguen, pel que fa a la població immigrada, entre altres:  
  
Eliminar les barreres d'entrada al mercat laboral per als nouvinguts.  
Millorar els seus nivells d'educació sobretot per mitjà de la reducció de l'abandonament escolar i la seua participació en l'educació superior.  
Promoure la seua inclusió social, en particular per mitjà de la reducció de la pobresa.  
  
3.3 Àmbit estatal  
  
En l'àmbit estatal, el marc constitucional d'esta matèria es troba arreplegat en l'article 149.1.2 de la Constitució espanyola de 1978 (CE), que assenyala la competència exclusiva de l'Estat en matèria de nacionalitat, immigració, estrangeria i dret d'asil però hi ha altres competències que han sigut objecte de transferència a les comunitats autònomes a través de l'article 148 de la CE (apartats 1.17, 1.20, 1.21) com són cultura, assistència social, i sanitat, a més de remetre als Estatuts d'Autonomia competències semblants en altres àmbits del benestar (educació, treball, vivenda, etc., en l'apartat 2 del mateix article).  
  
A nivell legal el marc per a la integració s'arreplega en la Llei Orgànica 4/2000, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seua integració social, reformada per mitjà de les Lleis Orgàniques 8/2000, 11/2003, 14/2003 i 2/2009, que establix en el seu preàmbul, aspectes centrals que reforcen la integració com un dels eixos centrals de la política d'immigració.  
  
També es tindrà en compte l'Estratègia Nacional per a la inclusió Social de la Població Gitana a Espanya 2012-2020.   
  
3.4 Àmbit autonòmic  
  
En la Comunitat Valenciana, basant-se en la transferència mencionada de l'article 148 de la Constitució, l'Estatut d'Autonomia arreplega la referència a les persones immigrants com un dels seus àmbits primordials en els seus articles 10.3 in fine que preveu ?l'actuació de la Generalitat se centrarà'en els drets i atenció social dels immigrant amb residència a la Comunitat Valenciana?, per la seua banda l'article 59.5 del mateix Estatut establix que ?la Generalitat col·laborarà amb el Govern d'Espanya pel que fa a polítiques d'immigració?.  
  
Basant-se en estes previsions normatives i amb l'objectiu d'establir les bases d'un model que possibilite l'efectiva integració social de les persones immigrants a la Comunitat Valenciana s'han dictat una sèrie de normes:  
  
Llei 15/2008, de 5 de desembre, de la Generalitat d'Integració de les Persones Immigrants a la Comunitat Valenciana.  
Decret 93/2009, de 10 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 15/2008, de 5 de desembre, de la Generalitat d'Integració de les Persones Immigrants a la Comunitat Valenciana.  
  
I finalment, dos ordes:   
  
Orde 11/2010, de 27 de setembre, de la Generalitat, que regula el règim d'autorització administrativa de les entitats per a la impartició del Programa Voluntari de Comprensió de la Societat Valenciana Escola d'Acollida  
Orde 8/2011, de 19 de maig, de la Generalitat, per la qual es regula l'acreditació de la figura de la persona mediadora i el Registre de Mediadors de la Comunitat Valenciana.  
  
El conjunt de tota esta normativa constituirà el marc jurídic de referència per a totes les accions que, en matèria d'integració de població immigrada, es duguen a terme a la Comunitat Valenciana.  
  
4. Principis rectors de la integració  
  
El present pla director es regirà per una sèrie de principis que arrepleguen al seu torn els reconeguts en matèria d'integració en la normativa internacional, europea, nacional i autonòmica. Estos principis orientaran la interpretació de les actuacions que, en matèria d'integració de la població immigrada, es duguen a terme a la Comunitat Valenciana.   
  
A nivell internacional tal com indica l'Organització Internacional de Migracions (OIM) el principi legal més rellevant respecte a la integració és la prohibició de la discriminació. Este principi està consagrat en l'article 2 de la Declaració Universal dels Drets Humans i en diversos instruments internacionals. Garantix la igualtat davant de la llei i la protecció igual a totes les persones amb la prohibició de les pràctiques que conduïxen a desavantatges per als que pertanyen a una cultura, religió o grup social específics.  
  
A nivell europeu, en la Carta de Drets Fonamentals de la Unió Europea (2000) s'arrepleguen, a més del principi d'igualtat, els valors indivisibles i universals de la dignitat humana, la llibertat i la solidaritat i es reconeix la persona com a centre de la seua actuació.  
  
A nivell nacional, també s'arrepleguen en el II Pla Estratègic de Ciutadania i Integració (PECI) els principis d'igualtat i no discriminació, als quals s'afigen el de ciutadania, interculturalitat i inclusió, vàlids en qualsevol escenari migratori.  
  
A nivell autonòmic ens fem ressò de tots els principis que s'arrepleguen a nivell internacional, europeu i nacional consagrant tal com es realitza en aquells àmbits, com a principi fonamental el principi de la mateixa dignitat de totes les persones i de no-discriminació per raó de la condició de persona immigrada, juntament amb altres.  
  
Principi d'igualtat i no-discriminació  
  
La Constitució Espanyola establix en l'article 9.2. que ?correspon als poders públics promoure les condicions perquè la llibertat i la igualtat de l'individu i dels grups en què s'integra siguen reals i efectives; remoure els obstacles que impedisquen o dificulten la seua plenitud i facilitar la participació de tots els ciutadans en la vida política, econòmica, cultural i social?. El principi d'igualtat en este sentit implica l'equiparació de drets i obligacions entre la població d'acollida i les persones immigrades que residisquen a la Comunitat Valenciana, en els termes establits en la legislació estatal i autonòmica vigent.   
  
Este principi suposa el ple respecte a la la mateixa dignitat de totes les persones i la garantia de no-discriminació per raó de condició de persona immigrada. Este reconeixement és indispensable perquè es construïsca una societat inclusiva, cohesionada i integrada, en la qual tots els membres que la conformen siguen igualment lliures i iguals, sense que importe d'on procedixen.   
  
Este principi d'igualtat i no-discriminació orientarà les accions tendents tant a garantir la igualtat com a realitzar accions efectives de prevenció contra el racisme i la xenofòbia desplegant polítiques actives d'integració a favor dels immigrats que es troben en territori de la Comunitat Valenciana. En aquells àmbits en què la condició de persona immigrada puga comportar una situació objectiva de desigualtat, es podran aplicar mesures d'acció positiva.  
  
Per raó d'este principi i respecte al llenguatge a utilitzar en l'aplicació del present pla director i d'acord amb el que disposa la disposició addicional quarta de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, les institucions i administracions de la Generalitat evitaran utilitzar un llenguatge que supose discriminació per a qualsevol persona o col·lectiu, la qual cosa serà aplicable a la població immigrada.  
  
Principi de vinculació dels poders públics als drets i llibertats reconeguts en la Constitució Espanyola, la Carta Social Europea i en aquells altres acords internacionals de protecció dels drets humans, individuals i col·lectius vàlidament ratificats per Espanya.  
  
Solidaritat  
Les polítiques i actuacions en la gestió positiva de la diversitat han de basar-se en la justícia social com a principi inspirador de les relacions humanes, amb l'objectiu de cooperar al benestar general.  
  
Principi d'interculturalitat.  
El principi d'interculturalitat ha de configurar-se com la pauta bàsica que ha de regir les relacions existents entre persones i grups de distintes cultures dins d'un mateix territori, i a fi de garantir la cohesió social i la diversitat. Això implica necessàriament el reconeixement, respecte i protecció de totes i cada una de les característiques socials i culturals que puga comportar la població immigrada a la societat d'acollida, i adaptar-les a la nostra comunitat per mitjà del diàleg, la interrelació i interacció, per mitjà d'unes pautes bàsiques que respecten els drets fonamentals.  
  
El resultat d'esta comunicació donarà lloc a realitats culturals en les quals tots els grups socials poden veure's enriquits i transformats. La integració ha d'entendre's com un procés de mútua adaptació que imposa valorar i respectar les diferents cultures que comporten les persones immigrades, i no sols cenyir-se a assimilar les pautes culturals dominants. Per a això s'afavoriran polítiques efectives de participació social per a aconseguir la màxima interrelació i coneixement mutu.  
  
Principi de transversalitat de les polítiques d'integració  
Segons este principi les polítiques d'integració resultaran d'aplicació transversal sobre el conjunt de l'actuació de l'administració de la Generalitat. Les diverses actuacions tindran en compte el fenomen de la immigració en les actuacions o decisions que s'adopten d'una manera integrada i multidimensional, este principi es troba entre els principis bàsics comuns del ?Programa Comú per a la Integració- que recull que les polítiques i mesures tendents a incloure la qüestió d'integració en totes les pertinents competències polítiques i nivells de govern i servicis públics han de prendre's ben en compte en l'elaboració i posada en pràctica de mesures públiques.  
  
Principi de transversalitat de gènere  
En l'adopció d'estos principis no podem obviar un tema tan present en la nostra societat com és el tema del gènere, ja que hem de remarcar en la diferent situació social en què encara a hores d'ara, es troben hòmens i dones.  
  
La transversalitat de gènere ha d'entendre's com l'orientació en tots els processos polítics dirigida a incorporar la perspectiva de la igualtat com a pilar bàsic per a construir una societat igualitària entre hòmens i dones.  
  
Hem de fer especial referència al col·lectiu de dones immigrades i dur a terme un especial esforç per a garantir a este col·lectiu la igualtat d'oportunitats i de condicions, i planificar per a això polítiques públiques que tinguen en compte les desigualtats existents i satisfer de manera equitativa les necessitats que puguen existir.  
  
5. Previsió econòmica del pla  
En compliment del que establix la Llei 15/2008, de 5 de desembre, de la Generalitat, d'Integració de les Persones Immigrants a la Comunitat Valenciana, la Generalitat es compromet a establir en el seu pressupost, en la mesura que les circumstàncies econòmiques ho permeten, les quanties destinades a afavorir la integració i convivència de les persones immigrants, per mitjà dels mecanismes que es consideren idonis per a aconseguir eixe fi.  
PART II  
  
6. Diagnòstic de partida  
En primer lloc farem referència als diferents règims jurídics d'estrangeria així com a quines persones s'apliquen.  
  
El règim de residència indica el règim jurídic d'estrangeria que s'aplica a l'estranger que residix en l'Estat espanyol. En trobem dos tipus: comunitari i general.  
  
Règim Comunitari8  
És el règim jurídic d'estrangeria que s'aplica als ciutadans comunitaris -nacionals de països de la Unió Europea i d'altres Estats part en l'Acord sobre el Espai Econòmic Europeu (Islàndia, Liechtenstein i Noruega) i de la Confederació Suïssa - així com als seus familiars i els familiars d'espanyols que siguen nacionals de tercers països9 a què s'expedix una targeta de residència de familiar de ciutadà de la Unió.   
  
Dins d'este règim, hi ha dos vies d'accés a la residència d'estrangers en l'Estat espanyol: els ciutadans de la UE-AELC poden accedir per: treball per compte d'altri, treball per compte propi, residència no lucrativa, estudiant, motius familiars, motiu de residència no determinat i residència permanent. D'altra banda, els familiars nacionals de tercers països poden accedir per residència o per residència permanent.   
  
Règim General10  
És el règim jurídic que s'aplica als nacionals de tercers països, llevat que per raó de parentiu els siga aplicable el Règim Comunitari. A estos estrangers se'ls expedix una targeta de residència.  
  
Hi ha dos tipus de d'autorització respecte a la duració:  
  
a) Residència de llarga duració  
b) Residència temporal.  
  
I segons motiu de concessió:  
- de treball (per compte propi, per compte d'altri, altres autoritzacions)  
- reagrupació familiar  
- residència no lucrativa- autoritzacions per circumstàncies excepcionals (arrelament, raons humanitàries i altres)  
  
Després d'esta introducció conceptual passem a desenrotllar la situació de la població estrangera al nostre país i, especialment a la Comunitat Valenciana en els últims anys  
  
La població d'un determinat lloc pot augmentar o disminuir pels desplaçaments migratoris d'individus, ja siguen de curta com de llarga duració. El nombre total de migrants internacionals ha augmentat en els últims deu anys i ha passat de 150 milions de persones l'any 2000 a 214 milions en l'actualitat.   
  
En la Unió Europea (d'ara en avant UE), com a conseqüència d'estes migracions, la majoria dels Estats membres ha experimentat un augment de la població, i és al voltant d'1,7 milions el nombre de persones que han immigrat a la Unió des de tercers països segons mostren dades d'Eurostat11, de 2011, encara que les últimes xifres revelen també un lleuger descens en este mateix any 2011 comparat amb 2010. El Regne Unit va ser el país que més immigrants va rebre (566.044), seguit per Alemanya (489.422), i Espanya el tercer país receptor (457.649). En termes absoluts Espanya se situava en el mateix any com el segon país amb nombre més gran de residents estrangers de la UE després d'Alemanya.   
  
En termes d'estrangers residents, a 1 de gener de 2012 el nombre més gran es trobava en primer lloc a Alemanya amb 7,4 milions de persones, a Espanya en segon lloc amb aproximadament 5,5 milions, seguits d'Itàlia, Regne Unit i França.   
  
Del total de 7.9 milions procedents de països fora de la UE que a principis de l'any 2012 estaven residint en la UE, més de la mitat van ser els ciutadans de Turquia, Albània o Ucraïna. El següent grup més gran va ser d'África (24.5 %), seguit d'Àsia (22.0 %), Amèrica (14.2 %) i Oceania (0.8 %). Més de la mitat dels ciutadans dels països africans residents en la UE procedien del nord d'África, principalment del Marroc o Algèria. La majoria dels ciutadans d'Àsia procedien d'Àsia del Sud o de l'Est, en particular de l'Índia o la Xina. Els ciutadans d'Equador i els dels Estats Units comprenen la major part dels no nacionals d'Amèrica residents en la UE.  
  
A Espanya, si tenim en compte en primer lloc les dades del Padró podem assenyalar alguns fets tal com veiem en la taula següent:   
  
Taula 1. Persones empadronades a la Comunitat Valenciana  
  
TOTAL 2006\* 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013\*\*  
  TOTAL ESPANYA 44.708.964 45.200.737 46.157.822 46.745.807 47.021.031 47.190.493 47.265.321 47.059.533  
  C. VALENCIANA 4.806.908 4.885.029 5.029.601 5.094.675 5.111.706 5.117.190 5.129.266 5.104.365  
  Alacant 1.783.555 1.825.264 1.891.477 1.917.012 1.926.285 1.934.127 1.943.910 1.940.886  
  Castelló 559.761 573.282 594.915 602.301 604.274 604.344 604.564 600.592  
  València 2.463.592 2.486.483 2.543.209 2.575.362 2.581.147 2.578.719 2.580.792 2.562.887  
ESPANYOLS                  
  TOTAL ESPANYA 40.564.798 40.681.183 40.889.060 41.097.136 41.273.297 41.439.006 41.529.063 41.539.400  
   C. VALENCIANA 4.138.833 4.152.927 4.182.262 4.205.335 4.217.947 4.236.408 4.246.254 4.245.162  
  Alacant 1.424.405 1.432.357 1.445.109 1.454.038 1.459.186 1.467.443 1.471.300 1.474.866  
  Castelló 481.920 485.061 488.790 491.080 492.009 492.942 492.966 492.311  
  València 2.232.508 2.235.509 2.248.363 2.260.217 2.266.752 2.276.023 2.281.988 2.277.985  
ESTRANGERS                  
  TOTAL ESPANYA 4.144.166 4.519.554 5.268.762 5.648.671 5.747.734 5.751.487 5.736.258 5.520.133  
   C. VALENCIANA 668.075 732.102 847.339 889.340 893.759 880.782 883.012 859.203  
  Alacant 359.150 392.907 446.368 462.974 467.099 466.684 472.610 466.020  
  Castelló 77.841 88.221 106.125 111.221 112.265 111.402 111.598 108.281  
  València 231.084 250.974 294.846 315.145 314.395 302.696 298.804 284.902  
UNIÓ EUROPEA                  
  TOTAL ESPANYA 1.427.662 1.708.517 2.102.654 2.273.226 2.350.172 2.395.358 2.443.617 2.352.978  
   C. VALENCIANA 333.035 387.275 457.551 483.926 495.102 496.321 506.940 493.099  
  Alacant 209.450 239.178 271.869 284.310 290.662 293.293 299.459 295.804  
  Castelló 45.083 53.643 65.613 69.043 70.216 70.539 71.933 69.051  
  València 78.502 94.454 120.069 130.573 134.224 132.489 135.548 128.244  
NO UE                  
  TOTAL ESPANYA 2.716.504 2.811.037 3.166.108 3.375.445 3.397.562 3.356.129 3.292.641 3.167.155  
  C. VALENCIANA 335.040 344.827 389.788 405.414 398.657 384.461 376.072 366.104  
  Alacant 149.700 153.729 174.499 178.664 176.437 173.391 173.151 170.216  
  Castelló 32.758 34.578 40.512 42.178 42.049 40.863 39.665 39.230  
  València 152.582 156.520 174.777 184.572 180.171 170.207 163.256 156.658  
\* Les dades UE inclouen Bulgària i Romania   
\*\* Xifres provisionals a 1/6/2013   
Font: CeiMigra   
  
La població total de la Comunitat Valenciana augmenta lleugerament, respecte a la població total de l'Estat espanyol, entre 2006 i 2013.  
  
Les províncies d'Alacant i Castelló augmenten el seu pes relatiu en la població total de la Comunitat Valenciana, mentres que la província de València disminuïx el seu pes relatiu. En números absoluts, i considerant la població total, les tres províncies augmenten de població en el període 2006-2013, encara que Alacant disminuïx si considerem el període 2012-2013, Castelló veu disminuir la seua població entre 2010 i 2013, i València es comporta igual en eixe mateix període 2010-2013.  
  
A Espanya i a la Comunitat Valenciana, el nombre d'estrangers empadronats disminuïx lleugerament el pes relatiu respecte a la població total en el període 2010-2013. En números absoluts, eixa disminució s'observa, amb alts i baixos, en el mateix període, mentres que a Espanya només pot observar-se en el període 2011-2013.  
  
La població estrangera procedent de la Unió Europea disminuïx, a Espanya i a la Comunitat Valenciana, a partir de 2012. El comportament de les províncies d'Alacant i Castelló és semblant als dos anteriors, però la província de València veu disminuir la població comunitària en 2011, que torna a augmentar en 2012 i torna a disminuir en 2013.  
  
El pes relatiu de la població extracomunitària respecte de la població total, igual que les xifres absolutes, disminuïx a Espanya, entre 2011 i 2013, mentres que a la Comunitat Valenciana, i en les tres províncies, ho fa ja des de 2010.   
  
De totes maneres, el Padró continu ha de ser matisat i pot plantejar altres dificultats distintes12. L'empadronament no pot ser equiparat a la residència real, és a dir, a les persones que habiten a Espanya, estiguen o no empadronades.   
  
Per això, quant a les dades disponibles al juny de 2013, els residents estrangers que són titulars d'un certificat de registre, autorització de residència i autorització d'estada per estudis (taula 2), són a la Comunitat Valenciana 707.666 persones, la qual cosa mostra que el nombre de persones estrangeres continua augmentant durant els anys de crisi, inclús si es considera com a indicador, encara que resulte restrictiu i no representatiu de tota la realitat13, el nombre de permisos i autoritzacions de residència en vigor. Del total de persones estrangeres el 58,92% són ciutadanes comunitàries. Açò significa que 290.691 persones estrangeres procedixen de tercers països (un 41,08% del total d'estrangers amb permís o autorització de residència). Per províncies, el percentatge de persones estrangeres comunitàries a la província de València és d'un 54,74%; i puja a un 61,22% i a un 63,19% a Alacant i Castelló, respectivament.   
  
Taula 2. Residents estrangers amb permís o autorització de residència a la Comunitat Valenciana  
  
   
Total  
Règim Comunitari  
Règim General  
Comunitat Valenciana  
707.666  
416.975  
290.691  
Alacant  
320.454  
196.170  
124.284  
Castelló  
104.754  
66.194  
38.560  
València  
282.458  
154.611  
127.847  
Font: CeiMigra  
  
Taula 3. Nacionals de tercers països en règim comunitari a la Comunitat Valenciana  
% de persones en règim comunitari respecte del total de cada nacionalitat  
Països  
50% o més  
Tailàndia, Vietnam, Mèxic, Sud-àfrica, Panamà, Japó, Estats Units, Austràlia, Indonèsia, Cuba, Malàisia, Haití i Aràbia Saudita.  
Entre un 40% i un 49,99%  
Nova Zelanda, Costa Rica, República Dominicana, Canadà, Veneçuela i Guatemala.  
Entre un 30 i un 39,99%  
Argentina, Uzbekistan, Albània, Uruguai, Nicaragua, Angola, El Salvador, Turquia i Croàcia.  
Entre un 20 i un 29,99%  
Mongòlia, Cap Verd, Taiwan, Togo, Israel, Kenya, Sri Lanka, Guinea Equatorial, Kazakhstan, Filipines, Paraguai, Corea del Sud, Síria, Xile, Tunis, Jordània, Hondures, Bielorússia, Perú i Andorra.  
Entre un 10 i un 19,99%  
Colòmbia, Líban, Sèrbia, Iran, Líbia, Rússia, Palestina, Azerbaidjan, Camerun, Egipte, Moçambic, Burkina Faso, Costa d'Ivori, Nigèria, Macedònia, Iraq, Ghana, Etiòpia, Libèria, Bangla Desh i Senegal  
Font: CeiMigra  
  
És important observar el nombre creixent de persones de tercers Estats que apareixen amb Règim Comunitari, inclús mantenint la nacionalitat estrangera. Açò pot estar indicant, per exemple, els denominats matrimonis mixtos, en els quals una persona és estrangera i l'altra és espanyola o ciutadana de la Unió Europea. Que esta realitat siga creixent no és estrany degut, primer, a la joventut de les persones immigrades i, segon, al temps de permanència a Espanya, en el qual es construïxen relacions, pertinences i projectes d'assentament definitiu. Però ha d'assenyalar-se la importància d'este fenomen en algunes nacionalitats concretes (taula 3).   
  
Respecte a les persones residents estrangeres titulars d'un certificat de registre, autorització de residència i autorització d'estada per estudis, la xifra ascendix a 707.666 persones a la Comunitat Valenciana, segons les dades disponibles al juny de 2013. Açò mostra que el nombre de persones estrangeres continua augmentant durant els anys de crisi, inclús si es considera com a indicador, encara que resulte restrictiu i no representatiu de tota la realitat14, el nombre de permisos i autoritzacions de residència en vigor.  
  
Taula 4. Nacionals de tercers països a la Comunitat Valenciana, en règim comunitari o general.  
  
 Total residents Règim comunitari % Règim  
general %  
Total 707.666 416.975 58,92% 290.691 41,08%  
Marroc 82.168 2.730 3,32% 79.438 96,68%  
Equador 45.733 3.450 7,54% 42.283 92,46%  
Colòmbia 37.036 7.262 19,61% 29.774 80,39%  
Xina 18.999 394 2,07% 18.605 97,93%  
Algèria 18.006 1.022 5,68% 16.984 94,32%  
Bolívia 15.683 1.300 8,29% 14.383 91,71%  
Ucraïna 14.250 933 6,55% 13.317 93,45%  
Argentina 12.063 4.634 38,41% 7.429 61,59%  
Rússia 9.050 1.573 17,38% 7.477 82,62%  
Pakistan 8.985 381 4,24% 8.604 95,76%  
Cuba 5.201 2.692 51,76% 2.509 48,24%  
Nigèria 5.111 697 13,64% 4.414 86,36%  
Brasil 5.085 2.532 49,79% 2.553 50,21%  
Perú 4.987 1.062 21,30% 3.925 78,70%  
Uruguai 4.971 1.729 34,78% 3.242 65,22%  
Senegal 4.089 415 10,15% 3.674 89,85%  
Índia 3.876 222 5,73% 3.654 94,27%  
Veneçuela 3.790 1.710 45,12% 2.080 54,88%  
Armènia 3.232 135 4,18% 3.097 95,82%  
Paraguai 3.105 749 24,12% 2.356 75,88%  
República Dominicana 2.784 1.293 46,44% 1.491 53,56%  
Xile 2.674 630 23,56% 2.044 76,44%  
Moldàvia 2.235 209 9,35% 2.026 90,65%  
Mali 1.824 21 1,15% 1.803 98,85%  
Guinea Equatorial 1.438 368 25,59% 1.070 74,41%  
Estats Units 1.436 777 54,11% 659 45,89%  
Geòrgia 1.411 74 5,24% 1.337 94,76%  
Hondures 1.276 276 21,63% 1.000 78,37%  
Mèxic 1.174 757 64,48% 417 35,52%  
Ghana 718 95 13,23% 623 86,77%  
Mauritània 631 22 3,49% 609 96,51%  
Bielorússia 540 115 21,30% 425 78,70%  
Filipines 526 128 24,33% 398 75,67%  
Camerun 518 85 16,41% 433 83,59%  
Guinea 487 22 4,52% 465 95,48%  
Síria 403 96 23,82% 307 76,18%  
Nepal 362 23 6,35% 339 93,65%  
Sèrbia 361 68 18,84% 293 81,16%  
Nicaragua 339 114 33,63% 225 66,37%  
Tunis 305 67 21,97% 238 78,03%  
Egipte 302 48 15,89% 254 84,11%  
Turquia 286 88 30,77% 198 69,23%  
Bangla Desh 261 28 10,73% 233 89,27%  
Gàmbia 261 20 7,66% 241 92,34%  
El Salvador 258 81 31,40% 177 68,60%  
Bòsnia-Herzegovina 250 22 8,80% 228 91,20%  
Japó 246 135 54,88% 111 45,12%  
Iran 221 41 18,55% 180 81,45%  
Rep. Dem. del Congo 219 15 6,85% 204 93,15%  
Líban 217 41 18,89% 176 81,11%  
Canadà 206 93 45,15% 113 54,85%  
Costa d'Ivori 174 25 14,37% 149 85,63%  
Guatemala 166 68 40,96% 98 59,04%  
Panamà 160 90 56,25% 70 43,75%  
Kazakhstan 160 39 24,38% 121 75,63%  
Jordània 160 35 21,88% 125 78,13%  
Austràlia 159 86 54,09% 73 45,91%  
Croàcia 159 48 30,19% 111 69,81%  
Albània 139 51 36,69% 88 63,31%  
Tailàndia 136 102 75,00% 34 25,00%  
Guinea Bissau 134 12 8,96% 122 91,04%  
Costa Rica 114 53 46,49% 61 53,51%  
Apàtrides i No consta 112 19 16,96% 93 83,04%  
Corea del Sud 104 25 24,04% 79 75,96%  
Israel 99 27 27,27% 72 72,73%  
Palestina 99 17 17,17% 82 82,83%  
Iraq 98 13 13,27% 85 86,73%  
Nova Zelanda 96 45 46,88% 51 53,13%  
Sierra Leone 92 9 9,78% 83 90,22%  
Congo 92 6 6,52% 86 93,48%  
Cap Verd 84 24 28,57% 60 71,43%  
Macedònia 82 11 13,41% 71 86,59%  
Sud-àfrica 81 51 62,96% 30 37,04%  
Etiòpia 73 9 12,33% 64 87,67%  
Burkina Faso 68 10 14,71% 58 85,29%  
Angola 58 19 32,76% 39 67,24%  
Indonèsia 56 30 53,57% 26 46,43%  
Kenya 55 15 27,27% 40 72,73%  
Azerbaidjan 48 8 16,67% 40 83,33%  
Uzbekistan 45 17 37,78% 28 62,22%  
Taiwan 36 10 27,78% 26 72,22%  
Moçambic 33 5 15,15% 28 84,85%  
Malàisia 32 16 50,00% 16 50,00%  
Vietnam 30 21 70,00% 9 30,00%  
Togo 29 8 27,59% 21 72,41%  
Líbia 28 5 17,86% 23 82,14%  
Libèria 26 3 11,54% 23 88,46%  
Benín 21 1 4,76% 20 95,24%  
Mongòlia 17 5 29,41% 12 70,59%  
Haití 12 6 50,00% 6 50,00%  
Sri Lanka 11 3 27,27% 8 72,73%  
Andorra 5 1 20,00% 4 80,00%  
Aràbia Saudita 2 1 50,00% 1 50,00%  
Font: CeiMigra  
  
Taula 5. Persones estrangeres empadronades i amb permís o autorització de residència a la Comunitat Valenciana  
  
  Amb permís o autorització de residència Empadronades Diferència  
Comunitat Valenciana 707.666 859.203 151.537  
Alacant 320.454 466.020 145.566  
Castelló 104.754 108.281 3.527  
València 282.458 284.902 2.444  
Font: CeiMigra  
  
Com pot veure's, la diferència entre persones empadronades i les que tenen permís o autorització de residència és important. Si ambdós xifres foren prou fiables, podria dir-se que eixes 151.537 persones, de les quals caldria descomptar els estudiants i altres situacions molt minoritàries, són les que podrien trobar-se en situació administrativa irregular. Però ha d'observar-se, també, que el 96% d'eixa diferència es dóna en la província d'Alacant i que afecta majoritàriament persones procedents de la Unió Europea.  
  
  
  
  
  
7. Agents de la integració  
  
El present pla director aposta per dur a terme polítiques d'integració en què tots els sectors de la societat de la Comunitat Valenciana agents socials, sector privat i Administracions Públiques així com societat civil estiguen implicats i siguen part activa del procés d'integració.  
  
En primer lloc, les Administracions Públiques o Primer Sector realitzarà el treball en matèria d'integració des de la Direcció General d'Integració, Inclusió Social i Cooperació, o la que, si és el cas, la substituïsca legalment, també des de la Comissió Interdepartamental i des de l'Administració Local, principalment a través de les agències AMICS.  
  
La Direcció General d'Integració, Inclusió Social i Cooperació és el centre directiu a què corresponen les funcions en matèria d'integració.  
  
La Comissió Interdepartamental és un òrgan col·legiat adscrit a la conselleria amb competència en matèria d'integració per a l'assessorament al Consell i a la direcció general corresponent en la planificació, execució i avaluació de les accions que foren necessàries en matèria d'integració, a més de facilitar la coordinació de l'exercici de competències en esta matèria per les distintes conselleries. Serà en esta comissió on tindrà la màxima importància la transversalitat de la política d'integració i la seua aplicació en totes les àrees de la Generalitat.  
  
Correspon a esta comissió interdepartamental establir els criteris generals de coordinació, seguiment i avaluació de les actuacions que es desenrotllen en matèria d'integració a la Comunitat Valenciana en l'exercici de les competències pròpies de la Generalitat.  
  
Així mateix, l'Administració Local, com a administració més pròxima al ciutadà, continuarà sent part fonamental tant de l'acollida com de la cohesió social a través de la xarxa d'agències AMICS desplegades per tot el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
La xarxa d'agències AMICS naixen com un complement als servicis que la Generalitat oferix a la població immigrada en el seu procés d'integració en la nostra societat, afavorint la interculturalitat amb la societat d'acollida i la convivència.  
A més, amb les agències AMICS es fomenta la cooperació entre l'administració autonòmica valenciana i les administracions locals.  
Estes agències disposaran de professionals amb formació específica i reconeguda per les Administracions Públiques en matèria d'immigració i mediació intercultural. Formació que garantirà el foment de la cooperació entre l'administració autonòmica valenciana i les administracions locals, i que apostarà per afavorir la implicació de totes les entitats de la vida social i econòmica en la construcció d'una societat solidària, tolerant i integrada, així com per a facilitar a totes les persones que viuen a la Comunitat Valenciana uns estàndards mínims de benestar.   
  
Es fomentarà la participació del sector privat o Segon Sector en el procés d'integració a través de la gestió de la diversitat en els seus centres, per mitjà de la Responsabilitat Social Corporativa i del voluntariat corporatiu.  
L'ininterromput flux migratori a la Comunitat Valenciana en estos últims anys, ha creat una societat multicultural i, per tant, l'entrada de les persones migrades en el mercat laboral la qual cosa té com a resultat un mercat de treball que reflectix esta diversitat social. Atenent este fenomen, es fomentarà que les empreses gestionen esta diversitat garantint la igualtat d'oportunitats i la no-discriminació en el món laboral.  
  
Es continuarà afavorint la fonamental participació del Tercer Sector a través de les entitats socials especialitzades. Es tracta majoritàriament d'Entitats Socials estructurades a l'entorn del treball en les dos fases del cicle migratori: acollida i cohesió social; per mitjà d'una metodologia de treball integral i individualitzada, tractant els problemes específics de cada persona per a donar la millor resposta al seu procés d'integració. La Generalitat continuarà per això impulsant el teixit associatiu en la gestió i prestació de servicis dirigits a millorar la qualitat de vida de la població immigrada i avançar en el procés de la seua plena incorporació al desenrotllament cultural, laboral, institucional i polític de la societat civil, contribuint així a l'eradicació de qualsevol classe de racisme i xenofòbia.   
  
La Generalitat coordinarà les polítiques i accions d'integració de les persones migrades a la Comunitat Valenciana, fomentant mecanismes de col·laboració amb els agents econòmics i socials i les entitats ciutadanes, que s'establiran reglamentàriament.  
  
Es continuarà impulsant el Fòrum cívic per a la prevenció de la discriminació, la xenofòbia i el racisme i l'Observatori Valencià d'Immigració (OVIM).  
L'ObservatoriValencià d'Immigració és una ferramenta d'investigació sobre la migració de la Comunitat Valenciana que facilita el coneixement, anàlisi i valoració de la incidència dels fluxos migratoris, amb l'objectiu de millorar i adequar les polítiques socials per al progrés de la situació de les persones immigrades. Posseïx un centre de documentació especialitzat en matèria d'immigració i intercanvia informació en matèria d'immigració amb l'Administració General de l'Estat, igual que la resta de comunitats autònomes i entitats locals. Els informes i estudis de l'observatori seran objecte de pública difusió.  
  
Es continuarà impulsant el treball de la Comissió Autonòmica de seguiment del Pla Valencià per a la Prevenció de la Discriminació Interètnica, el Racisme i la Xenofòbia, i es reforçarà el seu paper en el període previst en este pla director. Esta comissió, integrada per representants de l'Administració, organitzacions no governamentals i entitats dedicades a fomentar la convivència, aporta vies i instruments d'execució per a garantir la prevenció i, així mateix, realitza un seguiment de la prevenció de conductes i actuacions discriminatòries, racistes i xenòfobes en la nostra Comunitat per a, posteriorment, imbricar accions que incidisquen encara més en la seua prevenció i solució des de la sensibilització, la detecció, la investigació i l'anàlisi transversal per àrees.   
  
A més, es donarà suport a l'Oficina Valenciana de Solidaritat amb la víctima de racisme, xenofòbia i intolerància.   
  
En quart i últim lloc, trobem el Fòrum Valencià de la Immigració, òrgan col·legiat de caràcter consultiu i de participació social i instrument de consulta, participació i debat de tots els agents socials i institucionals implicats en l'atenció integral a la població immigrada adscrit a la Conselleria competent en matèria d'integració social de les persones immigrants.  
  
Les funcions del Fòrum Valencià de la Immigració: a) són assessorar i formular recomanacions a la conselleria competent en matèria d'integració social de la població immigrada sobre totes aquelles qüestions que li foren requerides en matèria d'immigració per estos òrgans, i emetre els informes oportuns i, en especial, en l'elaboració del Pla Valencià de la Immigració; b) informar del Pla Valencià de la Immigració que li siga proposat per la direcció general competent en matèria d'integració social de les persones immigrants, amb caràcter previ a la remissió del mateix al Consell perquè l'aprove; c) conéixer totes les accions que pogueren ser realitzades des de la Generalitat en l'àmbit d'actuació del Fòrum, amb especial referència a la normativa que poguera desenrotllar-se, coordinar i potenciar les iniciatives socials en este àmbit, demanant les propostes de les organitzacions sindicals i empresarials l'activitat del qual tinga relació amb el fenomen immigratori; d) cooperar amb altres òrgans anàlegs d'àmbit internacional, estatal i autonòmic a fi de coordinar i millorar totes les actuacions que redunden en benefici de la integració social de les persones immigrants i totes les funcions que li siguen atribuïdes reglamentàriament.  
  
En definitiva, la participació de tots els sectors contemplats anteriorment en l'estructura del model d'integració en què es basa este pla director és la següent:  
  
SECTOR  
  
  
PRIMER SECTOR  
Sector Públic   
Treball de la Comissió Interdepartamental d'Immigració i de la direcció general competent.  
  
Una xarxa AMICS optimitzada i accessible a totes les persones de qualsevol municipi, coherent i eficaç, fruit del conveni entre la Generalitat i els municipis de la Comunitat Valenciana  
  
  
SEGON SECTOR  
Sector privat  
Una aposta per la responsabilitat social en matèria d'integració, la gestió de la diversitat i pel voluntariat corporatiu en l'empresa.  
  
TERCER SECTOR  
Entitats socials  
Entitats socials estructurades entorn de la idea d'acollida i cohesió social:  
  
Observatori València de la Immigració (OVIM)  
  
Comissió del seguiment del Pla Valencià per a la Prevenció de la Discriminació Interètnica, el Racisme i la Xenofòbia.   
  
Fòrum cívic per a la prevenció de la discriminació, xenofòbia i racisme.  
   
Oficina Valenciana de Solidaritat amb la víctima de racisme, xenofòbia i intolerància.   
  
FÒRUM VALENCIÀ DE LA IMMIGRACIÓ: INTEGRAT PER TOTS ESTOS AGENTS SOCIALS I INSTITUCIONALS  
  
  
  
8. Objectius i prioritats 2014-2017  
  
La Comunitat Valenciana aposta a través d'este Pla Director per un model de convivència que implica totes les persones residents a la Comunitat Valenciana en un procés dinàmic d'integració.   
  
Amb l'objectiu de facilitar esta convivència entre les persones o grups pertanyents a una o diverses cultures, la Generalitat continuarà realitzant una aposta per la mediació intercultural com a instrument d'integració d'una manera més intensa en el període que comprén este Pla Director.  
L'objectiu central d'este Pla Director és culminar el procés d'integració de les persones que han vingut des d'altres països per a dur a terme el seu projecte de vida personal en la nostra comunitat i impulsar programes que promoguen la cohesió social i una convivència enriquidora per a tota la població. En estos programes serà un instrument fonamental d'integració la figura de la persona mediadora intercultural.  
  
Este objectiu es concreta en dos línies estratègiques que es constituïxen en prioritats d'intervenció. Estes prioritats són:  
  
- Consolidar el sistema d'acollida de la població immigrada a través de programes específics d'accés als servicis públics.  
- Impulsar programes específics que promoguen la cohesió social i la convivència.  
  
Transversalment es fomentarà la formació específica de les persones tècniques d'integració social i les mediadores interculturals que intervindran en els diversos programes per a aconseguir una mediació intercultural de qualitat.  
  
8.1. De la mediació intercultural   
  
La mediació intercultural és un instrument que contribuïx a millorar la comunicació, la relació i la integració de persones o grups presents en un territori, que pertanyen a una o diverses cultures i amb codis culturals diferents.   
  
La mediació intercultural suposa la intervenció d'una tercera part, amb capacitat per a donar a conéixer les claus, les representacions culturals i socials dels actors implicats per a superar situacions de desconeixement i incomunicació, conflictes de valors o interessos, o l'existència de diferències o desigualtats amb vistes a construir un nou marc comú de convivència.  
  
Esta mediació intercultural a la Comunitat Valenciana és un instrument consolidat d'integració amb què compten totes les persones que han apostat per conviure en la nostra comunitat autònoma. Ha demostrat ser eficaç en prevenció de conflictes, transformació i, en el si de la gestió positiva de la diversitat, com un indispensable element integrador i element imprescindible de cohesió social.   
  
La Generalitat és conscient que la persona mediadora és una figura imprescindible en este procés d'integració bidireccional que inclou tant l'acollida on és clau en l'atenció a la població immigrada en el moment de la seua incorporació a la societat valenciana. Fomenta i facilita la comunicació entre ambdós cultures i continuarà sent clau en la segona fase de cohesió social i promourà la participació activa des del teixit social (associacionisme, xarxes, etc.), així com el treball amb la societat d'acollida I servirà de pont i facilitarà espais de trobada per a la convivència intercultural. És una necessària figura que hi ha entre les diferents cultures. La mediació intercultural es constituïx per tant en la ferramenta idònia facilitadora de la comunicació, la prevenció i la resolució de conflictes, més enllà de l'anterior, s'erigix en una cultura, la cultura de la convivència, del respecte i del reconeixement a la diversitat.   
  
Esta aposta per la figura de la mediació intercultural es realitzarà en primer lloc, a través de la seua regulació normativa; en segon lloc, a través de la formació i especialització i col·laborarà amb les diverses universitats de la Comunitat Valenciana i en tercer lloc, a través del treball en una xarxa formada pels mediadors interculturals de la nostra Comunitat degudament acreditats.  
  
La regulació normativa s'anirà desenrotllant i si fóra necessari, i adaptant-se al nou context social. Es donarà continuïtat, així mateix, al treball de formació i especialització en mediació intercultural per a la millora de la qualitat. Dut a terme a través de l'oferta formativa oferida des de la Generalitat en coordinació amb universitats de les tres províncies de la Comunitat Valenciana així com amb altres entitats especialitzades en esta matèria.  
  
En este marc de coordinació i fruit del consens de les institucions universitàries implicades amb l'administració autonòmica, els continguts formatius reflectits en la pròpia Orde de Mediació Intercultural constituïxen un marc de referència per a la posada en marxa dels cursos d'especialització oferits per universitats de les tres províncies de la nostra comunitat.  
  
S'incidirà en el treball en xarxa de les persones mediadores interculturals de la Comunitat Valenciana degudament acreditades. Esta xarxa tindrà com a objectiu donar resposta a les necessitats d'integració específica de les persones immigrades a través d'un equip de professionals acreditats i amb formació especialitzada.   
  
Esta xarxa de personal mediador exercirà la seua labor, tal com es realitza, en dos àmbits fonamentals: en entitats privades o públiques on la seua funció puga ser rellevant de cara a la gestió de la diversitat cultural, com és el cas de les agències de mediació per a la integració i la convivència social (AMICS), de titularitat municipal o supramunicipal.   
  
La persona mediadora intercultural tindrà un paper fonamental tant en la fase d'acollida com en la de cohesió social.  
  
8.2 Fases d'intervenció   
  
8.2.1 Acollida  
  
S'entén per acollida el conjunt d'actuacions que es realitzen, en un període inicial, per a atendre les persones estrangeres que vénen a la Comunitat Valenciana, amb independència de la seua situació administrativa. Segons el Pla Estratègic de Convivència i Integració (PECI) : ''acollida és la primera etapa i la més crucial en el procés d'integració ja que implica una atenció integral que facilitarà la incorporació a la societat, d'ací la necessitat d'instruments, ferramentes i servicis que faciliten suport, orientació, acollida en sentit estricte (en especial en situacions de vulnerabilitat) inserció, reagrupació familiar, creació de les condicions necessàries per a la integració (recursos i béns socials: idioma, història, coneixement de les institucions, cursos d'educació cívica, prevenció de l'exclusió social - irregularitat sobrevinguda) i formació en l'exercici de drets i deures''.  
  
A nivell de la UE, el Programa Comú per a la Integració-Marc per a la integració dels nacionals de tercers països en la Unió Europea recollit en la COM (2005) 389 final, que conté els Principis Bàsics Comuns (PBC), també reflectix la importància de l'accés en esta primera etapa de les persones estrangeres a les institucions i als béns i servicis tant públics com privats existents en la societat d'acollida.  
  
A la Comunitat Valenciana es facilitarà este accés i proporcionarà una resposta integral, coordinada i transversal a través d'un treball dut a terme junt amb la xarxa d'agències AMICS i junt amb les diverses organitzacions, públiques o privades, que treballen en l'àmbit de la Integració.  
  
8.2.1.1. Acollida/Informació, assessorament i acompanyament  
  
Com es recull en la Comunicació COM (2010) 758 final de l'estratègia contra la pobresa i l'exclusió de la UE , per a aconseguir l'objectiu d'Europa 2020 d'inclusió i cohesió socials en la UE, és fonamental l'acompanyament en el procés de passar a formar part d'una societat nova, perquè es tracta d'un pas molt complex que exigix esforços en diversos àmbits. Este procés comprén l'accés al mercat de treball, la vivenda, els servicis públics (en especial els de benestar i educació), els servicis privats, la constitució de relacions socials i culturals amb la comunitat, la dinamització comunitària i intercultural i la participació en els processos polítics.  
  
A la Comunitat Valenciana es donarà suport a diferents servicis d'acollida a les persones estrangeres que han anat arribant a la nostra comunitat autònoma estructurats en tres tipus de servicis: informació, assessorament i acompanyament.   
  
Es recolzarà l'acollida realitzada a través de dos agents de la integració principals: la xarxa d'agències AMICS desplegada a tot el territori de la Comunitat Valenciana com a complement als servicis que des del Consell s'oferixen a la població immigrada en el seu procés d'integració en la nostra societat i les diverses organitzacions i entitats, tant públiques com organitzacions de la societat civil que tenen com a objectiu la integració d'esta població involucrades en l'atenció a este col·lectiu per mitjà de programes d'acollida integral, (i s'inclourà allotjament i manutenció), també per mitjà de la primera acollida i acompanyament, inserció sociolaboral i mediació intercultural, així com realitzar una intervenció social amb població immigrada a través d'un sistema de treball en xarxa.   
  
Estes xarxes i les seues actuacions formen part ja del sistema d'integració de la Comunitat Valenciana i per la qual cosa este pla consolidarà este model d'acollida perquè, tant les futures persones que continuen arribant com les persones que formen part de la població immigrada de la Comunitat Valenciana tinguen garantits l'accés als recursos bàsics necessaris per a la seua qualitat de vida i la seua completa integració.   
  
Este procés d'acollida es du a terme a la Comunitat Valenciana per a facilitar a la població immigrada informació perquè puga accedir als diferents servicis així com assessorament i acompanyament i la garantia de l'accés a estos recursos amb l'objectiu de millorar la qualitat de vida de les persones.   
  
Les àrees en què es treballarà seran:  
  
Educació  
Salut  
Ocupació i formació  
Vivenda  
Assessorament jurídic  
  
Les funcions de la persona mediadora així com de les persones que des d'altres àrees treballen de mode professional en la integració de la població immigrada se centraran en la detecció de necessitats i l'atenció de les demandes de la població immigrada, i les derivarà a les instàncies competents per mitjà de les vies de la intervenció social. Es donarà part als professionals de cada àmbit de les carències o demandes, i es donarà suport i aportarà les claus interculturals. Així mateix, hi haurà una permanent coordinació amb les persones que sol·liciten el servici i realitzaran l'acompanyament amb els recursos necessaris.   
  
Amb caràcter general, perquè, els objectius quant a informació, assessorament i acompanyament seran, en primer lloc, assegurar que les persones immigrades nouvingudes o durant el període en què ja siguen residents a la Comunitat Valenciana siguen informades i assessorades sobre els recursos existents. A més, s'encarregaran de facilitar l'accés a estos per a garantir la integració i evitar situacions de desprotecció, vulnerabilitat i/o exclusió social; i garantiran els seus drets i informaran sobre els seus deures respecte a les diferents àrees enumerades.   
  
Educació  
  
La funció d'informació, assessorament i acompanyament en esta àrea consistix a garantir l'accés de les persones immigrades al sistema educatiu a través de la informació sobre els requisits necessaris per a este accés, sobre els diferents centres educatius existents i sobre alternatives d'oci i temps lliure, entre altres.   
  
S'habilitaran també mecanismes de coordinació i seguiment entre la Conselleria de Benestar Social i la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.   
  
Salut  
  
La salut com a dret fonamental de les persones suposa, segons la Declaració Universal dels Drets Humans, el gaudi d'un nivell de vida adequat que garantisca un bon estat de salut i de benestar tant per a la persona com per a la seua família. Així mateix, la nostra constitució reconeix el dret a la protecció a la salut i establix que competix als poders públics organitzar i tutelar la salut publica a través de les mesures i prestacions necessàries.   
  
La població immigrada que es troba a la Comunitat Valenciana té dret a l'assistència que li proporciona el Sistema Sanitari Públic de la Comunitat Valenciana per això es fomentaran les accions d'informació a la població immigrada sobre els recursos específics de la salut i sobre les prestacions sanitàries.  
  
Es fomentarà la introducció de la perspectiva intercultural en l'atenció sanitària i les activitats de prevenció i sensibilització en salut, en especial a la dona, des d'una perspectiva intercultural.  
  
Ocupació i formació  
  
Es donarà suport al treball d'informació i d'assessorament, així com el posterior acompanyament respecte a l'ocupació que duen a terme a la Comunitat Valenciana tant les entitats socials com les agències AMICS. Es fomentaran les activitats d'inserció sociolaboral i s'organitzaran accions de formació prelaboral i laboral segons les necessitats formatives detectades, així com orientació laboral enfocada al sector on siga més necessària la contractació laboral.  
  
En el període que comprén este Pla Director s'impulsaran accions que incidisquen en la formació i reciclatge per a una millor adaptació al mercat laboral i es buscarà possibilitar que la població immigrada accedisca al mercat laboral en igualtat de condicions que la població autòctona, i es fomentarà l'emprenedoria entre la població immigrada.  
  
Vivenda  
  
La funció d'este àrea serà facilitar, en coordinació amb l'Administració competent, l'accés de les persones immigrants a la vivenda informant i s'orientarà sobre recursos d'allotjament en la fase d'assentament inicial, i es realitzaran els informes pertinents que afecten la vivenda i informaran i orientaran sobre els organismes i recursos existents en matèria d'habitatge.   
  
Assessorament jurídic  
  
La població que prové d'altres països amb l'objectiu de viure en la nostra comunitat autònoma, planteja a la seua arribada, entre altres demandes, la sol·licitud d'informació sobre les possibilitats de regularització administrativa; es tracta d'una demanda que requerix d'una resposta específica ja que la seua situació administrativa condiciona el conjunt d'accions que podrà dur a terme.  
  
Per a això, s'oferirà informació en matèria d'estrangeria, orientació en aquells casos en què siga necessari i acompanyament als servicis jurídics. A més, es realitzaran accions de mediació amb els servicis jurídics.  
  
Serà necessari l'establiment de mecanismes de coordinació entre la Conselleria de Benestar Social i la Conselleria de Governació i Justícia per a establir pautes d'intervenció conjuntes, dissenyar mesures per a fomentar la integració de les persones immigrades, seguiment de casos especials, etc.   
  
D'altra banda, bé per la Generalitat o en coordinació amb les administracions locals, es facilitaran els diversos informes necessaris recollits per la normativa en matèria d'estrangeria.  
  
8.2.1.2. Acollida/Xarxa de centres d'acollida  
  
Els centres d'acollida són unitats administratives o servicis atesos per organitzacions socials, sense ànim de lucre, registrades com a tals en el registre que reglamentàriament estiga establit. En estos centres d'acollida es presta especial atenció a les persones més vulnerables i en risc d'exclusió social.  
  
Este Pla, en el seu compromís amb les persones immigrades més desfavorides, continuarà el seu suport als centres d'acollida en el període d'este Pla, així com els servicis d'acollida que s'oferixen des d'estos a la població immigrada. Entre els objectius prioritaris dels centres d'acollida estan el d'informar i assessorar sobre els distints servicis socials i centres d'interés, atenent en primer lloc a les necessitats bàsiques de la persona immigrada.  
  
Es recolzaran així mateix programes que tinguen com a objecte conéixer la persona, els seus problemes i necessitats, i informar i proposar les mesures adequades i proporcionaran, si és el cas, els mitjans per a atendre temporalment les necessitats bàsiques de la persona immigrada. Es donarà suport així mateix a programes d'acollida integral de persones immigrades en risc d'exclusió social així com l'acollida de persones laborals temporeres.  
  
8.2.1.3. Acollida/Xarxa d'escoles d'acollida  
D'acord amb el principi bàsic comú quart, contingut en el Programa Comú per a la Integració Marc per a la integració dels nacionals de tercers països en la Unió Europea recollit en la COM ( 2005)389: "Un coneixement bàsic de l'idioma, la història i les institucions de la societat d'acollida és indispensable per a la integració; permetre a la població immigrada adquirir eixe coneixement bàsic és essencial perquè la integració tinga èxit."  
  
A la Comunitat Valenciana comptem per a la consecució d'este objectiu amb el programa voluntari escola d'acollida que facilita este coneixement i aproximació a la cultura de la societat d'acollida. Els objectius d'este programa són proporcionar a les persones que formaran part de la ciutadania de la Comunitat Valenciana, coneixements sobre la societat en general i de la valenciana en particular, i dotar d'autonomia personal als nous ciutadans perquè puguen exercir plenament la seua ciutadania.  
  
Este programa és l'instrument d'actuació bàsic de compromís d'integració i una ferramenta que voluntàriament introduïx a la persona immigrada en el coneixement dels valors i regles de convivència democràtica, dels seus drets i deures, l'estructura política constitucional espanyola i els idiomes oficials de la Comunitat Valenciana; elements essencials perquè coneguen la societat que els ha acollit i s'integren en esta.   
  
Durant el període d'este Pla Director s'apostarà per este programa i es buscarà dotar la població immigrada dels coneixements i habilitats necessàries per a aconseguir la seua integració en la societat valenciana tant d'una manera presencial com en línia.  
  
8.2.2 Cohesió social   
  
Si l'acollida és fonamental per a començar l'adaptació tant de les persones nouvingudes com de la societat receptora, la cohesió social es mostra com l'objectiu a aconseguir a través de la plena integració de la població immigrada.   
  
En l'actualitat, la població immigrada ja forma part de la vida quotidiana en les nostres ciutats i ja és visible la presència de les segones i, en algun cas, terceres generacions en els centres educatius a tots els nivells i en els diferents àmbits. Com indica l'Organització Internacional per a les Migracions, el desafiament en esta etapa és permetre un equilibri entre les identitats culturals originals de la població immigrada i un sentit de pertinença que té com a base l'acceptació dels valors fonamentals i institucions de la nova societat.   
  
Esta fase de cohesió social i convivència pacífica, per tant, requerirà de tots els nostres esforços.   
  
Des de la Generalitat s'aposta per una societat cohesionada, una comunitat d'individus lliures que es donen suport en la busca d'objectius comuna a través de mitjans democràtics atés que una societat cohesionada és més justa, és capaç de generar majors taxes de capital social, d'establir mecanismes i xarxes de confiança entre el conjunt d'agents socials que operen en el seu territori i gestionar amb major efectivitat els processos de crisis econòmiques i socials.   
  
\*\*\*Esta concepció de la cohesió social emfatitza la necessitat de consolidació de la solidaritat i la prevenció de l'exclusió a través de l'èxit d'un vincle fort entre tots els seus ciutadans i ciutadanes en una societat que compartisca la mateixa cultura, els mateixos interessos i en la que s'eviten posicions enfrontades. I, si bé és cert que la societat valenciana avança en un ràpid procés d'integració de la població immigrada, la integració definitiva serà només possible si la solidaritat, el respecte i la igualtat de drets es consoliden com a valors absoluts de convivència intercultural. Per això, per a consolidar estos valors, es continuaran dissenyant polítiques preventives de gestió positiva de la diversitat que permeten evitar situacions de desigualtat i de conflictes socials.  
  
És per això pel que, en esta segona fase de cohesió social i convivència pacífica, s'incidirà en el treball amb la població immigrada que està veient incrementat la seua situació de risc d'exclusió social, tenint en compte de manera especial el treball a realitzar amb els i les jóvens pertanyents a les segones i terceres generacions a través de la gestió d'un Pla específic per a les mateixes.  
L'objectiu del Pla Director pel que fa a la cohesió social es durà a terme a través dels programes següents :  
  
- Mediació Intercultural i Gestió de la diversitat  
- Escoles d'Integració  
- Prevenció de racisme i xenofòbia  
  
8.2.2.1. Cohesió Social/Mediació Intercultural i gestió de la diversitat  
  
Respecte a la població immigrada que ja es troba a la Comunitat Valenciana es fomentaran des de la Generalitat accions encaminades a culminar el procés d'inclusió social en esta segona fase afavorint accions que fomenten la cohesió social i la convivència pacífica entre totes les persones que residim en esta comunitat autònoma, incloent-hi a aquelles persones amb què realitzem el treball d'acollida i que ja formen part de la nostra ciutadania, als seus fills i filles: els cridats ?segones generacions- i inclús a les posteriors ?terceres generacions- en diferents àrees d'actuació.  
  
Com hem avançat, este Pla Director fomentarà el treball de les persones mediadores interculturals en estos diferents àmbits d'actuació, amb una funció clara i específica de suport, mediació, acompanyament i gestió de la interculturalitat. Per mitjà de la intervenció d'estes en els diferents aspectes de la convivència social i comunitària es busca la sensibilització, la prevenció bidireccional del racisme i la xenofòbia, fomentant la participació social a través de mecanismes de voluntariat i dinamització. Es pretendrà amb açò obtindre una cohesió social de què siguen part no sols les associacions, sinó també la ciutadania.   
  
Les àrees d'actuació en què es treballarà principalment igual que en acollida seran:  
  
Educació  
Salut  
Ocupació i formació  
Àmbit Comunitari  
  
  
Educació  
  
En les nostres aules es viu la diversitat cultural potser d'una manera més intens que en cap àmbit, per això és en este àmbit on es duran a terme col·laboracions i accions coordinades tant des de l'educació formal com no formal per a contribuir a l'èxit de la cohesió social. Esta mediació haurà de contemplar el correcte seguiment i la prevenció de l'absentisme escolar.   
  
És en les aules dels diversos centres educatius on la Generalitat recolzarà accions que afavorisquen que la integració, la inclusió, la vivència de la diversitat cultural i l'ajust mutu siguen una realitat, fomentant activitats o tallers junt amb el professorat en l'espai proporcionat per les aules de convivència donant a conéixer als i les escolars els seus drets i deures. Este treball es realitzarà en coordinació amb altres agents socials/entitats/associacions a fi de fomentar el treball en xarxa, la coordinació, la complementarietat i el treball eficaç i eficient en matèria de sensibilització intercultural.   
  
Així mateix, es recolzarà la realització de tallers, dinàmiques de sensibilització o altres activitats per a la prevenció de conflictes interculturals de manera que, units en la mateixa tasca, l'alumnat i les seues famílies interaccionen i es relacionen a través de fórmules formatives com, per exemple, l'escola de pares i mares.   
  
En este àmbit educatiu la persona mediadora serà una figura de la màxima importància, que realitzarà un treball de mediació rehabilitadora intervenint en els conflictes entre l'alumnat o entre el professorat i l'alumnat provinent d'altres cultures i les seues famílies. També serà important el seu treball de mediació preventiva a través de la realització de tallers, dinàmiques o altres activitats de sensibilització amb el conjunt de l'alumnat. Tot això sense perjuí d'apostar també per una mediació creativa i transformadora, generada a partir de la creació de noves regles que comporta l'acte constructiu i regeneratiu de la mediació per se  
  
Salut  
  
En l'àmbit sanitari s'apostarà per l'actuació en mediació des d'una perspectiva de salut pública i comunitària que haurà de tindre un caràcter preventiu i de promoció, per la qual cosa les activitats que es recolzaran seran les d'assessorament i suport al personal professional sanitari.  
  
Es proporcionarà la informació necessària al personal sanitari i a la població immigrada per a aclarir les situacions i evitar conflictes. Per a això, es treballarà de forma coordinada amb la resta de professionals per a generar uns protocols d'actuació enfront de situacions de desprotecció de la població immigrada enfront de l'atenció sanitària.   
  
Així mateix es recolzarà la formació específica dels/as professionals sanitaris en temes de mediació intercultural. Es fomentarà la inclusió de la figura del mediador intercultural en els equips d'atenció sanitària, com una figura clau per a la mediació. Es generarà una xarxa de professionals mediadors disponibles per a contactar amb ells en els casos que siga necessari i evitar, d'esta manera, situacions de conflictes i de desprotecció per ambdós parts (població immigrada i autòctona). La persona mediadora intercultural treballarà conjuntament amb l'equip de professionals de l'àrea social que intervinguen en l'àrea de salut (treballadors socials fonamentalment), per a establir un treball coordinat i complementari.   
  
Ocupació i formació  
  
Per mitjà de la mediació intercultural es pretén previndre i resoldre els conflictes que es pogueren donar en l'àmbit laboral. La labor de prevenció es du a terme facilitant un marc d'acostament entre l'empresa i les persones migrades treballadores i es crearan espais de trobada que possibiliten el diàleg i la busca d'alternatives al conflicte.  
  
Es recolzarà a les organitzacions públiques o de la societat civil que realitzen accions d'inserció soci laboral dirigides a la població immigrada així com d'integració en l'àmbit social i laboral per mitjà de la formació i incidint especialment en l'accés al treball de la dona immigrada en igualtat de condicions. D'altra banda, es facilitarà l'emprenedoria entre la població immigrada en consonància amb allò que s'ha previst per la Comissió europea en el seu Pla d'Acció sobre Emprenedoria 2020, el qual proposa promoure l'esperit empresarial entre els migrants que ja residixen en la UE.  
  
Segons el Programa comú de la UE arreplegat en la Comunicació COM (2005) 389 final, un altre dels principis bàsics comuns essencial per a la integració és l'ocupació: ?L'ocupació constituïx una part fonamental del procés d'integració i és essencial per a la participació dels immigrants, per a les contribucions que els immigrants aporten a la societat d'acollida, i per a fer visibles tals contribucions."  
L'Estratègia2020 assenyala que, a pesar que cal ser conscient del moment de crisi econòmica en què ens trobem immersos, Europa és capaç d'aconseguir un creixement inclusiu, sostenible i intel·ligent i de trobar el mode de crear nous llocs de treball. Per això, un dels propòsits d'Europa 2020 és la creació d'ocupació, una ocupació que integre la població immigrada en la població activa.  
  
Àmbit comunitari  
  
En l'àmbit comunitari es treballaran les relacions de conflicte que puguen donar-se en comunitats, veïnats o barris i es treballarà per a la seua prevenció. Es recolzarà la realització d'un treball intens encaminat fonamentalment a facilitar la relació, l'intercanvi i el treball cooperatiu entre les agències AMICS i les organitzacions socials que conviuen en un determinat context per a impulsar processos de reflexió i acció respecte als reptes i oportunitats que presenta la diversitat cultural. Per a això es recolzarà des de la Generalitat la creació d'espais de trobada entre la població immigrada i autòctona. Totes estes actuacions es complementaran amb accions de seguiment i avaluació.  
  
Es tracta de realitzar un treball d'acostament i reforç dels diversos recursos públics de què disposa la ciutadania en els diferents aspectes de la convivència social i comunitària per a facilitar la cohesió enfortint les relacions socials. La Generalitat recolzarà, en concret, la realització de projectes integrals d'integració social en barris, incidint especialment en les famílies.  
  
D'altra banda, i insistint en la preocupació per la població més exclosa, es realitzarà un treball de coordinació entre les administracions competents, els servicis socials i les organitzacions de la societat civil a través del qual es promoga l'accés a la vivenda i als diferents servicis per part de la població immigrada i els seus descendents. Es farà especial insistència en les persones que residisquen en condicions d'exclusió social en assentaments, infravivendes, xaboles o que es troben sense sostre.   
  
Hi ha altres àmbits d'actuació en què el personal mediador realitzarà els seus intervencions.i que es recolzaran des de la Generalitat principalment a través del suport en matèria de formació específica en mediació intercultural. Entre estos podem distingir l'àmbit policial, familiar o el jurídic.  
  
8.2.2.2. Cohesió Social/Escoles d'Integració  
  
La Comunitat Valenciana aposta per un model de convivència que implica totes les persones residents a la Comunitat Valenciana. Hem de considerar el concepte d'integració com un procés bidireccional, ja que es veuen afectades tant les persones autòctones com les al·lòctones i les seues institucions. Es tracta d'un canvi dinàmic de contínua i mútua adaptació la convicció i gestió del qual ha de ser compartida per les distintes administracions, actors socials i conjunt de la societat. Per a aconseguir esta acceptació cal realitzar esforços, programes, activitats i recursos amb l'objectiu d'informar, conscienciar i sensibilitzar al conjunt de la població. Entre elles pot ser de gran utilitat l'organització de campanyes en què s'utilitzen tot tipus de mitjans visuals o escrits que aconseguisquen que la població immigrada aparega en els Mitjans de comunicació sempre com quelcom positiu i beneficiós.   
  
La Comunitat Valenciana posa a disposició de la població immigrada un conjunt de servicis específics, junt amb aquells dirigits al conjunt de la ciutadania, per a la consecució de la integració social.  
  
Este Pla fomentarà la realització de qualsevol tipus d'activitats divulgatives, com a jornades o seminaris dedicats al coneixement, comprensió i gaudi de les diferents cultures presents en el municipi en el si d'estes Escoles. L'organització d'estes activitats comportarà trobades entre autòctons i estrangers en què estos puguen fer arribar a la població nativa la seua cultura.  
  
En estos moments, en que es té com a objectiu la cohesió social entre la població immigrada i la societat d'acollida, la Generalitat apostarà per un pas més que suposa l'aportació de la cultura, tradicions i coneixement de la població immigrada amb l'objecte de compartir i enriquir la població autòctona a través de les Escoles d'Integració, en elles la població immigrada s'obrirà al coneixement de la seua cultura per part dels valencians i valencianes, que ampliaran els seus coneixements gràcies a estes aportacions.  
  
8.2.2.3. Cohesió Social/Prevenció del racisme i xenofòbia  
  
Segons el Programa Comú per a la Integració arreplegat en la Directiva COM(2005)389 final, la promoció dels drets fonamentals, l'absència de discriminació i la igualtat d'oportunitats per a tots són elements clau de la integració.   
  
Açò suposa que hem d'aconseguir que les generacions futures nascudes a la Comunitat Valenciana creguen, per damunt de tot, en el ser humà i continuen construint una societat valenciana com a societat d'iguals en què tenen cabuda les persones sense cap distinció, una societat basada en la interculturalitat en les seues relacions socials que consagre el principi d'igualtat.   
  
El nostre Pla Valencià per a la Prevenció de la Discriminació Interètnica, el Racisme i la Xenofòbia arreplega que la integració real és només possible si ?la solidaritat, el respecte i la igualtat de drets es consoliden com a valors absoluts de convivència?. Estos valors suposen un compromís per a tota la ciutadania i principalment per a l'educació de la nostra infància en valors de convivència i pau. És en la consecució d'este objectiu sobre el qual es continuarà incidint a través de la sensibilització i del treball desenrotllat pel comité de seguiment del Pla Valencià per a la Prevenció de la Discriminació interètnica, el racisme i la xenofòbia.  
  
Però en el nou context econòmic en què ens trobem, amb una menor intensitat en el fluix migratori d'arribada, però una gran diversitat cultural i religiosa hi ha l'amenaça, com ocorre en tots els països en el si de la Unió, d'un augment de la intolerància i la xenofòbia que podria afectar la convivència. Per això s'incidirà en el treball de prevenció del racisme i la xenofòbia.   
  
La ferramenta central per a facilitar l'èxit d'esta prevenció del racisme i la xenofòbia que es fomentarà per mitjà d'este Pla Director, és la Mediació Intercultural. Es tindran així mateix en compte les qüestions transversals de gènere, i la importància de treballar amb les famílies incidint en la infància i la joventut a través de la dinamització i participació social. Tot això complementant-se amb accions que es desenrotllaran des del Pla Valencià de prevenció del racisme, la xenofòbia i la discriminació interètnica i que és convenient reforçar en l'àmbit de la sensibilització, intervenció i des de la labor de l'Oficina Valenciana de Solidaritat amb la víctima de racisme, xenofòbia i intolerància.  
  
Igual que en el cas d'acollida, la Generalitat proporcionarà una resposta integral, coordinada i transversal a través d'un treball dut a terme junt amb la xarxa d'agències AMICS (Agències de Mediació per a la Integració i la Convivència Social) i junt amb les diverses organitzacions, públiques o privades, que treballen en l'àmbit de la Integració.  
  
8.3. Eixos transversals  
  
La transversalitat és un instrument articulador que permet interrelacionar els diferents àmbits d'actuació.  
  
Àmbit de família, infància i joventut. Pla 2-3 G.  
  
En l'àmbit de la integració serà fonamental tindre en compte els diferents processos pels quals travessa una família i que afecten o poden afectar totes les àrees que hem mencionat.  
  
En el cas dels fills/as de les persones migrades nascudes a la Comunitat Valenciana que conformen la ?segona generació?, s'enfronten a circumstàncies diferents d'aquelles que van haver de viure els seus progenitors pel que ens trobem davant de nous escenaris. També ens trobarem amb el cas que molts/as d'ells/as no estan vivint el seu propi projecte migratori sinó el dels seus pares. Respecte a esta ?segona generació?, considerem necessari posar en marxa el ?Projecte 2-3G- que comprendrà el diagnòstic de la seua situació a la Comunitat Valenciana, i l'elaboració de mesures concretes i transversals adaptades al diagnòstic prèviament realitzat.  
  
Perspectiva de gènere  
  
El Dret a la Igualtat és un dels drets reconeguts i consagrats en la Constitució Espanyola de 1978 en el seu Art. 14, sent l'article 9.2. de la Constitució Espanyola el que establix l'obligació dels poders públics de promoure les condicions perquè la igualtat de l'individu i dels grups en què s'integra siguen reals i efectives.  
  
A nivell europeu, és el Tractat d'Amsterdam (1997), arreplegat en el Marco Normatiu d'este Pla Director, el que conté dos disposicions respecte a la igualtat: l'article 13, que permet al Consell adoptar accions adequades per a lluitar contra la discriminació per motius de sexe, origen racial o ètnic, religió o conviccions, discapacitat, edat o orientació sexual i l'article 73 K, que arreplega la importància de promoure accions de lluita contra les discriminacions per sexe o orientació sexual, necessitant dels esforços de cada una de les institucions i organismes implicats per a això.  
  
L'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana arreplega el dret a la igualtat en el seu art 10.3, que diu que la Generalitat promourà, entre altres, la igualtat de drets d'hòmens i dones en tots els àmbits, en particular en matèria d'ocupació i treball; protecció social contra la violència, especialment de la violència de gènere; i en l'article 11, afig que la Generalitat, d'acord amb la Carta de Drets Socials, vetlarà en tot cas perquè les dones i els hòmens puguen participar plenament en la vida laboral, social, familiar i política sense discriminacions de cap tipus i garantirà que ho facen en igualtat de condicions. A estos efectes, es garantirà la compatibilitat de la vida familiar i laboral. En l'article 10.4 s'arreplega que la Generalitat, en el marc de les seues competències i per mitjà de la seua organització jurídica, promourà les condicions necessàries perquè estos drets socials siguen objecte d'aplicació real i efectiva.  
  
Per això, des de la Conselleria de Benestar Social s'abordaran este tipus d'actuacions de manera transversal per a garantir la igualtat efectiva de totes les dones residents a la Comunitat Valenciana i, en especial, de les dones immigrades en coherència amb les polítiques internacionals, comunitàries i nacionals per la importància de la promoció de la dona en general i de la immigrada en particular. També es tindran en compte les circumstàncies especials a què pogueren enfrontar-se les xiquetes migrades.  
  
La llei Orgànica 3/2007 per a la igualtat efectiva de dones i hòmens establix els criteris generals que han de regir les actuacions de tots els poders públics i en el seu art. 14.6 fa referència a la consideració de les singulars dificultats en què es troben les dones de col·lectius d'especial vulnerabilitat com són les que pertanyen a minories, les dones migrants, les xiquetes, les dones amb discapacitat, les dones majors, les dones viudes i les dones víctimes de violència de gènere, per a les quals els poders públics podran adoptar mesures d'acció positiva.  
  
És esta mateixa llei, que arreplega específicament l'aplicació de la transversalitat del tema de gènere en totes les polítiques, incidix en les especials circumstàncies de vulnerabilitat per les quals travessen algunes dones.  
  
La transversalitat s'aplicarà incorporant la perspectiva de gènere en els àmbits de la salut, educació, ocupació, vivenda, etc. incidint en els especials casos d'exclusió.  
  
La Generalitat recolzarà als organismes públics o de la societat civil que realitzen programes per a les diferents necessitats dels col·lectius de dones en situació o risc d'exclusió.  
  
Participació social/voluntariat.  
  
La Participació de la població immigrada en la formulació de les polítiques i mesures d'integració, especialment a nivell local, es considera fonamental en el procés democràtic i afavorix la seua integració tal com s'arreplega en el Principi Bàsic Comú núm. 9 del Programa Marco.  
  
Per a l'èxit de la cohesió social en la nostra societat és essencial la participació de la població immigrada com a via d'integració i pau social, per això, els poders públics promouran i articularan la participació de la iniciativa social en les entitats sense ànim de lucre que treballen en l'àmbit de la integració i fomentaran la col·laboració solidària de la ciutadania a través de l'acció voluntària; es fomentarà la inclusió de la persona immigrada en el teixit associatiu de la Comunitat Valenciana, d'acord amb la regulació establida en la llei del voluntariat de la Comunitat Valenciana duent-se a terme campanyes informatives i formatives amb la finalitat de promoure i desenrotllar els valors i els avantatges de la participació ciutadana.  
  
Així mateix es fomentarà la participació per part de l'empresa privada i les pròpies Administracions Públiques a través del voluntariat corporatiu.  
  
9. Desenrotllament dels objectius del Pla 2014-2017  
OBJECTIUS I ACCIONS. ÀREES D'ACTUACIÓ.  
LÍNIA ESTRATÈGICA 1  
ACOLLIDA: Facilitar l'accés de la població immigrada als diversos servicis públics a través de programes específics  
PROGRAMA  
OBJECTIU GENERAL  
OBJECTIU ESPECÍFIC  
ACTIVITATS/ACCIONS  
INDICADORS  
RESPONSABLES  
INFORMACIÓ, ASSESSORAMENT I ACOMPANYAMENT  
Proporcionar atenció a la població immigrada des de la seua arribada per a facilitar el seu accés als servicis públics  
O.E.1 .  
  
Informar, assessorar i acompanyar sobre el sistema educatiu  
O.E.1.  
  
A.2.1.Informar, assessorar i acompanyar la població immigrada sobre l'accés al sistema educatiu  
A.2.2..Informar, assessorar i acompanyar la població immigrada sobre alternatives d'oci i temps lliure.  
A.2.3. Informar, assessorar i acompanyar els menors per a la seua escolarització i l'accés, si és el cas, a programes d'educació compensatòria i d'acollida escolar (en especial als que es troben en assentaments)  
A.2.4. Informar sobre com aconseguir l'homologació de títols o derivar a l'administració que preste este servici.  
A.2.5. Donar atenció immediata i acompanyament als/les menors immigrats/as no acompanyats (MINA) perquè reben de l'administració competent l'atenció immediata.  
O.E.1.  
  
I.2.1. Nre. d'atencions en matèria d'accés al sistema educatiu  
I.2.2. Nre. d'atencions en matèria de i/o alternatives d'oci i temps lliure  
I.2.3. Nre. atencions a menors en matèria educativa  
I.2.4. Nre. atencions i derivacions a menors no acompanyats realitzades  
I.2.5. Nre. atencions en matèria d'homologació de títols  
Xarxa d'Agències AMICS  
  
Entitats especialitzades en matèria d'integració  
  
Xarxa de persones mediadores interculturals  
  
  
O.E.2.  
  
Informar, orientar i assessorar la població migrada en l'accés a l'assistència sanitària  
O.E.2.  
  
A.2.1. Informar, assessorar i acompanyar la població immigrada en l'accés als servicis sanitaris   
A.2.2. Fomentar la inclusió de la perspectiva intercultural en l'atenció sanitària  
A.2.3. Recolzar les accions de sensibilització i orientació de les prestacions sanitàries principalment les dirigides a les dones  
O.E.2.  
  
I.2.1. Nre. atencions i derivacions realitzades a servicis sanitaris  
I.2.2. Nre. cursos realitzats al personal sanitari en matèria de mediació intercultural  
I.2.3. Nre. actuacions de sensibilització i orientació de les prestacions sanitàries principalemente les dirigides a les dones  
  
  
  
O.E.3.  
  
Informar, orientar i assessorar la població migrada en matèria d'ocupació i formació  
O.E.3.  
  
A.3.1. Informar sobre accions d'inserció soci laboral,  
A.3.2. Assessorar en matèria d'ocupació segons les necessitats formatives detectades  
A.3.3. Acompanyar en matèria d'ocupació en matèria de formació i reciclatge  
A.3.4. Assessorar en matèria d'emprenedoria a la població immigrada.  
O.E.3.  
  
I.3.1. Nre. d'atencions sobre accions d'inserció soci laboral,  
I.3.2. Nre. d'acompanyaments en matèria de formació i reciclatge  
I.3.3. Nre. d'acompanyaments en matèria d'emprenedoria a la població immigrada.  
  
  
  
O.E.4  
  
Informar, assessorar i acompanyar en matèria d'habitatge  
O.E.4.  
  
A.4.1. Facilitar l'accés de la població immigrada a la vivenda informant sobre els organismes i recursos existents  
O.E.4.  
  
I.4.1. Nre. atencions en matèria d'habitatge informant sobre els organismes i recursos existents  
  
  
  
O.E.5.  
  
Informar, assessorar i acompanyar en matèria de drets, deures i costums.  
O.E.5.  
  
A.5.1. Informar, orientar i assessorar la població immigrada sobre els seus drets i deures.  
A.5.2. Informar, acompanyar o, si és el cas, prestar assessorament i informació especialitzada en matèria d'estrangeria  
A.5.3. Realitzar els informes que corresponguen segons la legislació vigent  
A.5.4. Proporcionar informació bàsica sobre la ciutat, localitat o comarca de destinació i els hàbits de vida més comuna dels dits llocs.   
A.5.5. Informar orientar i assessorar sobre l'accés als servicis socials  
O.E.5.  
  
I.5.1 Nre. atencions en matèria de drets i deures realitzades  
I.5.2. Nre. d'atencions en matèria d'estrangeria realitzades  
I.5.3. Nre. d'actuacions d'informació general sobre la ciutat i els seus costums realitzades  
I.5.4. Nre. d'atencions i derivacions a Servicis Socials realitzades  
  
  
OBJECTIUS I ACCIONS. ÀREES D'ACTUACIÓ  
LÍNIA ESTRATÈGICA 1  
ACOLLIDA: Facilitar l'accés de la població immigrada als diversos servicis públics a través de programes d'acollida  
PROGRAMA  
OBJECTIU GENERAL  
OBJECTIU ESPECÍFIC  
ACTIVITATS/ACCIONS  
INDICADORS  
RESPONSABLES  
CENTRE D'ACOLLIDA  
Proporcionar allotjament, manutenció i atenció bàsica a la població immigrada en risc d'exclusió social i a les persones que realitzen treball com a temporers.  
O.E.1 .  
  
Facilitar l'acollida de persones migrades en risc d'exclusió social  
O.E.1.  
  
A.1.1. Facilitar programes d'integració social de persones migrades per mitjà d'activitats de primera acollida i cobertura de necessitats bàsiques de la població en risc d'exclusió social  
A.1.2. Oferir places d'acollida que incloguen allotjament, manutenció temporal i suport a la inserció social  
A.1.3. Realitzar programes d'atenció bàsica integral a la població migrada en situació de vulnerabilitat  
A.1.4. Fomentar els programes d'inserció soci laboral en centres d'acollida dirigits a la població migrada en situació de vulnerabilitat  
A.1.5. Realitzar accions específiques dirigides a dones treballadores migrades amb fills o sense a càrrec seu en situació de vulnerabilitat.  
O.E.1.  
  
I.1.1. Nre. de programes de per mitjà d'activitats de primera acollida i cobertura de necessitats bàsiques de la població en risc d'exclusió social  
I.1.2. Nre. de places d'acollida oferides  
I.1.3. Nre. de programes d'atenció bàsica integral duts a terme  
I.1.4. Nre. de programes d'atenció soci laboral en centres d'acollida realitzats  
I.1.5. Nre. accions realitzades dirigides a dones treballadores migrades en situació de vulnerabilitat realitzades  
DGIC  
  
Centres d'acollida  
  
Organitzacions socials especialitzades dedicades a la Integració   
  
Xarxa de persones mediadores interculturals  
  
  
O.E.2.  
  
Promoure programes d'acollida integral de persones migrades dirigides a treballadors i treballadores temporers.  
O.E.2.  
  
A.2.1. Facilitar ofertes d'allotjament dirigides a personal treballador temporer durant les campanyes agrícoles  
A.2.2. Recolzar el manteniment d'una oficina d'atenció directa a persones treballadores temporeres  
A.2.3. Impulsar programes per a la millora de condicions sociolaborals i d'integració de les persones treballadores temporeres durant les campanyes agrícoles  
O.E.2.  
  
A.2.1. Nre. places d'allotjament dirigides a personal treballador temporer durant les campanyes agrícoles  
A.2.2. Nre. atencions dutes a terme amb persones treballadores temporeres  
A.2.3. Nre. actuacions dutes a terme per a la millora de condicions sociolaborals i d'integració de les persones treballadores temporeres durant les campanyes agrícoles  
  
  
  
  
  
  
  
OBJECTIUS I ACCIONS. ÀREES D'ACTUACIÓ  
LÍNIA ESTRATÈGICA 1  
ACOLLIDA: Facilitar l'accés de la població immigrada als diversos servicis públics a través de programes d'acollida  
PROGRAMA  
OBJECTIU GENERAL  
OBJECTIU ESPECÍFIC  
ACTIVITATS/ACCIONS  
INDICADORS  
RESPONSABLES  
ESCOLES D'ACOLLIDA  
Dotar la població migrada dels coneixements i habilitats necessàries per a aconseguir la seua integració en la societat valenciana.  
O.E.1. Generar una oferta formativa emmarcada en un àmbit multicultural que facilite la interculturalitat des del coneixement de les llengües oficials, els usos i costums dels valencianament i extensivament de la societat espanyola.  
O.E.1.  
  
A.1.1. Fomentar la realització de cursos de comprensió de la societat valenciana Escola d'Acollida realitzats en línia i/o presencialment  
A.1.2. Fomentar el voluntariat docent per a impartir aules en les Escoles d'Acollida  
O.E.1.  
  
I.1.1. Nre. d'edicions d'Escola d'Acollida realitzats en línia i/o presencialment  
I.1.2. Nre. de certificats d'Escola d'Acollida emesos  
I.1.3. Nre. d'alumnat inscrit  
DGIC  
  
Organitzacions socials especialitzades dedicades a la Integració   
  
Xarxa de persones mediadores interculturals  
  
  
OBJECTIUS I ACCIONS. ÀREES D'ACTUACIÓ.  
LÍNIA ESTRATÈGICA 2  
COHESIÓ SOCIAL: Impulsar programes específics que promoguen la cohesió social i la convivència a la Comunitat Valenciana  
PROGRAMA  
OBJECTIU GENERAL  
OBJECTIUS ESPECÍFICS  
ACTIVITATS  
INDICADORS  
RESPONSABLES  
MEDIACIÓ INTERCULTURAL I GESTIÓ DE LA DIVERSITAT  
Fomentar activitats facilitadores de la convivència per mitjà de la prevenció i gestió positiva dels conflictes  
Promoure la figura de la persona mediadora intercultural en l'àmbit educatiu.  
  
O.E.1: Introduir la MI en l'aula, propiciant la convivència entre alumnat i professorat de diferent origen o cultura, per mitjà de la comunitat educativa.  
O.E.1:  
  
A.1. Fomentar activitats o tallers en els centres escolars junt amb el professorat en l'espai proporcionat per les aules de convivència promovent entre l'alumnat el coneixement dels seus drets i deures.  
  
A.2. Fomentar activitats o tallers de sensibilització per a la prevenció de conflictes interculturals, potenciant valors com la solidaritat, la no-violència i interculturalitat entre totes les persones de la comunitat educativa.  
  
A.3. Recolzar activitats de mediació rehabilitadora intervenint en els conflictes en els centres educatius.  
I.1.1 Nre. d'activitats de foment de drets i deures realitzades en centres escolars  
  
I.1.2. Nre. d'activitats de prevenció de conflictes interculturals  
  
I.1.3. Informes sobre la participació en aules de convivència dels centres educatius  
Xarxa d'Agències AMICS  
  
Entitats especialitzades en matèria d'integració  
  
Xarxa de persones mediadores interculturals  
  
  
Promoure la figura de la persona mediadora intercultural en l'àmbit sociolaboral  
  
  
O.E.1: Fomentar la qualificació professional de les persones migrades i la millora de les condicions socials i laborals d'estes.  
  
O.E.2: Formar i sensibilitzar el personal involucrat en la inserció soci laboral de la població treballadora.  
  
O.E.3: Promocionar la gestió de la diversitat en les empreses i la prevenció de la discriminació laboral.  
  
O.E.4: Fomentar la participació sociolaboral de la població migrada.  
O.E.1:   
  
A.1. Assessorar, formar i informar jurídica, laboral i tècnicament sobre recursos, drets i deures especialment a les treballadores  
A.2. Assessorar, formar i informar jurídica, laboral i tècnicament sobre recursos, drets i deures especialment a les treballadores i treballadors temporers.  
A.3. Informar i formar en matèria de riscos laborals.  
O.E.1:  
I.1.1. Nre. Cursos de formació principalment destinats a la dona migrada  
I.1.2. Nre. Cursos de formació principalment destinats als treballadors i treballadores temporers.  
I.1.3. Nre. cursos en matèria de prevenció de riscos laborals  
  
  
  
  
O.E.2:   
  
A.1. Implementar accions formatives tant a delegats i delegades com a quadros sindicals.  
A.2. Formar les persones formadores i col·laboradores que exerciran activitats encaminades a la gestió de la diversitat.   
O.E.2:   
I.2.1. Nre. Cursos de formació a delegats, delegades i quadros sindicals  
I.2.2. Nre. Cursos formació de formadors i col·laboradors en gestió de la diversitat.  
I.2.3. Nre. d'accions formatives i de sensibilització  
  
  
  
  
O.E.3:   
  
A.1. Involucrar a les organitzacions sindicals en la gestió de la diversitat i la prevenció de la discriminació.   
A.2. Fomentar el desenrotllament de plans d'inserció sociolaboral personalitzats  
A.3. Informar, orientar i assessorar a tots els sectors implicats en la gestió de la diversitat i contextualitzar-los sociolaboralmente.  
A.4. Fomentar l'assessorament sobre plans d'acollida adaptats a la realitat de cada empresa i fomentar el coneixement dels drets i deures laborals de les persones migrades que s'incorporen a la mateixa.   
A.5. Possibilitar el diagnòstic i detecció dels possibles conflictes provocats per interacció cultural en les empreses per a dissenyar posteriors estratègies d'intervenció in situ  
A.6. Promocionar i detectar necessitats específiques formatives per a adequar les capacitats de la població migrada a les necessitats del mercat laboral.  
O.E.3:  
I.3.1. Nre. Informes dels sindicats involucrats en la gestió de la diversitat.  
I.3.2. Plans d'inserció duts a terme en les empreses  
I.3.3. Percentatge de població treballadora migrada amb participació activa en processos soci laborals  
  
  
  
  
O.E.4:  
  
A.1. Promocionar la participació activa de la població treballadora migrada en els processos laborals i socials.  
O.E.4.  
I.4.1. Campanyes realitzades de promoció de la participació de la població treballadora immigrada en processos laborals i socials  
  
  
  
Promoure la figura de la persona mediadora intercultural en l'àmbit sanitari.  
  
O.E .1  
Incentivar la formació del personal sanitari en matèria de Mediació Intercultural principalment en l'àmbit comunitari  
O.E.1.  
  
A.1. Promocionar la Mediació Intercultural en l'assessorament i suport a les persones professionals sanitàries  
A.2. Impulsar i dinamitzar l'activitat de les persones mediadors interculturals en nuclis promotors de salut comunitària.  
A.3. Recolzar la formació específica al personal sanitari en temes de Mediació Intercultural.  
O.E.1.  
I.1.1.Nº assessoraments al personal sanitari en matèria de Mediació Intercultural  
I.1.2. Nre. activitats en nuclis promotors de salut comunitària  
I.1.3: Cursos de formació específica en temes del MEU per a professional sanitari.  
  
  
  
Promoure la figura de la persona mediadora intercultural en l'àmbit comunitari  
  
O.E.1: Fomentar la convivència intercultural, per mitjà d'espais de trobada que faciliten la interacció, reconeixement i acostament entre la ciutadania de la C. Valenciana.  
O.E.1:   
  
A.1. Facilitar la relació, l'intercanvi i el treball cooperatiu entre les agències AMICS i les organitzacions socials que conviuen en un determinat context.  
  
A.2. Recolzar la realització de projectes integrals d'integració de població immigrada en barris incidint en la família  
  
A.3. Coordinar a les administracions competents, els servicis socials i les organitzacions de la societat civil promovent l'accés a la vivenda de la població immigrada residint en condicions d'exclusió en assentaments, infravivendes, xaboles o que es troben sense sostre.   
I.1.1. Nre. de projectes integrals aprovats  
  
I.1.2. Nre. d'intervencions en assentaments, infravivendes, xaboles o que es troben sense sostre.   
  
I.1.3. Informes sobre el funcionament i la coordinació entre administracions competents  
  
  
  
OBJECTIUS I ACCIONS. ÀREES D'ACTUACIÓ  
LÍNIA ESTRATÈGICA 2  
   
COHESIÓ SOCIAL: Impulsar programes específics que promoguen la cohesió social i la convivència a la Comunitat Valenciana  
PROGRAMA  
OBJECTIU GENERAL  
OBJECTIU ESPECÍFIC  
ACTIVITATS/ACCIONS  
INDICADORS  
RESPONSABLES  
PREVENCIÓ DE RACISME I XENOFÒBIA  
   
O.E.1 .  
  
Recolzar accions de sensibilització per a la prevenció del racisme i la xenofòbia mediació intercultural  
O.E.1.  
  
A.1.1. Recolzar la realització d'activitats o tallers de sensibilització per a la prevenció de conflictes culturals principalment entre els jóvens  
A.1.2. Recolzar el treball que desenrotlla l'Oficina Valenciana de Solidaritat amb la víctima de racisme, xenofòbia i intolerància.  
A.1.3. Promoció del diàleg interreligiós com a mitjà d'integració de persones migrades  
A.1.4. Recolzar la realització de trobades per a la prevenció del racisme i la xenofòbia  
O.E.1.  
  
I.1.1. Nre. d'activitats o tallers de sensibilització realitzats  
I.1.2. Nre. d'atencions dutes a terme en l'Oficina Valenciana de Solidaritat amb la víctima de racisme, xenofòbia i intolerància.  
I.1.3. Nre. de trobades interreligiosos entre dirigents d'associacions religioses que assistixen i acullen persones immigrades.  
DGIC  
  
Organitzacions socials especialitzades dedicades a la Integració   
  
Xarxa de persones mediadores interculturals  
  
Comité de seguiment del Pla Valencià per a la prevenció de la discriminació interètnica, el racisme i la xenofòbia.  
  
  
O.E.2  
  
Recolzar accions de formació específica i investigació en matèria de racisme i xenofòbia  
O.E.2.  
  
A.2.1. Recolzar la realització de cursos o tallers en matèria de prevenció de racisme i xenofòbia  
O.E.2.  
  
I.2.1. Nre. de cursos realitzats en matèria de prevenció de racisme i xenofòbia  
  
  
  
O.E.3  
  
Fomentar les accions realitzades des del Pla Valencià de prevenció del racisme, la xenofòbia i la discriminació interètnica  
O.E.3  
  
A.3.1. Recolzar el seguiment de treballs sobre prevenció de racisme i xenofòbia que realitzen les diverses organitzacions  
A.3.2 Realització de la setmana de Prevenció contra el racisme i la xenofòbia  
O.E.3.  
  
I.3.1. Nre. trobades per a seguiment de treballs sobre prevenció de racisme i xenofòbia que realitzen les diverses organitzacions  
I.3.2 Nre. assistents setmana de Prevenció contra el racisme i la xenofòbia  
  
  
  
  
  
  
  
OBJECTIUS I ACCIONS. ÀREES D'ACTUACIÓ  
LÍNIA ESTRATÈGICA 2  
COHESIÓ SOCIAL: Impulsar programes específics que promoguen la cohesió social i la convivència a la Comunitat Valenciana  
PROGRAMA  
OBJECTIU GENERAL  
OBJECTIU ESPECÍFIC  
ACTIVITATS/ACCIONS  
INDICADORS  
RESPONSABLES  
ESCOLES D'INTEGRACIÓ  
Dotar a la societat d'acollida de coneixements sobre les cultures existents a la Comunitat Valenciana.  
O.E.1. Generar una oferta formativa emmarcada en un àmbit multicultural que facilite la interculturalitat des del coneixement de les cultures existents a la Comunitat Valenciana  
O.E.1.  
  
A.1.1. Recolzar la realització d'activitats o tallers d'immersió i comprensió cultural sobre altres cultures de presència majoritària a la Comunitat Valenciana.  
  
A.1.2. Recolzar la realització d'activitats o tallers d'idiomes corresponents a les cultures de presència majoritària a la Comunitat Valenciana.  
  
A.1.3. Promoció de l'intercanvi d'informació sobre les cultures de presència majoritària a la Comunitat Valenciana.  
O.E.1.  
  
I.1.1. Nre. d'activitats o tallers d'immersió i comprensió sobre altres cultures realitzats.   
I.1.2. Nre. d'activitats d'intercanvi sobre claus culturals de presència majoritària a la Comunitat Valenciana realitzades.  
I.1.3. Nre. d'assistents a l'Escola d'Integració.  
DGIC  
  
Organitzacions socials especialitzades dedicades a la Integració   
  
Xarxa de persones mediadores interculturals  
  
  
  
  
LÍNIA TANSVERSAL  
DE LA MEDIACIÓ INTERCULTURAL  
OBJECTIU GENERAL  
OBJECTIUS ESPECÍFICS  
ACTIVITATS  
INDICADORS  
RESPONSABLES  
Fomentar la participació de la persona mediadora intercultural en els programes d'acollida i cohesió social  
O.E.1. Desplegament normatiu  
  
Garantir un marc jurídic adequat a la Mediació Intercultural adaptant-la al nou context social  
Desenrotllar normativa complementària en matèria de Mediació Intercultural si fóra necessària segons el nou context  
Nre. de normes elaborades  
DGIC  
  
Xarxa d'Agències AMICS  
  
Universitats de la Comunitat Valenciana  
  
Entitats especialitzades en matèria d'integració  
  
Altres Organismes públics  
  
O.E.2.Investigación en matèria de migracions  
  
Promoure la investigació i la seua publicació en l'àmbit de les migracions i les bones pràctiques en integració  
Editar publicacions amb dades generals sobre la població estrangera a la Comunitat Valenciana.  
  
Recolzar l'ús de les TIC a través d'una pàgina web actualitzada per a proporcionar informació a les persones interessades en el tema de la integració de la població migrada i als agents de la integració valenciana.  
Nre. edicions del "Butlletí estadístic trimestral"   
  
Nre. d'actualitzacions en la web  
  
Nre. de publicacions o informes sobre bones pràctiques en l'àmbit de la Integració i de la Mediació Intercultural  
  
  
O.E.3. Formació en MON  
  
Fomentar la qualitat de les intervencions de les persones mediadores interculturals, persones tècniques d'agències AMICS i membres d'associacions que tinguen com a fi la integració a través de la formació  
Fomentar la formació continuada i especialitzada de persones mediadores interculturals, personal d'agències AMICS i membres d'associacions que tinguen com a fi la integració.  
Nre. cursos realitzats  
Nre. Jornades realitzades  
Nre. participacions en Jornades, Congressos, Actes organitzats per altres entitats/organismes  
Nre. persones inscrites  
  
  
O.E.4. Acreditació de Persones Mediadores Interculturals  
  
Fomentar l'acreditació de les persones mediadores que realitzen la seua funció en la C. Valenciana  
Promoure la figura de la persona mediadora intercultural en els diversos àmbits d'actuació en què poguera participar.  
Nre. de persones mediadores acreditades  
  
10. Avaluació i seguiment.  
  
Com a ferramenta de control i garantia d'eficàcia, este Pla Director es veurà sotmés a un procés de seguiment i avaluació. La Generalitat posarà en marxa este mecanisme per a fer efectiu el compliment de les mesures i projectes que es troben en este Pla. Este procés serà dut a terme a través de la implicació i elaboració tant dels poders públics com de la resta d'actors que col·laboren en l'execució de les accions referents a la integració i la convivència.  
  
Este instrument té com a fi garantir que totes les accions, o gran part d'elles, arreplegues en este Pla s'executen positivament i que s'intenta aconseguir un ideal de societat justa per mitjà de la integració i la convivència a la Comunitat Valenciana. A més, servirà als òrgans competents d'una ferramenta per a:  
  
- Auditar el compliment dels resultats previstos (eficiència).  
- Considerar que el cost de les accions executades correspon amb els resultats aconseguits (eficàcia).  
- Examinar si les mesures i el seu consegüent desenrotllament són conformes als objectius que es proposen aconseguir en este Pla (idoneïtat).  
- Analitzar si les activitats que es realitzen en este pla i el moment proposat per a aconseguir-les són adequats (pertinència).  
  
Este mecanisme de seguiment i avaluació porta implícit una sèrie d'indicadors per al compliment de les accions i objectius.   
   
La Direcció General d'Integració, Inclusió Social i Cooperació, especialment el Servici d'Integració i Voluntariat Social, serà el competent per a l'elaboració d'una sèrie d'informes de seguiment i avaluació del Pla Director d'Integració i Convivència 2014-2017. Amb l'objectiu que el Pla es complisca favorablement i siga una garantia de control, es realitzaran informes de seguiment anuals, en el que s'arreplegarà l'estat d'execució del Pla. Finalment, a l'expirar la vigència del Pla Director s'elaborarà un Informe d'Avaluació Final, el qual tindrà en compte els informes de seguiment previs i suposarà la resolució del Pla Director, i l'avaluació de la consecució dels objectius plantejats i les accions proposades.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7428, del 22-12-2014 (2014/11661)

ACUERDO de 19 de diciembre de 2014, del Consell, por el que se aprueba el Plan Director de Integración y Convivencia 2014-2017.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7428

Fecha DOGV
:   22-12-2014

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2014/11661

CVE


Fecha del documento
:   19-12-2014

Organismo emisor
:   Conselleria de Bienestar Social

Tipo de documento
:   Acuerdo

ACUERDO de 19 de diciembre de 2014, del Consell, por el que se aprueba el Plan Director de Integración y Convivencia 2014-2017. [2014/11661]  
El Consell, en la reunión del día 19 de diciembre de 2014, adoptó el siguiente acuerdo:  
El Consell elabora su política de integración de la inmigración de acuerdo con los principios rectores establecidos en la Ley 15/2008, de 5 de diciembre, de la Generalitat, de Integración de las Personas Inmigrantes en la Comunitat Valenciana, y las consideraciones de la Organización Internacional para las Migraciones, que aplican un enfoque basado en los derechos humanos.  
La Ley 15/2008, de 5 de diciembre, de la Generalitat, de Integración de las Personas Inmigrantes en la Comunitat valenciana, establece en su artículo 9 que la Generalitat elaborará planes de integración de las personas inmigrantes, como instrumentos que recojan los proyectos de actuación de los poderes públicos de la Comunitat Valenciana durante un período de tiempo, y fijará en ellos sus objetivos, los sujetos comprometidos y los medios disponibles. Los planes establecerán las actuaciones que los poderes públicos de la Generalitat deberán realizar para facilitar una plena integración social de las personas inmigrantes  
En consideración a los criterios que rigen el modelo de integración en la Comunitat Valenciana, establecidos en la citada Ley 15/2008, de 5 de diciembre, en especial la planificación y coordinación de todas las actividades que se ejecuten en el ámbito de la Comunitat Valenciana, el Consell establece el presente plan director, que determina los principios y objetivos de su política de integración de la inmigración en los próximos cuatro años.  
Asimismo, este Plan Director de Integración y Convivencia 2014-2017 considera necesario reforzar las políticas de integración tomando en consideración las directrices que emanan de la Unión Europea (UE), subrayando el carácter transversal de las políticas de integración, debiendo tenerse en cuenta no sólo los aspectos económicos y sociales, sino también aquellos relacionados con la diversidad cultural y religiosa. Se parte de la integración, tal y como propugna la UE, como un proceso bidireccional y dinámico de ajuste mutuo por parte de inmigrantes y residentes.  
El presente Plan Director de Integración y Convivencia 2014-2017 desarrolla igualmente lo dispuesto en el artículo 9 de la mencionada Ley 5/2008, de 5 de diciembre, que establece la participación, en la elaboración de estos planes, de las consellerías que tengan competencia directa o indirecta en materia de inmigración, así como las entidades locales, y se someterán a consulta del Foro Valenciano de la Inmigración.  
El plan director es el resultado de un proceso de consulta y participación. En su elaboración han participado todas las consellerías afectadas, así como las Agencias de Mediación para la Integración y la Convivencia Social, los agentes sociales implicados en la temática, y la Comisión del Plan Valenciano para la Prevención de la Discriminación Interétnica, el Racismo y la Xenofobia.  
El plan director fue sometido a consulta del Foro Valenciano de la Inmigración en sesión de 13 de noviembre de 2014, de acuerdo con sus funciones recogidas en el artículo 55, apartado 2, del Decreto 93/2009, de 10 de julio, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 15/2008, de 5 de diciembre, de la Generalitat, de Integración de las Personas Inmigrantes en la Comunitat Valenciana.  
El Foro informó favorablemente el plan, destacando la adecuación del mismo a la realidad actual que se vive en la Comunitat Valenciana, así como el alto grado de participación y consenso alcanzado por parte de los agentes sociales implicados en la materia.  
Por todo ello, conforme con lo dispuesto en el artículo 9.1 de la Ley 15/2008, de 5 de diciembre, de la Generalitat, de Integración de las Personas Inmigrantes en la Comunitat Valenciana, y en el ejercicio de las competencias atribuidas por el artículo 16.b de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell, a propuesta de la Consellera de Bienestar Social, el Consell  
  
  
ACUERDA  
  
Primero  
Aprobar el Plan Director de Integración y Convivencia 2014-2017, que figura como anexo.  
  
Segundo  
Ordenar su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, así como darle la máxima difusión a través de los medios de comunicación pertinentes.  
  
Valencia, 19 de diciembre de 2014.  
  
El conseller secretario,  
JOSÉ CÍSCAR BOLUFER  
  
  
  
  
  
PLA DIRECTOR D'INTEGRACIÓ I CONVIVÈNCIA 2014-2017  
  
I PART  
1. Introducció. Marc teòric de la integració i conceptes a la Comunitat Valenciana.  
2. Procés participatiu.  
3. Aspectes normatius en l'àmbit internacional, nacional i autonòmic.  
3.1. Àmbit internacional.  
3.2. Àmbit europeu.  
3.3. Àmbit estatal.  
3.4. Àmbit autonòmic  
4. Principis rectors de la integració.  
5. Previsió econòmica del pla.  
  
II. PART  
6. Diagnòstic de partida  
7. Agents de la integració  
8 Objectius i prioritats 2014-2017  
8.1 De la mediació intercultural .  
8.2. Fases d'intervenció:   
8.2.1 Acollida.  
8.2.1.1. Acollida/informació, assessorament i acompanyament  
8.2.1.2. Acollida/xarxa de centres d'acollida  
8.2.1.3. Acollida/xarxa d'escoles d'acollida  
8.2.2. Cohesió social.  
8.2.2.1. Cohesió social/mediació intercultural i gestió de la diversitat  
8.2.2.2. Cohesió social/escoles d'integració  
8.2.2.3. Cohesió social/prevenció del racisme i xenofòbia  
8.3 Eixos transversals.  
-Infància, joventut i família.  
- Gènere.  
-Participació social/ Voluntariat.  
  
III PART  
9. Desenrotllament dels objectius del pla 2014-2017.  
10. Avaluació i seguiment.  
  
I PART  
  
1. Introducció. Marc teòric de la integració ciutadana a la Comunitat Valenciana.  
  
El segle XXI s'ha iniciat amb un increment en la connexió entre persones de tots els llocs del món afavorit pels avanços tecnològics, així com d'un increment constant en els desplaçaments d'uns països o territoris a altres. Tal com afirma l'Informe sobre migracions en el món 2011 de l'Organització Internacional de Migracions (OIM)1, ens trobem davant d'un panorama de migració mundial que probablement augmentarà en magnitud i complexitat per causa de les creixents desigualtats demogràfiques, la nova dinàmica mundial, política, la revolució tecnològica i les xarxes socials.   
  
El nombre total de migrants internacionals ha augmentat en els darrers deu anys i ha passat de 150 milions de persones l'any 2000 a 214 milions en l'actualitat. En la Unió Europea (d'ara en avant UE), com a conseqüència d'estes migracions, la majoria dels Estats membres ha experimentat un augment de la població, i és al voltant d'1,7 milions el nombre de persones que han immigrat a la Unió des de tercers països segons mostren dades d'Eurostat2 de 2011, encara que les últimes xifres revelen un lleuger descens en este mateix any 2011 comparat amb 2010. Regne Unit va ser el país que més immigrants va rebre (566.044), seguit per Alemanya (489.422), i Espanya és el tercer país receptor (457.649). En termes absoluts, Espanya se situava en el mateix any com el segon país amb nombre més gran de residents estrangers de la UE després d'Alemanya.   
  
En el conjunt de l'Estat espanyol, tal com s'arreplega per l'Observatori Permanent de la Immigració3 el nombre d'estrangers amb certificat de registre o targeta de residència en vigor l'1 de març de 2013 és de 5.467.955, 703.312 dels quals tenen residència a la Comunitat Valenciana. En un futur pròxim, segons previsions contingudes en documents com ?Regions 2020- o les mateixes projeccions de població d'Eurostat, la Comunitat Valenciana serà un dels territoris europeus que comptarà amb una societat multicultural amb un 25%-30% de població estrangera.  
  
Estos corrents migratoris estan tenint un efecte profund en la composició socioeconòmica i cultural de les societats d'acollida, la qual cosa es traduïx en nous reptes polítics principalment relacionats amb la integració de la població immigrada als quals han de fer front els diferents Estats membres de la comunitat internacional a més de les administracions regionals i locals, més pròximes a la població.  
  
La Generalitat ha apostat per fer polítiques que afavorisquen esta integració de les persones que han vingut des d'altres països per a dur a terme el seu projecte de vida personal en la Comunitat Valenciana. El present pla director pretén reforçar estes polítiques d'integració recolzant-se en un model que pren en consideració les directrius que emanen de la UE en esta matèria. Estes directrius europees subratllen el caràcter transversal de les polítiques d'integració, i remarquen que han de tindre's en compte no sols aspectes econòmics i socials, sinó també els relacionats amb la diversitat cultural i religiosa. Es partix de la integració tal com propugna la UE com ?un procés bidireccional i dinàmic d'ajust mutu per part d'immigrants i residents?. Este procés implica el reconeixement d'una sèrie de drets a la població immigrada i el foment de polítiques públiques per a l'èxit de la cohesió social igual que el correlatiu compliment de deures per part de la població immigrada.   
  
Des del primer moment d'arribada d'un nombre important de persones estrangeres a la Comunitat valenciana es van fomentar actuacions per a afavorir-los la integració en la nostra societat en allò que reconeixem com una primera fase d'acollida.   
  
Són de gran importància en esta fase d'acollida les activitats d'informació, orientació i acompanyament en matèries com ara educació, sanitat, vivenda o inserció sociolaboral, a més de la xarxa de centres d'acollida i la Xarxa d'Escoles d'Acollida posades en marxa per la Generalitat juntament amb el tercer sector i les diferents Administracions Públiques, principalment a escala local a través de la xarxa d'agències AMICS.   
  
Després d'este moment d'acollida ens endinsem, en estos últims anys, en una segona fase més complexa que requerix consolidar els esforços de la fase inicial. Esta segona fase consistix a aconseguir la cohesió social i la convivència pacífica entre totes les persones residents en esta comunitat autònoma, incloses les persones amb què realitzem el treball d'acollida i que ja formen part de la nostra ciutadania, noves ciutadanes i ciutadans, i inclosos els seus fills: les anomenades ?segones generacions- i inclús les posteriors ?terceres generacions?.  
  
Esta segona fase, no obstant això, lluny de poder dur-se a terme de manera continuada i en les mateixes circumstàncies i context social econòmic i polític inicials, s'ha vist afectada per un moment de crisi econòmica internacional, que tal com reconeix la Comissió Europea4, afecta principalment les persones més vulnerables de la UE entre les quals es troba la població immigrada i els seus descendents. En el 4t Informe sobre Migració i Asil de la Comissió Europea, COM (2013) 422 final, s'exposa que el risc de pobresa i exclusió social de les persones nascudes en l'estranger amb edats compreses entre els 25 i els 54 anys supera, generalment, el dels altres en més de deu punts percentuals en tota la UE en el seu conjunt. A més, els xiquets descendents de famílies immigrades (segones i terceres generacions) tenen un major risc d'abandonar prematurament els estudis i els jóvens immigrats tenen moltes més probabilitats de convertir-se en jóvens sense treball, estudis o formació (NEET, per les seues sigles en anglés, o NINI, en espanyol), en comparació amb altres jóvens.   
  
Davant d'esta situació, la Comissió Europea5 ha fet de la lluita contra la pobresa un element clau de la seua agenda econòmica, laboral i social, i se centra així mateix en la participació i la inclusió social dels jóvens, amb especial insistència en els d'origen immigrant6. Són estos reptes a què se suma este Pla Director de la Comunitat Valenciana, conscient que l'afecten de la mateixa manera, per això, en esta segona fase de cohesió social i convivència pacífica s'incidirà en el treball amb la població immigrada que està veient incrementada la seua situació de risc d'exclusió social tenint en compte, de manera especial, el treball a realitzar amb els jóvens.  
  
D'altra banda, en este nou context diferent econòmicament en el qual hi ha un menor fluix migratori, però, al mateix temps, hi ha una gran diversitat cultural i religiosa entre la població immigrada que ha de consolidar-se, hi ha l'amenaça, com ocorre en tots els països en el si de la Unió, d'un augment de la intolerància i la xenofòbia que podria afectar la convivència. En este sentit, el nostre Pla Valencià per a la Prevenció de la Discriminació Interètnica, el Racisme i la Xenofòbia arreplega que la integració real és només possible si ?la solidaritat, el respecte i la igualtat de drets es consoliden com a valors absoluts de convivència?. Estos valors suposen un compromís per a tota la ciutadania i, principalment, per a l'educació de la nostra infància en valors de convivència i pau, per la qual cosa es continuarà incidint a través del comité de seguiment del Pla Valencià per a la Prevenció de la Discriminació interètnica, el racisme i la xenofòbia la consecució d'este objectiu.  
  
Esta separació en dos etapes que s'exposa, tant etapa d'acollida i etapa de cohesió social, no significa que siguen etapes successives i que hi haja un pas de la primera etapa d'acollida a la segona en compartiments estancs, sinó que ambdós etapes coexistiran en el temps, ja que encara que els fluxos han disminuït o s'han ralentitzat, no per això la Comunitat Valenciana deixa de rebre persones que provenen d'altres països amb què ha de continuar realitzant-se un treball d'acollida. Així mateix també trobem la situació de persones que havent aconseguit dur a terme el seu projecte de vida en la nostra comunitat autònoma, s'han vist immerses en una situació de vulnerabilitat que els porta a requerir novament els servicis corresponents a l'etapa d'acollida.  
  
És en este context descrit és en el que sorgix el present Pla Director d'Integració i Convivència 2014-17 amb el repte de ser un pla per a tota la població de la Comunitat Valenciana, un pla els objectius del qual seran continuar l'acollida de les persones estrangeres que arriben a la nostra comunitat autònoma. Al mateix temps, pretén enfortir la cohesió social tenint en compte principalment la població immigrada més exclosa socialment, a les segones i terceres generacions i sempre incidint en la prevenció de les accions racistes i xenòfobes. Este Pla en definitiva té com a objectiu principal ser un pla per a tota la ciutadania.  
  
Però abordar la consecució de la integració a la nostra Comunitat Valenciana requerirà d'un compromís de tots els sectors de la societat valenciana, tant de les Administracions Públiques o primer sector, com del sector privat o segon sector a través de la seua Responsabilitat Social Corporativa i del Tercer Sector d'Acció Social integrat per la societat civil.  
  
Davant del repte d'aconseguir la cohesió social, el present pla director realitzarà una intensa aposta per col·locar el pes en la mediació intercultural com a mitjà central i facilitador de la convivència entre persones o grups pertanyents a una o diverses cultures. La mediació es configurarà com un valuós instrument d'acostament entre cultures, que ajudarà a combatre els estereotips i prejuís desfavorables que puguen sorgir, possibilitarà la trobada constructiva, l'acceptació de la diferència i la comunicació de les parts implicades tot afavorint-ne l'acostament.   
  
En esta aposta per la mediació intercultural es continuarà incidint en la professionalització de les persones mediadores interculturals acreditades de la Comunitat Valenciana i s'apostarà per la seua formació especialitzada i contínua.  
  
Esta mediació comprendrà diferents àmbits com són la mediació comunitària, educativa o sanitària, que es constituïx en eix de tot el sistema d'integració. Per a això s'impulsarà la participació de la xarxa de mediadors i mediadores interculturals acreditats en totes estes àrees.  
  
El present Pla Director d'Integració i Convivència s'estructura de la manera següent:  
  
En la primera part, es troben arreplegades les principals fonts normatives que orienten i constituïxen el marc jurídic del present pla director, el procés de participació per a l'elaboració del present pla i els principis en què es fonamenta.  
  
En la segona part, s'arrepleguen el diagnòstic de la situació a la Comunitat Valenciana, els agents que intervenen en el procés d'integració així com els objectius amb els seus respectius àmbits d'actuació i fases d'intervenció.  
  
En una tercera part s'arreplega el desenrotllament dels objectius i accions 2014-2017 així com l'avaluació i seguiment del pla.  
  
2. Procés participatiu  
Amb la creença de la importància de la participació de tots els sectors socials en l'elaboració de polítiques d'integració, el procés d'elaboració del Pla Director d'Integració i Convivència 2014-2017 s'ha basat en una metodologia documental i participativa amb els diversos agents institucionals i socials.   
  
La primera fase d'elaboració del pla va consistir en la realització d'una revisió de les distintes propostes i valoracions de la situació i les necessitats referents a la població immigrada que tant les mateixes agències AMICS com les organitzacions socials analitzen en les seues respectives memòries anuals d'activitat.   
  
Amb totes estes aportacions l'equip de la Direcció General d'Integració, Inclusió Social i Cooperació va elaborar un esborrany de document base de treball. Esta proposta es va traslladar a les diferents Administracions Públiques i agents socials implicats en la integració de població immigrada a la Comunitat Valenciana. Estos van procedir a la realització del conjunt d'aportacions que van considerar oportunes.  
  
Es van rebre aportacions de 16 entitats tant públiques com privades de la Comunitat Valenciana  
  
Posteriorment l'equip de la Direcció General d'Integració, Inclusió Social i Cooperació va realitzar la valoració de les aportacions per a la reelaboració d'una nova proposta de pla director.  
  
3. Aspectes normatius en l'àmbit internacional, nacional i autonòmic  
  
Les polítiques d'integració que este pla director abona tenen com a objectiu afavorir una convivència social enriquidora per a tota la població de la Comunitat Valenciana en consonància amb el marc legislatiu i polític definit a nivell autonòmic i nacional així com en el marc normatiu que, per a la igualtat i per a la concessió a tota la població immigrada d'un nivell adequat de drets, promou la Unió Europea (d'ara en avant UE).  
  
Per això, la Generalitat, tenint en compte l'objectiu de les polítiques d'integració valencianes a més de les polítiques promogudes a nivell nacional, europeu i internacional en esta matèria, defén una gestió positiva de la diversitat basada en el respecte als drets i deures democràtics arreplegats en la Constitució i en l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana.  
  
Estos drets i deures s'arrepleguen en diverses normes d'àmbit internacional, comunitari, estatal i autonòmic que desenrotllen les distintes qüestions referents tant a la integració de les persones immigrades com a la prevenció del racisme i la xenofòbia. Estes normes es tindran en compte a l'hora d'elaborar les polítiques d'integració dirigides a la població de la Comunitat Valenciana i orientaran tots els textos aplicant un enfocament basat en els Drets Humans (EBDH) seguint les últimes recomanacions de l'Organització Internacional de Migracions (OIM).  
  
3.1 Àmbit Internacional  
  
Quant a les normes relatives als drets fonamentals i a les llibertats que la Constitució reconeix, estes s'interpretaran de conformitat amb la Declaració Universal de Drets Humans (1948) i els tractats i acords internacionals sobre les mateixes matèries ratificats per Espanya (articles 10.2, 93 i 96 de la Constitució Espanyola) entre els quals es troben els següents, sense que esta enumeració siga exhaustiva:  
  
Pacte Internacional de Drets Civils i Polítics (1966) i el seu protocol facultatiu (1976).  
Pacte Internacional de Drets Econòmics, Socials i Culturals (1966) i el seu protocol facultatiu (2008).  
Convenció Internacional sobre l'eliminació de totes les formes de discriminació racial (1965).  
Convenció Internacional sobre l'eliminació de totes les formes de discriminació contra la dona (1979).  
Convenció Internacional sobre els Drets del Xiquet (1989).  
Convenció de Nacions Unides contra la Delinqüència Organitzada Transnacional i el seu Protocol de Nacions Unides Contra la Delinqüència Organitzada Transnacional (2001) i el seu protocol addicional per a previndre, reprimir i sancionar la tracta de persones, especialment de dones i xiquets.  
  
Com recorda l'Organització Internacional per a les Migracions (OIM), estes normes internacionals garantixen a la població immigrada certs drets que han de ser inclosos per les autoritats en els seus enfocaments per a la integració. A més, estes normes protegixen el dret de la població immigrada a interactuar econòmicament, socialment i culturalment amb la societat de destinació per tal que puga mantindre un sentit de la seua pròpia identitat cultural.7  
  
3.2 Àmbit europeu  
  
En matèria de Drets i Llibertats Fonamentals a nivell de la UE, el marc jurídic el conformen la Convenció Europea per a la Protecció dels Drets Humans i Llibertats Fonamentals de 1950, la Carta Social Europea de 1961 i la Carta de Drets Fonamentals de la Unió Europea de l'any 2000 i en particular els seus articles 15, 18, 20, 21 i 34, així com un gran nombre de directives entre les quals cal destacar:   
  
Directiva 2011/36/UE, relativa a la prevenció i lluita contra la tracta de sers humans i a la protecció de les víctimes.  
Directiva 2000/78/CE, relativa a l'establiment d'un marc general per a la igualtat de tracte en l'ocupació i l'ocupació.  
Directiva del Consell 2003/86/CE, sobre el dret a la reagrupació familiar.  
Directiva 2003/109/CE del Consell, de 25 de novembre de 2003, relativa a l'estatut dels nacionals de tercers països residents de llarga duració.  
Directiva 2000/78/CE del Consell, de 27 de novembre de 2000, relativa a l'establiment d'un marc general per a la igualtat de tracte en l'ocupació i el treball.  
Directiva 2004/38/CE relativa al dret dels ciutadans de la Unió i dels membres de les seues famílies a circular i residir lliurement en el territori dels Estats membres.  
Directiva 2000/43/CE relativa a l'aplicació del principi d'igualtat de tracte de les persones independentment del seu origen racial o ètnic.   
  
En referència a la cohesió social, cal assenyalar l'Estratègia de Lisboa (Consell d'Europa, 2000) per a l'any 2010 i l'informe Kok (el seu instrument avaluador, 2003) i la Comunicació de la Comissió de 13.10.2004 titulada ?Reforç de la dimensió social de l'estratègia de Lisboa: Racionalització del mètode obert de coordinació en l'àmbit de la protecció social- (COM (2003) 261.  
  
Quant a les polítiques d'integració, el mandat de la UE per a promoure la integració es deriva dels tractats, els programes plurianuals del Consell Europeu i l'Estratègia Europa 2020.   
  
En referència als tractats, encara que els tractats constitutius de la UE no fan referència a la integració dels immigrants, el Tractat d'Amsterdam (1997) conté dos disposicions que es referixen a la integració, encara que sense mencionar-la com a tal: l'article 13, que permet al Consell adoptar accions adequades per a lluitar contra la discriminació per motius de sexe, origen racial o ètnic, religió o conviccions, discapacitat, edat o orientació sexual i l'article 73.k. Per la seua banda el Tractat de Lisboa (2007) per primera vegada establix una base jurídica per a la promoció de la integració en la UE en l'article 79.4 que establix: "El Parlament Europeu i el Consell, de conformitat amb el procediment legislatiu ordinari, podran establir mesures per a fomentar i recolzar l'acció dels Estats membres a fi de promoure la integració dels nacionals de tercers països que residisquen legalment en el seu territori, excloent-ne tota harmonització de les disposicions legals i reglamentàries dels estats membres?.  
  
D'altra banda, respecte als programes plurianuals del Consell Europeu en la reunió del Consell Europeu de Tampere (Finlàndia), els dies 15 i 16 d'octubre de 1999, ja es va fer insistència en la importància de la integració dels nacionals de tercers països. Posteriorment, en el Consell Europeu de l'Haia (2004), es va subratllar la necessitat d'una major coordinació de les polítiques nacionals d'integració i les iniciatives de la UE en este camp. A més, va assenyalar que un marc basat en els principis bàsics comuns ha de ser la base per a futures iniciatives de la UE. Finalment, en el Consell Europeu d'Estocolm (2009) es va adoptar un ambiciós programa en relació amb la integració.   
  
Així, s'ha anat conformant a nivell europeu un marc en què s'inscriuen les polítiques d'integració format per un important elenc de dictàmens, resolucions i comunicacions, entre les quals destaquen:   
Dictamen del Comité Econòmic i Social Europeu, de 22 de febrer de 2012, sobre la Comunicació de la Comissió al Parlament Europeu, al Consell, al Comité Econòmic i Social Europeu i al Comité de les Regions titulat «Agenda Europea per a la Integració dels Nacionals de Tercers Països» (SOC/427).  
Comunicació de la Comissió, de 20 de juliol de 2011, titulada «Agenda Europea per a la Integració dels Nacionals de Tercers Països» (COM(2011)0455).  
Dictamen del Comité de les Regions, de 16 de febrer de 2012, titulat «Nova agenda europea per a la integració».  
Dictamen d'iniciativa del Comité Econòmic i Social Europeu de 18 de setembre de 2012 sobre «La contribució dels emprenedors immigrants a l'economia».  
Comunicació de la Comissió de 16 de desembre de 2010 €La Plataforma europea contra la pobresa i l'exclusió social: Un marc europeu per a la cohesió social i territorial?.  
Conclusions del Consell i dels Representants dels Governs dels Estats membres reunits en el si del Consell, de 4 de maig de 2010, sobre la integració com a motor de desenrotllament i cohesió social.  
Dictamen del Comité Econòmic i Social Europeu, de 17 de març de 2010, sobre el tema «La integració i l'Agenda Social» (SOC/364).  
Comunicació de la Comissió, COM (2010)2020, de 3 de març de 2010, denominada «Europa 2020: una estratègia per a un creixement intel·ligent, sostenible i integrador».  
El Programa d'Estocolm (2009) ?Una Europa oberta i segura que servisca i protegisca el ciutadà- (2010/C 115/01) adoptat pel Consell Europeu.  
Les Conclusions de 12 de juny de 2007, sobre l'enfortiment de les polítiques d'integració en la Unió Europea per mitjà de la promoció de la unitat en la diversitat.  
La Resolució del Parlament Europeu, de 6 de juliol de 2006, sobre les estratègies i els mitjans per a la integració dels immigrants en la Unió Europea.  
Comunicació de la Comissió COM (2005)0389 €Programa Comú per a la Integració - Marc per a la integració dels nacionals de tercers països en la Unió Europea- d'1 de setembre de 2005.  
Conclusions del Consell i dels Representants dels Governs dels Estats membres, de 19 de novembre de 2004, sobre l'establiment d'uns principis bàsics comuns per a la política d'integració dels immigrants en la Unió Europea.  
  
D'este marc cal destacar la Comunicació de la Comissió, COM (2010) 2020, de 3 de març de 2010, denominada « Europa2020: una estratègia per a un creixement intel·ligent, sostenible i integrador »  
  
Europa2020 s'articula a l'entorn d'una sèrie d'objectius en tota la UE. Estos constituïxen els objectius compartits que orienten l'actuació de la UE i dels Estats membres. Entre estos objectius s'arrepleguen, pel que fa a la població immigrada, entre altres:  
  
Eliminar les barreres d'entrada al mercat laboral per als nouvinguts.  
Millorar els seus nivells d'educació sobretot per mitjà de la reducció de l'abandonament escolar i la seua participació en l'educació superior.  
Promoure la seua inclusió social, en particular per mitjà de la reducció de la pobresa.  
  
3.3 Àmbit estatal  
  
En l'àmbit estatal, el marc constitucional d'esta matèria es troba arreplegat en l'article 149.1.2 de la Constitució espanyola de 1978 (CE), que assenyala la competència exclusiva de l'Estat en matèria de nacionalitat, immigració, estrangeria i dret d'asil però hi ha altres competències que han sigut objecte de transferència a les comunitats autònomes a través de l'article 148 de la CE (apartats 1.17, 1.20, 1.21) com són cultura, assistència social, i sanitat, a més de remetre als Estatuts d'Autonomia competències semblants en altres àmbits del benestar (educació, treball, vivenda, etc., en l'apartat 2 del mateix article).  
  
A nivell legal el marc per a la integració s'arreplega en la Llei Orgànica 4/2000, sobre drets i llibertats dels estrangers a Espanya i la seua integració social, reformada per mitjà de les Lleis Orgàniques 8/2000, 11/2003, 14/2003 i 2/2009, que establix en el seu preàmbul, aspectes centrals que reforcen la integració com un dels eixos centrals de la política d'immigració.  
  
També es tindrà en compte l'Estratègia Nacional per a la inclusió Social de la Població Gitana a Espanya 2012-2020.   
  
3.4 Àmbit autonòmic  
  
En la Comunitat Valenciana, basant-se en la transferència mencionada de l'article 148 de la Constitució, l'Estatut d'Autonomia arreplega la referència a les persones immigrants com un dels seus àmbits primordials en els seus articles 10.3 in fine que preveu ?l'actuació de la Generalitat se centrarà'en els drets i atenció social dels immigrant amb residència a la Comunitat Valenciana?, per la seua banda l'article 59.5 del mateix Estatut establix que ?la Generalitat col·laborarà amb el Govern d'Espanya pel que fa a polítiques d'immigració?.  
  
Basant-se en estes previsions normatives i amb l'objectiu d'establir les bases d'un model que possibilite l'efectiva integració social de les persones immigrants a la Comunitat Valenciana s'han dictat una sèrie de normes:  
  
Llei 15/2008, de 5 de desembre, de la Generalitat d'Integració de les Persones Immigrants a la Comunitat Valenciana.  
Decret 93/2009, de 10 de juliol, del Consell pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 15/2008, de 5 de desembre, de la Generalitat d'Integració de les Persones Immigrants a la Comunitat Valenciana.  
  
I finalment, dos ordes:   
  
Orde 11/2010, de 27 de setembre, de la Generalitat, que regula el règim d'autorització administrativa de les entitats per a la impartició del Programa Voluntari de Comprensió de la Societat Valenciana Escola d'Acollida  
Orde 8/2011, de 19 de maig, de la Generalitat, per la qual es regula l'acreditació de la figura de la persona mediadora i el Registre de Mediadors de la Comunitat Valenciana.  
  
El conjunt de tota esta normativa constituirà el marc jurídic de referència per a totes les accions que, en matèria d'integració de població immigrada, es duguen a terme a la Comunitat Valenciana.  
  
4. Principis rectors de la integració  
  
El present pla director es regirà per una sèrie de principis que arrepleguen al seu torn els reconeguts en matèria d'integració en la normativa internacional, europea, nacional i autonòmica. Estos principis orientaran la interpretació de les actuacions que, en matèria d'integració de la població immigrada, es duguen a terme a la Comunitat Valenciana.   
  
A nivell internacional tal com indica l'Organització Internacional de Migracions (OIM) el principi legal més rellevant respecte a la integració és la prohibició de la discriminació. Este principi està consagrat en l'article 2 de la Declaració Universal dels Drets Humans i en diversos instruments internacionals. Garantix la igualtat davant de la llei i la protecció igual a totes les persones amb la prohibició de les pràctiques que conduïxen a desavantatges per als que pertanyen a una cultura, religió o grup social específics.  
  
A nivell europeu, en la Carta de Drets Fonamentals de la Unió Europea (2000) s'arrepleguen, a més del principi d'igualtat, els valors indivisibles i universals de la dignitat humana, la llibertat i la solidaritat i es reconeix la persona com a centre de la seua actuació.  
  
A nivell nacional, també s'arrepleguen en el II Pla Estratègic de Ciutadania i Integració (PECI) els principis d'igualtat i no discriminació, als quals s'afigen el de ciutadania, interculturalitat i inclusió, vàlids en qualsevol escenari migratori.  
  
A nivell autonòmic ens fem ressò de tots els principis que s'arrepleguen a nivell internacional, europeu i nacional consagrant tal com es realitza en aquells àmbits, com a principi fonamental el principi de la mateixa dignitat de totes les persones i de no-discriminació per raó de la condició de persona immigrada, juntament amb altres.  
  
Principi d'igualtat i no-discriminació  
  
La Constitució Espanyola establix en l'article 9.2. que ?correspon als poders públics promoure les condicions perquè la llibertat i la igualtat de l'individu i dels grups en què s'integra siguen reals i efectives; remoure els obstacles que impedisquen o dificulten la seua plenitud i facilitar la participació de tots els ciutadans en la vida política, econòmica, cultural i social?. El principi d'igualtat en este sentit implica l'equiparació de drets i obligacions entre la població d'acollida i les persones immigrades que residisquen a la Comunitat Valenciana, en els termes establits en la legislació estatal i autonòmica vigent.   
  
Este principi suposa el ple respecte a la la mateixa dignitat de totes les persones i la garantia de no-discriminació per raó de condició de persona immigrada. Este reconeixement és indispensable perquè es construïsca una societat inclusiva, cohesionada i integrada, en la qual tots els membres que la conformen siguen igualment lliures i iguals, sense que importe d'on procedixen.   
  
Este principi d'igualtat i no-discriminació orientarà les accions tendents tant a garantir la igualtat com a realitzar accions efectives de prevenció contra el racisme i la xenofòbia desplegant polítiques actives d'integració a favor dels immigrats que es troben en territori de la Comunitat Valenciana. En aquells àmbits en què la condició de persona immigrada puga comportar una situació objectiva de desigualtat, es podran aplicar mesures d'acció positiva.  
  
Per raó d'este principi i respecte al llenguatge a utilitzar en l'aplicació del present pla director i d'acord amb el que disposa la disposició addicional quarta de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, les institucions i administracions de la Generalitat evitaran utilitzar un llenguatge que supose discriminació per a qualsevol persona o col·lectiu, la qual cosa serà aplicable a la població immigrada.  
  
Principi de vinculació dels poders públics als drets i llibertats reconeguts en la Constitució Espanyola, la Carta Social Europea i en aquells altres acords internacionals de protecció dels drets humans, individuals i col·lectius vàlidament ratificats per Espanya.  
  
Solidaritat  
Les polítiques i actuacions en la gestió positiva de la diversitat han de basar-se en la justícia social com a principi inspirador de les relacions humanes, amb l'objectiu de cooperar al benestar general.  
  
Principi d'interculturalitat.  
El principi d'interculturalitat ha de configurar-se com la pauta bàsica que ha de regir les relacions existents entre persones i grups de distintes cultures dins d'un mateix territori, i a fi de garantir la cohesió social i la diversitat. Això implica necessàriament el reconeixement, respecte i protecció de totes i cada una de les característiques socials i culturals que puga comportar la població immigrada a la societat d'acollida, i adaptar-les a la nostra comunitat per mitjà del diàleg, la interrelació i interacció, per mitjà d'unes pautes bàsiques que respecten els drets fonamentals.  
  
El resultat d'esta comunicació donarà lloc a realitats culturals en les quals tots els grups socials poden veure's enriquits i transformats. La integració ha d'entendre's com un procés de mútua adaptació que imposa valorar i respectar les diferents cultures que comporten les persones immigrades, i no sols cenyir-se a assimilar les pautes culturals dominants. Per a això s'afavoriran polítiques efectives de participació social per a aconseguir la màxima interrelació i coneixement mutu.  
  
Principi de transversalitat de les polítiques d'integració  
Segons este principi les polítiques d'integració resultaran d'aplicació transversal sobre el conjunt de l'actuació de l'administració de la Generalitat. Les diverses actuacions tindran en compte el fenomen de la immigració en les actuacions o decisions que s'adopten d'una manera integrada i multidimensional, este principi es troba entre els principis bàsics comuns del ?Programa Comú per a la Integració- que recull que les polítiques i mesures tendents a incloure la qüestió d'integració en totes les pertinents competències polítiques i nivells de govern i servicis públics han de prendre's ben en compte en l'elaboració i posada en pràctica de mesures públiques.  
  
Principi de transversalitat de gènere  
En l'adopció d'estos principis no podem obviar un tema tan present en la nostra societat com és el tema del gènere, ja que hem de remarcar en la diferent situació social en què encara a hores d'ara, es troben hòmens i dones.  
  
La transversalitat de gènere ha d'entendre's com l'orientació en tots els processos polítics dirigida a incorporar la perspectiva de la igualtat com a pilar bàsic per a construir una societat igualitària entre hòmens i dones.  
  
Hem de fer especial referència al col·lectiu de dones immigrades i dur a terme un especial esforç per a garantir a este col·lectiu la igualtat d'oportunitats i de condicions, i planificar per a això polítiques públiques que tinguen en compte les desigualtats existents i satisfer de manera equitativa les necessitats que puguen existir.  
  
5. Previsió econòmica del pla  
En compliment del que establix la Llei 15/2008, de 5 de desembre, de la Generalitat, d'Integració de les Persones Immigrants a la Comunitat Valenciana, la Generalitat es compromet a establir en el seu pressupost, en la mesura que les circumstàncies econòmiques ho permeten, les quanties destinades a afavorir la integració i convivència de les persones immigrants, per mitjà dels mecanismes que es consideren idonis per a aconseguir eixe fi.  
PART II  
  
6. Diagnòstic de partida  
En primer lloc farem referència als diferents règims jurídics d'estrangeria així com a quines persones s'apliquen.  
  
El règim de residència indica el règim jurídic d'estrangeria que s'aplica a l'estranger que residix en l'Estat espanyol. En trobem dos tipus: comunitari i general.  
  
Règim Comunitari8  
És el règim jurídic d'estrangeria que s'aplica als ciutadans comunitaris -nacionals de països de la Unió Europea i d'altres Estats part en l'Acord sobre el Espai Econòmic Europeu (Islàndia, Liechtenstein i Noruega) i de la Confederació Suïssa - així com als seus familiars i els familiars d'espanyols que siguen nacionals de tercers països9 a què s'expedix una targeta de residència de familiar de ciutadà de la Unió.   
  
Dins d'este règim, hi ha dos vies d'accés a la residència d'estrangers en l'Estat espanyol: els ciutadans de la UE-AELC poden accedir per: treball per compte d'altri, treball per compte propi, residència no lucrativa, estudiant, motius familiars, motiu de residència no determinat i residència permanent. D'altra banda, els familiars nacionals de tercers països poden accedir per residència o per residència permanent.   
  
Règim General10  
És el règim jurídic que s'aplica als nacionals de tercers països, llevat que per raó de parentiu els siga aplicable el Règim Comunitari. A estos estrangers se'ls expedix una targeta de residència.  
  
Hi ha dos tipus de d'autorització respecte a la duració:  
  
a) Residència de llarga duració  
b) Residència temporal.  
  
I segons motiu de concessió:  
- de treball (per compte propi, per compte d'altri, altres autoritzacions)  
- reagrupació familiar  
- residència no lucrativa- autoritzacions per circumstàncies excepcionals (arrelament, raons humanitàries i altres)  
  
Després d'esta introducció conceptual passem a desenrotllar la situació de la població estrangera al nostre país i, especialment a la Comunitat Valenciana en els últims anys  
  
La població d'un determinat lloc pot augmentar o disminuir pels desplaçaments migratoris d'individus, ja siguen de curta com de llarga duració. El nombre total de migrants internacionals ha augmentat en els últims deu anys i ha passat de 150 milions de persones l'any 2000 a 214 milions en l'actualitat.   
  
En la Unió Europea (d'ara en avant UE), com a conseqüència d'estes migracions, la majoria dels Estats membres ha experimentat un augment de la població, i és al voltant d'1,7 milions el nombre de persones que han immigrat a la Unió des de tercers països segons mostren dades d'Eurostat11, de 2011, encara que les últimes xifres revelen també un lleuger descens en este mateix any 2011 comparat amb 2010. El Regne Unit va ser el país que més immigrants va rebre (566.044), seguit per Alemanya (489.422), i Espanya el tercer país receptor (457.649). En termes absoluts Espanya se situava en el mateix any com el segon país amb nombre més gran de residents estrangers de la UE després d'Alemanya.   
  
En termes d'estrangers residents, a 1 de gener de 2012 el nombre més gran es trobava en primer lloc a Alemanya amb 7,4 milions de persones, a Espanya en segon lloc amb aproximadament 5,5 milions, seguits d'Itàlia, Regne Unit i França.   
  
Del total de 7.9 milions procedents de països fora de la UE que a principis de l'any 2012 estaven residint en la UE, més de la mitat van ser els ciutadans de Turquia, Albània o Ucraïna. El següent grup més gran va ser d'África (24.5 %), seguit d'Àsia (22.0 %), Amèrica (14.2 %) i Oceania (0.8 %). Més de la mitat dels ciutadans dels països africans residents en la UE procedien del nord d'África, principalment del Marroc o Algèria. La majoria dels ciutadans d'Àsia procedien d'Àsia del Sud o de l'Est, en particular de l'Índia o la Xina. Els ciutadans d'Equador i els dels Estats Units comprenen la major part dels no nacionals d'Amèrica residents en la UE.  
  
A Espanya, si tenim en compte en primer lloc les dades del Padró podem assenyalar alguns fets tal com veiem en la taula següent:   
  
Taula 1. Persones empadronades a la Comunitat Valenciana  
  
TOTAL 2006\* 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013\*\*  
  TOTAL ESPANYA 44.708.964 45.200.737 46.157.822 46.745.807 47.021.031 47.190.493 47.265.321 47.059.533  
  C. VALENCIANA 4.806.908 4.885.029 5.029.601 5.094.675 5.111.706 5.117.190 5.129.266 5.104.365  
  Alacant 1.783.555 1.825.264 1.891.477 1.917.012 1.926.285 1.934.127 1.943.910 1.940.886  
  Castelló 559.761 573.282 594.915 602.301 604.274 604.344 604.564 600.592  
  València 2.463.592 2.486.483 2.543.209 2.575.362 2.581.147 2.578.719 2.580.792 2.562.887  
ESPANYOLS                  
  TOTAL ESPANYA 40.564.798 40.681.183 40.889.060 41.097.136 41.273.297 41.439.006 41.529.063 41.539.400  
   C. VALENCIANA 4.138.833 4.152.927 4.182.262 4.205.335 4.217.947 4.236.408 4.246.254 4.245.162  
  Alacant 1.424.405 1.432.357 1.445.109 1.454.038 1.459.186 1.467.443 1.471.300 1.474.866  
  Castelló 481.920 485.061 488.790 491.080 492.009 492.942 492.966 492.311  
  València 2.232.508 2.235.509 2.248.363 2.260.217 2.266.752 2.276.023 2.281.988 2.277.985  
ESTRANGERS                  
  TOTAL ESPANYA 4.144.166 4.519.554 5.268.762 5.648.671 5.747.734 5.751.487 5.736.258 5.520.133  
   C. VALENCIANA 668.075 732.102 847.339 889.340 893.759 880.782 883.012 859.203  
  Alacant 359.150 392.907 446.368 462.974 467.099 466.684 472.610 466.020  
  Castelló 77.841 88.221 106.125 111.221 112.265 111.402 111.598 108.281  
  València 231.084 250.974 294.846 315.145 314.395 302.696 298.804 284.902  
UNIÓ EUROPEA                  
  TOTAL ESPANYA 1.427.662 1.708.517 2.102.654 2.273.226 2.350.172 2.395.358 2.443.617 2.352.978  
   C. VALENCIANA 333.035 387.275 457.551 483.926 495.102 496.321 506.940 493.099  
  Alacant 209.450 239.178 271.869 284.310 290.662 293.293 299.459 295.804  
  Castelló 45.083 53.643 65.613 69.043 70.216 70.539 71.933 69.051  
  València 78.502 94.454 120.069 130.573 134.224 132.489 135.548 128.244  
NO UE                  
  TOTAL ESPANYA 2.716.504 2.811.037 3.166.108 3.375.445 3.397.562 3.356.129 3.292.641 3.167.155  
  C. VALENCIANA 335.040 344.827 389.788 405.414 398.657 384.461 376.072 366.104  
  Alacant 149.700 153.729 174.499 178.664 176.437 173.391 173.151 170.216  
  Castelló 32.758 34.578 40.512 42.178 42.049 40.863 39.665 39.230  
  València 152.582 156.520 174.777 184.572 180.171 170.207 163.256 156.658  
\* Les dades UE inclouen Bulgària i Romania   
\*\* Xifres provisionals a 1/6/2013   
Font: CeiMigra   
  
La població total de la Comunitat Valenciana augmenta lleugerament, respecte a la població total de l'Estat espanyol, entre 2006 i 2013.  
  
Les províncies d'Alacant i Castelló augmenten el seu pes relatiu en la població total de la Comunitat Valenciana, mentres que la província de València disminuïx el seu pes relatiu. En números absoluts, i considerant la població total, les tres províncies augmenten de població en el període 2006-2013, encara que Alacant disminuïx si considerem el període 2012-2013, Castelló veu disminuir la seua població entre 2010 i 2013, i València es comporta igual en eixe mateix període 2010-2013.  
  
A Espanya i a la Comunitat Valenciana, el nombre d'estrangers empadronats disminuïx lleugerament el pes relatiu respecte a la població total en el període 2010-2013. En números absoluts, eixa disminució s'observa, amb alts i baixos, en el mateix període, mentres que a Espanya només pot observar-se en el període 2011-2013.  
  
La població estrangera procedent de la Unió Europea disminuïx, a Espanya i a la Comunitat Valenciana, a partir de 2012. El comportament de les províncies d'Alacant i Castelló és semblant als dos anteriors, però la província de València veu disminuir la població comunitària en 2011, que torna a augmentar en 2012 i torna a disminuir en 2013.  
  
El pes relatiu de la població extracomunitària respecte de la població total, igual que les xifres absolutes, disminuïx a Espanya, entre 2011 i 2013, mentres que a la Comunitat Valenciana, i en les tres províncies, ho fa ja des de 2010.   
  
De totes maneres, el Padró continu ha de ser matisat i pot plantejar altres dificultats distintes12. L'empadronament no pot ser equiparat a la residència real, és a dir, a les persones que habiten a Espanya, estiguen o no empadronades.   
  
Per això, quant a les dades disponibles al juny de 2013, els residents estrangers que són titulars d'un certificat de registre, autorització de residència i autorització d'estada per estudis (taula 2), són a la Comunitat Valenciana 707.666 persones, la qual cosa mostra que el nombre de persones estrangeres continua augmentant durant els anys de crisi, inclús si es considera com a indicador, encara que resulte restrictiu i no representatiu de tota la realitat13, el nombre de permisos i autoritzacions de residència en vigor. Del total de persones estrangeres el 58,92% són ciutadanes comunitàries. Açò significa que 290.691 persones estrangeres procedixen de tercers països (un 41,08% del total d'estrangers amb permís o autorització de residència). Per províncies, el percentatge de persones estrangeres comunitàries a la província de València és d'un 54,74%; i puja a un 61,22% i a un 63,19% a Alacant i Castelló, respectivament.   
  
Taula 2. Residents estrangers amb permís o autorització de residència a la Comunitat Valenciana  
  
   
Total  
Règim Comunitari  
Règim General  
Comunitat Valenciana  
707.666  
416.975  
290.691  
Alacant  
320.454  
196.170  
124.284  
Castelló  
104.754  
66.194  
38.560  
València  
282.458  
154.611  
127.847  
Font: CeiMigra  
  
Taula 3. Nacionals de tercers països en règim comunitari a la Comunitat Valenciana  
% de persones en règim comunitari respecte del total de cada nacionalitat  
Països  
50% o més  
Tailàndia, Vietnam, Mèxic, Sud-àfrica, Panamà, Japó, Estats Units, Austràlia, Indonèsia, Cuba, Malàisia, Haití i Aràbia Saudita.  
Entre un 40% i un 49,99%  
Nova Zelanda, Costa Rica, República Dominicana, Canadà, Veneçuela i Guatemala.  
Entre un 30 i un 39,99%  
Argentina, Uzbekistan, Albània, Uruguai, Nicaragua, Angola, El Salvador, Turquia i Croàcia.  
Entre un 20 i un 29,99%  
Mongòlia, Cap Verd, Taiwan, Togo, Israel, Kenya, Sri Lanka, Guinea Equatorial, Kazakhstan, Filipines, Paraguai, Corea del Sud, Síria, Xile, Tunis, Jordània, Hondures, Bielorússia, Perú i Andorra.  
Entre un 10 i un 19,99%  
Colòmbia, Líban, Sèrbia, Iran, Líbia, Rússia, Palestina, Azerbaidjan, Camerun, Egipte, Moçambic, Burkina Faso, Costa d'Ivori, Nigèria, Macedònia, Iraq, Ghana, Etiòpia, Libèria, Bangla Desh i Senegal  
Font: CeiMigra  
  
És important observar el nombre creixent de persones de tercers Estats que apareixen amb Règim Comunitari, inclús mantenint la nacionalitat estrangera. Açò pot estar indicant, per exemple, els denominats matrimonis mixtos, en els quals una persona és estrangera i l'altra és espanyola o ciutadana de la Unió Europea. Que esta realitat siga creixent no és estrany degut, primer, a la joventut de les persones immigrades i, segon, al temps de permanència a Espanya, en el qual es construïxen relacions, pertinences i projectes d'assentament definitiu. Però ha d'assenyalar-se la importància d'este fenomen en algunes nacionalitats concretes (taula 3).   
  
Respecte a les persones residents estrangeres titulars d'un certificat de registre, autorització de residència i autorització d'estada per estudis, la xifra ascendix a 707.666 persones a la Comunitat Valenciana, segons les dades disponibles al juny de 2013. Açò mostra que el nombre de persones estrangeres continua augmentant durant els anys de crisi, inclús si es considera com a indicador, encara que resulte restrictiu i no representatiu de tota la realitat14, el nombre de permisos i autoritzacions de residència en vigor.  
  
Taula 4. Nacionals de tercers països a la Comunitat Valenciana, en règim comunitari o general.  
  
 Total residents Règim comunitari % Règim  
general %  
Total 707.666 416.975 58,92% 290.691 41,08%  
Marroc 82.168 2.730 3,32% 79.438 96,68%  
Equador 45.733 3.450 7,54% 42.283 92,46%  
Colòmbia 37.036 7.262 19,61% 29.774 80,39%  
Xina 18.999 394 2,07% 18.605 97,93%  
Algèria 18.006 1.022 5,68% 16.984 94,32%  
Bolívia 15.683 1.300 8,29% 14.383 91,71%  
Ucraïna 14.250 933 6,55% 13.317 93,45%  
Argentina 12.063 4.634 38,41% 7.429 61,59%  
Rússia 9.050 1.573 17,38% 7.477 82,62%  
Pakistan 8.985 381 4,24% 8.604 95,76%  
Cuba 5.201 2.692 51,76% 2.509 48,24%  
Nigèria 5.111 697 13,64% 4.414 86,36%  
Brasil 5.085 2.532 49,79% 2.553 50,21%  
Perú 4.987 1.062 21,30% 3.925 78,70%  
Uruguai 4.971 1.729 34,78% 3.242 65,22%  
Senegal 4.089 415 10,15% 3.674 89,85%  
Índia 3.876 222 5,73% 3.654 94,27%  
Veneçuela 3.790 1.710 45,12% 2.080 54,88%  
Armènia 3.232 135 4,18% 3.097 95,82%  
Paraguai 3.105 749 24,12% 2.356 75,88%  
República Dominicana 2.784 1.293 46,44% 1.491 53,56%  
Xile 2.674 630 23,56% 2.044 76,44%  
Moldàvia 2.235 209 9,35% 2.026 90,65%  
Mali 1.824 21 1,15% 1.803 98,85%  
Guinea Equatorial 1.438 368 25,59% 1.070 74,41%  
Estats Units 1.436 777 54,11% 659 45,89%  
Geòrgia 1.411 74 5,24% 1.337 94,76%  
Hondures 1.276 276 21,63% 1.000 78,37%  
Mèxic 1.174 757 64,48% 417 35,52%  
Ghana 718 95 13,23% 623 86,77%  
Mauritània 631 22 3,49% 609 96,51%  
Bielorússia 540 115 21,30% 425 78,70%  
Filipines 526 128 24,33% 398 75,67%  
Camerun 518 85 16,41% 433 83,59%  
Guinea 487 22 4,52% 465 95,48%  
Síria 403 96 23,82% 307 76,18%  
Nepal 362 23 6,35% 339 93,65%  
Sèrbia 361 68 18,84% 293 81,16%  
Nicaragua 339 114 33,63% 225 66,37%  
Tunis 305 67 21,97% 238 78,03%  
Egipte 302 48 15,89% 254 84,11%  
Turquia 286 88 30,77% 198 69,23%  
Bangla Desh 261 28 10,73% 233 89,27%  
Gàmbia 261 20 7,66% 241 92,34%  
El Salvador 258 81 31,40% 177 68,60%  
Bòsnia-Herzegovina 250 22 8,80% 228 91,20%  
Japó 246 135 54,88% 111 45,12%  
Iran 221 41 18,55% 180 81,45%  
Rep. Dem. del Congo 219 15 6,85% 204 93,15%  
Líban 217 41 18,89% 176 81,11%  
Canadà 206 93 45,15% 113 54,85%  
Costa d'Ivori 174 25 14,37% 149 85,63%  
Guatemala 166 68 40,96% 98 59,04%  
Panamà 160 90 56,25% 70 43,75%  
Kazakhstan 160 39 24,38% 121 75,63%  
Jordània 160 35 21,88% 125 78,13%  
Austràlia 159 86 54,09% 73 45,91%  
Croàcia 159 48 30,19% 111 69,81%  
Albània 139 51 36,69% 88 63,31%  
Tailàndia 136 102 75,00% 34 25,00%  
Guinea Bissau 134 12 8,96% 122 91,04%  
Costa Rica 114 53 46,49% 61 53,51%  
Apàtrides i No consta 112 19 16,96% 93 83,04%  
Corea del Sud 104 25 24,04% 79 75,96%  
Israel 99 27 27,27% 72 72,73%  
Palestina 99 17 17,17% 82 82,83%  
Iraq 98 13 13,27% 85 86,73%  
Nova Zelanda 96 45 46,88% 51 53,13%  
Sierra Leone 92 9 9,78% 83 90,22%  
Congo 92 6 6,52% 86 93,48%  
Cap Verd 84 24 28,57% 60 71,43%  
Macedònia 82 11 13,41% 71 86,59%  
Sud-àfrica 81 51 62,96% 30 37,04%  
Etiòpia 73 9 12,33% 64 87,67%  
Burkina Faso 68 10 14,71% 58 85,29%  
Angola 58 19 32,76% 39 67,24%  
Indonèsia 56 30 53,57% 26 46,43%  
Kenya 55 15 27,27% 40 72,73%  
Azerbaidjan 48 8 16,67% 40 83,33%  
Uzbekistan 45 17 37,78% 28 62,22%  
Taiwan 36 10 27,78% 26 72,22%  
Moçambic 33 5 15,15% 28 84,85%  
Malàisia 32 16 50,00% 16 50,00%  
Vietnam 30 21 70,00% 9 30,00%  
Togo 29 8 27,59% 21 72,41%  
Líbia 28 5 17,86% 23 82,14%  
Libèria 26 3 11,54% 23 88,46%  
Benín 21 1 4,76% 20 95,24%  
Mongòlia 17 5 29,41% 12 70,59%  
Haití 12 6 50,00% 6 50,00%  
Sri Lanka 11 3 27,27% 8 72,73%  
Andorra 5 1 20,00% 4 80,00%  
Aràbia Saudita 2 1 50,00% 1 50,00%  
Font: CeiMigra  
  
Taula 5. Persones estrangeres empadronades i amb permís o autorització de residència a la Comunitat Valenciana  
  
  Amb permís o autorització de residència Empadronades Diferència  
Comunitat Valenciana 707.666 859.203 151.537  
Alacant 320.454 466.020 145.566  
Castelló 104.754 108.281 3.527  
València 282.458 284.902 2.444  
Font: CeiMigra  
  
Com pot veure's, la diferència entre persones empadronades i les que tenen permís o autorització de residència és important. Si ambdós xifres foren prou fiables, podria dir-se que eixes 151.537 persones, de les quals caldria descomptar els estudiants i altres situacions molt minoritàries, són les que podrien trobar-se en situació administrativa irregular. Però ha d'observar-se, també, que el 96% d'eixa diferència es dóna en la província d'Alacant i que afecta majoritàriament persones procedents de la Unió Europea.  
  
  
  
  
  
7. Agents de la integració  
  
El present pla director aposta per dur a terme polítiques d'integració en què tots els sectors de la societat de la Comunitat Valenciana agents socials, sector privat i Administracions Públiques així com societat civil estiguen implicats i siguen part activa del procés d'integració.  
  
En primer lloc, les Administracions Públiques o Primer Sector realitzarà el treball en matèria d'integració des de la Direcció General d'Integració, Inclusió Social i Cooperació, o la que, si és el cas, la substituïsca legalment, també des de la Comissió Interdepartamental i des de l'Administració Local, principalment a través de les agències AMICS.  
  
La Direcció General d'Integració, Inclusió Social i Cooperació és el centre directiu a què corresponen les funcions en matèria d'integració.  
  
La Comissió Interdepartamental és un òrgan col·legiat adscrit a la conselleria amb competència en matèria d'integració per a l'assessorament al Consell i a la direcció general corresponent en la planificació, execució i avaluació de les accions que foren necessàries en matèria d'integració, a més de facilitar la coordinació de l'exercici de competències en esta matèria per les distintes conselleries. Serà en esta comissió on tindrà la màxima importància la transversalitat de la política d'integració i la seua aplicació en totes les àrees de la Generalitat.  
  
Correspon a esta comissió interdepartamental establir els criteris generals de coordinació, seguiment i avaluació de les actuacions que es desenrotllen en matèria d'integració a la Comunitat Valenciana en l'exercici de les competències pròpies de la Generalitat.  
  
Així mateix, l'Administració Local, com a administració més pròxima al ciutadà, continuarà sent part fonamental tant de l'acollida com de la cohesió social a través de la xarxa d'agències AMICS desplegades per tot el territori de la Comunitat Valenciana.  
  
La xarxa d'agències AMICS naixen com un complement als servicis que la Generalitat oferix a la població immigrada en el seu procés d'integració en la nostra societat, afavorint la interculturalitat amb la societat d'acollida i la convivència.  
A més, amb les agències AMICS es fomenta la cooperació entre l'administració autonòmica valenciana i les administracions locals.  
Estes agències disposaran de professionals amb formació específica i reconeguda per les Administracions Públiques en matèria d'immigració i mediació intercultural. Formació que garantirà el foment de la cooperació entre l'administració autonòmica valenciana i les administracions locals, i que apostarà per afavorir la implicació de totes les entitats de la vida social i econòmica en la construcció d'una societat solidària, tolerant i integrada, així com per a facilitar a totes les persones que viuen a la Comunitat Valenciana uns estàndards mínims de benestar.   
  
Es fomentarà la participació del sector privat o Segon Sector en el procés d'integració a través de la gestió de la diversitat en els seus centres, per mitjà de la Responsabilitat Social Corporativa i del voluntariat corporatiu.  
L'ininterromput flux migratori a la Comunitat Valenciana en estos últims anys, ha creat una societat multicultural i, per tant, l'entrada de les persones migrades en el mercat laboral la qual cosa té com a resultat un mercat de treball que reflectix esta diversitat social. Atenent este fenomen, es fomentarà que les empreses gestionen esta diversitat garantint la igualtat d'oportunitats i la no-discriminació en el món laboral.  
  
Es continuarà afavorint la fonamental participació del Tercer Sector a través de les entitats socials especialitzades. Es tracta majoritàriament d'Entitats Socials estructurades a l'entorn del treball en les dos fases del cicle migratori: acollida i cohesió social; per mitjà d'una metodologia de treball integral i individualitzada, tractant els problemes específics de cada persona per a donar la millor resposta al seu procés d'integració. La Generalitat continuarà per això impulsant el teixit associatiu en la gestió i prestació de servicis dirigits a millorar la qualitat de vida de la població immigrada i avançar en el procés de la seua plena incorporació al desenrotllament cultural, laboral, institucional i polític de la societat civil, contribuint així a l'eradicació de qualsevol classe de racisme i xenofòbia.   
  
La Generalitat coordinarà les polítiques i accions d'integració de les persones migrades a la Comunitat Valenciana, fomentant mecanismes de col·laboració amb els agents econòmics i socials i les entitats ciutadanes, que s'establiran reglamentàriament.  
  
Es continuarà impulsant el Fòrum cívic per a la prevenció de la discriminació, la xenofòbia i el racisme i l'Observatori Valencià d'Immigració (OVIM).  
L'ObservatoriValencià d'Immigració és una ferramenta d'investigació sobre la migració de la Comunitat Valenciana que facilita el coneixement, anàlisi i valoració de la incidència dels fluxos migratoris, amb l'objectiu de millorar i adequar les polítiques socials per al progrés de la situació de les persones immigrades. Posseïx un centre de documentació especialitzat en matèria d'immigració i intercanvia informació en matèria d'immigració amb l'Administració General de l'Estat, igual que la resta de comunitats autònomes i entitats locals. Els informes i estudis de l'observatori seran objecte de pública difusió.  
  
Es continuarà impulsant el treball de la Comissió Autonòmica de seguiment del Pla Valencià per a la Prevenció de la Discriminació Interètnica, el Racisme i la Xenofòbia, i es reforçarà el seu paper en el període previst en este pla director. Esta comissió, integrada per representants de l'Administració, organitzacions no governamentals i entitats dedicades a fomentar la convivència, aporta vies i instruments d'execució per a garantir la prevenció i, així mateix, realitza un seguiment de la prevenció de conductes i actuacions discriminatòries, racistes i xenòfobes en la nostra Comunitat per a, posteriorment, imbricar accions que incidisquen encara més en la seua prevenció i solució des de la sensibilització, la detecció, la investigació i l'anàlisi transversal per àrees.   
  
A més, es donarà suport a l'Oficina Valenciana de Solidaritat amb la víctima de racisme, xenofòbia i intolerància.   
  
En quart i últim lloc, trobem el Fòrum Valencià de la Immigració, òrgan col·legiat de caràcter consultiu i de participació social i instrument de consulta, participació i debat de tots els agents socials i institucionals implicats en l'atenció integral a la població immigrada adscrit a la Conselleria competent en matèria d'integració social de les persones immigrants.  
  
Les funcions del Fòrum Valencià de la Immigració: a) són assessorar i formular recomanacions a la conselleria competent en matèria d'integració social de la població immigrada sobre totes aquelles qüestions que li foren requerides en matèria d'immigració per estos òrgans, i emetre els informes oportuns i, en especial, en l'elaboració del Pla Valencià de la Immigració; b) informar del Pla Valencià de la Immigració que li siga proposat per la direcció general competent en matèria d'integració social de les persones immigrants, amb caràcter previ a la remissió del mateix al Consell perquè l'aprove; c) conéixer totes les accions que pogueren ser realitzades des de la Generalitat en l'àmbit d'actuació del Fòrum, amb especial referència a la normativa que poguera desenrotllar-se, coordinar i potenciar les iniciatives socials en este àmbit, demanant les propostes de les organitzacions sindicals i empresarials l'activitat del qual tinga relació amb el fenomen immigratori; d) cooperar amb altres òrgans anàlegs d'àmbit internacional, estatal i autonòmic a fi de coordinar i millorar totes les actuacions que redunden en benefici de la integració social de les persones immigrants i totes les funcions que li siguen atribuïdes reglamentàriament.  
  
En definitiva, la participació de tots els sectors contemplats anteriorment en l'estructura del model d'integració en què es basa este pla director és la següent:  
  
SECTOR  
  
  
PRIMER SECTOR  
Sector Públic   
Treball de la Comissió Interdepartamental d'Immigració i de la direcció general competent.  
  
Una xarxa AMICS optimitzada i accessible a totes les persones de qualsevol municipi, coherent i eficaç, fruit del conveni entre la Generalitat i els municipis de la Comunitat Valenciana  
  
  
SEGON SECTOR  
Sector privat  
Una aposta per la responsabilitat social en matèria d'integració, la gestió de la diversitat i pel voluntariat corporatiu en l'empresa.  
  
TERCER SECTOR  
Entitats socials  
Entitats socials estructurades entorn de la idea d'acollida i cohesió social:  
  
Observatori València de la Immigració (OVIM)  
   
Comissió del seguiment del Pla Valencià per a la Prevenció de la Discriminació Interètnica, el Racisme i la Xenofòbia.   
  
Fòrum cívic per a la prevenció de la discriminació, xenofòbia i racisme.  
  
Oficina Valenciana de Solidaritat amb la víctima de racisme, xenofòbia i intolerància.   
  
FÒRUM VALENCIÀ DE LA IMMIGRACIÓ: INTEGRAT PER TOTS ESTOS AGENTS SOCIALS I INSTITUCIONALS  
  
  
  
8. Objectius i prioritats 2014-2017  
  
La Comunitat Valenciana aposta a través d'este Pla Director per un model de convivència que implica totes les persones residents a la Comunitat Valenciana en un procés dinàmic d'integració.   
  
Amb l'objectiu de facilitar esta convivència entre les persones o grups pertanyents a una o diverses cultures, la Generalitat continuarà realitzant una aposta per la mediació intercultural com a instrument d'integració d'una manera més intensa en el període que comprén este Pla Director.  
L'objectiu central d'este Pla Director és culminar el procés d'integració de les persones que han vingut des d'altres països per a dur a terme el seu projecte de vida personal en la nostra comunitat i impulsar programes que promoguen la cohesió social i una convivència enriquidora per a tota la població. En estos programes serà un instrument fonamental d'integració la figura de la persona mediadora intercultural.  
  
Este objectiu es concreta en dos línies estratègiques que es constituïxen en prioritats d'intervenció. Estes prioritats són:  
  
- Consolidar el sistema d'acollida de la població immigrada a través de programes específics d'accés als servicis públics.  
- Impulsar programes específics que promoguen la cohesió social i la convivència.  
  
Transversalment es fomentarà la formació específica de les persones tècniques d'integració social i les mediadores interculturals que intervindran en els diversos programes per a aconseguir una mediació intercultural de qualitat.  
  
8.1. De la mediació intercultural   
  
La mediació intercultural és un instrument que contribuïx a millorar la comunicació, la relació i la integració de persones o grups presents en un territori, que pertanyen a una o diverses cultures i amb codis culturals diferents.   
  
La mediació intercultural suposa la intervenció d'una tercera part, amb capacitat per a donar a conéixer les claus, les representacions culturals i socials dels actors implicats per a superar situacions de desconeixement i incomunicació, conflictes de valors o interessos, o l'existència de diferències o desigualtats amb vistes a construir un nou marc comú de convivència.  
  
Esta mediació intercultural a la Comunitat Valenciana és un instrument consolidat d'integració amb què compten totes les persones que han apostat per conviure en la nostra comunitat autònoma. Ha demostrat ser eficaç en prevenció de conflictes, transformació i, en el si de la gestió positiva de la diversitat, com un indispensable element integrador i element imprescindible de cohesió social.   
  
La Generalitat és conscient que la persona mediadora és una figura imprescindible en este procés d'integració bidireccional que inclou tant l'acollida on és clau en l'atenció a la població immigrada en el moment de la seua incorporació a la societat valenciana. Fomenta i facilita la comunicació entre ambdós cultures i continuarà sent clau en la segona fase de cohesió social i promourà la participació activa des del teixit social (associacionisme, xarxes, etc.), així com el treball amb la societat d'acollida I servirà de pont i facilitarà espais de trobada per a la convivència intercultural. És una necessària figura que hi ha entre les diferents cultures. La mediació intercultural es constituïx per tant en la ferramenta idònia facilitadora de la comunicació, la prevenció i la resolució de conflictes, més enllà de l'anterior, s'erigix en una cultura, la cultura de la convivència, del respecte i del reconeixement a la diversitat.   
  
Esta aposta per la figura de la mediació intercultural es realitzarà en primer lloc, a través de la seua regulació normativa; en segon lloc, a través de la formació i especialització i col·laborarà amb les diverses universitats de la Comunitat Valenciana i en tercer lloc, a través del treball en una xarxa formada pels mediadors interculturals de la nostra Comunitat degudament acreditats.  
  
La regulació normativa s'anirà desenrotllant i si fóra necessari, i adaptant-se al nou context social. Es donarà continuïtat, així mateix, al treball de formació i especialització en mediació intercultural per a la millora de la qualitat. Dut a terme a través de l'oferta formativa oferida des de la Generalitat en coordinació amb universitats de les tres províncies de la Comunitat Valenciana així com amb altres entitats especialitzades en esta matèria.  
  
En este marc de coordinació i fruit del consens de les institucions universitàries implicades amb l'administració autonòmica, els continguts formatius reflectits en la pròpia Orde de Mediació Intercultural constituïxen un marc de referència per a la posada en marxa dels cursos d'especialització oferits per universitats de les tres províncies de la nostra comunitat.  
  
S'incidirà en el treball en xarxa de les persones mediadores interculturals de la Comunitat Valenciana degudament acreditades. Esta xarxa tindrà com a objectiu donar resposta a les necessitats d'integració específica de les persones immigrades a través d'un equip de professionals acreditats i amb formació especialitzada.   
  
Esta xarxa de personal mediador exercirà la seua labor, tal com es realitza, en dos àmbits fonamentals: en entitats privades o públiques on la seua funció puga ser rellevant de cara a la gestió de la diversitat cultural, com és el cas de les agències de mediació per a la integració i la convivència social (AMICS), de titularitat municipal o supramunicipal.   
  
La persona mediadora intercultural tindrà un paper fonamental tant en la fase d'acollida com en la de cohesió social.  
  
8.2 Fases d'intervenció   
  
8.2.1 Acollida  
  
S'entén per acollida el conjunt d'actuacions que es realitzen, en un període inicial, per a atendre les persones estrangeres que vénen a la Comunitat Valenciana, amb independència de la seua situació administrativa. Segons el Pla Estratègic de Convivència i Integració (PECI) : ''acollida és la primera etapa i la més crucial en el procés d'integració ja que implica una atenció integral que facilitarà la incorporació a la societat, d'ací la necessitat d'instruments, ferramentes i servicis que faciliten suport, orientació, acollida en sentit estricte (en especial en situacions de vulnerabilitat) inserció, reagrupació familiar, creació de les condicions necessàries per a la integració (recursos i béns socials: idioma, història, coneixement de les institucions, cursos d'educació cívica, prevenció de l'exclusió social - irregularitat sobrevinguda) i formació en l'exercici de drets i deures''.  
  
A nivell de la UE, el Programa Comú per a la Integració-Marc per a la integració dels nacionals de tercers països en la Unió Europea recollit en la COM (2005) 389 final, que conté els Principis Bàsics Comuns (PBC), també reflectix la importància de l'accés en esta primera etapa de les persones estrangeres a les institucions i als béns i servicis tant públics com privats existents en la societat d'acollida.  
  
A la Comunitat Valenciana es facilitarà este accés i proporcionarà una resposta integral, coordinada i transversal a través d'un treball dut a terme junt amb la xarxa d'agències AMICS i junt amb les diverses organitzacions, públiques o privades, que treballen en l'àmbit de la Integració.  
  
8.2.1.1. Acollida/Informació, assessorament i acompanyament  
  
Com es recull en la Comunicació COM (2010) 758 final de l'estratègia contra la pobresa i l'exclusió de la UE , per a aconseguir l'objectiu d'Europa 2020 d'inclusió i cohesió socials en la UE, és fonamental l'acompanyament en el procés de passar a formar part d'una societat nova, perquè es tracta d'un pas molt complex que exigix esforços en diversos àmbits. Este procés comprén l'accés al mercat de treball, la vivenda, els servicis públics (en especial els de benestar i educació), els servicis privats, la constitució de relacions socials i culturals amb la comunitat, la dinamització comunitària i intercultural i la participació en els processos polítics.  
  
A la Comunitat Valenciana es donarà suport a diferents servicis d'acollida a les persones estrangeres que han anat arribant a la nostra comunitat autònoma estructurats en tres tipus de servicis: informació, assessorament i acompanyament.   
  
Es recolzarà l'acollida realitzada a través de dos agents de la integració principals: la xarxa d'agències AMICS desplegada a tot el territori de la Comunitat Valenciana com a complement als servicis que des del Consell s'oferixen a la població immigrada en el seu procés d'integració en la nostra societat i les diverses organitzacions i entitats, tant públiques com organitzacions de la societat civil que tenen com a objectiu la integració d'esta població involucrades en l'atenció a este col·lectiu per mitjà de programes d'acollida integral, (i s'inclourà allotjament i manutenció), també per mitjà de la primera acollida i acompanyament, inserció sociolaboral i mediació intercultural, així com realitzar una intervenció social amb població immigrada a través d'un sistema de treball en xarxa.   
  
Estes xarxes i les seues actuacions formen part ja del sistema d'integració de la Comunitat Valenciana i per la qual cosa este pla consolidarà este model d'acollida perquè, tant les futures persones que continuen arribant com les persones que formen part de la població immigrada de la Comunitat Valenciana tinguen garantits l'accés als recursos bàsics necessaris per a la seua qualitat de vida i la seua completa integració.   
  
Este procés d'acollida es du a terme a la Comunitat Valenciana per a facilitar a la població immigrada informació perquè puga accedir als diferents servicis així com assessorament i acompanyament i la garantia de l'accés a estos recursos amb l'objectiu de millorar la qualitat de vida de les persones.   
  
Les àrees en què es treballarà seran:  
  
Educació  
Salut  
Ocupació i formació  
Vivenda  
Assessorament jurídic  
  
Les funcions de la persona mediadora així com de les persones que des d'altres àrees treballen de mode professional en la integració de la població immigrada se centraran en la detecció de necessitats i l'atenció de les demandes de la població immigrada, i les derivarà a les instàncies competents per mitjà de les vies de la intervenció social. Es donarà part als professionals de cada àmbit de les carències o demandes, i es donarà suport i aportarà les claus interculturals. Així mateix, hi haurà una permanent coordinació amb les persones que sol·liciten el servici i realitzaran l'acompanyament amb els recursos necessaris.   
  
Amb caràcter general, perquè, els objectius quant a informació, assessorament i acompanyament seran, en primer lloc, assegurar que les persones immigrades nouvingudes o durant el període en què ja siguen residents a la Comunitat Valenciana siguen informades i assessorades sobre els recursos existents. A més, s'encarregaran de facilitar l'accés a estos per a garantir la integració i evitar situacions de desprotecció, vulnerabilitat i/o exclusió social; i garantiran els seus drets i informaran sobre els seus deures respecte a les diferents àrees enumerades.   
  
Educació  
  
La funció d'informació, assessorament i acompanyament en esta àrea consistix a garantir l'accés de les persones immigrades al sistema educatiu a través de la informació sobre els requisits necessaris per a este accés, sobre els diferents centres educatius existents i sobre alternatives d'oci i temps lliure, entre altres.   
  
S'habilitaran també mecanismes de coordinació i seguiment entre la Conselleria de Benestar Social i la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.   
  
Salut  
  
La salut com a dret fonamental de les persones suposa, segons la Declaració Universal dels Drets Humans, el gaudi d'un nivell de vida adequat que garantisca un bon estat de salut i de benestar tant per a la persona com per a la seua família. Així mateix, la nostra constitució reconeix el dret a la protecció a la salut i establix que competix als poders públics organitzar i tutelar la salut publica a través de les mesures i prestacions necessàries.   
  
La població immigrada que es troba a la Comunitat Valenciana té dret a l'assistència que li proporciona el Sistema Sanitari Públic de la Comunitat Valenciana per això es fomentaran les accions d'informació a la població immigrada sobre els recursos específics de la salut i sobre les prestacions sanitàries.  
  
Es fomentarà la introducció de la perspectiva intercultural en l'atenció sanitària i les activitats de prevenció i sensibilització en salut, en especial a la dona, des d'una perspectiva intercultural.  
  
Ocupació i formació  
  
Es donarà suport al treball d'informació i d'assessorament, així com el posterior acompanyament respecte a l'ocupació que duen a terme a la Comunitat Valenciana tant les entitats socials com les agències AMICS. Es fomentaran les activitats d'inserció sociolaboral i s'organitzaran accions de formació prelaboral i laboral segons les necessitats formatives detectades, així com orientació laboral enfocada al sector on siga més necessària la contractació laboral.  
  
En el període que comprén este Pla Director s'impulsaran accions que incidisquen en la formació i reciclatge per a una millor adaptació al mercat laboral i es buscarà possibilitar que la població immigrada accedisca al mercat laboral en igualtat de condicions que la població autòctona, i es fomentarà l'emprenedoria entre la població immigrada.  
  
Vivenda  
  
La funció d'este àrea serà facilitar, en coordinació amb l'Administració competent, l'accés de les persones immigrants a la vivenda informant i s'orientarà sobre recursos d'allotjament en la fase d'assentament inicial, i es realitzaran els informes pertinents que afecten la vivenda i informaran i orientaran sobre els organismes i recursos existents en matèria d'habitatge.   
  
Assessorament jurídic  
  
La població que prové d'altres països amb l'objectiu de viure en la nostra comunitat autònoma, planteja a la seua arribada, entre altres demandes, la sol·licitud d'informació sobre les possibilitats de regularització administrativa; es tracta d'una demanda que requerix d'una resposta específica ja que la seua situació administrativa condiciona el conjunt d'accions que podrà dur a terme.  
  
Per a això, s'oferirà informació en matèria d'estrangeria, orientació en aquells casos en què siga necessari i acompanyament als servicis jurídics. A més, es realitzaran accions de mediació amb els servicis jurídics.  
  
Serà necessari l'establiment de mecanismes de coordinació entre la Conselleria de Benestar Social i la Conselleria de Governació i Justícia per a establir pautes d'intervenció conjuntes, dissenyar mesures per a fomentar la integració de les persones immigrades, seguiment de casos especials, etc.   
  
D'altra banda, bé per la Generalitat o en coordinació amb les administracions locals, es facilitaran els diversos informes necessaris recollits per la normativa en matèria d'estrangeria.  
  
8.2.1.2. Acollida/Xarxa de centres d'acollida  
  
Els centres d'acollida són unitats administratives o servicis atesos per organitzacions socials, sense ànim de lucre, registrades com a tals en el registre que reglamentàriament estiga establit. En estos centres d'acollida es presta especial atenció a les persones més vulnerables i en risc d'exclusió social.  
  
Este Pla, en el seu compromís amb les persones immigrades més desfavorides, continuarà el seu suport als centres d'acollida en el període d'este Pla, així com els servicis d'acollida que s'oferixen des d'estos a la població immigrada. Entre els objectius prioritaris dels centres d'acollida estan el d'informar i assessorar sobre els distints servicis socials i centres d'interés, atenent en primer lloc a les necessitats bàsiques de la persona immigrada.  
  
Es recolzaran així mateix programes que tinguen com a objecte conéixer la persona, els seus problemes i necessitats, i informar i proposar les mesures adequades i proporcionaran, si és el cas, els mitjans per a atendre temporalment les necessitats bàsiques de la persona immigrada. Es donarà suport així mateix a programes d'acollida integral de persones immigrades en risc d'exclusió social així com l'acollida de persones laborals temporeres.  
  
8.2.1.3. Acollida/Xarxa d'escoles d'acollida  
D'acord amb el principi bàsic comú quart, contingut en el Programa Comú per a la Integració Marc per a la integració dels nacionals de tercers països en la Unió Europea recollit en la COM ( 2005)389: "Un coneixement bàsic de l'idioma, la història i les institucions de la societat d'acollida és indispensable per a la integració; permetre a la població immigrada adquirir eixe coneixement bàsic és essencial perquè la integració tinga èxit."  
  
A la Comunitat Valenciana comptem per a la consecució d'este objectiu amb el programa voluntari escola d'acollida que facilita este coneixement i aproximació a la cultura de la societat d'acollida. Els objectius d'este programa són proporcionar a les persones que formaran part de la ciutadania de la Comunitat Valenciana, coneixements sobre la societat en general i de la valenciana en particular, i dotar d'autonomia personal als nous ciutadans perquè puguen exercir plenament la seua ciutadania.  
  
Este programa és l'instrument d'actuació bàsic de compromís d'integració i una ferramenta que voluntàriament introduïx a la persona immigrada en el coneixement dels valors i regles de convivència democràtica, dels seus drets i deures, l'estructura política constitucional espanyola i els idiomes oficials de la Comunitat Valenciana; elements essencials perquè coneguen la societat que els ha acollit i s'integren en esta.   
  
Durant el període d'este Pla Director s'apostarà per este programa i es buscarà dotar la població immigrada dels coneixements i habilitats necessàries per a aconseguir la seua integració en la societat valenciana tant d'una manera presencial com en línia.  
  
8.2.2 Cohesió social   
  
Si l'acollida és fonamental per a començar l'adaptació tant de les persones nouvingudes com de la societat receptora, la cohesió social es mostra com l'objectiu a aconseguir a través de la plena integració de la població immigrada.   
  
En l'actualitat, la població immigrada ja forma part de la vida quotidiana en les nostres ciutats i ja és visible la presència de les segones i, en algun cas, terceres generacions en els centres educatius a tots els nivells i en els diferents àmbits. Com indica l'Organització Internacional per a les Migracions, el desafiament en esta etapa és permetre un equilibri entre les identitats culturals originals de la població immigrada i un sentit de pertinença que té com a base l'acceptació dels valors fonamentals i institucions de la nova societat.   
  
Esta fase de cohesió social i convivència pacífica, per tant, requerirà de tots els nostres esforços.   
  
Des de la Generalitat s'aposta per una societat cohesionada, una comunitat d'individus lliures que es donen suport en la busca d'objectius comuna a través de mitjans democràtics atés que una societat cohesionada és més justa, és capaç de generar majors taxes de capital social, d'establir mecanismes i xarxes de confiança entre el conjunt d'agents socials que operen en el seu territori i gestionar amb major efectivitat els processos de crisis econòmiques i socials.   
  
\*\*\*Esta concepció de la cohesió social emfatitza la necessitat de consolidació de la solidaritat i la prevenció de l'exclusió a través de l'èxit d'un vincle fort entre tots els seus ciutadans i ciutadanes en una societat que compartisca la mateixa cultura, els mateixos interessos i en la que s'eviten posicions enfrontades. I, si bé és cert que la societat valenciana avança en un ràpid procés d'integració de la població immigrada, la integració definitiva serà només possible si la solidaritat, el respecte i la igualtat de drets es consoliden com a valors absoluts de convivència intercultural. Per això, per a consolidar estos valors, es continuaran dissenyant polítiques preventives de gestió positiva de la diversitat que permeten evitar situacions de desigualtat i de conflictes socials.  
  
És per això pel que, en esta segona fase de cohesió social i convivència pacífica, s'incidirà en el treball amb la població immigrada que està veient incrementat la seua situació de risc d'exclusió social, tenint en compte de manera especial el treball a realitzar amb els i les jóvens pertanyents a les segones i terceres generacions a través de la gestió d'un Pla específic per a les mateixes.  
L'objectiu del Pla Director pel que fa a la cohesió social es durà a terme a través dels programes següents :  
  
- Mediació Intercultural i Gestió de la diversitat  
- Escoles d'Integració  
- Prevenció de racisme i xenofòbia  
  
8.2.2.1. Cohesió Social/Mediació Intercultural i gestió de la diversitat  
  
Respecte a la població immigrada que ja es troba a la Comunitat Valenciana es fomentaran des de la Generalitat accions encaminades a culminar el procés d'inclusió social en esta segona fase afavorint accions que fomenten la cohesió social i la convivència pacífica entre totes les persones que residim en esta comunitat autònoma, incloent-hi a aquelles persones amb què realitzem el treball d'acollida i que ja formen part de la nostra ciutadania, als seus fills i filles: els cridats ?segones generacions- i inclús a les posteriors ?terceres generacions- en diferents àrees d'actuació.  
  
Com hem avançat, este Pla Director fomentarà el treball de les persones mediadores interculturals en estos diferents àmbits d'actuació, amb una funció clara i específica de suport, mediació, acompanyament i gestió de la interculturalitat. Per mitjà de la intervenció d'estes en els diferents aspectes de la convivència social i comunitària es busca la sensibilització, la prevenció bidireccional del racisme i la xenofòbia, fomentant la participació social a través de mecanismes de voluntariat i dinamització. Es pretendrà amb açò obtindre una cohesió social de què siguen part no sols les associacions, sinó també la ciutadania.   
  
Les àrees d'actuació en què es treballarà principalment igual que en acollida seran:  
  
Educació  
Salut  
Ocupació i formació  
Àmbit Comunitari  
  
  
Educació  
  
En les nostres aules es viu la diversitat cultural potser d'una manera més intens que en cap àmbit, per això és en este àmbit on es duran a terme col·laboracions i accions coordinades tant des de l'educació formal com no formal per a contribuir a l'èxit de la cohesió social. Esta mediació haurà de contemplar el correcte seguiment i la prevenció de l'absentisme escolar.   
  
És en les aules dels diversos centres educatius on la Generalitat recolzarà accions que afavorisquen que la integració, la inclusió, la vivència de la diversitat cultural i l'ajust mutu siguen una realitat, fomentant activitats o tallers junt amb el professorat en l'espai proporcionat per les aules de convivència donant a conéixer als i les escolars els seus drets i deures. Este treball es realitzarà en coordinació amb altres agents socials/entitats/associacions a fi de fomentar el treball en xarxa, la coordinació, la complementarietat i el treball eficaç i eficient en matèria de sensibilització intercultural.   
  
Així mateix, es recolzarà la realització de tallers, dinàmiques de sensibilització o altres activitats per a la prevenció de conflictes interculturals de manera que, units en la mateixa tasca, l'alumnat i les seues famílies interaccionen i es relacionen a través de fórmules formatives com, per exemple, l'escola de pares i mares.   
  
En este àmbit educatiu la persona mediadora serà una figura de la màxima importància, que realitzarà un treball de mediació rehabilitadora intervenint en els conflictes entre l'alumnat o entre el professorat i l'alumnat provinent d'altres cultures i les seues famílies. També serà important el seu treball de mediació preventiva a través de la realització de tallers, dinàmiques o altres activitats de sensibilització amb el conjunt de l'alumnat. Tot això sense perjuí d'apostar també per una mediació creativa i transformadora, generada a partir de la creació de noves regles que comporta l'acte constructiu i regeneratiu de la mediació per se  
  
Salut  
  
En l'àmbit sanitari s'apostarà per l'actuació en mediació des d'una perspectiva de salut pública i comunitària que haurà de tindre un caràcter preventiu i de promoció, per la qual cosa les activitats que es recolzaran seran les d'assessorament i suport al personal professional sanitari.  
  
Es proporcionarà la informació necessària al personal sanitari i a la població immigrada per a aclarir les situacions i evitar conflictes. Per a això, es treballarà de forma coordinada amb la resta de professionals per a generar uns protocols d'actuació enfront de situacions de desprotecció de la població immigrada enfront de l'atenció sanitària.   
  
Així mateix es recolzarà la formació específica dels/as professionals sanitaris en temes de mediació intercultural. Es fomentarà la inclusió de la figura del mediador intercultural en els equips d'atenció sanitària, com una figura clau per a la mediació. Es generarà una xarxa de professionals mediadors disponibles per a contactar amb ells en els casos que siga necessari i evitar, d'esta manera, situacions de conflictes i de desprotecció per ambdós parts (població immigrada i autòctona). La persona mediadora intercultural treballarà conjuntament amb l'equip de professionals de l'àrea social que intervinguen en l'àrea de salut (treballadors socials fonamentalment), per a establir un treball coordinat i complementari.   
  
Ocupació i formació  
  
Per mitjà de la mediació intercultural es pretén previndre i resoldre els conflictes que es pogueren donar en l'àmbit laboral. La labor de prevenció es du a terme facilitant un marc d'acostament entre l'empresa i les persones migrades treballadores i es crearan espais de trobada que possibiliten el diàleg i la busca d'alternatives al conflicte.  
  
Es recolzarà a les organitzacions públiques o de la societat civil que realitzen accions d'inserció soci laboral dirigides a la població immigrada així com d'integració en l'àmbit social i laboral per mitjà de la formació i incidint especialment en l'accés al treball de la dona immigrada en igualtat de condicions. D'altra banda, es facilitarà l'emprenedoria entre la població immigrada en consonància amb allò que s'ha previst per la Comissió europea en el seu Pla d'Acció sobre Emprenedoria 2020, el qual proposa promoure l'esperit empresarial entre els migrants que ja residixen en la UE.  
  
Segons el Programa comú de la UE arreplegat en la Comunicació COM (2005) 389 final, un altre dels principis bàsics comuns essencial per a la integració és l'ocupació: ?L'ocupació constituïx una part fonamental del procés d'integració i és essencial per a la participació dels immigrants, per a les contribucions que els immigrants aporten a la societat d'acollida, i per a fer visibles tals contribucions."  
L'Estratègia2020 assenyala que, a pesar que cal ser conscient del moment de crisi econòmica en què ens trobem immersos, Europa és capaç d'aconseguir un creixement inclusiu, sostenible i intel·ligent i de trobar el mode de crear nous llocs de treball. Per això, un dels propòsits d'Europa 2020 és la creació d'ocupació, una ocupació que integre la població immigrada en la població activa.  
  
Àmbit comunitari  
  
En l'àmbit comunitari es treballaran les relacions de conflicte que puguen donar-se en comunitats, veïnats o barris i es treballarà per a la seua prevenció. Es recolzarà la realització d'un treball intens encaminat fonamentalment a facilitar la relació, l'intercanvi i el treball cooperatiu entre les agències AMICS i les organitzacions socials que conviuen en un determinat context per a impulsar processos de reflexió i acció respecte als reptes i oportunitats que presenta la diversitat cultural. Per a això es recolzarà des de la Generalitat la creació d'espais de trobada entre la població immigrada i autòctona. Totes estes actuacions es complementaran amb accions de seguiment i avaluació.  
  
Es tracta de realitzar un treball d'acostament i reforç dels diversos recursos públics de què disposa la ciutadania en els diferents aspectes de la convivència social i comunitària per a facilitar la cohesió enfortint les relacions socials. La Generalitat recolzarà, en concret, la realització de projectes integrals d'integració social en barris, incidint especialment en les famílies.  
  
D'altra banda, i insistint en la preocupació per la població més exclosa, es realitzarà un treball de coordinació entre les administracions competents, els servicis socials i les organitzacions de la societat civil a través del qual es promoga l'accés a la vivenda i als diferents servicis per part de la població immigrada i els seus descendents. Es farà especial insistència en les persones que residisquen en condicions d'exclusió social en assentaments, infravivendes, xaboles o que es troben sense sostre.   
  
Hi ha altres àmbits d'actuació en què el personal mediador realitzarà els seus intervencions.i que es recolzaran des de la Generalitat principalment a través del suport en matèria de formació específica en mediació intercultural. Entre estos podem distingir l'àmbit policial, familiar o el jurídic.  
  
8.2.2.2. Cohesió Social/Escoles d'Integració  
  
La Comunitat Valenciana aposta per un model de convivència que implica totes les persones residents a la Comunitat Valenciana. Hem de considerar el concepte d'integració com un procés bidireccional, ja que es veuen afectades tant les persones autòctones com les al·lòctones i les seues institucions. Es tracta d'un canvi dinàmic de contínua i mútua adaptació la convicció i gestió del qual ha de ser compartida per les distintes administracions, actors socials i conjunt de la societat. Per a aconseguir esta acceptació cal realitzar esforços, programes, activitats i recursos amb l'objectiu d'informar, conscienciar i sensibilitzar al conjunt de la població. Entre elles pot ser de gran utilitat l'organització de campanyes en què s'utilitzen tot tipus de mitjans visuals o escrits que aconseguisquen que la població immigrada aparega en els Mitjans de comunicació sempre com quelcom positiu i beneficiós.   
  
La Comunitat Valenciana posa a disposició de la població immigrada un conjunt de servicis específics, junt amb aquells dirigits al conjunt de la ciutadania, per a la consecució de la integració social.  
  
Este Pla fomentarà la realització de qualsevol tipus d'activitats divulgatives, com a jornades o seminaris dedicats al coneixement, comprensió i gaudi de les diferents cultures presents en el municipi en el si d'estes Escoles. L'organització d'estes activitats comportarà trobades entre autòctons i estrangers en què estos puguen fer arribar a la població nativa la seua cultura.  
  
En estos moments, en que es té com a objectiu la cohesió social entre la població immigrada i la societat d'acollida, la Generalitat apostarà per un pas més que suposa l'aportació de la cultura, tradicions i coneixement de la població immigrada amb l'objecte de compartir i enriquir la població autòctona a través de les Escoles d'Integració, en elles la població immigrada s'obrirà al coneixement de la seua cultura per part dels valencians i valencianes, que ampliaran els seus coneixements gràcies a estes aportacions.  
  
8.2.2.3. Cohesió Social/Prevenció del racisme i xenofòbia  
  
Segons el Programa Comú per a la Integració arreplegat en la Directiva COM(2005)389 final, la promoció dels drets fonamentals, l'absència de discriminació i la igualtat d'oportunitats per a tots són elements clau de la integració.   
  
Açò suposa que hem d'aconseguir que les generacions futures nascudes a la Comunitat Valenciana creguen, per damunt de tot, en el ser humà i continuen construint una societat valenciana com a societat d'iguals en què tenen cabuda les persones sense cap distinció, una societat basada en la interculturalitat en les seues relacions socials que consagre el principi d'igualtat.   
  
El nostre Pla Valencià per a la Prevenció de la Discriminació Interètnica, el Racisme i la Xenofòbia arreplega que la integració real és només possible si ?la solidaritat, el respecte i la igualtat de drets es consoliden com a valors absoluts de convivència?. Estos valors suposen un compromís per a tota la ciutadania i principalment per a l'educació de la nostra infància en valors de convivència i pau. És en la consecució d'este objectiu sobre el qual es continuarà incidint a través de la sensibilització i del treball desenrotllat pel comité de seguiment del Pla Valencià per a la Prevenció de la Discriminació interètnica, el racisme i la xenofòbia.  
  
Però en el nou context econòmic en què ens trobem, amb una menor intensitat en el fluix migratori d'arribada, però una gran diversitat cultural i religiosa hi ha l'amenaça, com ocorre en tots els països en el si de la Unió, d'un augment de la intolerància i la xenofòbia que podria afectar la convivència. Per això s'incidirà en el treball de prevenció del racisme i la xenofòbia.   
  
La ferramenta central per a facilitar l'èxit d'esta prevenció del racisme i la xenofòbia que es fomentarà per mitjà d'este Pla Director, és la Mediació Intercultural. Es tindran així mateix en compte les qüestions transversals de gènere, i la importància de treballar amb les famílies incidint en la infància i la joventut a través de la dinamització i participació social. Tot això complementant-se amb accions que es desenrotllaran des del Pla Valencià de prevenció del racisme, la xenofòbia i la discriminació interètnica i que és convenient reforçar en l'àmbit de la sensibilització, intervenció i des de la labor de l'Oficina Valenciana de Solidaritat amb la víctima de racisme, xenofòbia i intolerància.  
  
Igual que en el cas d'acollida, la Generalitat proporcionarà una resposta integral, coordinada i transversal a través d'un treball dut a terme junt amb la xarxa d'agències AMICS (Agències de Mediació per a la Integració i la Convivència Social) i junt amb les diverses organitzacions, públiques o privades, que treballen en l'àmbit de la Integració.  
  
8.3. Eixos transversals  
  
La transversalitat és un instrument articulador que permet interrelacionar els diferents àmbits d'actuació.  
  
Àmbit de família, infància i joventut. Pla 2-3 G.  
  
En l'àmbit de la integració serà fonamental tindre en compte els diferents processos pels quals travessa una família i que afecten o poden afectar totes les àrees que hem mencionat.  
  
En el cas dels fills/as de les persones migrades nascudes a la Comunitat Valenciana que conformen la ?segona generació?, s'enfronten a circumstàncies diferents d'aquelles que van haver de viure els seus progenitors pel que ens trobem davant de nous escenaris. També ens trobarem amb el cas que molts/as d'ells/as no estan vivint el seu propi projecte migratori sinó el dels seus pares. Respecte a esta ?segona generació?, considerem necessari posar en marxa el ?Projecte 2-3G- que comprendrà el diagnòstic de la seua situació a la Comunitat Valenciana, i l'elaboració de mesures concretes i transversals adaptades al diagnòstic prèviament realitzat.  
  
Perspectiva de gènere  
  
El Dret a la Igualtat és un dels drets reconeguts i consagrats en la Constitució Espanyola de 1978 en el seu Art. 14, sent l'article 9.2. de la Constitució Espanyola el que establix l'obligació dels poders públics de promoure les condicions perquè la igualtat de l'individu i dels grups en què s'integra siguen reals i efectives.  
  
A nivell europeu, és el Tractat d'Amsterdam (1997), arreplegat en el Marco Normatiu d'este Pla Director, el que conté dos disposicions respecte a la igualtat: l'article 13, que permet al Consell adoptar accions adequades per a lluitar contra la discriminació per motius de sexe, origen racial o ètnic, religió o conviccions, discapacitat, edat o orientació sexual i l'article 73 K, que arreplega la importància de promoure accions de lluita contra les discriminacions per sexe o orientació sexual, necessitant dels esforços de cada una de les institucions i organismes implicats per a això.  
  
L'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana arreplega el dret a la igualtat en el seu art 10.3, que diu que la Generalitat promourà, entre altres, la igualtat de drets d'hòmens i dones en tots els àmbits, en particular en matèria d'ocupació i treball; protecció social contra la violència, especialment de la violència de gènere; i en l'article 11, afig que la Generalitat, d'acord amb la Carta de Drets Socials, vetlarà en tot cas perquè les dones i els hòmens puguen participar plenament en la vida laboral, social, familiar i política sense discriminacions de cap tipus i garantirà que ho facen en igualtat de condicions. A estos efectes, es garantirà la compatibilitat de la vida familiar i laboral. En l'article 10.4 s'arreplega que la Generalitat, en el marc de les seues competències i per mitjà de la seua organització jurídica, promourà les condicions necessàries perquè estos drets socials siguen objecte d'aplicació real i efectiva.  
  
Per això, des de la Conselleria de Benestar Social s'abordaran este tipus d'actuacions de manera transversal per a garantir la igualtat efectiva de totes les dones residents a la Comunitat Valenciana i, en especial, de les dones immigrades en coherència amb les polítiques internacionals, comunitàries i nacionals per la importància de la promoció de la dona en general i de la immigrada en particular. També es tindran en compte les circumstàncies especials a què pogueren enfrontar-se les xiquetes migrades.  
  
La llei Orgànica 3/2007 per a la igualtat efectiva de dones i hòmens establix els criteris generals que han de regir les actuacions de tots els poders públics i en el seu art. 14.6 fa referència a la consideració de les singulars dificultats en què es troben les dones de col·lectius d'especial vulnerabilitat com són les que pertanyen a minories, les dones migrants, les xiquetes, les dones amb discapacitat, les dones majors, les dones viudes i les dones víctimes de violència de gènere, per a les quals els poders públics podran adoptar mesures d'acció positiva.  
  
És esta mateixa llei, que arreplega específicament l'aplicació de la transversalitat del tema de gènere en totes les polítiques, incidix en les especials circumstàncies de vulnerabilitat per les quals travessen algunes dones.  
  
La transversalitat s'aplicarà incorporant la perspectiva de gènere en els àmbits de la salut, educació, ocupació, vivenda, etc. incidint en els especials casos d'exclusió.  
  
La Generalitat recolzarà als organismes públics o de la societat civil que realitzen programes per a les diferents necessitats dels col·lectius de dones en situació o risc d'exclusió.  
  
Participació social/voluntariat.  
  
La Participació de la població immigrada en la formulació de les polítiques i mesures d'integració, especialment a nivell local, es considera fonamental en el procés democràtic i afavorix la seua integració tal com s'arreplega en el Principi Bàsic Comú núm. 9 del Programa Marco.  
  
Per a l'èxit de la cohesió social en la nostra societat és essencial la participació de la població immigrada com a via d'integració i pau social, per això, els poders públics promouran i articularan la participació de la iniciativa social en les entitats sense ànim de lucre que treballen en l'àmbit de la integració i fomentaran la col·laboració solidària de la ciutadania a través de l'acció voluntària; es fomentarà la inclusió de la persona immigrada en el teixit associatiu de la Comunitat Valenciana, d'acord amb la regulació establida en la llei del voluntariat de la Comunitat Valenciana duent-se a terme campanyes informatives i formatives amb la finalitat de promoure i desenrotllar els valors i els avantatges de la participació ciutadana.  
  
Així mateix es fomentarà la participació per part de l'empresa privada i les pròpies Administracions Públiques a través del voluntariat corporatiu.  
  
9. Desenrotllament dels objectius del Pla 2014-2017  
OBJECTIUS I ACCIONS. ÀREES D'ACTUACIÓ.  
LÍNIA ESTRATÈGICA 1  
ACOLLIDA: Facilitar l'accés de la població immigrada als diversos servicis públics a través de programes específics  
PROGRAMA  
OBJECTIU GENERAL  
OBJECTIU ESPECÍFIC  
ACTIVITATS/ACCIONS  
INDICADORS  
RESPONSABLES  
INFORMACIÓ, ASSESSORAMENT I ACOMPANYAMENT  
Proporcionar atenció a la població immigrada des de la seua arribada per a facilitar el seu accés als servicis públics  
O.E.1 .  
  
Informar, assessorar i acompanyar sobre el sistema educatiu  
O.E.1.  
  
A.2.1.Informar, assessorar i acompanyar la població immigrada sobre l'accés al sistema educatiu  
A.2.2..Informar, assessorar i acompanyar la població immigrada sobre alternatives d'oci i temps lliure.  
A.2.3. Informar, assessorar i acompanyar els menors per a la seua escolarització i l'accés, si és el cas, a programes d'educació compensatòria i d'acollida escolar (en especial als que es troben en assentaments)  
A.2.4. Informar sobre com aconseguir l'homologació de títols o derivar a l'administració que preste este servici.  
A.2.5. Donar atenció immediata i acompanyament als/les menors immigrats/as no acompanyats (MINA) perquè reben de l'administració competent l'atenció immediata.  
O.E.1.  
  
I.2.1. Nre. d'atencions en matèria d'accés al sistema educatiu  
I.2.2. Nre. d'atencions en matèria de i/o alternatives d'oci i temps lliure  
I.2.3. Nre. atencions a menors en matèria educativa  
I.2.4. Nre. atencions i derivacions a menors no acompanyats realitzades  
I.2.5. Nre. atencions en matèria d'homologació de títols  
Xarxa d'Agències AMICS  
  
Entitats especialitzades en matèria d'integració  
  
Xarxa de persones mediadores interculturals  
  
  
O.E.2.  
  
Informar, orientar i assessorar la població migrada en l'accés a l'assistència sanitària  
O.E.2.  
  
A.2.1. Informar, assessorar i acompanyar la població immigrada en l'accés als servicis sanitaris   
A.2.2. Fomentar la inclusió de la perspectiva intercultural en l'atenció sanitària  
A.2.3. Recolzar les accions de sensibilització i orientació de les prestacions sanitàries principalment les dirigides a les dones  
O.E.2.  
  
I.2.1. Nre. atencions i derivacions realitzades a servicis sanitaris  
I.2.2. Nre. cursos realitzats al personal sanitari en matèria de mediació intercultural  
I.2.3. Nre. actuacions de sensibilització i orientació de les prestacions sanitàries principalemente les dirigides a les dones  
  
  
  
O.E.3.  
  
Informar, orientar i assessorar la població migrada en matèria d'ocupació i formació  
O.E.3.  
  
A.3.1. Informar sobre accions d'inserció soci laboral,  
A.3.2. Assessorar en matèria d'ocupació segons les necessitats formatives detectades  
A.3.3. Acompanyar en matèria d'ocupació en matèria de formació i reciclatge  
A.3.4. Assessorar en matèria d'emprenedoria a la població immigrada.  
O.E.3.  
  
I.3.1. Nre. d'atencions sobre accions d'inserció soci laboral,  
I.3.2. Nre. d'acompanyaments en matèria de formació i reciclatge  
I.3.3. Nre. d'acompanyaments en matèria d'emprenedoria a la població immigrada.  
  
  
  
O.E.4  
  
Informar, assessorar i acompanyar en matèria d'habitatge  
O.E.4.  
  
A.4.1. Facilitar l'accés de la població immigrada a la vivenda informant sobre els organismes i recursos existents  
O.E.4.  
  
I.4.1. Nre. atencions en matèria d'habitatge informant sobre els organismes i recursos existents  
  
  
  
O.E.5.  
  
Informar, assessorar i acompanyar en matèria de drets, deures i costums.  
O.E.5.  
  
A.5.1. Informar, orientar i assessorar la població immigrada sobre els seus drets i deures.  
A.5.2. Informar, acompanyar o, si és el cas, prestar assessorament i informació especialitzada en matèria d'estrangeria  
A.5.3. Realitzar els informes que corresponguen segons la legislació vigent  
A.5.4. Proporcionar informació bàsica sobre la ciutat, localitat o comarca de destinació i els hàbits de vida més comuna dels dits llocs.   
A.5.5. Informar orientar i assessorar sobre l'accés als servicis socials  
O.E.5.  
  
I.5.1 Nre. atencions en matèria de drets i deures realitzades  
I.5.2. Nre. d'atencions en matèria d'estrangeria realitzades  
I.5.3. Nre. d'actuacions d'informació general sobre la ciutat i els seus costums realitzades  
I.5.4. Nre. d'atencions i derivacions a Servicis Socials realitzades  
  
  
OBJECTIUS I ACCIONS. ÀREES D'ACTUACIÓ  
LÍNIA ESTRATÈGICA 1  
ACOLLIDA: Facilitar l'accés de la població immigrada als diversos servicis públics a través de programes d'acollida  
PROGRAMA  
OBJECTIU GENERAL  
OBJECTIU ESPECÍFIC  
ACTIVITATS/ACCIONS  
INDICADORS  
RESPONSABLES  
CENTRE D'ACOLLIDA  
Proporcionar allotjament, manutenció i atenció bàsica a la població immigrada en risc d'exclusió social i a les persones que realitzen treball com a temporers.  
O.E.1 .  
  
Facilitar l'acollida de persones migrades en risc d'exclusió social  
O.E.1.  
  
A.1.1. Facilitar programes d'integració social de persones migrades per mitjà d'activitats de primera acollida i cobertura de necessitats bàsiques de la població en risc d'exclusió social  
A.1.2. Oferir places d'acollida que incloguen allotjament, manutenció temporal i suport a la inserció social  
A.1.3. Realitzar programes d'atenció bàsica integral a la població migrada en situació de vulnerabilitat  
A.1.4. Fomentar els programes d'inserció soci laboral en centres d'acollida dirigits a la població migrada en situació de vulnerabilitat  
A.1.5. Realitzar accions específiques dirigides a dones treballadores migrades amb fills o sense a càrrec seu en situació de vulnerabilitat.  
O.E.1.  
  
I.1.1. Nre. de programes de per mitjà d'activitats de primera acollida i cobertura de necessitats bàsiques de la població en risc d'exclusió social  
I.1.2. Nre. de places d'acollida oferides  
I.1.3. Nre. de programes d'atenció bàsica integral duts a terme  
I.1.4. Nre. de programes d'atenció soci laboral en centres d'acollida realitzats  
I.1.5. Nre. accions realitzades dirigides a dones treballadores migrades en situació de vulnerabilitat realitzades  
DGIC  
  
Centres d'acollida  
  
Organitzacions socials especialitzades dedicades a la Integració   
  
Xarxa de persones mediadores interculturals  
  
  
O.E.2.  
  
Promoure programes d'acollida integral de persones migrades dirigides a treballadors i treballadores temporers.  
O.E.2.  
  
A.2.1. Facilitar ofertes d'allotjament dirigides a personal treballador temporer durant les campanyes agrícoles  
A.2.2. Recolzar el manteniment d'una oficina d'atenció directa a persones treballadores temporeres  
A.2.3. Impulsar programes per a la millora de condicions sociolaborals i d'integració de les persones treballadores temporeres durant les campanyes agrícoles  
O.E.2.  
  
A.2.1. Nre. places d'allotjament dirigides a personal treballador temporer durant les campanyes agrícoles  
A.2.2. Nre. atencions dutes a terme amb persones treballadores temporeres  
A.2.3. Nre. actuacions dutes a terme per a la millora de condicions sociolaborals i d'integració de les persones treballadores temporeres durant les campanyes agrícoles  
  
  
  
  
  
  
  
OBJECTIUS I ACCIONS. ÀREES D'ACTUACIÓ  
LÍNIA ESTRATÈGICA 1  
ACOLLIDA: Facilitar l'accés de la població immigrada als diversos servicis públics a través de programes d'acollida  
PROGRAMA  
OBJECTIU GENERAL  
OBJECTIU ESPECÍFIC  
ACTIVITATS/ACCIONS  
INDICADORS  
RESPONSABLES  
ESCOLES D'ACOLLIDA  
Dotar la població migrada dels coneixements i habilitats necessàries per a aconseguir la seua integració en la societat valenciana.  
O.E.1. Generar una oferta formativa emmarcada en un àmbit multicultural que facilite la interculturalitat des del coneixement de les llengües oficials, els usos i costums dels valencianament i extensivament de la societat espanyola.  
O.E.1.  
  
A.1.1. Fomentar la realització de cursos de comprensió de la societat valenciana Escola d'Acollida realitzats en línia i/o presencialment  
A.1.2. Fomentar el voluntariat docent per a impartir aules en les Escoles d'Acollida  
O.E.1.  
  
I.1.1. Nre. d'edicions d'Escola d'Acollida realitzats en línia i/o presencialment  
I.1.2. Nre. de certificats d'Escola d'Acollida emesos  
I.1.3. Nre. d'alumnat inscrit  
DGIC  
  
Organitzacions socials especialitzades dedicades a la Integració   
  
Xarxa de persones mediadores interculturals  
  
  
OBJECTIUS I ACCIONS. ÀREES D'ACTUACIÓ.  
LÍNIA ESTRATÈGICA 2  
COHESIÓ SOCIAL: Impulsar programes específics que promoguen la cohesió social i la convivència a la Comunitat Valenciana  
PROGRAMA  
OBJECTIU GENERAL  
OBJECTIUS ESPECÍFICS  
ACTIVITATS  
INDICADORS  
RESPONSABLES  
MEDIACIÓ INTERCULTURAL I GESTIÓ DE LA DIVERSITAT  
Fomentar activitats facilitadores de la convivència per mitjà de la prevenció i gestió positiva dels conflictes  
Promoure la figura de la persona mediadora intercultural en l'àmbit educatiu.  
  
O.E.1: Introduir la MI en l'aula, propiciant la convivència entre alumnat i professorat de diferent origen o cultura, per mitjà de la comunitat educativa.  
O.E.1:  
  
A.1. Fomentar activitats o tallers en els centres escolars junt amb el professorat en l'espai proporcionat per les aules de convivència promovent entre l'alumnat el coneixement dels seus drets i deures.  
  
A.2. Fomentar activitats o tallers de sensibilització per a la prevenció de conflictes interculturals, potenciant valors com la solidaritat, la no-violència i interculturalitat entre totes les persones de la comunitat educativa.  
  
A.3. Recolzar activitats de mediació rehabilitadora intervenint en els conflictes en els centres educatius.  
I.1.1 Nre. d'activitats de foment de drets i deures realitzades en centres escolars  
  
I.1.2. Nre. d'activitats de prevenció de conflictes interculturals  
  
I.1.3. Informes sobre la participació en aules de convivència dels centres educatius  
Xarxa d'Agències AMICS  
  
Entitats especialitzades en matèria d'integració  
  
Xarxa de persones mediadores interculturals  
  
  
Promoure la figura de la persona mediadora intercultural en l'àmbit sociolaboral  
  
  
O.E.1: Fomentar la qualificació professional de les persones migrades i la millora de les condicions socials i laborals d'estes.  
  
O.E.2: Formar i sensibilitzar el personal involucrat en la inserció soci laboral de la població treballadora.  
  
O.E.3: Promocionar la gestió de la diversitat en les empreses i la prevenció de la discriminació laboral.  
  
O.E.4: Fomentar la participació sociolaboral de la població migrada.  
O.E.1:   
  
A.1. Assessorar, formar i informar jurídica, laboral i tècnicament sobre recursos, drets i deures especialment a les treballadores  
A.2. Assessorar, formar i informar jurídica, laboral i tècnicament sobre recursos, drets i deures especialment a les treballadores i treballadors temporers.  
A.3. Informar i formar en matèria de riscos laborals.  
O.E.1:  
I.1.1. Nre. Cursos de formació principalment destinats a la dona migrada  
I.1.2. Nre. Cursos de formació principalment destinats als treballadors i treballadores temporers.  
I.1.3. Nre. cursos en matèria de prevenció de riscos laborals  
  
  
  
  
O.E.2:   
  
A.1. Implementar accions formatives tant a delegats i delegades com a quadros sindicals.  
A.2. Formar les persones formadores i col·laboradores que exerciran activitats encaminades a la gestió de la diversitat.   
O.E.2:   
I.2.1. Nre. Cursos de formació a delegats, delegades i quadros sindicals  
I.2.2. Nre. Cursos formació de formadors i col·laboradors en gestió de la diversitat.  
I.2.3. Nre. d'accions formatives i de sensibilització  
  
  
  
  
O.E.3:   
  
A.1. Involucrar a les organitzacions sindicals en la gestió de la diversitat i la prevenció de la discriminació.   
A.2. Fomentar el desenrotllament de plans d'inserció sociolaboral personalitzats  
A.3. Informar, orientar i assessorar a tots els sectors implicats en la gestió de la diversitat i contextualitzar-los sociolaboralmente.  
A.4. Fomentar l'assessorament sobre plans d'acollida adaptats a la realitat de cada empresa i fomentar el coneixement dels drets i deures laborals de les persones migrades que s'incorporen a la mateixa.   
A.5. Possibilitar el diagnòstic i detecció dels possibles conflictes provocats per interacció cultural en les empreses per a dissenyar posteriors estratègies d'intervenció in situ  
A.6. Promocionar i detectar necessitats específiques formatives per a adequar les capacitats de la població migrada a les necessitats del mercat laboral.  
O.E.3:  
I.3.1. Nre. Informes dels sindicats involucrats en la gestió de la diversitat.  
I.3.2. Plans d'inserció duts a terme en les empreses  
I.3.3. Percentatge de població treballadora migrada amb participació activa en processos soci laborals  
  
  
  
  
O.E.4:  
  
A.1. Promocionar la participació activa de la població treballadora migrada en els processos laborals i socials.  
O.E.4.  
I.4.1. Campanyes realitzades de promoció de la participació de la població treballadora immigrada en processos laborals i socials  
  
  
  
Promoure la figura de la persona mediadora intercultural en l'àmbit sanitari.  
  
O.E .1  
Incentivar la formació del personal sanitari en matèria de Mediació Intercultural principalment en l'àmbit comunitari  
O.E.1.  
  
A.1. Promocionar la Mediació Intercultural en l'assessorament i suport a les persones professionals sanitàries  
A.2. Impulsar i dinamitzar l'activitat de les persones mediadors interculturals en nuclis promotors de salut comunitària.  
A.3. Recolzar la formació específica al personal sanitari en temes de Mediació Intercultural.  
O.E.1.  
I.1.1.Nº assessoraments al personal sanitari en matèria de Mediació Intercultural  
I.1.2. Nre. activitats en nuclis promotors de salut comunitària  
I.1.3: Cursos de formació específica en temes del MEU per a professional sanitari.  
  
  
  
Promoure la figura de la persona mediadora intercultural en l'àmbit comunitari  
  
O.E.1: Fomentar la convivència intercultural, per mitjà d'espais de trobada que faciliten la interacció, reconeixement i acostament entre la ciutadania de la C. Valenciana.  
O.E.1:   
  
A.1. Facilitar la relació, l'intercanvi i el treball cooperatiu entre les agències AMICS i les organitzacions socials que conviuen en un determinat context.  
  
A.2. Recolzar la realització de projectes integrals d'integració de població immigrada en barris incidint en la família  
  
A.3. Coordinar a les administracions competents, els servicis socials i les organitzacions de la societat civil promovent l'accés a la vivenda de la població immigrada residint en condicions d'exclusió en assentaments, infravivendes, xaboles o que es troben sense sostre.   
I.1.1. Nre. de projectes integrals aprovats  
  
I.1.2. Nre. d'intervencions en assentaments, infravivendes, xaboles o que es troben sense sostre.   
  
I.1.3. Informes sobre el funcionament i la coordinació entre administracions competents  
  
  
  
OBJECTIUS I ACCIONS. ÀREES D'ACTUACIÓ  
LÍNIA ESTRATÈGICA 2  
   
COHESIÓ SOCIAL: Impulsar programes específics que promoguen la cohesió social i la convivència a la Comunitat Valenciana  
PROGRAMA  
OBJECTIU GENERAL  
OBJECTIU ESPECÍFIC  
ACTIVITATS/ACCIONS  
INDICADORS  
RESPONSABLES  
PREVENCIÓ DE RACISME I XENOFÒBIA  
   
O.E.1 .  
  
Recolzar accions de sensibilització per a la prevenció del racisme i la xenofòbia mediació intercultural  
O.E.1.  
  
A.1.1. Recolzar la realització d'activitats o tallers de sensibilització per a la prevenció de conflictes culturals principalment entre els jóvens  
A.1.2. Recolzar el treball que desenrotlla l'Oficina Valenciana de Solidaritat amb la víctima de racisme, xenofòbia i intolerància.  
A.1.3. Promoció del diàleg interreligiós com a mitjà d'integració de persones migrades  
A.1.4. Recolzar la realització de trobades per a la prevenció del racisme i la xenofòbia  
O.E.1.  
  
I.1.1. Nre. d'activitats o tallers de sensibilització realitzats  
I.1.2. Nre. d'atencions dutes a terme en l'Oficina Valenciana de Solidaritat amb la víctima de racisme, xenofòbia i intolerància.  
I.1.3. Nre. de trobades interreligiosos entre dirigents d'associacions religioses que assistixen i acullen persones immigrades.  
DGIC  
  
Organitzacions socials especialitzades dedicades a la Integració   
  
Xarxa de persones mediadores interculturals  
  
Comité de seguiment del Pla Valencià per a la prevenció de la discriminació interètnica, el racisme i la xenofòbia.  
  
  
O.E.2  
  
Recolzar accions de formació específica i investigació en matèria de racisme i xenofòbia  
O.E.2.  
  
A.2.1. Recolzar la realització de cursos o tallers en matèria de prevenció de racisme i xenofòbia  
O.E.2.  
  
I.2.1. Nre. de cursos realitzats en matèria de prevenció de racisme i xenofòbia  
  
  
  
O.E.3  
  
Fomentar les accions realitzades des del Pla Valencià de prevenció del racisme, la xenofòbia i la discriminació interètnica  
O.E.3  
  
A.3.1. Recolzar el seguiment de treballs sobre prevenció de racisme i xenofòbia que realitzen les diverses organitzacions  
A.3.2 Realització de la setmana de Prevenció contra el racisme i la xenofòbia  
O.E.3.  
  
I.3.1. Nre. trobades per a seguiment de treballs sobre prevenció de racisme i xenofòbia que realitzen les diverses organitzacions  
I.3.2 Nre. assistents setmana de Prevenció contra el racisme i la xenofòbia  
  
  
  
  
  
  
  
OBJECTIUS I ACCIONS. ÀREES D'ACTUACIÓ  
LÍNIA ESTRATÈGICA 2  
COHESIÓ SOCIAL: Impulsar programes específics que promoguen la cohesió social i la convivència a la Comunitat Valenciana  
PROGRAMA  
OBJECTIU GENERAL  
OBJECTIU ESPECÍFIC  
ACTIVITATS/ACCIONS  
INDICADORS  
RESPONSABLES  
ESCOLES D'INTEGRACIÓ  
Dotar a la societat d'acollida de coneixements sobre les cultures existents a la Comunitat Valenciana.  
O.E.1. Generar una oferta formativa emmarcada en un àmbit multicultural que facilite la interculturalitat des del coneixement de les cultures existents a la Comunitat Valenciana  
O.E.1.  
  
A.1.1. Recolzar la realització d'activitats o tallers d'immersió i comprensió cultural sobre altres cultures de presència majoritària a la Comunitat Valenciana.  
  
A.1.2. Recolzar la realització d'activitats o tallers d'idiomes corresponents a les cultures de presència majoritària a la Comunitat Valenciana.  
  
A.1.3. Promoció de l'intercanvi d'informació sobre les cultures de presència majoritària a la Comunitat Valenciana.  
O.E.1.  
  
I.1.1. Nre. d'activitats o tallers d'immersió i comprensió sobre altres cultures realitzats.   
I.1.2. Nre. d'activitats d'intercanvi sobre claus culturals de presència majoritària a la Comunitat Valenciana realitzades.  
I.1.3. Nre. d'assistents a l'Escola d'Integració.  
DGIC  
  
Organitzacions socials especialitzades dedicades a la Integració   
  
Xarxa de persones mediadores interculturals  
  
  
  
  
LÍNIA TANSVERSAL  
DE LA MEDIACIÓ INTERCULTURAL  
OBJECTIU GENERAL  
OBJECTIUS ESPECÍFICS  
ACTIVITATS  
INDICADORS  
RESPONSABLES  
Fomentar la participació de la persona mediadora intercultural en els programes d'acollida i cohesió social  
O.E.1. Desplegament normatiu  
  
Garantir un marc jurídic adequat a la Mediació Intercultural adaptant-la al nou context social  
Desenrotllar normativa complementària en matèria de Mediació Intercultural si fóra necessària segons el nou context  
Nre. de normes elaborades  
DGIC  
  
Xarxa d'Agències AMICS  
  
Universitats de la Comunitat Valenciana  
  
Entitats especialitzades en matèria d'integració  
  
Altres Organismes públics  
  
O.E.2.Investigación en matèria de migracions  
  
Promoure la investigació i la seua publicació en l'àmbit de les migracions i les bones pràctiques en integració  
Editar publicacions amb dades generals sobre la població estrangera a la Comunitat Valenciana.  
  
Recolzar l'ús de les TIC a través d'una pàgina web actualitzada per a proporcionar informació a les persones interessades en el tema de la integració de la població migrada i als agents de la integració valenciana.  
Nre. edicions del "Butlletí estadístic trimestral"   
  
Nre. d'actualitzacions en la web  
  
Nre. de publicacions o informes sobre bones pràctiques en l'àmbit de la Integració i de la Mediació Intercultural  
  
  
O.E.3. Formació en MON  
  
Fomentar la qualitat de les intervencions de les persones mediadores interculturals, persones tècniques d'agències AMICS i membres d'associacions que tinguen com a fi la integració a través de la formació  
Fomentar la formació continuada i especialitzada de persones mediadores interculturals, personal d'agències AMICS i membres d'associacions que tinguen com a fi la integració.  
Nre. cursos realitzats  
Nre. Jornades realitzades  
Nre. participacions en Jornades, Congressos, Actes organitzats per altres entitats/organismes  
Nre. persones inscrites  
  
  
O.E.4. Acreditació de Persones Mediadores Interculturals  
  
Fomentar l'acreditació de les persones mediadores que realitzen la seua funció en la C. Valenciana  
Promoure la figura de la persona mediadora intercultural en els diversos àmbits d'actuació en què poguera participar.  
Nre. de persones mediadores acreditades  
  
10. Avaluació i seguiment.  
  
Com a ferramenta de control i garantia d'eficàcia, este Pla Director es veurà sotmés a un procés de seguiment i avaluació. La Generalitat posarà en marxa este mecanisme per a fer efectiu el compliment de les mesures i projectes que es troben en este Pla. Este procés serà dut a terme a través de la implicació i elaboració tant dels poders públics com de la resta d'actors que col·laboren en l'execució de les accions referents a la integració i la convivència.  
  
Este instrument té com a fi garantir que totes les accions, o gran part d'elles, arreplegues en este Pla s'executen positivament i que s'intenta aconseguir un ideal de societat justa per mitjà de la integració i la convivència a la Comunitat Valenciana. A més, servirà als òrgans competents d'una ferramenta per a:  
  
- Auditar el compliment dels resultats previstos (eficiència).  
- Considerar que el cost de les accions executades correspon amb els resultats aconseguits (eficàcia).  
- Examinar si les mesures i el seu consegüent desenrotllament són conformes als objectius que es proposen aconseguir en este Pla (idoneïtat).  
- Analitzar si les activitats que es realitzen en este pla i el moment proposat per a aconseguir-les són adequats (pertinència).  
  
Este mecanisme de seguiment i avaluació porta implícit una sèrie d'indicadors per al compliment de les accions i objectius.   
   
La Direcció General d'Integració, Inclusió Social i Cooperació, especialment el Servici d'Integració i Voluntariat Social, serà el competent per a l'elaboració d'una sèrie d'informes de seguiment i avaluació del Pla Director d'Integració i Convivència 2014-2017. Amb l'objectiu que el Pla es complisca favorablement i siga una garantia de control, es realitzaran informes de seguiment anuals, en el que s'arreplegarà l'estat d'execució del Pla. Finalment, a l'expirar la vigència del Pla Director s'elaborarà un Informe d'Avaluació Final, el qual tindrà en compte els informes de seguiment previs i suposarà la resolució del Pla Director, i l'avaluació de la consecució dels objectius plantejats i les accions proposades.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML