Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6206, del 15-02-2010 (2010/1491)

RESOLUCIÓ de 10 de febrer de 2009, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Cerámica Gómez, SA, l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada al terme municipal de Castelló de la Plana.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6206

Data del DOGV
:   15-02-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - A) AUTORITZACIONS I CONCESSIONS

Número del document
:   2010/1491

CVE


Data del document
:   10-02-2009

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [empresa privada](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 de febrer de 2009, de la Direcció General per al Canvi Climàtic, per la qual s'atorga a l'empresa Cerámica Gómez, SA, l'autorització ambiental integrada per a les instal·lacions de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada al terme municipal de Castelló de la Plana. [2010/1491]  
Vistos els documents que consten en l'expedient 045/07 IPPC, instruït a instàncies de l'empresa Cerámica Gómez, SA, a fi d'obtenir l'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, s'emet aquesta resolució de conformitat amb els següents  
Antecedents de fet  
Primer. Amb data 20 de desembre de 2006 Vicente Gómez Causanilles, en representació de l'empresa Cerámica Gómez, SA, amb CIF A-12016549, ubicada a la carretera de Ribesalbes, km 3,5, de Castelló, va presentar al Registre General dels Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge de Castelló una sol·licitud d'autorització ambiental integrada per a una indústria de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, que es detalla en l'annex I.  
Amb data 5 de gener de 2007 es va rebre aquesta sol·licitud en el Registre General de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
A la sol·licitud s'adjunta l'informe urbanístic emés per l'Ajuntament de Castelló de data 3 d'octubre de 2005.  
Segon. Amb data 11 d'abril de 2007 l'empresa va presentar documentació complementària requerida per la Conselleria, amb data 22 de març de 2007.  
Tercer. Una vegada admesa a tràmit la sol·licitud, la Conselleria va remetre l'expedient a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada, a fi que informaren sobre la suficiència de la documentació que acompanyava la sol·licitud.  
Amb data 23 de novembre de 2007 es va rebre un informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, condicionat al compliment d'una sèrie de requisits que s'han inclòs en aquesta autorització.  
Quart. Amb data 22 d'octubre de 2007 es va sotmetre a informació pública l'expedient de referència, durant un període de 30 dies hàbils, d'acord amb el que estableix l'article 16 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, i es va publicar l'anunci corresponent en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (núm. 5623).  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions al projecte, ni en aquesta Conselleria ni a l'Ajuntament de Castelló, i així consta en l'expedient certificat de la informació pública.  
Cinqué. Una vegada transcorregut el termini d'informació pública, es va sol·licitar un nou informe a totes aquelles administracions públiques i òrgans de la Generalitat que havien d'intervenir en la resolució de l'autorització ambiental integrada sobre l'adequació del projecte a tots aquells aspectes que foren de la seua competència.  
Sisé. Amb data 26 de maig de 2008 es va rebre un informe favorable de l'EPSAR, amb el condicionat que s'ha inclòs en aquesta autorització.  
Seté. Amb data 22 d'agost de 2008 es va rebre un informe favorable de l'Ajuntament de Castelló.  
Huité. Amb data 21 de novembre de 2008 la Direcció General de Gestió del Medi Natural va considerar acceptable, únicament a l'efecte ambiental, el projecte de fàbrica de taulells, promogut per l'empresa Cerámica Gómez, SA, ubicada a la carretera de Ribesalbes, km 3,5, al terme municipal de Castelló, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants del punt segon de la declaració d'impacte ambiental.  
Així mateix, s'han incorporat a l'expedient els informes emesos pel Servei de Residus Industrials i pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
Nové. Amb data 24 de novembre de 2008 es va remetre el tràmit d'audiència a l'interessat, i es van rebre al·legacions al condicionat de la declaració d'impacte ambiental.  
Deu. Amb data 25 de novembre de 2008 la Comissió d'Anàlisi Ambiental Integrada va celebrar una sessió ordinària i va aprovar la proposta de resolució de l'expedient 045/07 IPPC de sol·licitud d'autorització ambiental integrada, promoguda per Cerámica Gómez, SA, a falta de l'estudi de les al·legacions presentades per part de l'Àrea d'Avaluació Ambiental.  
Onze. Amb data 28 de gener de 2009 l'Àrea d'Avaluació Ambiental va remetre una resolució complementària a la declaració d'impacte ambiental dictada per la directora general de Gestió del Medi Natural amb data 16 de gener de 2008, a conseqüència de les al·legacions presentades per l'empresa.  
Fonaments de dret  
Primer. D'acord amb l'article 9 de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, les activitats que apareixen en l'annex I d'aquesta llei estan subjectes a autorització ambiental integrada.  
La instal·lació de referència està inclosa en l'epígraf 3.5 de l'annex I de la Llei 16/2002.  
Segon. L'expedient s'ha tramitat segons el que preveuen els articles 27 i següents de la Llei 2/2006, de 5 de maig, de prevenció de la contaminació i qualitat ambiental.  
Tercer. A la Comunitat Valenciana l'òrgan competent per a atorgar l'autorització ambiental integrada és la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, d'acord amb l'article 3.h de la Llei 16/2002 i el Decret 7/2007, de 28 de juny, del president de la Generalitat Valenciana, pel qual es determinen les conselleries en què s'organitza l'administració de la Generalitat.  
D'altra banda, de conformitat amb l'article 18 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, correspon a la Direcció General per al Canvi Climàtic exercir les competències en matèria de control integrat de la contaminació.  
En vista d'aquests antecedents, a proposta del Servei de Control Integrat de la Contaminació, amb el vistiplau del cap de l'Àrea de Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que em confereix el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, resolc:  
Primer  
Concedir a Cerámica Gómez, SA l'autorització ambiental integrada per a les seues instal·lacions de fabricació de productes ceràmics mitjançant enfornada, que s'ha de dur a terme a l'establiment situat a la carretera de Ribesalbes, km 3,5, de Castelló, referent al Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada, de data 29 de setembre de 2006, subscrit per Francisco Bonastre Ripoll, la qual queda inscrita en el Registre General d'Instal·lacions IPPC de la Comunitat Valenciana amb el número 241-08/AAI/CV, condicionada al compliment dels requisits següents:  
1. Emissions atmosfèriques  
1.1. Emissions canalitzades  
S'inclouen en aquesta autorització els focus d'emissió següents:  
Els valors límit d'emissió per als focus canalitzats descrits i la periodicitat de controls per part d'una ECMQA són els següents:  
  
\* \* \* \* \*  
  
Los valores límite de emisión para los focos canalizados descritos y la periodicidad de controles por ECMCA serán los siguientes:  
  
(1) Per als focus d'origen en forns amb un cabal de gasos inferior a 3.000 Nm³/h, el valor límit de fluorurs pot ser de 30 mg/Nm³, sempre que el cabal màssic d'aquest contaminant siga inferior a 0,1 kg/h.  
(2) En els casos en què es preveja la superació d'aquest valor per l'ús de determinades matèries primeres o combustibles, caldrà entregar a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge un estudi tècnic justificatiu que incloga balanços de massa i una proposta de valor límit.  
(3) Queden exclosos del mesurament de contaminants els focus d'evacuació de l'aire de refredament dels forns de cocció de taulells.  
(4) Queden exclosos del mesurament d'emissió de partícules els focus de preassecatge i assecatge de peces ceràmiques (crues o cuites) que utilitzen com a combustible gas natural o propà, que en el control de la posada en marxa de la instal·lació, en condicions habituals de funcionament i sense utilitzar cap tipus de depuració, hagen obtingut una emissió inferior a 10 mg/Nm³ de partícules.  
S'ha de dur a terme un pla d'acció que permeta caracteritzar de manera representativa els nivells d'emissió de clor i plom dels focus que evacuen gasos procedents de forns de cocció.  
1.2. Control de l'emissió de contaminants per focus canalitzats  
1.2.1. Sistemes de depuració de partícules  
Almenys els focus d'aspiracions de material pulverulent han de disposar de sistemes correctors de depuració de partícules. Així mateix, han de disposar també d'aquests sistemes correctors els focus associats als forns de cocció, sempre que siguen necessaris per a complir els límits d'emissió de partícules que estableix aquesta resolució.  
El funcionament adequat d'aquests sistemes correctors s'ha d'assegurar mitjançant el control i el registre continu almenys d'un paràmetre d'operació del sistema, que ha d'escollir l'empresa entre els tècnicament reconeguts o fonamentats, com ara la pèrdua de càrrega del sistema de depuració, la concentració de partícules en el corrent gasós o qualsevol altre degudament justificat. La representativitat i el calibratge d'aquest paràmetre han de ser verificats per entitats col·laboradores de l'administració en matèria de qualitat ambiental i estar a disposició de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
1.2.2. Condicions de presa de mostres i expressió de resultats  
a) Punts de presa de mostra. Els focus canalitzats han de tenir la situació, la disposició, la dimensió i els accessos corresponents d'acord amb l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació atmosfèrica d'origen industrial. En particular, les característiques i la distribució dels focus emissors a l'atmosfera han de garantir una correcta dispersió dels contaminants emesos. Més concretament, la seua alçària no sols ha de complir el que estableix l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sinó que es recomana que siga tal que, en una distància equivalent a deu vegades l'alçària del punt d'emissió d'un focus, no hi haja altres estructures d'alçària superior a la del mateix focus menys dos metres, que produïsquen un apantallament que dificulte la dispersió i justifique tècnicament la influència de l'efecte down-wash (turbulència o rebuf).  
b) Preferiblement, la temperatura dels gasos en el punt de mostratge ha de ser inferior als 200 ºC.  
c) Els mesuraments s'han de fer en condicions normals de funcionament de les instal·lacions, registrant els paràmetres que les determinen, i han de cobrir totes les tipologies o grups de productes diferents que es fabriquen en cada instal·lació.  
d) Les concentracions mesurades han d'estar referides sempre a condicions normals de pressió i temperatura (101,3 kPa i 273,16 K), i per als gasos de combustió en base seca i un contingut d'oxigen del 18% de O2.  
e) Els mesuraments de fluor s'han de fer amb sondes de material resistent a l'atac àcid, d'acord amb la norma ISO 15.713: 2006.  
1.3. Control d'emissions de partícules per fonts difuses  
1.3.1. Emmagatzematge i manipulació de materials pulverulents  
L'emmagatzematge i la manipulació de materials pulverulents s'han de fer en les condicions següents:  
a) S'han de tancar tots els sistemes de transport de matèries primeres pulverulentes (cintes transportadores, catúfols, etc.).  
b) Totes les operacions indicades a continuació s'han de dur a terme en naus tancades dotades de sistemes d'aspiració amb depuració posterior:  
- Operacions de càrrega i trituració de matèries primeres a granel.  
- Operacions d'emmagatzematge i descàrrega de grànul atomitzat.  
- Operacions d'emmagatzematge del material pulverulent recuperat en els sistemes correctors, de materials mòlts i de fins.  
1.3.2. Transport de materials pulverulents  
El transport de materials pulverulents s'ha de fer en les condicions següents:  
a) Reducció de la resuspensió de pols causada per la circulació interna de vehicles, per a la qual cosa s'han de pavimentar els circuits adequats, s'han de mantenir netes les zones de circulació i s'hi ha de limitar la velocitat.  
b) Control a l'entrada i eixida del complex que assegure que els camions van coberts i tancats per a evitar vessaments. No es permetrà l'accés o l'eixida de la instal·lació a vehicles que no circulen coberts o tancats.  
2. Soroll  
Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, cal complir el que estableixen la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i el Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es fixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis.  
En particular, s'han de complir els límits sonors externs establits per a zones d'ús industrial, que són els següents:  
  
Cada cinc anys caldrà fer una auditoria acústica a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, al perímetre de la instal·lació. Aquesta auditoria l'ha de fer una entitat col·laboradora en matèria de contaminació acústica, d'acord amb el Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre.   
El titular ha de disposar del llibre de control, que ha d'estar constituït pels certificats dels resultats obtinguts de les auditories acústiques i els corresponents informes complets.  
3. Abocaments  
3.1. Aigües residuals i pluvials  
Cal actuar segons el que s'ha especificat en el projecte, de manera que es garantisca la inexistència d'abocament d'aigües residuals, industrials i domèstiques al domini públic hidràulic (abocament zero).  
Les aigües residuals industrials són canalitzades a la bassa d'aigües residuals, on s'emmagatzemen fins que siguen arreplegades per una empresa gestora autoritzada.  
Les aigües residuals domèstiques estan connectades a la xarxa de clavegueram municipal, igual que les aigües pluvials.  
3.2. Control  
a) El titular ha de mantenir els abocaments de les aigües sanitàries i pluvials generats per la seua activitat connectats a la xarxa de clavegueram, sense que hi haja cap sistema de desguàs capaç de generar un abocament directe o indirecte al domini públic hidràulic, i ha de presentar davant l'òrgan competent per a l'atorgament de l'autorització ambiental integrada un certificat de connexió dels abocaments d'aigües residuals emés pel titular de la xarxa de sanejament.   
b) El titular de l'activitat està obligat a portar el manteniment adequat de les basses o depòsits d'acumulació de les aigües residuals de manera que en quede assegurada la impermeabilitat i l'estanquitat de les basses al llarg del temps.  
c) La línia o línies d'aigua de l'activitat susceptibles de generar abocaments d'aigües residuals no han de disposar de cap sistema de desguàs capaç de generar un abocament continu o discontinu, ni directe ni indirecte, al domini públic hidràulic.  
d) Es recorda que, d'acord amb l'article 100 del text refós de la Llei d'aigües (Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol), "està prohibit, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte d'aigües i de productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es dispose de l'autorització administrativa prèvia", i s'incoarà, si escau, un expedient sancionador per infracció tipificada en la lletra f) de l'article 116.3 de l'esmentada llei.  
e) Amb vista a possibles inspeccions per part dels òrgans que tenen atribuïdes les funcions de control i vigilància del domini públic hidràulic i per a garantir la inexistència d'abocaments al domini públic hidràulic, el titular haurà de disposar i presentar, quan aquests òrgans ho requerisquen, les factures o justificants acreditatius de la retirada de les aigües residuals que s'hagen emmagatzemat en un depòsit impermeable per al posterior tractament per un gestor autoritzat, de manera que aquests concorden amb el volum generat.  
f) D'acord amb el que disposa l'article 30 i la disposició final primera de la Llei 16/2002, de prevenció i control integrats de la contaminació, el marc competencial establit amb aquesta autorització ambiental integrada no altera les competències que la Confederació Hidrogràfica del Xúquer té atribuïdes en relació amb el control, la inspecció i la vigilància del domini públic hidràulic, ni en particular la potestat sancionadora.  
D'altra banda, d'acord amb l'informe de l'EPSAR, s'ha d'establir el següent pla d'autocontrols analítics sobre l'abocament, en el qual s'han de caracteritzar els paràmetres que s'indiquen a continuació, amb la periodicitat següent:  
En tots els casos, les mostres han de ser integrades durant 24 hores, i s'han de prendre en l'arqueta de registre. Les anàlisis han de ser efectuades per un laboratori homologat, entenent per tal els corresponents a empreses col·laboradores dels organismes de conca en matèria de control d'abocaments, d'acord amb el que estableix l'Ordre 985/2006 del Ministeri de Medi Ambient.  
Els resultats de les esmentades anàlisis s'han de remetre a l'Entitat Pública de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, amb la periodicitat que estableix el pla d'autocontrol, juntament amb l'acta de presa de mostres del laboratori. El cost econòmic associat a aquestes operacions serà a càrrec de l'empresa sol·licitant.  
La durada d'aquests controls analítics estarà determinada pel manteniment dels valors de l'abocament dins dels límits i de les condicions que estableix la corresponent resolució. Serà l'EPSAR la que determine la variació de la freqüència dels controls i, si escau, la seua finalització.  
Els abocaments han de complir en tot moment els límits de contaminants que reflecteix la corresponent ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, el model d'ordenança d'abocaments de l'EPSAR.  
4. Protecció del sòl i de les aigües subterrànies  
No s'ha de fer cap abocament que puga afectar el sòl o les aigües subterrànies.  
No es podran fer pous, rases, galeries o qualsevol altre dispositiu destinat a facilitar l'absorció de les aigües residuals pel terreny.  
Caldrà ajustar-se al que disposa el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
En aquest sentit, l'empresa ha presentat l'informe preliminar de situació del sòl, d'acord amb el que estableix l'article 3.1 del Reial decret 9/2005, sense perjudici que posteriorment es puguen requerir al titular de l'activitat informes complementaris o periòdics més detallats, tal com preveuen els punts 3 i 4 de l'article 3 de l'esmentat reial decret.  
Així mateix, el titular de l'activitat està obligat a complir el que disposa el punt 5 de l'article 3 del Reial decret 9/2005, en el cas que a l'emplaçament anara a exercir-se una activitat diferent de l'actual o canviara l'ús del sòl, i també el que estableix l'article 8 del mateix reial decret, referit a la publicitat registral.  
D'altra banda, l'empresa té dos depòsits de formigó soterrats, de 120 m³ de capacitat cadascun, destinats a l'emmagatzematge de fueloil, que van ser utilitzats fins a 1987, i que actualment s'utilitzen com a basses de tràfec d'aigües industrials. Per tant, a causa del llarg període de temps que van estar operatius (de 1973 a 1987), poden constituir un focus contaminant que afecte els terrenys adjacents a l'entorn de les basses. Per tot això, s'adverteix que aquesta circumstància s'haurà de tenir en compte a fi de verificar una possible contaminació del sòl, sobretot en el cas que el depòsit haja de ser desmantellat i excavada la terra adjacent, i en aquest cas caldrà controlar i, si escau, analitzar la possible afecció, els resultats de la qual hauran de comunicar-se al Servei de Residus Urbans de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge.  
5. Residus  
L'activitat està subjecta als requisits que estableixen la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus; la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 833/1988, de 20 de juliol, sobre el Reglament per a l'execució de la Llei 20/1986, modificat pel Reial decret 952/1997.  
5.1. Producció de residus  
S'autoritza Cerámica Gómez, SA per a la producció dels residus següents, sempre que la seua capacitat de generació anual siga de l'ordre de magnitud que es detalla a continuació i la producció de producte acabat a les instal·lacions del centre productiu detallat en l'annex I siga aproximadament de 310,5 tones/dia de productes ceràmics.  
\* \* \* \* \*  
  
El centre productor està inscrit en el Registre de Productors de Residus Perillosos.   
D'acord amb la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus de la Comunitat Valenciana, està prohibida la mescla o dilució de residus que en dificulte la gestió.   
Els residus es poden emmagatzemar durant un període igual o inferior a sis mesos, en el cas que siguen perillosos, i en el cas de residus no perillosos es poden emmagatzemar durant un període d'un any, quan la destinació final siga l'eliminació, i de dos anys, quan la destinació final siga la valorització, i una vegada transcorregut aquest període han de ser entregats a un gestor autoritzat. Aquest emmagatzematge temporal de residus perillosos s'ha de fer segregat per tipus de residus, ha d'estar convenientment senyalitzat i ha de fer-se en un lloc cobert, amb sòl impermeable i sistemes de recollida de vessaments accidentals, com ara una arqueta cega no connectada a la xarxa de clavegueram i safates de recollida. Així mateix, la zona d'emmagatzematge ha d'estar inclosa en el sistema general de protecció contra incendis de la indústria i haurà de reduir al mínim possible la dispersió de zones d'emmagatzematge de residus perillosos dins l'empresa.  
Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que pel seu alt contingut líquid puguen generar abocaments, cal disposar de cubetes o recipients de recollida de possibles vessaments, que han de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la més gran d'ambdues quantitats). Les cubetes han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals, en cas de vessament, implique un augment de la perillositat o en dificulte la gestió.  
Per a la recollida de possibles fugues o vessaments accidentals de líquids, tant de residus com de matèries primeres, cal disposar de material absorbent no inflamable en quantitat suficient per a aquesta finalitat. L'absorbent, una vegada contaminat, s'ha de gestionar com a residu perillós o no perillós, segons corresponga.  
L'envasament i l'etiquetatge dels residus s'ha de fer d'acord amb el que estableixen els articles 13 i 14 del Reial decret 833/1988, Reglament de residus tòxics i perillosos. Així mateix, cal disposar d'un registre on conste la quantitat, la naturalesa, la identificació, l'origen i la data de generació i l'entrega a un gestor autoritzat, així com el número de document de control i seguiment utilitzat, si escau, i el gestor a qui s'entrega el residu.  
Els residus perillosos i els no perillosos s'han d'entregar a gestors que disposen de la corresponent autorització administrativa per a gestionar-los.  
Cada quatre anys s'ha d'elaborar un pla de prevenció i reducció de residus perillosos, que s'ha de presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Anualment s'ha de formalitzar la declaració anual de productor de residus perillosos, que s'ha de remetre a la Direcció General per al Canvi Climàtic abans de l'1 de març de cada any, d'acord amb el model que estableix l'annex III del Reial decret 833/1988.  
Qualsevol modificació relacionada amb la producció de residus perillosos que implique un canvi en la caracterització, producció de nous residus o canvis significatius en les quantitats habituals generades que puga alterar el que estableixen aquestes condicions ha de ser comunicada.  
Els requisits que estableix la legislació vigent en matèria d'envasos i residus d'envasos, i de manera especial el que estableix el Reial decret 782/1998, de 30 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament per al desplegament de la Llei 11/1997, d'envasos i residus d'envasos, no queden derogats per la Llei 16/2002, per la qual cosa la concessió de l'autorització ambiental integrada no eximeix del seu compliment.  
6. Mesures que cal adoptar en situacions diferents de les normals que puguen afectar el medi ambient  
S'han de prendre totes les mesures necessàries perquè quede garantida la protecció del medi ambient i la salut de les persones davant de qualsevol situació fora de la normalitat pel que fa al funcionament de les instal·lacions.  
Si, tot i amb això, es produeix algun incident en les instal·lacions que comporte un funcionament anòmal i en pot resultar l'incompliment dels límits imposats, s'ha de comunicar immediatament aquesta situació a Protecció Civil, a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Una vegada produïda la situació d'emergència, la mercantil ha d'utilitzar tots els mitjans al seu abast per a reduir al màxim els efectes sobre el medi ambient.  
En el termini màxim de set dies després de l'incident, la mercantil ha de remetre a l'Ajuntament i a la Direcció General per al Canvi Climàtic un informe detallat en el qual, a més de les dades identificatives, han de figurar les següents:  
- Les causes de l'incident.  
- L'hora en què es va produir i la duració.  
- Les característiques de l'emissió o abocament.  
- Les mesures correctores adoptades.  
- L'hora i la forma en què es va comunicar el succés.   
En relació amb el possible dany ambiental ocasionat per l'activitat, caldrà aplicar la Llei 26/2007, de 23 d'octubre, de responsabilitat mediambiental, en l'àmbit d'aplicació de la qual s'inclouen les activitats subjectes a autorització ambiental integrada. Segons aquesta llei, l'activitat ha de disposar d'una garantia financera que permeta afrontar la responsabilitat ambiental inherent a l'activitat, en les modalitats previstes d'assegurança, aval o reserva tècnica, i amb les possibles exempcions derivades de la magnitud del dany potencial o de l'adhesió amb caràcter permanent i continuat, bé al sistema comunitari de gestió i auditoria ambientals (EMAS), bé al sistema de gestió ambiental UNE-EN ISO 14001: 2004.  
Així mateix, quan es determine el tancament definitiu de les instal·lacions, cal desmantellar-les i clausurar-les, d'acord amb la normativa vigent, de manera que el terreny quede en les mateixes condicions que abans d'iniciar l'activitat esmentada i no es produïsca cap dany sobre el sòl i el seu entorn.  
7. Altres condicions  
Cal ajustar-se al que disposa el Reial decret 865/2003, de 4 de juliol, pel qual s'estableixen els criteris higienicosanitaris per a la prevenció i el control de la legionel·losi.  
La indústria i les seues instal·lacions s'han d'ajustar a les condicions indicades en el projecte tècnic en els aspectes que no fixa aquesta resolució.  
S'han de complir totes les disposicions aplicables per a garantir la seguretat, la salut de les persones i el medi ambient.  
En el control inicial s'ha de comprovar que s'han aplicat les mesures que preveu el projecte.  
8. Declaració d'impacte ambiental  
S'han de complir els condicionants que estableix la declaració d'impacte ambiental de data 21 de novembre de 2008 i de la resolució complementària a aquesta, de data 16 de gener de 2009. Concretament:  
a) A l'interior de la fàbrica s'ha d'habilitar una zona impermeable per a emmagatzemar els depòsits d'olis usats que ha de disposar d'una cubeta de seguretat de capacitat adequada per a retenir el líquid emmagatzemat en cas d'abocament o fuga i una altra zona independent i impermeable per a emmagatzemar residus perillosos líquids, en la qual s'ha de disposar d'una cubeta de seguretat de com a mínim el 10 per 100 de la capacitat global dels recipients que conté. Les parets de les respectives cubetes han de ser de materials no combustibles, estanques i resistir l'altura total del líquid a cubeta plena. Tots els residus perillosos s'han d'emmagatzemar a l'interior de la nau en zones proveïdes de paviment impermeabilitzat.   
b) Les operacions de transport, càrrega i descàrrega de residus perillosos i de productes químics s'han de fer en zones degudament impermeabilitzades, de manera que s'impedisca la contaminació del sòl per abocament o vessament accidental.  
c) Les zones on s'emmagatzemen els esmalts han de disposar de solera impermeable. Els esmalts de caràcter pulverulent s'han d'emmagatzemar a l'interior de les naus industrials per a evitar la dispersió de les partícules en l'ambient. Els esmalts líquids emmagatzemats a l'exterior de la nau s'han d'emmagatzemar en recipients estancs i ben tapats, i s'han de garantir unes condicions d'emmagatzematge adequades que impedisquen la lixiviació o l'escorrentia de qualsevol vessament o abocament accidental.  
d) El test cuit i el test cru s'han d'emmagatzemar en contenidors adequats de capacitat suficient, i els últims, a més, han d'anar coberts o envelats.  
e) Els camions que traslladen per l'interior de la fàbrica materials pulverulents han de circular amb la càrrega coberta de lona per a evitar la dispersió de partícules. Els filtres de mànegues han d'estar dotats de contenidors adequats que emmagatzemen les partícules captades i s'evite que es depositen directament en terra i que es dispersen a l'ambient. S'han de fer agranades periòdiques.  
f) S'ha de garantir la impermeabilitat, al llarg del temps, de totes les basses i de les canalitzacions subterrànies d'aigües residuals industrials i sanitàries. S'ha de presentar un certificat d'estanquitat de les basses de tràfec d'aigües residuals industrials.  
g) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.  
h) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, o en el cas que es detecte algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, ha de ser comunicat a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental, el qual establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
9. E-PRTR  
Abans de l'1 de març de cada any s'ha de notificar a la Direcció General per al Canvi Climàtic, d'acord amb l'article 8.3 de la Llei 16/2002, les dades sobre les emissions de la instal·lació relatives a l'any anterior, específicament les que figuren en l'article 3 del Reial decret 508/2007, de 20 d'abril, pel qual es regula el subministrament d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR i de les autoritzacions ambientals integrades.  
Segon  
L'autorització ambiental integrada s'ha de renovar, en els aspectes ambientals, en el termini màxim de huit anys, llevat que abans d'aquest termini es produïsquen modificacions substancials que obliguen a tramitar una nova autorització o que s'incórrega en algun dels supòsits de modificació d'ofici que recull l'article 26 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol.  
La renovació s'ha de sol·licitar amb una antelació mínima de deu mesos abans del venciment del termini de vigència de l'autorització ambiental integrada.  
Tercer  
Abans de posar en marxa la modificació, el titular ha d'obtenir l'autorització d'inici de l'activitat per part d'aquesta Conselleria, sense perjudici de l'obtenció de les llicències d'obres que resulten necessàries d'acord amb la normativa municipal.  
En tot cas, el titular disposa d'un termini màxim de tres anys per a presentar a la Direcció General per al Canvi Climàtic la sol·licitud d'autorització d'inici, que ha d'anar acompanyada de la documentació següent:  
a) Certificat visat del tècnic director de l'execució del projecte, en el qual s'acredite que les instal·lacions i l'activitat s'ajusten al projecte presentat i autoritzat, com, també a la resta de documentació tècnica presentada.  
b) Certificats tècnics exigits per les normatives sectorials aplicables segons el tipus d'activitat.  
c) Informe i certificat emesos per una entitat col·laboradora acreditada per al control integrat de la contaminació, segons el Decret 29/2007, de 9 de març, de modificació del Decret 229/2004, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'estableixen les funcions de les entitats col·laboradores en matèria de qualitat ambiental i se'n crea i regula el registre, en el qual s'acredite el compliment del contingut de l'autorització ambiental integrada.  
Quart  
L'Administració deixarà sense efecte aquesta resolució en el moment que observe qualsevol incompliment de les condicions que s'hi imposen, amb audiència prèvia de l'interessat.  
Cinqué  
El titular de les instal·lacions objecte d'aquesta resolució, a més de les obligacions que amb caràcter general estableix la Llei 16/2002, ha de:  
a) Complir les obligacions de control i subministrament d'informació que preveu la legislació sectorial aplicable i l'autorització ambiental integrada.  
b) Comunicar a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge qualsevol modificació, substancial o no, que es propose fer en la instal·lació, la transmissió de la titularitat o qualsevol incident o accident que puga afectar el medi ambient.  
c) Prestar l'assistència i la col·laboració necessàries a aquells que s'encarreguen de les actuacions de vigilància, inspecció i control.  
Sisé  
En tot el que no especifica aquesta resolució, cal ajustar-se a totes i cadascuna de les condicions que estipula la normativa vigent en matèria de residus, abocaments, contaminació atmosfèrica, acústica, impacte ambiental i accidents greus, com també qualsevol altra que puga dictar l'administració en l'exercici de l'activitat en matèria de protecció ambiental.  
Contra aquesta resolució, que no posa fi a la via administrativa, es pot presentar un recurs d'alçada davant la Secretaria Autonòmica de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge en el termini d'un mes des de l'endemà de la recepció d'aquesta notificació, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.  
València, 10 de febrer de 2009.- El director general per al Canvi Climàtic: Jorge Lamparero Lázaro.  
Annex I  
Característiques del projecte  
Cerámica Gómez, SA, disposa d'una planta de fabricació de taulells ceràmics pel procés de monococció, amb una capacitat de producció de 310,5 tones/dia.  
El procés productiu s'inicia amb la recepció de l'argila atomitzada en una tremuja i l'emmagatzematge en sitges, des d'on s'alimenten les premses.  
L'argila atomitzada s'introdueix en els motles de les premses hidràuliques encarregades de conformar les peces. Les peces, una vegada premsades, s'introdueixen en un assecador automàtic vertical.  
Quan ixen de l'assecador, les peces es descarreguen sobre la línia d'esmaltadura. Una vegada les peces han sigut esmaltades, s'introdueixen en els boxs per a emmagatzemar-les al parc.  
Els esmalts aplicats han sigut preparats prèviament en la secció de preparació d'esmalts. Els diferents components d'esmalt, frites, colors i additius es carreguen juntament amb aigua en molins. Una vegada mòlt, l'esmalt es deposita en bidons, els quals es transporten a la línia d'esmaltadura per a utilitzar-los.  
A continuació, les peces emmagatzemades en boxs s'introdueixen en uns assecadors preforns, on s'elimina la humitat residual que puguen tenir les peces per a evitar que exploten dins el forn.  
Una vegada les peces estan seques, passen al forn de cocció, de tipus monoestrat. Una vegada cuites, s'emmagatzemen novament fins que passen a la secció de classificació. Les peces es classifiquen i s'embalen.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6206, del 15-02-2010 (2010/1491)

RESOLUCIÓN de 10 de febrero de 2009, de la Dirección General para el Cambio Climático, por la que se otorga a la empresa Cerámica Gómez, SA la autorización ambiental integrada para las instalaciones de fabricación de productos cerámicos mediante horneado en el término municipal de Castellón de la Plana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6206

Fecha DOGV
:   15-02-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - A) AUTORIZACIONES Y CONCESIONES

Número del documento
:   2010/1491

CVE


Fecha del documento
:   10-02-2009

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [empresa privada](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de febrero de 2009, de la Dirección General para el Cambio Climático, por la que se otorga a la empresa Cerámica Gómez, SA la autorización ambiental integrada para las instalaciones de fabricación de productos cerámicos mediante horneado en el término municipal de Castellón de la Plana. [2010/1491]  
Vistos los documentos obrantes en el expediente 045/07 IPPC, instruido a instancia de la empresa Cerámica Gómez, SA, con el fin de obtener la autorización ambiental integrada para las instalaciones de fabricación de productos cerámicos mediante horneado, se emite la presente resolución de conformidad con los siguientes,   
Antecedentes de hecho  
Primero. Con fecha 20 de diciembre de 2006, Vicente Gómez Causanilles, en representación de la empresa Cerámica Gómez, SA, con CIF A-12016549 y ubicada en la carretera Ribesalbes, km 3,5 de Castellón, presenta en el Registro General de los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda de Castellón, solicitud de autorización ambiental integrada para una industria de fabricación de productos cerámicos mediante horneado, que se detalla en el anexo I.  
Con fecha 5 de enero de 2007, se recibe dicha solicitud en el Registro General de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
A la solicitud se acompaña informe urbanístico emitido por el Ayuntamiento de Castellón de la Plana de fecha 3 de octubre de 2005.  
Segundo. Con fecha 11 de abril de 2007, la empresa presenta documentación complementaria, requerida por la Conselleria con fecha 22 de marzo de 2007.  
Tercero. Una vez admitida a trámite la solicitud, la Conselleria remite el expediente a todas aquellas administraciones públicas y órganos de la Generalitat que deben intervenir en la resolución de la autorización ambiental integrada, con el fin de que informen sobre la idoneidad de la documentación que acompaña la solicitud.  
Con fecha 23 de noviembre de 2007 se recibe informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, condicionado al cumplimiento de una serie de requisitos que se recogen en la presente autorización.  
Cuarto. Con fecha 22 de octubre de 2007 se somete a información pública el expediente de referencia, durante un periodo de 30 días hábiles, de acuerdo con lo establecido en el artículo 16 de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrados de la contaminación, publicando anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (nº 5623).  
Durante el mismo no se presentan alegaciones al proyecto, en esta Conselleria y en el Ayuntamiento de Castellón de la Plana, constando en el expediente certificado de la información pública.  
Quinto. Transcurrido el plazo de información pública, se solicita nuevo informe a todas aquellas administraciones públicas y órganos de la Generalitat que deben intervenir en la resolución de la autorización ambiental integrada sobre la adecuación del proyecto a todos aquellos aspectos que sean de su competencia.  
Sexto. Con fecha 26 de mayo de 2008 se recibe informe favorable de la EPSAR, con el condicionado que se incluye en la presente autorización.  
Séptimo. Con fecha 22 de agosto de 2008, se recibe informe favorable del Ayuntamiento de Castellón de la Plana.  
Octavo. Con fecha 21 de noviembre de 2008, la Dirección General del Medio Natural estima aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de fábrica de azulejos, promovido por la empresa Cerámica Gómez, SA. ubicada en carretera Ribesalbes, km. 3,5 en el término municipal de Castellón de la Plana, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, con las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y con los condicionantes del punto segundo de la declaración de impacto ambiental.   
Asimismo, se han incorporado al expediente los informes emitidos por el Servicio de Residuos Industriales y por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico.  
Noveno. Con fecha 24 de noviembre de 2008 se remite el trámite de audiencia al interesado, recibiéndose alegaciones al condicionado de la declaración de impacto ambiental.  
Décimo. Con fecha 25 de noviembre de 2008 la Comisión de Análisis Ambiental Integrado celebra una sesión ordinaria y aprueba la propuesta de resolución del exp. 045/07 IPPC de solicitud de autorización ambiental integrada, promovida por Cerámica Gómez, SA, a falta del estudio de las alegaciones presentadas por parte del Área de Evaluación Ambiental.  
Undécimo. Con fecha 28 de enero de 2009, el Área de Evaluación Ambiental remite resolución complementaria a la declaración de impacto ambiental dictada por la directora general de Gestión del Medio Natural con fecha 16 de enero de 2008, a consecuencia de las alegaciones presentadas por la empresa.  
Fundamentos de derecho  
Primero. De acuerdo con el artículo 9 de la Ley 16/2002 de prevención y control integrados de la contaminación, las actividades que aparecen en el anejo 1 de dicha ley, están sujetas a autorización ambiental integrada.  
La instalación de referencia está incluida en el epígrafe 3.5 del anejo 1 de la Ley 16/2002.  
Segundo. La tramitación del expediente se ha realizado según lo previsto en los artículos 27 y siguientes de la Ley 2/2006, de 5 de mayo de prevención de la contaminación y calidad ambiental.  
Tercero. En la Comunitat Valenciana el órgano competente para otorgar la autorización ambiental integrada es la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, de acuerdo con el artículo 3.h de la Ley 16/2002 y el Decreto 7/2007, de 28 de junio, del presidente de la Generalitat Valenciana, por el que se determinan las consellerias en que se organiza la administración de la Generalitat.  
Por otro lado, de conformidad con el artículo 18 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, corresponde a la Dirección General para el Cambio Climático, ejercer las competencias en materia de control integrado de la contaminación.  
Visto cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Control Integrado de la Contaminación, con el visto bueno del jefe de Área de Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que me confiere el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, resuelvo:  
Primero  
Conceder a Cerámica Gómez, SA, la autorización ambiental integrada para sus instalaciones de fabricación de productos cerámicos mediante horneado, a desarrollar en el establecimiento situado en la carretera Ribesalbes, km 3,5 de Castellón, referente al Proyecto básico de autorización ambiental integrada de fecha 29 de septiembre de 2006 y suscrito por Francisco Bonastre Ripoll, quedando inscrita en el Registro General de Instalaciones IPPC de la Comunitat Valenciana con el número 241-08/AAI/CV, condicionada al cumplimiento de los siguientes requisitos:  
1. Emisiones atmosféricas  
1.1. Emisiones canalizadas  
Se incluyen en la presente autorización los siguientes focos de emisión:  
Els valors límit d'emissió per als focus canalitzats descrits i la periodicitat de controls per part d'una ECMQA són els següents:  
  
\* \* \* \* \*  
  
Los valores límite de emisión para los focos canalizados descritos y la periodicidad de controles por ECMCA serán los siguientes:  
  
(1) Para los focos origen en hornos cuyo caudal de gases sea inferior a 3.000 Nm³/h, el valor límite de fluoruros podrá ser de 30 mg/Nm³, siempre y cuando el caudal másico de dicho contaminante sea inferior a 0,1 Kg/h.  
(2) En los casos en que se prevea la superación de este valor por el uso de determinadas materias primas o combustibles, se deberá entregar a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda un estudio técnico justificativo que incluya balances de masa y una propuesta de valor límite.  
(3) Quedan excluidos de medición de contaminantes los focos de evacuación del aire de enfriamiento de los hornos de cocción de baldosas.  
(4) Quedan excluidos de medición de emisión de partículas los focos de presecado y secado de piezas cerámicas (crudas o cocidas) que utilicen como combustible gas natural o propano, que en el control de la puesta en marcha de la instalación, en condiciones habituales de operación y sin utilizar ningún tipo de depuración, hayan obtenido una emisión inferior a 10 mg/Nm³ de partículas.  
Se deberá llevar a cabo un plan de acción que permita caracterizar de forma representativa los niveles de emisión de cloro y plomo de los focos que evacuan gases procedentes de hornos de cocción.  
1.2. Control de la emisión de contaminantes por focos canalizados.  
1.2.1. Sistemas de depuración de partículas.   
Deberán disponer de sistemas correctores de depuración de partículas al menos los focos de aspiraciones de material pulverulento. Asimismo, dispondrán también de dichos sistemas correctores los focos asociados a los hornos de cocción, siempre y cuando sean necesarios para el cumplimiento de los límites de emisión de partículas establecidos por esta resolución.  
El correcto funcionamiento de estos sistemas correctores se asegurará mediante el control y registro en continuo de, al menos, un parámetro de operación del sistema a opción de la empresa entre los técnicamente reconocidos o fundamentados, como la pérdida de carga del sistema de depuración, la concentración de partículas en la corriente gaseosa, o cualquier otro debidamente justificado. La representatividad y calibración de dicho parámetro deberá ser verificada por entidades colaboradoras de la administración en materia de calidad ambiental y estar a disposición de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
1.2.2. Condiciones de toma de muestras y expresión de resultados.  
a) Puntos de toma de muestra: Los focos canalizados, deberán tener la situación, disposición, dimensión y accesos correspondientes de acuerdo con la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación atmosférica de origen industrial. En particular, las características y distribución de los focos emisores a la atmósfera será tal que garantice una correcta dispersión de los contaminantes emitidos. Más concretamente, su altura no solamente deberá cumplir lo establecido en la Orden 18 de octubre de 1976, sino que se recomienda que ésta sea tal que en una distancia equivalente a diez veces la altura del punto de vertido de un foco no existan otras estructuras de altura superior a la del propio foco menos dos metros, que produzcan un apantallamiento, que dificulte la dispersión, justificando técnicamente la influencia del efecto down-wash (turbulencia o rebufo).  
b) Preferiblemente, la temperatura de los gases en el punto de muestreo será menor de 200ºC.  
c) Las medidas se realizarán en condiciones normales de operación de las instalaciones, registrando los parámetros que las determinen, y cubrirán todas las diferentes tipologías o grupos de productos que se fabriquen en cada instalación.  
d) Las concentraciones medidas siempre estarán referidas a condiciones normales de presión y temperatura (101.3 kPa, 273.16 K), y para los gases de combustión en base seca y un contenido de oxígeno del 18% de O2.  
e) Las medidas de flúor se realizarán con sondas de material resistente al ataque ácido, acordes con la norma ISO 15.713:2006  
1.3. Control de la emisión de partículas por fuentes difusas.  
1.3.1. Almacenamiento y manipulación de materiales pulverulentos.  
El almacenamiento y manipulación de materiales pulverulentos se realizará en las siguientes condiciones:  
a) Se procederá al cerramiento de todos los sistemas de transporte de materias primas pulverulentas (cintas transportadora, cangilones, etc.).  
b) Todas las operaciones indicadas a continuación se llevarán a cabo en naves cerradas dotadas de sistemas de aspiración con depuración posterior:  
- Operaciones de carga y trituración de materias primas a granel.  
- Operaciones de almacenamiento y descarga de gránulo atomizado.  
- Operaciones de almacenamiento del material pulverulento recuperado en los sistemas correctores, de materiales molidos y de finos.  
1.3.2. Transporte de materiales pulverulentos.  
El transporte de materiales pulverulentos se realizará en las siguientes condiciones:  
a) Reducción de la resuspensión de polvo debida a la circulación interna de vehículos. Para ello se pavimentarán los circuitos adecuados, se mantendrán limpias las zonas de circulación y se limitará la velocidad en las mismas.  
b) Control a la entrada y salida del complejo de que los camiones van cubiertos y cerrados para evitar derrames y reboses. No se permitirá el acceso o salida de la instalación a vehículos que no circulen cubiertos o cerrados.  
2. Ruido  
Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior deberá cumplirse lo establecido en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de protección contra la contaminación acústica, y en el Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios.  
En particular, se cumplirán los límites sonoros externos establecidos para zonas de uso industrial, que son los siguientes:  
  
Cada cinco años se deberá realizar una auditoría acústica, con objeto de comprobar que no se superan los niveles sonoros en los puntos donde se sitúa el receptor más cercano, es decir, en el perímetro de la instalación. Dicha auditoría deberá ser realizada por una entidad colaboradora en materia de contaminación acústica de acuerdo con lo establecido en el Decreto 229/2004, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y regula su registro.   
El titular deberá disponer del libro de control, que estará constituido por los certificados de los resultados obtenidos de las auditorías acústicas, y de los informes completos de las mismas.  
3. Vertidos  
3.1. Aguas residuales y pluviales  
Se actuará según lo especificado en proyecto, de forma que se garantice la inexistencia de vertido de aguas residuales, industriales y domésticas, a dominio público hidráulico (vertido cero).  
Las aguas residuales industriales son canalizadas a la balsa de aguas residuales donde son almacenadas a la expensa de ser recogidas por empresa gestora autorizada.  
Las aguas residuales domésticas están conectadas a la red de alcantarillado municipal, la igual que las aguas pluviales.  
3.2. Control  
a) El titular deberá mantener los vertidos de las aguas sanitarias y pluviales generados por su actividad conectados a la red de alcantarillado, sin que exista ningún sistema de alivio capaz de generar vertido directo o indirecto a dominio público hidráulico, debiendo presentar, ante el órgano competente para el otorgamiento de la autorización ambiental integrada, certificado de conexión de los vertidos de aguas residuales emitido por el titular de la red de saneamiento.   
b) El titular de la actividad está obligado a llevar el adecuado mantenimiento de las balsas o depósitos de acumulación de las aguas residuales de forma que quede asegurada su impermeabilidad y estanqueidad a lo largo del tiempo.  
c) La línea o líneas de agua de la actividad susceptibles de generar vertidos de aguas residuales no dispondrán de ningún sistema de alivio capaz de generar vertido continuo o discontinuo, ni directo o indirecto a dominio público hidráulico.  
d) Se recuerda que, de acuerdo con el artículo 100 del texto refundido de la Ley de aguas (Real decreto legislativo 1/2001 de 20 de julio), «queda prohibido, con carácter general, el vertido directo o indirecto de aguas y de productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa», incoándose, en su caso, expediente sancionador por infracción tipificada en la letra f) del artículo 116.3 de la citada ley.  
e) A efectos de posibles inspecciones por los órganos que tienen atribuidas funciones de control y vigilancia del dominio público hidráulico y para garantizar la inexistencia de vertidos al dominio público hidráulico el titular deberá disponer y presentar a requerimiento de aquellos, las facturas o justificantes acreditativos de la retirada de las aguas residuales que almacenan en depósito impermeable para posterior tratamiento por gestor autorizado, de forma que éstas sean acordes con el volumen generado.  
f) De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 30 y en la disposición final primera de la Ley 16/2002, de prevención y control integrados de la contaminación, el marco competencial establecido con la autorización ambiental integrada no altera las competencias que la Confederación Hidrográfica del Júcar tiene atribuidas en relación al control, la inspección y la vigilancia del dominio público hidráulico ni en particular la potestad sancionadora.  
Por otra parte, de acuerdo con el informe de la EPSAR, se establecerá el siguiente plan de autocontroles analíticos sobre el vertido, en el que se caracterizarán los siguientes parámetros, con la siguiente periodicidad:  
En todos los casos las muestras serán integradas durante 24 horas, siendo éstas, tomadas en la arqueta de registro. Los análisis serán efectuados por un laboratorio homologado, entendiendo por tales los correspondientes a empresas colaboradoras de los organismos de cuenca en materia de control de vertidos, tal como establece la Orden 985/2006 del Ministerio de Medio Ambiente.  
Los resultados de los citados análisis serán remitidos a la Entidad Pública de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunitat Valenciana, con la periodicidad establecida en el plan de autocontrol, junto con el acta de toma de muestras del laboratorio. El coste económico asociado a estas operaciones, irá por cuenta de la empresa solicitante.  
La duración de estos controles analíticos estará determinada por el mantenimiento de los valores del vertido dentro de los límites y condiciones establecidas en la correspondiente resolución. Será EPSAR quien determine la variación de la frecuencia de los controles y en su caso la finalización de los mismos.  
Los vertidos cumplirán en todo momento con los límites de contaminantes reflejados en la correspondiente ordenanza municipal de vertidos, o en su ausencia, en el modelo de ordenanza de vertidos de EPSAR.  
4. Protección del suelo y de las aguas subterráneas  
No se realizará ningún vertido que pueda afectar al suelo o a las aguas subterráneas.  
No se podrán ejecutar pozos, zanjas, galerías o cualquier otro dispositivo destinado a facilitar la absorción de las aguas residuales por el terreno.  
Se estará a lo dispuesto en el Real decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
En este sentido, la empresa ha presentado el informe preliminar de situación del suelo de acuerdo con lo establecido en el artículo 3.1 del citado Real decreto 9/2005, todo ello sin perjuicio de que con posterioridad puedan recabarse del titular de la actividad informes complementarios o periódicos más detallados, tal como se prevé en el artículo 3.3 y 3.4 del citado Real decreto.  
Asimismo, el titular de la actividad viene obligado a lo dispuesto en el punto 5 del artículo 3 del Real decreto 9/2005, en el caso de que en el emplazamiento se fuera a asentar una actividad diferente a la actual o cambiara el uso del suelo y también a lo contenido en el artículo 8 del mismo Real decreto referido a la publicidad registral.  
Por otra parte, la empresa cuenta con dos depósitos de hormigón enterrados de 120 m³ de capacidad cada uno, destinados al almacenamiento de fuel-oil, que fueron utilizados hasta 1987, y que actualmente se utilizan como balsas de trasiego de aguas industriales. Por tanto, debido al largo periodo de tiempo que estuvieron operativos (de 1973 a 1987), pueden constituir un foco contaminante que afecte a los terrenos adyacentes al entorno de las balsas. Por todo ello, se advierte que esta circunstancia deberá tenerse en cuenta con el fin de verificar una probable contaminación del suelo; sobre todo en el caso en que el depósito fuera a ser desmantelado y excavada la tierra adyacente, en cuyo caso habrá que controlar y, si es preciso, analizar la posible afección, cuyos resultados deberán comunicarse al Servicio de Residuos Urbanos de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda.  
5. Residuos  
La actividad está sujeta a los requisitos establecidos en la Ley 10/1998, de 21 de abril, de residuos, en la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana, y en el Real decreto 833/1988 de 20 de julio, sobre el Reglamento para la ejecución de la Ley 20/1986, modificado por el Real decreto 952/1997.  
5.1. Producción de residuos  
Se autoriza a Cerámica Gómez, SA, para la producción de los residuos siguientes, siempre que su capacidad de generación anual sea del orden de magnitud de la que a continuación se detalla y la producción de producto acabado en las instalaciones del centro productivo detallado en el anexo I sea del orden de 310,5 Tn/día de productos cerámicos.  
\* \* \* \* \*  
  
El centro productor queda inscrito en el Registro de Productores de Residuos Peligrosos.   
De acuerdo con la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de residuos de la Comunitat Valenciana, queda prohibida la mezcla o dilución de residuos que dificulte su gestión.   
Los residuos podrán ser almacenados durante un periodo igual o inferior a seis meses, en el caso de peligrosos, y en el caso de residuos no peligrosos podrán almacenarse por un periodo de un año cuando el destino final sea la eliminación y de dos años cuando su destino final sea la valorización, debiendo ser entregados a gestor autorizado transcurrido ese periodo. Este almacenamiento temporal de residuos peligrosos se realizará segregado por tipo de residuo, deberá estar convenientemente señalizado y se realizará en lugar techado, con suelo impermeable y sistemas de recogida de derrames accidentales, tales como arqueta ciega no conectada a la red de alcantarillado y bandejas de recogida. Asimismo la zona de almacenamiento deberá estar incluida en el sistema general de protección contra incendios de la industria y deberá reducir al mínimo posible la dispersión de zonas de almacenamiento de residuos peligrosos dentro de la empresa.  
Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos, se contará con cubetos o recipientes de recogida de posibles derrames, que deben tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla, en caso de derrame, suponga aumento de su peligrosidad o dificulte su gestión.  
Para la recogida de posibles fugas o derrames accidentales de líquidos, tanto de residuos como de materias primas, deberán disponer de material absorbente no inflamable en cantidad suficiente para tal fin. El absorbente una vez contaminado se gestionará como residuo peligroso o no peligroso, según corresponda.  
El envasado y etiquetado de los residuos será conforme a lo expuesto en los artículos 13 y 14 del Real decreto 833/1988, Reglamento de residuos tóxicos y peligrosos. Asimismo dispondrá de un registro donde conste la cantidad, naturaleza, identificación, origen y fecha de generación y entrega a gestor autorizado, así como el número de documento de control y seguimiento utilizado, en su caso, y el gestor al que se entrega el residuo.  
Entregará los residuos peligrosos y los no peligrosos a gestores que dispongan de la correspondiente autorización administrativa para la gestión de estos residuos.  
Cada cuatro años se deberá elaborar un plan de prevención y reducción de residuos peligrosos que se presentará en la Dirección General para el Cambio Climático.  
Anualmente cumplimentará la declaración anual de productor de residuos peligrosos, que será remitida a la Dirección General para el Cambio Climático antes del 1 de marzo de cada año, de acuerdo con el modelo establecido en el anexo III del Real decreto 833/1988.  
Cualquier modificación relacionada con la producción de residuos peligrosos que implique un cambio en su caracterización, producción de nuevos residuos y/o cambios significativos en las cantidades habituales generadas de los mismos que pueda alterar lo establecido en las presentes condiciones, deberá ser comunicada.  
Los requisitos establecidos en la legislación vigente en materia de envases y residuos de envases, y de manera especial lo establecido en el Real decreto 782/1998, de 30 de abril, por el que se desarrolla el Reglamento para el desarrollo de la Ley 11/1997, de envases y residuos de envases, no quedan derogados por la Ley 16/2002, por lo que la concesión de la autorización ambiental integrada no exime de su cumplimiento.  
6. Medidas a adoptar en situaciones distintas de las normales que puedan afectar al medio ambiente  
Se llevarán a cabo todas las medidas necesarias para que quede garantizada la protección del medio ambiente y salud de las personas ante cualquier situación fuera de la normalidad en cuanto al funcionamiento de las instalaciones.  
No obstante, si se produjese algún incidente en las instalaciones que conllevara su funcionamiento anómalo y de ello pudiera resultar el incumplimiento de los límites impuestos, deberá comunicar inmediatamente dicha situación a Protección Civil, al Ayuntamiento y a la Dirección General para el Cambio Climático.  
Una vez producida la situación de emergencia, la mercantil utilizará todos los medios a su alcance para reducir al máximo los efectos sobre el medio ambiente.  
En el plazo máximo de siete días tras la incidencia, la mercantil deberá remitir al Ayuntamiento y a la Dirección General para el Cambio Climático un informe detallado, en el que junto a los datos de identificación, deberán figurar los siguientes:  
- Causas del incidente.   
- Hora en que se produjo y duración del mismo.   
- Características de la emisión o vertido.   
- Medidas correctoras adoptadas.   
- Hora y forma en que se comunicó el suceso.   
En relación con el posible daño ambiental ocasionado por la actividad, será de aplicación la Ley 26/2007, de 23 de octubre, de responsabilidad medioambiental, en cuyo ámbito de aplicación se incluyen las actividades sujetas a autorización ambiental integrada. Según la misma, la actividad deberá disponer de una garantía financiera que les permita hacer frente a la responsabilidad medioambiental inherente a la actividad, en las modalidades previstas de seguro, aval o reserva técnica, y con las posibles exenciones derivadas de la magnitud del daño potencial o de la adhesión con carácter permanente y continuado, bien al sistema comunitario de gestión y auditoría medioambientales (EMAS), bien al sistema de gestión medioambiental UNE-EN ISO 14001:2004.  
Asimismo, cuando se determine el cierre definitivo, se procederá al desmantelamiento y clausura de las instalaciones, de acuerdo a la normativa vigente, de forma que el terreno quede en las mismas condiciones que antes de iniciar dicha actividad y no se produzca ningún daño sobre el suelo y su entorno.  
7. Otras condiciones  
Se estará a lo dispuesto en el Real decreto 865/2003, de 4 de julio, por el que se establecen los criterios higiénico-sanitarios para la prevención y control de la legionelosis.  
La industria y sus instalaciones se ajustarán a las condiciones indicadas en el proyecto técnico en los aspectos no fijados en esta resolución.  
Se cumplirán todas las disposiciones aplicables para garantizar la seguridad, la salud de las personas y el medio ambiente.  
Se comprobará en el control inicial que se han realizado las medidas previstas en el proyecto.  
8. Declaración de impacto ambiental  
Se cumplirán los condicionantes de la declaración de impacto ambiental de fecha 21 de noviembre de 2008 y de la resolución complementaria a la misma de fecha 16 de enero de 2009. En concreto:  
a) En el interior de la fábrica se habilitará una zona impermeable para almacenar los depósitos de aceites usados que deberá disponer de un cubeto de retención de capacidad adecuada para retener el líquido almacenado en caso de vertido o fuga y otra zona independiente e impermeable para almacenar residuos peligrosos líquidos en la que se dispondrá de cubeto de retención de al menos el 10 por 100 de la capacidad global de los recipientes en él contenidos. Las paredes de los respectivos cubetos deberán ser de materiales no combustibles, estancas y resistir la altura total del líquido a cubeto lleno. Todos los residuos peligrosos se almacenarán en el interior de la nave en zonas provistas de pavimento impermeabilizado.   
b) Las operaciones de transporte, carga y descarga de residuos peligrosos y de productos químicos, deberán realizarse en zonas debidamente impermeabilizadas, de manera que se impida la contaminación del suelo por vertido o derrame accidental.  
c) En las zonas en las que se almacenan los esmaltes dispondrán de solera impermeable. Los esmaltes de carácter pulverulento se almacenarán en el interior de las naves industriales para evitar la dispersión de las partículas en el ambiente. Los esmaltes líquidos almacenados en el exterior de la nave deberán almacenarse en recipientes estancos y bien tapados y se garantizarán unas condiciones de almacenamiento adecuadas que impidan la lixiviación o escorrentía de cualquier derrame o vertido accidental.  
d) El tiesto cocido y el testillo crudo se almacenarán en contenedores adecuados de capacidad suficiente y los últimos, además irán cubiertos o entoldados.  
e) Los camiones que trasladen por el interior de la fábrica, materiales pulverulentos circularán con la carga cubierta de lona para evitar la dispersión de partículas. Los filtros de mangas estarán dotados de contenedores adecuados que almacenen las partículas captadas y se evite su deposición directa al suelo y su dispersión al ambiente. Se realizarán barridos periódicos.  
f) Se garantizará la impermeabilidad, en el transcurso del tiempo, de todas las balsas y de las canalizaciones subterráneas de aguas residuales industriales y sanitarias. Se presentará un certificado de estanqueidad de las balsas de trasiego de aguas residuales industriales.  
g) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
h) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
9. E-PRTR  
Antes del 1 de marzo de cada año deberá notificar a la Dirección General para el Cambio Climático de acuerdo con el artículo 8.3 de la Ley 16/2002, los datos sobre las emisiones de la instalación relativos al año anterior, específicamente los que figuran en el artículo 3 del Real decreto 508/2007, de 20 de abril, por el que se regula el suministro de información sobre emisiones del Reglamento E-PRTR y de las autorizaciones ambientales integradas.   
Segundo  
La autorización ambiental integrada se renovará, en los aspectos medioambientales, en el plazo máximo de 8 años, salvo que se produzcan antes de dicho plazo modificaciones sustanciales que obliguen a la tramitación de una nueva autorización o que se incurra en alguno de los supuestos de modificación de oficio recogidos en el artículo 26 de la Ley 16/2002, de 1 de julio.  
La renovación deberá solicitarse con una antelación mínima de diez meses antes del vencimiento del plazo de vigencia de la autorización ambiental integrada.  
Tercero  
Con carácter previo a la puesta en marcha de la ampliación, el titular deberá obtener la autorización de inicio de la actividad por parte de esta Conselleria, sin perjuicio de la necesidad de obtención de las licencias de obras que resulten necesarias de conformidad con la normativa municipal.  
En todo caso, el titular dispone de un plazo máximo de tres años para presentar a la Dirección General para el Cambio Climático la solicitud de autorización de inicio, que deberá ir acompañada de la siguiente documentación:  
a) Certificación visada del técnico director de la ejecución del proyecto, en la que se acredite que las instalaciones y la actividad se ajustan al proyecto presentado y autorizado, y al resto de documentación técnica presentada.  
b) Certificados técnicos exigidos por las normativas sectoriales aplicables según el tipo de actividad.  
c) Informe y certificado emitidos por una entidad colaboradora acreditada para el control integrado de la contaminación según el Decreto 29/2007, de 9 de marzo, de modificación del Decreto 229/2004, de 15 de octubre, del Consell por el que se establecen las funciones de las entidades colaboradoras en materia de calidad ambiental y se crea y regula su registro, en el que se acredite el cumplimiento del contenido de la autorización ambiental integrada.  
Cuarto  
La Administración dejará sin efecto la presente resolución en el momento en que observe cualquier incumplimiento de las condiciones impuestas en la misma, previa audiencia del interesado.  
Quinto  
El titular de las instalaciones objeto de la presente resolución, además de las obligaciones que con carácter general establece la Ley 16/2002, deberá:  
a) Cumplir las obligaciones de control y suministro de información previstas por la legislación sectorial aplicable y por la propia autorización ambiental integrada.  
b) Comunicar a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda cualquier modificación, sustancial o no, que se proponga realizar en la instalación, la transmisión de su titularidad o cualquier incidente o accidente que pueda afectar al medio ambiente.  
c) Prestar la asistencia y colaboración necesarias a quienes realicen las actuaciones de vigilancia, inspección y control.  
Sexto  
En todo lo no especificado en esta resolución, se estará a todas y cada una de las condiciones estipuladas por la normativa vigente en materia de residuos, vertidos, contaminación atmosférica, acústica, impacto ambiental y accidentes graves, así como cualquier otra que pueda dictar la administración en el desarrollo de la actividad en materia de protección ambiental.  
Contra esta resolución, que no pone fin a la vía administrativa, se podrá presentar recurso de alzada ante la Secretaría Autonómica de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda en el plazo de un mes desde el siguiente al de la recepción de la presente notificación, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 114 y 115 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de régimen jurídico de las administraciones públicas y del procedimiento administrativo común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.  
Valencia, 10 de febrero de 2009.- El director general para el Cambio Climático: Jorge Lamparero Lázaro.  
Anexo I  
Características del proyecto  
Cerámica Gómez, SA, dispone de una planta de fabricación de baldosas cerámicas por el proceso de monococción, con una capacidad de producción de 310,5 Tn/d.  
El proceso productivo comienza con la recepción en una tolva de la arcilla atomizada y su almacenamiento en silos, desde donde se alimenta a las prensas.  
La arcilla atomizada en introducida en los moldes de las prensas hidráulicas encargadas de conformar las piezas. Las piezas, una vez prensadas, se introducen en un secadero automático vertical.  
A la salida del secadero, las piezas se descargan sobre la línea de esmaltado. Una vez que las piezas han sido esmaltadas, se introducen en los boxes para su almacenamiento en el parque.  
Los esmaltes aplicados han sido previamente preparados en la sección de preparación de esmaltes. Los diferentes componentes de esmalte, fritas, colores y aditivos se cargan junto con agua en molinos. Una vez molturado, el esmalte se deposita en bidones, los cuales se transportan a la línea de esmaltado para su utilización.  
A continuación, las piezas almacenadas en boxes son introducidas en unos secaderos pre-hornos, donde se elimina la humedad residual que pudieran tener las piezas para evitar que exploten dentro del horno.  
Una vez están las piezas secas, pasan al horno de cocción, de tipo monoestrato. Una vez cocidas, son nuevamente almacenadas a la espera de pasar a la sección de clasificación. Las piezas son clasificadas y embaladas.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML