Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5122, del 26-10-2005 (2005/11325)

Informació pública de l'aprovació de la retaxació de càrregues d'urbanització de la unitat d'actuació número 13. Expedient número 46/2000.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5122

Data del DOGV
:   26-10-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2005/11325

CVE


Data del document


Organisme emissor
:   Ajuntament de Sagunt

Tipus de document
:   Anunci

Informació pública de l'aprovació de la retaxació de càrregues d'urbanització de la unitat d'actuació número 13. Expedient número 46/2000. [2005/A11325]
  
La Junta de Govern Local, en la sessió ordinària de 27 de juliol de 2005 va adoptar, entre altres, l'acord següent:
  
36. Aprovació de la retaxació de càrregues d'urbanització de la unitat d'actuació número 13. Expedient 46/2000.
  
Atés que en data 24 de novembre de 2004, el regidor delegat d'Urbanisme va adoptar la Resolució número 433, referent a l'obertura del període d'informació pública del procediment de retaxació de l'import de les obres d'urbanització de la unitat d'execució número 13, del Pla General d'Ordenació Urbana (PGOU) de Sagunt, que literalment, és com es diu tot seguit:
  
«Atés que en data 23 de juny de 2004, l'entitat Edival, SA, agent urbanitzador de la unitat d'execució número 13, presenta un escrit on s'assenyala la producció d'una sèrie d'enfonsaments de terrenys dins de l'àmbit.
  
En tal escrit s'assenyalava, al seu torn, que la reposició dels elements de l'obra urbanitzadora que els enfonsaments esmentats han provocat ascendeixen a un determinat import i sol·liciten, en eixe sentit, una retaxació del pressupost del programa d'actuació integrada (PAI) per a considerar eixes partides i poder articular-ne l'exigència de cobrament als propietaris.
  
Atés que els serveis tècnics municipals, en el seu informe de data 17 de novembre de 2004, assenyalen el que es diu tot seguit:
  
?S'emet el present informe amb motiu dels enfonsaments produïts a la unitat d'actuació 13 del PGOU de Sagunt, amb vista a:
  
Aclarir els successos esdevinguts, fets que els van motivar i solució tècnica aplicada.
  
Determinar-ne la previsibilitat. Respecte d'això, figura en l'expedient la documentació següent amb N.R.E. 26.954, de data 24 de juny de 2004.
  
Memòria valorada sobre els enfonsaments del sòl produïts a les obres d'urbanització a la UA 13.
  
Annex número 1. Reportatge fotogràfic.
  
Annex número 2. Actes dels assajos de plaques de càrrega.
  
Annex número 3. Actes dels sondejos realitzats per GIA.
  
Annex número 4. Actes dels assajos realitzats per GIA.
  
Informe sobre els enfonsaments del sòl produïts a les obres d'urbanització.
  
Estudi del subsòl per tomografies de georadar. Determinació d'estrats i buits.
  
Annex número 7. Plans.
  
Annex número 8. Valoració econòmica.
  
Igualment, hi ha una documentació presentada al Registre d'Entrada amb data 19 d'octubre de 2004, amb N. R.E. 51.683, que consisteix en la valoració de les obres de reparació d'enfonsament del sòl de les obres d'urbanització de la UE 13, i del dossier fotogràfic per a la retaxació de càrregues d'urbanització, i en data 26 d'octubre de 2004, i amb N.R.E. 53.426, s'aporta una altra modificació del pressupost sobre els enfonsaments del sòl per les obres d'urbanització de la UE 13.
  
En vista de tot això, s'informa el que es diu a continuació:
  
Els processos d'enfonsaments es van iniciar a partir del dia 26 de març de 2004, quan les obres estaven pràcticament finalitzades, amb motiu de les pluges que s'hi van produir
  
Vist l'anterior, estos serveis tècnics determinen la necessitat d'esbrinar la causa dels enfonsaments i de donar les solucions oportunes perquè tals danys no es tornen a produir en el futur. De la mateixa manera, s'hauria de determinar si la causa era deguda a errors en l'execució o a factors imputables al ferm.
  
Amb vista a ratificar o descartar la primera, se'ls indica que es realitze una prova de càrrega dels ferms executats en la plaça, així com una prova d'estanqueïtat a la xarxa de pluvials que la travessa. De la mateixa manera, la direcció facultativa de l'obra decideix realitzar una sèrie de cales, així com la retirada d'elements de la zona afectada per a impedir-ne el deteriorament.
  
Després d'inspeccions oculars realitzades a les cales, prova de càrrega i d'estanqueïtat realitzades, i recollida de dades referents a la zona (estudis geotècnics en solars adjacents), els enginyers professors de l'Escola Tècnica Superior d'Enginyers de Camins, Canals i Ports, catedràtics de la Universitat Politècnica de València, emeten un informe que descarta la possibilitat d'un error constructiu, i determina les següents probabilitats de les causes que han determinat els enfonsaments:
  
- Cap possibilitat en:
  
Construcció.
  
Assentament de terres vegetals.
  
- Pràcticament cap:
  
Capacitat portant del terreny.
  
Consolidació.
  
Col·lapse de buits creats per dissolució.
  
- Possibilitat molt baixa a baixa que siga:
  
Extrusió de capes blanes de fins en capes de gros amb àrids.
  
Col·lapse per llavat de fins.
  
- Les majors possibilitats teòriques se centrarien en:
  
Col·lapses per buits antròpics (rebliments no controlats).
  
Llavat i arrossegament a través de buits o tubs, naturals o antròpics.
  
Col·lapse i/o llavat de fins pels canvis induïts per les obres en el règim hidrogeològic (o per altres causes, fins i tot a molta distància).
  
En vista d'estos primers resultats obtinguts, es determina la realització d'una auscultació de les zones sanes mitjançant un estudi de geofísica basat en tomografies i la realització de sondejos a les zones dels enfonsaments.
  
Amb els resultats d'estes últimes proves s'aprecia:
  
La presència de rebliments antròpics d'origen divers a distintes profunditats i de localització irregular.
  
La no-existència de buits al terreny ni indicis que n'hi haguera amb caràcter previ al col·lapse, atés que, de l'estudi geofísic s'extrau que:
  
No hi ha buits, ni naturals ni antròpics, presentant singularitats sense cap explicació.
  
Totes les zones sota paviment es trobaven en perfecte estat, i per això el problema de l'enfonsament es limitava a zones concretes.
  
La col·lapsabilitat dels materials de rebliment per saturació, que malgrat ser baix en les mostres realitzades en trobar-se ja col·lapsades, justificaria el gran assentament produït pel dany que es produeix en els enllaços i/o ciment entre les partícules de l'esquelet mineral que se satura.
  
En vista d'això, es fonamenta la següent hipòtesi com a conseqüència d'haver-se'n descartat les altres possibles, i s'indica el procés del col·lapse com es diu tot seguit:
  
El terreny inicialment presenta puntualment zones de rebliments antròpics de profunditat variable i dispersos amb un índex alt de col·lapsabilitat; la resta està composta principalment per estructures llimoses susceptibles d'arrossegaments. No obstant això, la capa de terra vegetal superior existent funciona a nivell de filtre regulador de l'aigua i velocitat de penetració d'esta a les capes profundes, de manera que evita el col·lapse de tals rebliments antròpics.
  
La realització de les obres d'urbanització determina l'eliminació de la dita capa superficial de terres vegetals. A les zones de carrers, en recobrir-se amb asfalt i voreres, estos actuen com a impermeabilització de les capes inferiors; a les parcel·les no es realitza cap tipus d'excavació, mantenint-se la capa vegetal protectora; i és a la zona verda on se suprimeix esta capa per a substituir-la per terra vegetal o terra morterenca (amb vista a formalitzar els jardins i zones de joc), on queda el terreny desprotegit enfront de l'entrada d'aigua d'una manera més brusca a la inicial.
  
En aquells punts de la zona verda on existien rebliments es produeix, després de l'aportació de l'aigua de pluja, el col·lapse per saturació d'estos, i es provoquen enfonsaments de tipus troncocònics per l'arrossegament de les partícules que ho envolten.
  
Este efecte s'accentua pel fet d'existir nivells més permeables en la composició del sòl (graves) que, tant verticalment com lateralment, condueixen l'aigua i el material d'arrossegament fins a aconseguir el nivell freàtic. La creació d'estos canals és la que motiva que el procés es reactive a cada episodi significatiu de pluja.
  
Este procés s'ha apreciat a les cales realitzades, ja que una vegada omplides sense una especial consolidació, s'ha reproduït, a petita escala i de manera localitzada, el fenomen indicat.
  
Respecte de la previsibilitat del problema abans que s'haguera produït, cal indicar que difícilment un estudi geotècnic estàndard haguera detectat l'existència dels rebliments antròpics per la seua posició irregular i naturalesa (alguns es van realitzar amb terres pròpies de la zona), i de fet, malgrat que s'hagueren detectat, la solució lògica hauria sigut sanejar la zona afectada per aquells de manera parcial, sense donar importància a la seua impermeabilització, cosa que, a pesar que n'hauria atenuat l'efecte, no l'haguera evitat (igual que s'ha reproduït a les cales realitzades) i s'haguera manifestat i reiterat a cada episodi de pluja d'una certa envergadura.
  
Una vegada analitzada i detectada la causa del fenomen, s'adopta la següent solució tècnica, que consisteix fonamentalment en el sanejament de la capa amb rebliments antròpics mitjançant la substitució total de la zona afectada, i la impermeabilització de les capes inferiors.
  
Solució tècnica proposada:
  
Excavació de les zones de rebliment fins a una cota de ?4,00 metres.
  
Rebliment de l'excavació amb material tolerable, en capes no superiors a 40 centímetres.
  
Compactació de les dites capes, una per una; obtenint la densitat en cada capa al 98% del proctor modificat.
  
Extensió d'una membrana de PVC plastificada de 5 mil·límetres en la cota ?1,50 metres, la qual estarà protegida, tant a la seua part inferior com a la superior per un geotèxtil de 200 g/metres quadrats i 1,1 kN/m de resistència a la tracció longitudinal. Sobre el coronament, tant de la membrana com del geotèxtil, es col·locarà una capa d'argiles, no superior a 50 centímetres, amb un percentatge de fins al 80%, sense partícules, de grandària superior a 5 centímetres i amb un límit líquid inferior a 40; els pendents transversals donaran amb els de desguàs un possible col·lapse.
  
La col·locació de drens porosos, al llit de graves, embolicats al seu torn amb geotèxtil, a fi que no es produïsca la fuga de fi amb la saturació consegüent del tub porós.
  
Els tubs porosos esmentats s'han de connectar al col·lector de 400 mil·límetres de la xarxa de pluvials que discorre pel carrer de María Cristina.
  
Estos serveis tècnics consideren que la solució proposada per l'equip redactor de l'informe d'incidències ofereix totes les garanties d'esmenar el problema a llarg termini, si bé el control de l'execució de la dita solució ha de ser exquisidament rigorós i constant, exigint un seguiment des de l'extracció del material que s'ha de sanejar fins que les obres acaben, i sol·licitant un estudi fotogràfic que ha sigut aportat després de la seua realització.
  
Així mateix, revisades les memòries valorades, s'obté el següent pressupost, que s'extrau de l'última de les presentades (26 d'octubre del 2004):
  
Capítols:
  
Capítol 1: Moviment de terres. Total euros: 106.490,48.
  
Capítol 2: Ferms i paviments. 661,83.
  
Capítol 3: Xarxa sanejament i drenatge. 43.843,38.
  
Cap. 3.1: Xarxa de drenatge. 7.679,35.
  
Cap. 3.2: Impermeabilització. 36.164,03.
  
Capítol 4: Xarxa d'electricitat. 25.068,74.
  
Capítol 5: Xarxa d'enllumenat. 27.489,04.
  
Capítol 6: Jardineria i xarxa de reg. 112.630,52.
  
Capítol 7: Seguretat i salut. 5.069,03.
  
Capítol 8: Enderrocs. 9.034,88.
  
Total P.E.M. 330.287,90.
  
Despeses generals 13%. 42.937,43.
  
Benefici industrial 6%. 19.817,27.
  
Despeses generals agent urbanitzador. 53.062,80.
  
Total (sense IVA) 446.105,40.
  
IVA 16%. 71.376,86.
  
Total 517.482,27
  
Que els capítols justificats corresponen a les partides de despeses generals, costos d'execució d'obra i despeses generals de l'urbanitzador, que ascendeixen a un import total de 517.482,27 euros.
  
S'informa que no hi ha cap inconvenient tècnic perquè es prosseguisca amb la tramitació de l'expedient, estant conformes amb els costos presentats.-
  
Tractament procedimental:
  
En el present expedient, el projecte d'urbanització està aprovat definitivament.
  
L'article 67.3 de la Llei 6/1994 (LRAU) estableix el següent:
  
3. Amb motiu de l'aprovació del projecte d'urbanització o de les seues reformes, es podrà modificar la previsió inicial de càrregues estimada anteriorment en el programa, sempre que la variació obeïsca a causes objectives i que la seua previsió no haguera sigut possible per l'urbanitzador en el moment de comprometre's a executar l'actuació. La retaxació de càrregues no podrà suposar la modificació o l'increment en la part d'elles corresponent al benefici empresarial de l'urbanitzador per la promoció de l'actuació.
  
La llei permet revalorar les càrregues, en els termes transcrits, durant la redacció del projecte d'urbanització.
  
En conseqüència, i atés que este ja està aprovat, caldrà que continue el procediment per a la fixació de la dita quantitat en concepte de retaxació.
  
S'adjunta al present acord d'obertura d'informació pública un quadre indicatiu de l'import individual que per a cada propietari suposarà la quantitat que s'ha de revalorar, que és necessari identificar com a la columna denominada Distribució cost retaxació.
  
En vista del que s'ha exposat adés, s'acorda:
  
Primer. Obrir el període d'informació pública de la retaxació de càrregues del PAI UE 13, en els termes indicats en la part expositiva.
  
Segon. Donar al procediment esmentat la publicitat establida per la Llei 6/1994 (LRAU), és a dir l'obertura de períodes d'informació pública de projectes d'urbanització, que es durà a terme mitjançant un edicte publicat en un diari d'informació general editat a la Comunitat Valenciana i ?posteriorment o simultàniament- en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, advertint de la possibilitat que s'hi poden formular al·legacions.
  
A més, abans de la publicació de l'edicte, caldrà remetre un avís amb el seu contingut al domicili fiscal de les persones que consten com a titulars de drets afectats.-
  
Durant el període d'informació pública del procediment de retaxació s'han presentat les al·legacions següents:
  
1. La presentada en data 7 de gener de 2005, R.E. 638, per l'entitat SA, Playa de Alboraya, de discrepància, on assenyala una sèrie d'arguments, als quals cal fer les consideracions següents:
  
a) Respecte de les afirmacions que l'agent urbanitzador és responsable de la correcta execució de les obres d'urbanització i que ell, en eixa línia, com que estima l'elaboració de l'estudi previ del terreny, mitjançant la seua direcció tècnica, com a innecessària, ha d'assumir a càrrec seu l'import de reconstrucció de les obres d'urbanització, danyades per l'enfonsament del terreny, i que és objecte de la present retaxació. Assenyala, en eixe sentit, que els elements que n'han provocat l'enfonsament podien haver-se detectat o no, però que, atesa la naturalesa estadística de l'estudi, era probable que hi hagueren aparegut, cosa que haguera portat a les actuacions preventives oportunes abans de l'execució inicial de les obres.
  
Al seu torn, assenyala que la mancança de tal estudi posa en evidència la negligència professional en l'actuació de l'agent urbanitzador, i fins i tot l'incompliment d'una obligació legal, i que davant d'això només ell n'ha d'assumir les conseqüències. En eixe sentit l'al·legant realitza una afirmació indicant que, si l'agent urbanitzador haguera realitzat l'estudi geotècnic del terreny, no podria atribuir-se-li res en l'enfonsament posterior, ja que hauria actuat amb la diligència professional deguda.
  
Davant d'estes afirmacions, cal indicar que l'article 67.3 de la LRAU permet la retaxació de les quotes d'urbanització, a càrrec de la propietat, de forma excepcional i amb caràcter restrictiu, només en el cas que enuncia i que, literalment és com es diu: ?Amb motiu de l'aprovació del projecte d'urbanització o de les seues reformes, es podrà modificar la previsió inicial de càrregues estimada anteriorment en el programa, sempre que la variació obeïsca a causes objectives i la seua previsió no haguera sigut possible per l'urbanitzador en el moment de comprometre's a executar l'actuació. La retaxació de càrregues no podrà suposar una modificació o un increment en la part d'elles corresponent al benefici empresarial de l'urbanitzador per la promoció de l'actuació.-
  
Per tant, el que ha de quedar acreditat en l'expedient és si l'enfonsament del terreny es produeix per l'existència d'elements en ell que exigien un tractament especial del terreny no consistent en tècniques de caràcter ordinari; si eren elements susceptibles de ser coneguts amb caràcter previ per la direcció tècnica de l'agent urbanitzador a través de les tècniques habituals i estandarditzades entre els professionals del sector, o si, al contrari, s'estava davant d'elements que eren impossible de conéixer, que no hagueren sigut detectables usant les tècniques esmentades.
  
L'afirmació que realitza l'al·legant en el sentit que, si l'agent urbanitzador haguera realitzat l'estudi geotècnic del terreny, no podria atribuir-se-li res en l'enfonsament posterior, ja que hauria actuat amb la diligència professional deguda, no és l'enfocament correcte del problema, sinó més prompte determinar si s'estava davant d'una circumstància objectiva que no s'hauria pogut preveure per l'urbanitzador en el moment de comprometre's a executar l'actuació. És a dir, no s'està exempt de responsabilitat i d'assumpció de les conseqüències econòmiques corresponents per complir els aspectes formals, sinó que l'exempció, si pertoca, ve generada perquè hi ha circumstàncies concurrents en l'àmbit que no siguen susceptibles de ser previstes ni conegudes per les tècniques habituals de detecció.
  
Amb este objectiu, els tècnics municipals, en la resolució d'obertura del període d'informació pública del present procediment de retaxació, ja indicaven sobre la imprevisibilitat les observacions següents:
  
?Respecte de la previsibilitat del problema abans que s'haguera produït, cal indicar que difícilment un estudi geotècnic estàndard haguera detectat l'existència dels rebliments antròpics per la seua posició irregular i naturalesa (alguns es van realitzar amb terres pròpies de la zona), i de fet, malgrat que s'hagueren detectat, la solució lògica hauria sigut sanejar la zona afectada per aquells parcialment, sense donar-ne importància a la impermeabilització, cosa que, a pesar que n'hauria atenuat l'efecte, no ho hauria evitat (igual que s'ha reproduït a les cales realitzades) i s'haguera manifestat i reiterat a cada episodi de pluja d'una certa envergadura.-
  
D'això es desprenien dues conseqüències decisives que van determinar la necessitat d'iniciar el procediment administratiu de retaxació de càrregues, per entendre que efectivament hi havia les premisses legals de la retaxació:
  
L'estudi geotècnic no haguera garantit la detecció dels rebliments.
  
Encara que els haguera detectat, amb la informació que ell haguera aportat no s'hauria adoptat una solució correcta que haguera eradicat el problema d'enfonsament.
  
Les consideracions esmentades, que es desprenen d'una lectura atenta de l'informe dels tècnics municipals, transcrit en l'acord d'obertura del període d'informació pública del present procediment de retaxació, es ratifiquen si es tenen en compte les afirmacions realitzades per l'agent urbanitzador en el seu escrit de data 7 de març del 2005, R.E. 11.317, de contestació a les dites al·legacions, sobre la qual els serveis tècnics municipals en el seu informe de data 15 de juliol del 2005 realitzen les consideracions següents:
  
S'emet el present informe amb motiu dels enfonsaments produïts a la unitat d'actuació 13 del PGOU de Sagunt, i en concret respecte de l'escrit presentat per l'agent urbanitzador d'esta, Edificios Valencia, SA, amb data d'entrada de 7 de març del 2005 i N.R.E. 11.317, amb vista a aclarir els aspectes tècnics que s'hi motiven.
  
En concret, es tracten els aspectes tècnics indicats, sobre els quals s'informa el següent:
  
L'afirmació 1a de l'informe que diu:
  
?Un estudi geotècnic realitzat per a una urbanització estarà basat en un seguit de cales, no de sondeig, que no haguera arribat en cap cas a la cota on es trobaven els rebliments antròpics.-
  
És perfectament lògica, atés que no existeix normativa respecte del contingut mínim que ha de contindre un estudi geotècnic, però prenent com a indicatiu d'una bona pràctica professional la Guia per a la Planificació d'Estudis Geotècnics editada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports (COPUT), esta indica: ?En compte de sondejos podran realitzar-se cales fins a una profunditat màxima de 5 metres?.
  
Sí que és lògica i es comparteix l'afirmació 2a, que diu:
  
?En el cas de realitzar un seguit de cales, no s'haurien localitzat estes en una àrea destinada a zona verda, sinó en zones destinades a vials i a suportar càrrega de trànsit, amb la qual cosa tampoc hagueren sigut detectats els rebliments.-
  
Atés que no hi ha diferenciació entre una àrea de vials i àrea de zones verdes en l'estudi geotècnic (englobats dins d'una mateixa àrea d'estudi), resulta molt més important des del punt de vista tècnic el coneixement d'aquelles zones que en variaran l'estat de càrrega i de permeabilitat (passant a ser impermeables) que d'aquelles que no el modifiquen. De fet, així ho admet la Guia, que indica que en cas de conéixer les obres d'urbanització (entenem l'ordenació), podran agrupar-se els assajos sobre estes.
  
Respecte a l'afirmació 3ª, que diu:
  
?En l'estudi geotècnic realitzat per a la construcció de les promocions Edificios Valencia, SA, a la zona (basada en sondejos executats), no es va detectar la presència de tals rebliments antròpics, d'ací es conclou la seua localització i l'afirmació de la dificultat de trobar-los en un estudi previ.-
  
S'indica que, atés que tot l'àmbit es troba englobat en el mateix tipus de sòl segons el mapa geotècnic, és lògica l'afirmació efectuada, si bé l'estudi realitzat es correspon amb el d'una altra zona d'estudi diferent (àrea que s'ha d'utilitzar com a suport d'edificis segons especifica la Guia).
  
Respecte de l'afirmació 4a, que:
  
?Les cales prèvies realitzades a la zona d'enfonsament amb motiu d'aclarir-ne les causes no van detectar tampoc la presència dels rebliments de què tractem. De fet, tals rebliments no van començar a preveure's fins a la realització d'un seguit de sondejos a la mateixa zona afectada. I només van ser totalment evidents en excavar tota la zona fins a la cota ?4 m aproximadament.-
  
Es confirma que, després dels enfonsaments, les cales realitzades no van detectar la presència de rebliments antròpics, i que és cert que no va ser fins a la realització dels sondejos als centres de gravetat dels enfonsaments troncocònics que es van trobar traces de rebliments antròpics, i és arran d'esta constatació que es plantegen les diferents hipòtesis d'enfonsament. D'ací es va concloure que la solució de reparació passara pel sanejament mínim dels 4 metres superiors (i màxim desconegut, atés que es desconeixia l'envergadura dels rebliments) de tota l'àrea afectada. Va ser durant el transcurs de la dita excavació quan van aparéixer rebliments molt evidents i localitzats, que van confirmar les hipòtesis establides per al mecanisme d'enfonsament.
  
Respecte de l'afirmació que diu:
  
?Per tot això es conclou que els estudis previs a les obres d'urbanització perquè s'hi poguera haver previst el problema, hagueren hagut de consistir en una excavació de tota la zona a cota ?4 metres, una cosa totalment inviable i impensable.-
  
Cal indicar que, malgrat semblar una afirmació desmesurada, no ho és, ja que a pesar que l'indici de l'existència de rebliments es va obtindre després de realitzar els sondejos en els punts afectats per enfonsaments, només després de l'excavació es va fer patent el volum i distribució d'estos, que era irregular i dispersa en l'àrea afectada (diferents profunditats, no continus, de diferent origen ...). No obstant això, cal indicar que és erroni plantejar la detecció dels rebliments com a motivació per a evitar el problema, ja que el procés es deu a la concatenació de causes (pèrdua d'impermeabilitat de la capa superior, existència de rebliments col·lapsables d'origen divers i distribució irregular, arrossegament de partícules a capes inferiors...), que només l'eliminació dels rebliments (tant els de terres pròpies de la zona com els d'abocadors) no haguera pal·liat. És per això que en la solució executada es realitza la impermeabilització de les capes sanejades i el seu drenatge per a evitar possibles processos d'arrossegament i enfonsaments per davall de la cota ?4 metres, ateses les característiques del sòl [existència de camins permeables (graves) fins a cotes molt profundes].
  
És cert que, dels estudis previs realitzats per les promocions de l'agent urbanitzador, no es desprenia cap indici de l'existència de rebliments antròpics, i de fet, vist que l'enfonsament és el resultat de la concatenació de dos efectes, la filtració d'aigua fins a aconseguir tals rebliments i el col·lapse i arrossegament de fins d'estos cap a les capes de sòl permeables, era imprevisible l'efecte malgrat la detecció dels rebliments abans que es produïren els períodes de pluges, tal com es va indicar en l'informe de data 17 de novembre de 2004 d'esta oficina tècnica i que ací es reitera.
  
Cosa que es fa saber als efectes oportuns.»
  
Davant de totes estes dades es conclou que s'estava davant d'una situació de caràcter objectiu, que no és que no haguera estat prevista per la direcció tècnica de l'agent urbanitzador, sinó que esta no n'havia pres coneixement.
  
No es pot parlar, com ho fa l'al·legant, d'assumpció econòmica per l'agent urbanitzador de les obres de reposició generades per l'enfonsament, en estar davant d'una situació enquadrable dins de la situació regulada en la norma com a susceptible de generar l'oportuna retaxació de càrregues, a càrrec de la propietat.
  
En eixe sentit, convé que es considere que, per tal de garantir degudament els interessos patrimonials dels propietaris, este Ajuntament ha realitzat les labors de comprovació de la documentació esmentada en termes idèntics com si l'obra l'haguera de finançar esta administració i estigueren en joc diners públics i ha arribat a les esmentades conclusions: que pertoca la retaxació, perquè s'està davant de circumstàncies de què s'ha acreditat que no eren previsibles.
  
És obligació legal d'este Ajuntament no afegir-se sense més al que propose l'agent urbanitzador, sinó constatar i comprovar que el que este afirma és cert i que pertoca el tractament legal corresponent. Les circumstàncies objectives estan ací, i les previsions legals també, i davant de la situació de fet és procedent extraure la conseqüència i tractament previst per la norma.
  
b) Respecte de les afirmacions realitzades sobre la possibilitat que es puguen reiterar en un futur una altra vegada els enfonsaments, en l'informe tècnic transcrit en l'acord d'obertura del període d'informació pública del present procediment de retaxació, es reflecteixen les manifestacions següents:
  
«Solució tècnica proposada:
  
Excavació de les zones de rebliment fins a una cota de ?4,00 metres.
  
Rebliment de l'excavació amb material tolerable, en capes no superiors a 40 centímetres.
  
Compactació de les dites capes, una per una; obtenint la densitat en cada capa al 98% del Proctor modificat.
  
Extensió d'una membrana a base de PVC plastificada de 5 mil·límetres en la cota ?1,50 metres, la qual estarà protegida, tant en la seua part inferior com superior per un geotèxtil de 200 g/metres quadrats i 1,1 kN/m de resistència a la tracció longitudinal. Sobre el coronament, tant de la membrana com del geotèxtil, es col·locarà una capa d'argiles, no superior a 50 centímetres, amb un percentatge de fins del 80%, sense partícules de grandària superior a 5 centímetres i amb un límit líquid inferior a 40; els pendents transversals donaran amb els de desguàs un possible col·lapse.
  
La col·locació de drens porosos, en el llit de graves, embolicats al seu torn amb geotèxtil a fi que no es produïsca la fuga de fi amb la consegüent saturació del tub porós.
  
Estos tubs porosos s'han de connectar al col·lector de 400 mil·límetres de la xarxa de pluvials que discorre pel carrer de María Cristina.
  
Estos serveis tècnics consideren que la solució proposada per l'equip redactor de l'informe d'incidències ofereix totes les garanties d'esmenar el problema a llarg termini...»
  
c) Respecte de les tres valoracions proposades per l'agent urbanitzador.
  
Com adés s'ha indicat, este Ajuntament, per tal de defendre degudament els interessos patrimonials dels propietaris obligats a suportar les càrregues d'urbanització, i les seues corresponents retaxacions, en el cas que estes pertoquen, no accepta sense més les propostes de l'agent urbanitzador, i en concret, les referents a l'avaluació econòmica que repercutiria en els propietaris. D'ací que s'haja procedit a realitzar una avaluació econòmica dels costos i se n'haja exigit la correcció, a la baixa, abans del seu sotmetiment al parer dels propietaris afectats.
  
Això no pot ser en cap cas motiu de crítica sinó tot al contrari: una mostra clara que l'Ajuntament s'ha mogut dins de les vies degudes de legalitat.
  
En eixe sentit, a l'al·legant no se li pot haver escapat que l'import de tals pressupostos és a la baixa, i que s'han eliminat, de la repercussió en la propietat, tots aquells elements que eren susceptibles de reutilització.
  
d) Respecte de la falta de criteri propi per part dels tècnics municipals.
  
No és eixa la conclusió que es desprén, ni de l'informe transcrit en l'acord ja esmentat ni d'allò que s'ha exposat en el present. Adés s'ha transcrit el seu pronunciament tècnic sobre la imprevisibilitat, sobre la idoneïtat de la solució proposada, les seues actuacions de fiscalització del preu. No és, en conseqüència, una afirmació que tinga fonament.
  
A això s'afigen les consideracions del nou informe tècnic que s'han transcrit en resposta a les al·legacions realitzades.
  
e) Respecte de la necessitat de repercutir l'import de la retaxació entre tots els propietaris inclosos dins de l'àmbit del PAI i no sols als propietaris de la UE 13.
  
En eixe sentit, cal indicar que les obres de reposició de l'enfonsament es localitzen exclusivament en terrenys qualificats com a zona verda, inclosos en la delimitació de la unitat d'execució número 13 del PGOU de Sagunt. No es tracta, a més, d'una infraestructura comuna als dos àmbits.
  
L'acord d'aprovació del PAI, encara que fóra únic, amb un àmbit que comprenia les unitats d'execució 12 i 13 completes, en tot moment ha conservat la individualitat de cada una d'elles.
  
De fet, l'entitat adjudicatària va presentar dues pliques, una per a cada una de les dites unitats d'execució. I així, en l'acord d'aprovació del programa, encara que únic, cada una de les unitats d'execució tenia el seu propi pressupost, independent (punt 4t de la part dispositiva de l'acord plenari de data 31 de maig de 2001).
  
D'altra banda, cada àmbit tenia el seu propi projecte de reparcel·lació, coincidents amb la delimitació de cada unitat d'execució.
  
I amb això no s'ha produït cap supressió de les unitats d'execució prèviament delimitades pel PGOU, ni de les conseqüències jurídiques derivades de la dita delimitació. Una cosa és que ambdós àmbits s'hagen desenvolupat al mateix temps, en una única fase, i una altra molt distinta és que estos s'hagen refós jurídicament en una unitat, qüestió que en cap cas s'ha produït en vista dels antecedents esmentats.
  
2 i 3. Respecte de les al·legacions realitzades per les entitats Hogares Urbanos, SL, en data 5 de gener del 2005, R. E. 464 i Portpark, SL, R. E. 465, tenen idèntic contingut a la de l'apartat anterior, i per això pertoca la remissió a les consideracions adés realitzades.
  
4. La presentada per Inmaculada Samper Costa en data 14 de gener del 2005, R. E. 1.762, a la qual dóna format de recurs de reposició.
  
Respecte d'això, cal indicar que l'acte objecte de recurs, l'acord d'obertura d'un període d'informació pública d'un procediment de retaxació, és un acte de tràmit, no qualificat, i en conseqüència no pertoca la interposició de cap recurs administratiu.
  
Els seus raonaments es prenen en consideració com a al·legacions i respecte d'això s'ha d'indicar:
  
a) No hi ha hagut cap omissió del tràmit d'audiència perquè, precisament, el que se'ls ha atorgat és el tràmit d'audiència, a fi que puguen formular les al·legacions oportunes abans que s'adopte la decisió definitiva.
  
b) Pertoca remetre's a les consideracions realitzades adés sobre la imprevisibilidad de les circumstàncies esmentades.
  
c) Totes les partides han sigut contrastades pels serveis tècnics municipals com de necessària utilització i ús. Allí on s'han pogut reutilitzar elements anteriors s'ha fet, cosa que ha redundat en un import de repercussió a la baixa respecte de l'inicialment proposat, com abans s'ha indicat.
  
d) S'ha notificat el contingut íntegre de la resolució en data 15 de desembre de 2004, i és per això que no s'entén el contingut de l'al·legació quarta.
  
En vista de tot el que s'exposa i vist l'informe del cap de Secció, la Junta de Govern Local, per unanimitat, acorda:
  
Primer. Desestimar les al·legacions realitzades pels interessats durant el període d'informació pública.
  
Segon. Procedir a aprovar definitivament la retaxació dels costos d'urbanització de la unitat d'execució número 13 del PGOU en els termes indicats en la part dispositiva, confirmant aquells que han sigut sotmesos a informació pública en el present procediment.
  
Tercer. Procedir a publicar el present acord en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, a més de procedir a la notificació individualitzada de tots els interessats.
  
El present acte, de conformitat amb el que estableix l'article 109 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, posa fi a la via administrativa.
  
Contra ell, amb caràcter potestatiu, poden interposar un recurs de reposició, o impugnar-lo directament davant de la jurisdicció contenciosa administrativa.
  
En el cas que opteu per la interposició del recurs de reposició, ho heu de fer davant de l'òrgan municipal que va dictar l'acte i en el termini d'un mes comptador des de l'endemà del dia de la publicació d'aquell; caldrà tindre en compte que la seua interposició impedirà, fins a la seua resolució expressa o desestimació presumpta, la utilització de la via contenciosa administrativa.
  
El recurs haurà de resoldre's i notificar-se en el termini d'un mes, i si no s'esdevinguera així, s'entendrà desestimat i quedarà expedita la via contenciosa administrativa.
  
En el cas que interposeu un recurs contenciós administratiu directament ho heu de fer davant del jutjat contenciós administratiu corresponent amb seu a la ciutat de València, en el termini de dos mesos comptadors des de l'endemà de la publicació de la present notificació, de conformitat amb el que disposen els articles 814 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol.
  
Tot això sense perjudici que pugueu exercir qualsevol altra acció o recurs que estimeu convenient en defensa dels vostres drets.
  
Cosa que es trasllada als efectes oportuns i a reserva del que resulte de l'aprovació de l'acta corresponent.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5122, del 26-10-2005 (2005/11325)

Información pública de la aprobación de la retasación de cargas de urbanización de la unidad de actuación número 13. Expediente 46/2000.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5122

Fecha DOGV
:   26-10-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2005/11325

CVE


Fecha del documento


Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Sagunto

Tipo de documento
:   Anuncio

Información pública de la aprobación de la retasación de cargas de urbanización de la unidad de actuación número 13. Expediente 46/2000. [2005/A11325]
  
La Junta de Gobierno Local, en sesión ordinaria celebrada el día 27 de julio de 2005 adoptó, entre otros, el siguiente acuerdo:
  
36. Aprobación retasación cargas urbanización unidad actuación, número 13. Expediente 46/2000.
  
Considerando que en fecha 24 de noviembre de 2004, se adoptó resolución por el concejal delegado de Urbanismo número 433 referente a la apertura del período de información pública del procedimiento de retasación del importe de las obras de urbanización de la unidad de ejecución número 13 del Plan General de Ordenación Urbana (PGOU) de Sagunto, cuyo tenor literal era el siguiente:
  
«Considerando que en fecha 23 de junio de 2004, por parte de la entidad Edival, SA, agente urbanizador de la unidad de ejecución número 13, se presenta escrito en el que señala la producción de una serie de hundimientos de terrenos dentro del ámbito.
  
En dicho escrito señalaba a su vez que la reposición de los elementos de la obra urbanizadora que dicho hundimientos han provocado ascienden a un determinado importe y solicitan en ese sentido una retasación del presupuesto del programa de actuación integrada (PAI) para contemplar esas partidas y poder articular su exigencia de cobro a los propietarios.
  
Considerando que por parte de los servicios técnicos municipales, en su informe de fecha 17 de noviembre de 2004 señalan lo siguiente:
  
?Se emite el presente informe con motivo de los hundimientos producidos en la unidad de actuación 13 del PGOU de Sagunto, en vistas a:
  
Clarificar los sucesos acaecidos, hechos que los motivaron y solución técnica aplicada.
  
Determinar la previsibilidad de los mismos. Al respecto, obra en expediente la siguiente documentación con N. R.E. 26.954, de fecha 24 de junio de 2004.
  
Memoria valorada sobre los hundimientos del suelo producidos en las obras de urbanización en la UA 13.
  
Anejo número 1. Reportaje fotográfico.
  
Anejo número 2. Actas de los ensayos de placas de carga.
  
Anejo número 3. Actas de los sondeos realizados por Gia.
  
Anejo número 4. Actas de los ensayos realizados por Gia.
  
Informe sobre los hundimientos del suelo producidos en las obras de Urbanización.
  
Estudio del subsuelo por tomografías de georradar. Determinación de estratos y oquedades.
  
Anejo número 7. Planos.
  
Anejo número 8. Valoración económica.
  
Igualmente existe documentación presentada en Registro de Entrada con fecha 19 de octubre de 2004, con N. R.E. 51.683 que consiste en valoración de las obras de reparación hundimiento del suelo de las obras de urbanización de la UE 13 y de dossier fotográfico para retasación de cargas de urbanización, y en fecha 26 de octubre de 2004, y con N. R.E. 53.426 se aporta otro modificado del presupuesto sobre los hundimientos del suelo por las obras de urbanización de la UE 13.
  
A la vista de todo lo cual se informa:
  
Los procesos de hundimientos se iniciaron a partir del día 26 de marzo de 2004, cuando las obras estaban prácticamente finalizadas con motivo de las lluvias que tuvieron lugar.
  
A la vista de las mismas, se determina por parte de estos servicios técnicos la necesidad de averiguar la causa de los mismos y dar las soluciones oportunas para que dichos daños no se vuelvan a producir en el futuro. De igual manera se debería determinar si dicha causa era producida a errores en la ejecución o a causas achacables al firme.
  
En vistas a ratificar o descartar las primeras se les indica que se realice una prueba de carga de los firmes ejecutados en la plaza, así como una prueba de estanqueidad en la red de pluviales que la atraviesa. De igual manera, la dirección facultativa de la obra decide realizar una serie de catas así como la retirada de elementos de la zona afectada para impedir su deterioro.
  
Tras inspecciones oculares realizadas a las catas, prueba de carga y de estanqueidad realizadas, y recogida de datos referentes a la zona (estudios geotécnicos en solares adyacentes), los ingenieros profesores de la Escuela Técnica Superior de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos catedráticos de la Universidad Politécnica de Valencia emiten informe descartando la posibilidad de error constructivo, determinando las siguientes probabilidades de las causas que han determinado los hundimientos:
  
- Ninguna posibilidad en:
  
Construcción.
  
Asiento de tierras vegetales.
  
- Prácticamente ninguna:
  
Capacidad portante del terreno.
  
Consolidación.
  
Colapso de huecos creados por disolución.
  
- Posibilidad muy baja a baja que sea:
  
Extrusión capas blandas de finos en capas de grueso con áridos.
  
Colapso por lavado de finos.
  
- Las mayores posibilidades teóricas se centrarían en:
  
Colapsos por huecos antrópicos (rellenos no controlados).
  
Lavado y arrastre a través de huecos o tubos, naturales o antrópicos.
  
Colapso y/o lavado de finos por los cambios inducidos por las obras en el régimen hidrogeológico (o por otras causas, incluso a mucha distancia).
  
A la vista de estos primeros resultados obtenidos, se determina la realización de una auscultación de las zonas sanas mediante campaña de geofísica a base de tomografías y la realización de sondeos en las zonas de los hundimientos.
  
Con los resultados de estas últimas pruebas se aprecia:
  
La presencia de rellenos antrópicos de origen diverso a distintas profundidades y de localización irregular.
  
La no existencia de oquedades en el terreno ni indicios de que hubieran existido previos al colapso, ya que, de la campaña geofísica se extrae que:
  
No existen huecos, ni naturales ni antrópicos, presentando singularidades sin explicación.
  
Todas las zonas bajo pavimento se encontraban en perfecto estado, por lo que el problema del hundimiento se limitaba a zonas concretas.
  
La colapsabilidad de los materiales de relleno por saturación, que pese a ser bajo en las muestras realizadas al encontrarse ya colapsadas, justificaría el gran asentamiento producido por el daño que se produce en los enlaces y/o cemento entre las partículas del esqueleto mineral al saturarse.
  
A la vista de éstas, se fundamenta la siguiente hipótesis tras haberse descartado las otras posibles, indicando el proceso del colapso como sigue:
  
El terreno inicialmente presenta puntualmente zonas de rellenos antrópicos de profundidad variable y dispersos con un alto índice de colapsabilidad, estando el resto compuesto principalmente por estructuras limosas susceptibles de arrastres. No obstante, la capa de tierra vegetal superior existente funciona a nivel de filtro regulador del agua y velocidad de penetración de ésta a las capas profundas, de modo que evita el colapso de dichos rellenos antrópicos.
  
La realización de las obras de urbanización determina la eliminación de esta capa superficial de tierras vegetales. En las zonas de calles, al recubrirse con asfalto y aceras, estos actúan como impermeabilización de las capas inferiores, en las parcelas no se realiza ningún tipo de excavación manteniéndose la capa vegetal protectora, y es en la zona verde donde se suprime esta capa para sustituirla por tierra vegetal o tierra morterenca (en vista a formalizar los jardines y zonas de juego) donde queda el terreno desprotegido frente a la entrada de agua de un modo más brusco al inicial.
  
En aquellos puntos de la zona verde donde existían rellenos se produce, tras el aporte del agua de lluvia, el colapso por saturación de éstos, provocándose hundimientos de tipo troncocónicos por el arrastre de las partículas que lo rodean.
  
Este efecto se acentúa por el hecho de existir niveles más permeables en la composición del suelo (gravas) que tanto verticalmente como lateralmente conducen el agua y el material de arrastre hasta alcanzar el nivel freático. La creación de estos canales es la que motiva que el proceso se reactive a cada capítulo significativo de lluvia.
  
Este proceso se ha apreciado en las catas realizadas, ya que una vez rellenadas sin una especial consolidación, se ha reproducido, a pequeña escala y localizado, el fenómeno indicado.
  
Respecto a la previsibilidad del problema previamente a que se hubiera producido, indicar que difícilmente un estudio geotécnico estándar hubiera detectado la existencia de los rellenos antrópicos por su posición irregular y naturaleza (algunos se realizaron con tierras propias de la zona), y de hecho, pese a que se hubieran detectado, la solución lógica habría sido el sanear la zona afectada por los mismos parcialmente sin poner importancia a su impermeabilización, lo cual, pese a que habría atenuado el efecto, no lo hubiera evitado (al igual que se ha reproducido en las catas realizadas) y se hubiera manifestado y reiterado a cada capítulo de lluvia de cierta entidad.
  
Una vez analizada y detectada la causa del fenómeno se adopta la siguiente solución técnica, que consiste fundamentalmente en el saneo de la capa con rellenos antrópicos mediante sustitución total de la zona afectada, e impermeabilización de las capas inferiores.
  
Solución técnica propuesta:
  
Excavación de las zonas de relleno hasta una cota de ?4,00 metros.
  
Relleno de la excavación con material tolerable, en capas no superiores a 40 centímetros.
  
Compactación de dichas capas, una por una; obteniendo la densidad en cada capa al 98% del proctor modificado.
  
Extendido de una membrana a base de PVC plastificada de 5 milímetros en la cota ?1,50 metros, la cual estará protegida, tanto en su parte inferior como superior por un geotextil de 200 g/metros cuadrados y 1,1 kN/m de resistencia a la tracción longitudinal. Sobre la coronación tanto de la membrana como del geotextil, se colocará una capa de arcillas, no superior a 50 cm. con un porcentaje de finos del 80%, sin partículas de tamaño superior a 5 cm. y con un límite líquido inferior a 40, dándoles las pendientes transversales con el de desaguar un posible colapso.
  
La colocación de drenes porosos, en el lecho de gravas, envueltos a su vez con geotextil a fin de que no se produzca la fuga de fino con la consiguiente saturación del tubo poroso.
  
Estos tubos porosos se han de conectar al colector de 400 milímetros de la red de pluviales que discurre por la calle María Cristina.
  
Por parte de estos servicios técnicos la solución propuesta por el equipo redactor del informe de incidencias ofrece todas las garantías de subsanar el problema a largo plazo, si bien el control de la ejecución de dicha solución debe ser exquisitamente riguroso y constante exigiéndose un seguimiento desde la extracción del material a sanear hasta el final de las obras y solicitando un estudio fotográfico que ha sido aportado tras su realización.
  
Así mismo revisadas las memorias valoradas se obtiene el siguiente presupuesto, que se extrae de la última de las presentadas (26 de octubre de 2004):
  
Capítulos:
  
Capítulo 1: Movimiento de tierras. Total euros: 106.490,48.
  
Capítulo 2: Firmes y pavimentos. 661,83.
  
Capítulo 3: Red saneamiento y drenaje. 43.843,38.
  
Cap. 3.1: Red de drenaje. 7.679,35.
  
Cap. 3.2: Impermeabilización. 36.164,03.
  
Capítulo 4: Red de electricidad. 25.068,74.
  
Capítulo 5: Red de alumbrado. 27.489,04.
  
Capítulo 6: Jardinería y red de riego. 112.630,52.
  
Capítulo 7: Seguridad y salud. 5.069,03.
  
Capítulo 8: Demoliciones. 9.034,88.
  
Total P.E.M. 330.287,90.
  
Gastos generales 13%. 42.937,43.
  
Beneficio industrial 6%. 19.817,27.
  
Gastos generales agente urbanizador. 53.062,80.
  
Total (Sin IVA) 446.105,40.
  
IVA 16%. 71.376,86.
  
Total 517.482,27
  
Que los capítulos justificados corresponden con las partidas de gastos generales, costes de ejecución de obra y gastos generales del urbanizador asciende a un importe total de 517.482,27 euros.
  
Se informa que no existe inconveniente técnico para que se prosiga con la tramitación del expediente, estando conformes con los costes presentados.-
  
Tratamiento procedimental:
  
En el presente expediente, el proyecto de urbanización está aprobado definitivamente.
  
El artículo 67.3 de la Ley 6/1994 (LRAU), establece lo siguiente:
  
3. Con motivo de la aprobación del proyecto de urbanización o de sus reformados se podrá modificar la previsión inicial de cargas estimada anteriormente en el programa, siempre que la variación obedezca a causas objetivas cuya previsión no hubiera sido posible para el urbanizador al comprometerse a ejecutar la actuación. La retasación de cargas no podrá suponer modificación o incremento en la parte de ellas correspondiente al beneficio empresarial del urbanizador por la promoción de la actuación.
  
La ley permite retasar las cargas, en los términos transcritos, durante la redacción del proyecto de urbanización.
  
En consecuencia, y dado que el mismo ya se encuentra aprobado, será preciso seguir el mismo el procedimiento para la fijación de dicha cantidad en concepto de retasación.
  
Se adjunta al presente acuerdo de apertura de información pública cuadro indicativo del importe individual que para cada propietario va a suponer la cantidad a retasar, que es preciso identificar como la columna denominada Distribución coste retasación.
  
A la vista de lo expuesto, se acuerda:
  
Primero. Abrir el período de información pública de la retasación de cargas del PAI U.E.13, en los términos indicados en la parte expositiva.
  
Segundo. Dar a dicha procedimiento la publicidad establecida por la Ley 6/1994 (LRAU), a la apertura de períodos de información pública de proyectos de urbanización, y en consecuencia, se anunciará mediante edicto publicado en un diario de información general editado en la Comunidad Valenciana y ?posterior o simultáneamente- en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, advirtiendo de la posibilidad de formular alegaciones.
  
Además, antes de la publicación del edicto, habrá que remitir aviso con su contenido al domicilio fiscal de quienes consten como titulares de derechos afectados.-
  
Durante el período de información pública del procedimiento de retasación se han presentado las siguientes alegaciones:
  
1. La presentada en fecha 7 de enero de 2005, R.E. 638, por la entidad SA, Playa de Alboraya, de discrepancia, en la que señala una serie de argumentos, a los que es preciso hacer las siguientes consideraciones:
  
a) Respecto de las afirmaciones de que el agente urbanizador es responsable de la correcta ejecución de las obras de urbanización y que el mismo, en esa línea, al estimar por medio de su dirección técnica como innecesaria la elaboración del estudio previo del terreno, debe asumir a su costa el importe de reconstrucción de las obras de urbanización, dañadas al producirse el hundimiento del terreno y que es objeto de la presente retasación. Señala en ese sentido que los elementos que han provocado el hundimiento podían haberse detectado o no, pero que dada la naturaleza estadística del estudio era probable que hubiesen aparecido, lo que hubiese llevado a las actuaciones preventivas oportunas antes de la ejecución inicial de las obras.
  
A su vez, señala que la carencia de dicho estudio pone en evidencia la negligencia profesional en su actuación del agente urbanizador, e incluso el incumplimiento de una obligación legal, y que ante ello sólo él debe asumir las consecuencias. En ese sentido el alegante realiza una afirmación indicando que si el agente urbanizador hubiese realizado el estudio geotécnico del terreno, nada podría achacársele en el posterior hundimiento, ya que habría actuado con la diligencia profesional debida.
  
Ante estas afirmaciones, es preciso indicar que el artículo 67.3 de la LRAU permite la retasación de las cuotas de urbanización, a cargo de la propiedad, de forma excepcional y con carácter restrictivo, sólo en el caso que enuncia con este tenor literal: ?Con motivo de la aprobación del proyecto de urbanización o de sus reformados se podrá modificar la previsión inicial de cargas estimada anteriormente en el programa, siempre que la variación obedezca a causas objetivas cuya previsión no hubiera sido posible para el urbanizador al comprometerse a ejecutar la actuación. La retasación de cargas no podrá suponer modificación o incremento en la parte de ellas correspondiente al beneficio empresarial del Urbanizador por la promoción de la actuación.-
  
Por lo tanto, lo que debe quedar acreditado en el expediente es si el hundimiento del terreno, por la existencia en el mismo de elementos que exigían un especial tratamiento del terreno no consistente en técnicas de carácter ordinario; si eran elementos susceptibles de ser conocidos con carácter previo por la dirección técnica del agente urbanizador a través de las técnicas habituales y estandarizadas entre los profesionales del sector o si, por el contrario, se estaba ante elementos que eran de imposible conocimiento, que no hubieran sido detectables usando dichas técnicas.
  
La afirmación que realiza el alegante en el sentido de que si el agente urbanizador hubiese realizado el estudio geotécnico del terreno, nada podría achacársele en el posterior hundimiento, ya que habría actuado con la diligencia profesional debida, no es el enfoque correcto del problema sino el determinar si se estaba ante una circunstancia objetiva cuya previsión no hubiera sido posible para el urbanizador al comprometerse a ejecutar la actuación. Es decir, no se está exento de responsabilidad y de asunción de las correspondientes consecuencias económicas por cumplir con los aspectos formales, sino que la exención, en su caso, viene generada porque existen circunstancias concurrentes en el ámbito que no sean susceptibles de ser previstas ni conocidas por las técnicas habituales de detección de las mismas.
  
A tal efecto, los técnicos municipales en la resolución de apertura del período de información pública del presente procedimiento de retasación ya indicaban sobre la imprevisibilidad las siguientes observaciones:
  
?Respecto a la previsibilidad del problema previamente a que se hubiera producido, indicar que difícilmente un estudio geotécnico estándar hubiera detectado la existencia de los rellenos antrópicos por su posición irregular y naturaleza (algunos se realizaron con tierras propias de la zona), y de hecho, pese a que se hubieran detectado, la solución lógica habría sido el sanear la zona afectada por los mismos parcialmente sin poner importancia a su impermeabilización, lo cual, pese a que habría atenuado el efecto, no lo hubiera evitado (al igual que se ha reproducido en las catas realizadas) y se hubiera manifestado y reiterado a cada capítulo de lluvia de cierta entidad.-
  
De lo que se desprendían dos consecuencias decisivas que determinaron la necesidad de iniciar el procedimiento administrativo de retasación de cargas, por entender que efectivamente se daban las premisas legales de la retasación:
  
El estudio geotécnico no hubiese garantizado la detección de los rellenos.
  
Aunque los hubiese detectado, con la información que el mismo hubiese aportado, no se habría adoptado una solución correcta que hubiese erradicado el problema de hundimiento.
  
Estas consideraciones, que se desprenden de una lectura atenta del informe de los técnicos municipales, transcrito en el acuerdo de apertura del período de información pública del presente procedimiento de retasación, se ratifican si se tienen en cuenta las afirmaciones realizadas por el agente urbanizador en su escrito de fecha 7 de marzo de 2005, R.E. 11.317, de contestación a dichas alegaciones, sobre la que los servicios técnicos municipales en su informe de fecha 15 de julio de 2005 realizan las siguientes consideraciones:
  
Se emite el presente informe con motivo de los hundimientos producidos en la unidad de actuación 13 del PGOU de Sagunto, y en concreto respecto del escrito presentado por el agente urbanizador de la misma Edificios Valencia, SA., con fecha de entrada de 7 de marzo de 2005 y N.R.E. 11.317, en vistas a clarificar los aspectos técnicos que en el mismo se motivan.
  
En concreto, se tratan los aspectos técnicos indicados, informando en los siguientes términos:
  
La afirmación 1.ª del informe de que:
  
?Un estudio geotécnico realizado para una urbanización, estará basado en una campaña de catas, no de sondeo, que no hubiese llegado en ningún caso a la cota donde se encontraban los rellenos antrópicos.-
  
Es perfectamente lógica, ya que, no existiendo normativa respecto del contenido mínimo que ha de contener un estudio geotécnico pero tomando como indicativo de una buena práctica profesional la Guía para la Planificación de Estudios Geotécnicos editada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes (COPUT), ésta indica: ?En lugar de sondeos podrán realizarse catas hasta una profundidad máxima de 5 metros?.
  
Sí es lógica y se comparte la afirmación 2.ª, de que:
  
?En caso de realizar una campaña de catas, no se hubieran localizado éstas en un área destinada a zona verde, sino en zonas destinadas a viales y a soportar carga de tráfico, con lo que tampoco hubiesen sido detectados los rellenos.-
  
Dado que, no existiendo diferenciación entre área de viales y área de zonas verdes en el estudio geotécnico (englobados dentro de una misma área de estudio) resulta mucho más importante a nivel técnico el conocimiento de aquellas zonas que van a variar su estado de carga y de permeabilidad (pasando a ser impermeables) que aquellas que no lo modifican. De hecho, así lo admite la Guía, que indica que en caso de conocer las obras de urbanización (entendemos la ordenación), podrán agruparse los ensayos sobre éstas.
  
Respecto a la afirmación 3.ª de que:
  
?En el estudio geotécnico realizado para la construcción de las promociones Edificios Valencia, SA, en la zona (basada en sondeos ejecutados), no se detectó la presencia de dichos rellenos antrópicos, de ahí la conclusión de su localización y la afirmación de la dificultad de encontrarlos en un estudio previo.-
  
Se indica que, dado que todo el ámbito se encuentra englobado en el mismo tipo de suelo según el mapa geotécnico, es lógica la afirmación realizada, si bien el estudio realizado se corresponde con el de otra zona de estudio diferente (área a utilizar como soporte de edificios según especifica la Guía).
  
Respecto a la afirmación 4.ª, de que:
  
?Las catas previas realizadas en la zona de hundimiento con motivo de esclarecer las causas de los mismos no detectaron tampoco la presencia de los rellenos de los que tratamos. De hecho, dichos rellenos no empezaron a preverse hasta la realización de una campaña de sondeos en la misma zona afectada. Y solo fueron totalmente evidentes al excavar toda la zona hasta cota ?4 m aproximadamente.-
  
Se confirma que, tras los hundimientos, las catas realizadas no detectaron la presencia de rellenos antrópicos, y que es cierto que no fue hasta la realización de los sondeos en los centros de gravedad de los hundimientos troncocónicos que se encontraron trazas de rellenos antrópicos y a raíz de lo cual se plantean las diferentes hipótesis de hundimiento. De aquí se concluyó que la solución de reparación pasara por el saneo mínimo de los 4 metros superiores (y máximo desconocido dado que se desconocía la envergadura de los rellenos) de toda el área afectada. Fue durante el transcurso de dicha excavación cuando aparecieron rellenos muy evidentes y localizados, que confirmaron las hipótesis establecidas para el mecanismo de hundimiento.
  
Respecto a la afirmación de que:
  
?Por todo ello se concluye, que los estudios previos a las obras de urbanización para que se pudiera haber previsto el problema, hubieran tenido que consistir en una excavación de toda la zona a cota ?4 m., algo totalmente inviable e impensable.-
  
Indicar que, pese a parecer una afirmación desmesurada, no lo es, ya que pese a que el indicio de la existencia de rellenos se obtuvo tras realizar los sondeos en los puntos afectados por hundimientos, sólo tras la excavación se hizo patente el volumen y distribución de éstos, que era irregular y dispersa en el área afectada (diferentes profundidades, no continuos, de diferente origen ...). No obstante, indicar que plantear la detección de los rellenos como motivación para evitar el problema no es tal, ya que el proceso se debe a la concatenación de causas (pérdida de impermeabilidad de la capa superior, existencia de rellenos colapsables de origen diverso y distribución irregular, arrastre de partículas a capas inferiores...) que sólo la eliminación de los rellenos (tanto los de tierras propias de la zona como los de vertederos) no hubiese paliado. Es por ello que en la solución ejecutada se realiza la impermeabilización de las capas saneadas y el drenaje de las mismas para evitar posibles procesos de arrastre y hundimientos por debajo de la cota ?4 m, dadas las características del suelo [existencia de caminos permeables (gravas) hasta cotas muy profundas].
  
Es cierto que, con los estudios previos realizados por las promociones del agente urbanizador, no se desprendía ningún indicio de la existencia de rellenos antrópicos, y de hecho, siendo el hundimiento el resultado de la concatenación de dos efectos: la filtración de agua hasta alcanzar dichos rellenos y el colapso y arrastre de finos de los mismos hacia las capas de suelo permeables, era imprevisible el efecto pese a la detección de los rellenos previamente a que acaecieran los períodos de lluvias, tal y como se indicó en el informe de fecha 17 de noviembre de 2004 de esta oficina técnica y que aquí se reitera.
  
Todo lo cual se informa a los efectos oportunos.»
  
Ante todos estos datos se concluye que se estaba ante una situación de carácter objetivo, que no es que no fuese prevista por parte de la dirección técnica del agente urbanizador, sino que no era de posible conocimiento por la misma.
  
No se puede hablar, como lo hace el alegante, de asunción económica por el agente urbanizador de las obras de reposición generadas por el hundimiento, al estar ante una situación encuadrable dentro de la situación regulada en la norma como susceptible de generar la oportuna retasación de cargas, con cargo a la propiedad.
  
En ese sentido conviene que se tenga en cuenta que, en debida garantía de los intereses patrimoniales de los propietarios, este Ayuntamiento ha realizado las labores de comprobación de dicha documentación en idénticos términos a como si la obra la tuviese que financiar esta administración y estuviese en juego dinero público y ha llegado a las citadas conclusiones de que procede la retasación, porque se está ante circunstancias que se ha acreditado que no eran previsibles.
  
Es obligación legal de este Ayuntamiento no adherirse sin más a lo que proponga el agente urbanizador sino constatar y comprobar que lo que se afirma por el mismo es cierto y que procede el tratamiento legal correspondiente. Las circunstancias objetivas están ahí, y las previsiones legales también y ante la situación de hecho procede extraer la consecuencia y tratamiento previsto por la norma.
  
b) Respecto de las afirmaciones realizadas sobre la posibilidad de que se puedan reiterar en un futuro otra vez los hundimientos, del informe técnico transcrito en el acuerdo de apertura del período de información pública del presente procedimiento de retasación, se reflejan las siguientes manifestaciones:
  
«Solución técnica propuesta:
  
Excavación de las zonas de relleno hasta una cota de ?4,00 metros.
  
Relleno de la excavación con material tolerable, en capas no superiores a 40 cm.
  
Compactación de dichas capas, una por una; obteniendo la densidad en cada capa al 98% del Proctor Modificado.
  
Extendido de una membrana a base de PVC plastificada de 5 milímetros en la cota ?1,50 metros, la cual estará protegida, tanto en su parte inferior como superior por un geotextil de 200 g/metros cuadrados y 1,1 kN/m de resistencia a la tracción longitudinal. Sobre la coronación tanto de la membrana como del geotextil, se colocará una capa de arcillas, no superior a 50 centímetros con un porcentaje de finos del 80%, sin partículas de tamaño superior a 5 centímetros y con un límite líquido inferior a 40, dándoles las pendientes transversales con el de desaguar un posible colapso.
  
La colocación de drenes porosos, en el lecho de gravas, envueltos a su vez con geotextil a fin de que no se produzca la fuga de fino con la consiguiente saturación del tubo poroso.
  
Estos tubos porosos se han de conectar al colector de 400 milímetros de la red de pluviales que discurre por la calle María Cristina.
  
Por parte de estos servicios técnicos la solución propuesta por el equipo redactor del informe de incidencias ofrece todas las garantías de subsanar el problema a largo plazo...»
  
c) Respecto de las tres valoraciones propuestas por el agente urbanizador.
  
Como antes se ha indicado, este Ayuntamiento, en la debida defensa de los intereses patrimoniales de los propietarios obligados a soportar las cargas de urbanización, y sus correspondientes retasaciones, en el caso de que las mismas procedan, no acepta sin más las propuestas del agente urbanizador, y en concreto, las referentes a la evaluación económica a repercutir en los propietarios. De ahí que se haya procedido a realizar una evaluación económica de los costes y se haya exigido su corrección, a la baja, con carácter previo a someterlo a consideración de los propietarios afectados.
  
Ello no puede ser en ningún caso motivo de crítica sino todo lo contrario, una muestra clara de que el Ayuntamiento se ha movido dentro de los debidos cauces de legalidad.
  
En ese sentido al alegante no se le puede haber escapado que el importe de dichos presupuestos es a la baja, y que se ha eliminado de repercutir en la propiedad todos aquellos elementos que eran susceptibles de reutilización.
  
d) Respecto de la falta de criterio propio por parte de los técnicos municipales.
  
No es esa la conclusión que se desprende, ni del informe transcrito en el acuerdo ya citado ni de lo expuesto en el presente. Antes se ha transcrito su pronunciamiento técnico sobre la imprevisibilidad, sobre la idoneidad de la solución propuesta, sus actuaciones de fiscalización del precio. No es, en consecuencia, una afirmación que tenga fundamento.
  
A ello se añaden las consideraciones del nuevo informe técnico que se han transcrito en respuesta a las alegaciones realizadas.
  
e) Respecto de la necesidad de repercutir el importe de la retasación entre todos los propietarios incluidos dentro del ámbito del PAI y no sólo a los propietarios de la UE 13.
  
En ese sentido es preciso indicar que las obras de reposición del hundimiento se localizan exclusivamente en terrenos calificados como zona verde, incluidos en la delimitación de la unidad de ejecución número 13 del PGOU de Sagunto. No se trata, además, de una infraestructura común a los dos ámbitos.
  
El acuerdo de aprobación del PAI, aunque fuese único, con un ámbito que abarcaba las unidades de ejecución 12 y 13 completas, en todo momento ha conservado la individualidad de cada una de ellas.
  
De hecho, se presentaron por parte de la entidad adjudicataria dos plicas, una para cada una de dichas unidades de ejecución. Y así, en el acuerdo de aprobación del programa, aunque único, cada una de las Unidades de Ejecución tenía su propio presupuesto, independiente (punto 4.º de la parte dispositiva del acuerdo plenario de fecha 31 de mayo de 2001).
  
Por otra parte, cada ámbito tenía su propio proyecto de reparcelación, coincidentes con la delimitación de cada unidad de ejecución.
  
Con lo que no se ha producido ninguna supresión de las unidades de Ejecución previamente delimitadas por el PGOU ni de las consecuencias jurídicas derivadas de dicha delimitación. Una cosa es que ambos ámbitos se hayan desarrollado a la vez, en una única fase, y otra muy distinta es que los mismos se hayan refundido jurídicamente en una unidad, cuestión que en ningún caso se ha producido a la vista de los antecedentes citados.
  
2 y 3. Respecto de las alegaciones realizadas por las entidades Hogares Urbanos, SL, en fecha 5 de enero de 2005, R.E. 464 y Portpark, SL, R.E. 465, tienen idéntico contenido a la del apartado anterior, por lo que procede la remisión a las consideraciones antes realizadas.
  
4. La presentada por Inmaculada Samper Costa en fecha 14 de enero de 2005, R. E. 1.762, a la que da formato de recurso de reposición.
  
Al respecto es preciso indicar que el acto recurrido, acuerdo de apertura de un período de información pública de un procedimiento de retasación, es un acto de trámite, no cualificado, y en consecuencia no es procedente la interposición de recurso administrativo alguno.
  
Sus razonamientos son tomados en consideración como alegaciones y al respecto es preciso indicar:
  
a) No ha habido omisión del trámite de audiencia porque precisamente lo que se les ha otorgado es el trámite de audiencia, a los efectos de formular las alegaciones oportunas antes de adoptar la decisión definitiva.
  
b) Procede remitirse a las consideraciones antes realizadas sobre la imprevisibilidad de las circunstancias citadas.
  
c) Todas las partidas han sido contrastadas por los servicios técnicos municipales como de necesaria utilización y empleo. Allí donde se han podido reutilizar elementos anteriores se ha hecho, lo que ha redundado en un importe de repercusión a la baja respecto del inicialmente propuesto, como antes se ha indicado.
  
d) Se ha notificado el contenido íntegro de la resolución en fecha 15 de diciembre de 2004, por lo que no se entiende el contenido de la alegación cuarta.
  
A la vista de todo lo expuesto y visto el informe del jefe de Sección, la Junta de Gobierno Local, por unanimidad, acuerda:
  
Primero. Desestimar las alegaciones realizadas por los interesados durante el período de información pública.
  
Segundo. Proceder a aprobar definitivamente la retasación de los costes de urbanización de la unidad de ejecución número 13 del PGOU en los términos indicados en la parte dispositiva, confirmando aquellos que han sido sometidos a información pública en el presente procedimiento.
  
Tercero. Proceder a publicar el presente acuerdo en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, además de proceder a la notificación individualizada de todos los interesados.
  
Este acto, de conformidad con lo establecido en el artículo 109 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, pone fin a la vía administrativa.
  
Contra el mismo podrá usted, con carácter potestativo, recurso de reposición o impugnarlo directamente ante la jurisdicción contencioso-administrativa.
  
En el supuesto de que opte por la interposición del recurso de reposición, lo hará ante el órgano municipal que dictó el acto y en el plazo de un mes a contar desde el día siguiente a aquel en que tenga lugar la publicación del mismo, debiendo tener en cuenta que su interposición impedirá, hasta su resolución expresa o desestimación presunta, la utilización de vía contencioso-administrativa.
  
El recurso deberá resolverse y notificarse en el plazo de un mes, entendiéndose desestimado, y quedando expedita la vía contencioso-administrativa, en caso contrario.
  
En el supuesto de que se decida usted por interponer recurso contencioso-administrativo directamente lo hará ante el Juzgado de lo Contencioso-Administrativo correspondiente con sede en la ciudad de Valencia, en el plazo de dos meses contados desde el día siguiente a aquél en que se publique la presente notificación, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 814 y 46 de la Ley 29/1998, de 13 de julio.
  
Todo ello sin perjuicio de que pueda ejercitar cualquier otra acción o recurso que estime conveniente en defensa de sus derechos.
  
Lo que se traslada a los efectos oportunos y a reserva de lo que resulte de la aprobación del acta correspondiente.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML