Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9294, del 09-03-2022 (2022/1291)

RESOLUCIÓ de 25 d'octubre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de planta de tractament de residus i digestió anaeròbia a la parcel·la 1, del polígon industrial La Coma, al terme municipal de Picassent (València) (expedient 103/2019/AIA).
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9294

Data del DOGV
:   09-03-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/1291

CVE


Data del document
:   25-10-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Picassent](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 25 d'octubre de 2021, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de planta de tractament de residus i digestió anaeròbia a la parcel·la 1, del polígon industrial La Coma, al terme municipal de Picassent (València) (expedient 103/2019/AIA). [2022/1291]  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 103-2019-AIA.  
Títol: Planta de tractament de residus i digestió anaeròbia.  
Promotor: Remittel 2017, SL.  
Òrgan substantiu: Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació.  
Ref. òrgan substantiu: 110/19 IPPC.  
Localització: parcel·la 1 del polígon industrial La Coma, de Picassent (València).  
NIMA: 4600033438.  
  
Antecedents i descripció del projecte  
L'empresa Remittel 2017, SL (d'ara en avant Remittel) promou la implantació d'una planta de tractament de residus i digestió anaeròbia a la parcel·la 1 del polígon industrial La Coma, del terme municipal de Picassent (València).  
La planta es construirà a la parcel·la de referència cadastral 1374101YJ2517S0001GD, que compta amb una superfície de 14.709 m², dels quals 10.907 m² és la superfície afectada per les obres de construcció. L'execució del projecte inclourà la construcció d'una nau tancada de 4.529 m². En l'interior se situaran instal·lacions de tractament de residus i matèria orgànica, i es diferenciaran les zones següents: tractament SANDACH (categoria 2), recepció de llots, processament de residus orgànics, fabricació d'assecatge, recepció i processament d'olis usats i la zona de càrrega i descàrrega. La zona de tractament SANDACH, o planta d'higienització, estarà separada de la resta de l'edifici. La zona exterior ocuparà 6.378 m² de superfície. En aquesta se situaran les instal·lacions de la planta de digestió anaeròbia: digestors, postdigestor, hidrolitzadors, dipòsit de líquid, valorització del biogàs, tractament de l'aire, la zona d'evaporació i la torxa. Els vehicles en la instal·lació circularan per un vial perimetral amb accés a les diferents zones els quals disposen d'accés des de l'Autovia A-7.  
Remittel construirà la planta en una parcel·la contigua a l'empresa SELEV Pet Industry (d'ara en avant, Selev) per tal que les dues plantes, pertanyents al mateix grup industrial, s'integren per a aconseguir un màxim aprofitament material i energètic. La unió física de les dues empreses es realitzarà mitjançant canonades de bombament que connectaran les dues instal·lacions.  
El procés productiu principal consistirà en la valorització de material orgànic mitjançant el tractament biològic (digestió anaeròbia) i s'obtindran productes gasosos (biogàs) i material digerit.  
D'altra banda, s'emmagatzemarà i netejarà oli procedent de la indústria alimentària i hostaleria i serà lliurat a gestors autoritzats en la generació de biocombustibles.  
El procés productiu comença amb la recepció dels materials a l'interior de la nau. Els materials que es preveu valorar es distingeixen en els grups següents:  
- Llots de depuradora: fangs deshidratats de depuradores industrials del sector agroalimentari i afins.  
- Material orgànic industrial: lots de producció no acceptats, producte caducat, minvaments del procés productiu, no conformitats; així com producte retirat de punts de venda.  
- Aigües industrials: efluents industrials generats en la neteja de línies i instal·lacions d'indústries alimentàries, que arrosseguen sucres, greixos i, en general, altres substàncies orgàniques que pogueren contindre les màquines objecte de la neteja.  
- SANDACH categoria 2: consistirà principalment en residus d'escorxadors, dels quals el 20 % seran extrets com a greixos en un procés d'extracció i es destinarà el 80 % restant al procés de digestió anaerobi.  
- Aigües àcides: provindran del tractament d'olis per a la generació de biocombustibles en plantes externes.  
- Pastes de refinament i olis de fregits: es tractaran en l'anomenada zona de tractament d'olis i el seu objectiu final serà ser enviats a una planta de fabricació de biocombustibles per part de tercers.  
Els materials arribaran a la planta a granel o envasaments, en estat sòlid, líquid o semilíquid. En aquests es durà a terme un tractament previ a la digestió anaeròbia en funció del seu origen i tipus de residus que els constituïsquen. Els detalls dels diferents processos es descriuen en el projecte tècnic. Els materials processats s'enviaran mitjançant bombament a la planta de digestió anaeròbia situada en l'exterior o bé, s'entregaran a altres gestors autoritzats per a la seua valorització final.  
  
La digestió anaeròbia consisteix en la degradació biològica de la matèria orgànica present en els residus, la qual, mitjançant l'acció de microorganismes, en absència d'oxigen, es convertirà en biogàs. En primer lloc, es produirà la hidròlisi o descomposició de la matèria en compostos més senzills que, seguidament es transformaran en àcids grassos volàtils els quals donaran lloc a l'àcid acètic i, finalment, es transforma en una mescla de gasos constituïda principalment per metà i diòxid de carboni. Aquestes fases coexisteixen de manera simultània a l'interior del digestor. El procés es desenvoluparà en tancs impermeables i estancs, amb estabilitat i capacitat per a aguantar els esforços mecànics i les influències químiques i tèrmiques. Les seues característiques hauran de preveure l'estrés tèrmic previst en funció de l'aïllament planejat i la temperatura que aconseguirà el substrat. El seu disseny considerarà les obertures necessàries per a realitzar les labors de manteniment, reparació o accés a les cambres d'inspecció. Les condicions de la matèria a l'interior del digestor (temperatura, pH, pressió, temps de permanència, etc.) estaran controlades per a optimitzar el procés. La matèria primera serà bombada entre els diferents tancs i dipòsits que conformen la planta de digestió, sense que hi haja matèria primera oberta en l'exterior. Els principals equips que intervindran en aquesta fase seran: els hidrolitzadors (dos tancs cilíndrics de 1.000 m³), els digestors i postdigestor (tres tancs cilíndrics de 3.900 m³) i el dipòsit de líquid (1.000 m³). Els dipòsits d'emmagatzematge de gas i les canonades per al seu transport estaran en la superfície, sense que hi haja emmagatzematge de gas subterrani.  
El biogàs obtingut després de la digestió anaeròbia dels compostos es valorarà en la planta de biometanització (upgrading) mitjançant un sistema de purificació i neteja del gas per a obtindre un gas natural renovable (biometà) de major qualitat que serà abocat a la xarxa de gas natural convencional. D'altra banda, mitjançant caldera de vapor i motor de cogeneració, es generarà energia elèctrica per al funcionament de la planta. La instal·lació disposarà d'una torxa per a cremar el biogàs en cas d'excedent, que no puga emmagatzemar-se ni valoritzar-se.  
El material sòlid resultant del procés de digestió serà assecat en la zona d'evaporació i s'entregarà a gestors autoritzats per al seu compostatge en l'exterior de la planta. Per a això, se separaran i gestionaran per separat la fracció sòlida i líquida del material digerit. La fracció sòlida s'assecarà en un assecador que aprofita corrents tèrmics secundaris de les instal·lacions de Selev. La fracció líquida patirà un procés de concentració, en etapes de filtratge i evaporació, i el condensat final serà bombat a la depuradora de Selev per al seu tractament. Les partícules sòlides procedents del filtratge s'incorporaran a la fracció sòlida.  
  
Independentment de la planta de digestió anaeròbia, es disposa d'una àrea destinada a la recepció i pretractament d'olis usats, pastes olioses, emulsions i tot tipus de residus grassos. L'objectiu principal d'aquesta instal·lació serà el processament previ d'aquests residus orgànics per a eliminar impropis que es gestionaran en la planta de digestió i extraure els greixos i olis per a derivar-los com a matèria per a la producció de biocombustibles per tercers. S'estima un màxim de 36.000 tones anuals de matèria extreta per a aquest fi.  
La capacitat de producció d'energia tèrmica estimada per a la planta és de 40,089 GWh/any, considerant un consum aproximat de 141.000 t anuals de matèria fresca.  
El funcionament de la planta requerirà recursos hídrics d'aigua industrial per a aconseguir que el substrat tinga el grau d'humitat adequat i per al seu ús en el sistema de refrigeració en els digestors i altres sistemes tèrmics (circuit tancat), com ara aigua de neteja i aigualeig en la nau de recepció i pretractament i aigua per a l'estació contra incendis. Aquestes necessitats es cobriran amb aigua procedent de la depuradora de la planta veïna de Selev. També s'utilitzarà tota l'aigua que puga aprofitar-se o reutilitzar-se procedent de la recollida de les aigües pluvials en la instal·lació, escolament superficial o altres aigües residuals generades en el procés industrial. El proveïment d'aigua potable per a vestidors, lavabos i usos del personal es realitzarà a través de la xarxa del polígon.  
  
Tramitació administrativa  
  
Consten antecedents a aquest projecte en l'expedient de consulta 101-2019-AMB iniciat amb data 5 de juliol de 2019 pel promotor, que va sol·licitar a aquest òrgan ambiental la determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental del projecte mitjançant una sol·licitud general d'iniciació i tramitació telemàtica de procediments, presentada en el registre general de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. S'acompanyava del document inicial del projecte de data 21 de juny de 2019. El 3 d'octubre de 2019 es va comunicar al promotor la remissió de l'expedient al Servei de Prevenció i Control Integrat de la Contaminació, per ser l'òrgan substantiu en l'autorització ambiental integrada (AAI) perquè, en el cas de ser matèria de la seua competència, es tramitara seguint el procediment legalment establit, segons la Llei 21/2013, de 9 de desembre.  
  
Amb data 23 d'octubre de 2019, l'òrgan substantiu va traslladar a aquest òrgan ambiental la sol·licitud de determinació de l'abast de l'estudi d'impacte ambiental del projecte, dins de les actuacions prèvies a l'inici del procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària del projecte. La sol·licitud s'acompanyava del document inicial del projecte de data 21 de juny de 2019 que anteriorment havia remés el promotor.  
  
Amb data 19 de novembre de 2019, l'òrgan ambiental, per a l'elaboració del document d'abast de l'estudi d'impacte ambiental, va consultar les administracions públiques afectades següents: Ajuntament de Picassent, Servei de Residus, Servei d'Ordenació del Territori i Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits. Les consultes es van reiterar el 10 de gener de 2020 a l'Ajuntament, al Servei de Residus i al Servei d'Ordenació del Territori.  
Amb data 17 de desembre de 2019, pel fet que el promotor va reiterar la sol·licitud, aquest òrgan ambiental va elaborar el document d'abast, a falta de la resposta a les consultes realitzades, mitjançant informe del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de data 16 de gener de 2020, el qual es va remetre a l'òrgan substantiu i al promotor amb data 20 de gener de 2020. Posteriorment es van rebre els següents informes del resultat de les consultes realitzades, que van ser remesos a l'òrgan substantiu i al promotor perquè en prenguen coneixement i consideració en l'elaboració de l'estudi d'impacte ambiental:  
- Ajuntament de Picassent. Informe urbanístic municipal de data 15 de juliol de 2019 de compatibilitat favorable.  
- Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits. Informe de la Direcció General del Parc Natural de l'Albufera de data 30 de gener de 2020. L'informe destaca la proximitat del projecte a llits que desemboquen en el llac de l'Albufera i la possibilitat de causar afeccions significatives en cas de produir-se abocaments al llac. Incideix en l'adequada qualificació i classificació del sòl de manera que siga possible la seua autorització i exposa els aspectes del projecte que considera necessari aclarir i acreditar per a garantir que no existeix possibilitat causar aquest tipus d'impactes: garantir l'estanquitat dels dipòsits i conduccions, la seua adequació a l'emmagatzematge que s'hi realitza, en cas d'abocament evitar les filtracions al terreny, el tancament dels dipòsits i conduccions, així com justificar que es disposa de dipòsits amb suficient capacitat per a retindre un abocament en el pitjor dels supòsits. Aquesta justificació es farà extensiva a la instal·lació de Selev per la relació d'índole tècnica que mantenen.  
Amb data 6 de maig de 2020, l'òrgan substantiu va remetre documentació presentada pel promotor que inclou:  
- Annex al projecte d'AAI, resposta a l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits de data 28 d'abril de 2020. Específicament aborda les qüestions plantejades per aquest servei.  
Amb data 16 d'octubre de 2020, l'òrgan substantiu va traslladar a aquest òrgan ambiental l'expedient al mateix temps que sol·licitava la formulació de la corresponent declaració d'impacte ambiental. Adjuntava també:  
- Projecte bàsic d'AAI (de data 09.01.2020) i annexos (abocaments, sòls, emissions a l'atmosfera, soroll, autoprotecció, residus Sandach, xemeneies).  
- Estudi d'impacte ambiental (de data 09.01.2020) i annexos (sol·licitud de prospecció arqueològica i estudi d'inundabilitat presentat per a l'AAI de l'empresa confrontant a l'abril de 2016).  
  
- Annex resposta al document d'abast de data 30 d'abril de 2020.  
- Escrit complementari a l'estudi d'inundabilitat de data 25 de maig de 2020.  
- Declaració responsable del tècnic competent projectista de l'estudi d'impacte ambiental de data 26 de maig de 2021.  
- Escrit complementari a l'annex d'emissions a l'atmosfera de data 22 de juliol de 2020.  
- Fitxes que són aplicables a la instal·lació en compliment de la normativa aplicable a activitats potencialment contaminadores d'atmosfera.  
  
- Memòria arqueològica de data 5 d'agost de 2020.  
D'acord amb el certificat remés, l'òrgan substantiu va realitzar la informació pública de l'expedient mitjançant anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 8811, de data 14 de maig de 2020, per un període de trenta dies, i no es van presentar al·legacions sobre aquest tema. Així mateix, es va formular consulta a les administracions públiques afectades. S'ha remés còpia dels informes recaptats següents:  
- Informe del Servei de Seguretat i Control de la Producció Agrària, de data 2 de març de 2020, en sentit favorable.  
- Informe d'EPSAR, de data 25 de maig de 2020, amb la valoració del fet que no es pot emetre cap informe que afecte una sola de les mercantils a causa de la relació d'índole tècnica que es pretén que hi haja entre les instal·lacions de Remittel i Selev, la qual cosa no es preveu en l'AAI de Selev.  
- Informes del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i de Protecció de l'Atmosfera de dates 2 de juny de 2020 i 4 d'agost de 2020, que consideren necessari esmenar la documentació aportada i l'informe de data 4 de febrer de 2021, en sentit favorable.  
- Certificat de l'Ajuntament de Picassent de data 14 d'agost de 2020, de la informació pública realitzada per l'Ajuntament (per un termini de 30 dies mitjançant inserció en el tauler d'edictes, sense que s'hagen presentat al·legacions sobre aquest tema).  
- Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni, de data 19 de gener de 2021, de caràcter favorable.  
- Informes del Servei de Prevenció, Reutilització, Foment del Reciclatge i Gestió Circular de Recursos, de dates 2 de juny de 2020, 18 de gener de 2021, 8 de juny de 2021 i de dates 5 de juliol de 2021, aquest últim de caràcter favorable.  
- Informe del cap del Servei de Gestió Territorial de data 28 d'abril de 2021, de caràcter favorable condicionat.  
Amb dates 29 de gener de 2021, 3 de febrer de 2021, 22 de febrer de 2021, 29 de juny de 2021 l'òrgan substantiu va remetre documentació tècnica addicional que inclou:  
- Annexos complementaris al projecte d'AAI en resposta als informes del Servei de Prevenció, Reutilització, Foment del Reciclatge i Gestió Circular de Recursos, de dates 3 de desembre de 2020, 27 de novembre de 2021 i 22 de juny de 2021.  
- Annex al projecte d'AAI (Programa de control de plagues) de data 3 de desembre de 2020.  
- Estudi d'impacte ambiental, de data 29 de gener de 2021 (d'ara en avant ESIA) elaborat segons les directrius del document ambiental i considerant les observacions derivades d'informes emesos per administracions públiques afectades que havien sigut consultades. Específicament aborda l'adequació del projecte a la normativa del PORN, l'afecció per inundabilitat i les qüestions plantejades pels serveis de Gestió d'Espais Naturals Protegits, de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera i del Servei de Prevenció, Reutilització, Foment del Reciclatge i Gestió Circular de Recursos emesos fins ara.  
  
Amb data 4 d'agost de 2021, el promotor va remetre a aquest òrgan ambiental còpia de la documentació presentada per a esmenar el requeriment emés per la directora general de Salut Pública i Addiccions.  
Amb data 19 d'octubre de 2021, l'òrgan substantiu comunica que s'ha sol·licitat informe al Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits, en la matèria de les seues competències, en relació amb la documentació presentada pel promotor necessària per a l'AAI i per a l'avaluació d'impacte ambiental.  
Vistos els informes emesos durant la fase d'actuacions prèvies, en l'elaboració del document d'abast de l'ESIA, i la informació continguda en l'expedient, es considera que es disposa d'elements de judici suficients per a prosseguir la tramitació del procediment.  
  
Consideracions ambientals  
  
El Pla parcial del sector La Coma va ser aprovat pel Ple de l'ajuntament amb data 7 de març de 2002 i publicades les normes urbanístiques en el Butlletí Oficial de la Província de València, número 164, de 12 de juliol de 2002, amb aprovació definitiva del Projecte de reparcel·lació per acord plenari de 23 de desembre de 2004, publicat en el BOP número 28, de 3 de febrer de 2005. L'activitat es desenvoluparà en el polígon industrial La Coma, SUZI-1, en sòl urbà industrial amb el grau d'urbanització completat. És compatible amb la normativa i el planejament urbanístic, d'acord amb l'informe urbanístic municipal que consta en l'expedient. Des de la data s'han aprovat modificacions puntuals que han sigut publicades en el BOP, sense que hi haja modificacions del planejament urbanístic municipal que puguen afectar el projecte en elaboració o en tràmit.  
Consultada la cartografia de la Infraestructura Valenciana de Dades Espacials, s'observa que la instal·lació no es troba en l'àmbit de la Xarxa Natura 2000 ni d'altres espais naturals protegits. Està inclosa en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera (PORN), afectada per perillositat per inundació d'acord amb el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (d'ara en avant, PATRICOVA). La vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers és alta. Es troba en la zona de qualitat de l'aire ES1007, Túria (Àrea Costanera). No existeixen nuclis de població a menys d'1 km.  
L'EIAS planteja alternatives al projecte quant a l'elecció de la tècnica més adequada per a realitzar el tractament dels residus i a la ubicació de la planta. Justifica la solució adoptada de tractament mitjançant digestió anaeròbia contra la incineració perquè suposa menor contaminació atmosfèrica. Se situarà en la parcel·la de sòl urbà industrial amb major superfície entre els confrontants a Selev. Davant de l'alternativa 0, de no realització del projecte, l'execució de la planta suposa un increment en la utilització de fonts renovables d'energia que comporta una menor contaminació i reducció en la producció dels gasos d'efecte d'hivernacle.  
L'ESIA descriu les accions del projecte potencialment generadores d'impactes en el medi ambient en les fases de construcció, explotació i abandó. Identifica i analitza els efectes del projecte sobre els factors següents: sòl, aigua (superficial i subterrània), qualitat de l'atmosfera (sorolls i altres emissions), clima, flora, fauna, patrimoni cultural, paisatge i medi socioeconòmic (població). A més, es valora el risc per inundació i els efectes indirectes sobre espais protegits i altres àrees de conservació que puguen ser afectades. Inclou un apartat amb la proposta de mesures per a previndre, reduir, eliminar o compensar els efectes ambientals significatius fins a fer-los compatibles amb la preservació dels recursos naturals i culturals existents en la zona d'actuació. Estableix un programa de vigilància i seguiment ambiental. Identifica i analitza els riscos derivats de la vulnerabilitat del projecte contra accidents. Finalitza amb un resum no tècnic de l'ESIA i conclou que, amb les mesures protectores, correctores i de seguiment ambiental proposades, el projecte és ambientalment compatible.  
  
Les condicions tècniques d'adequació de la instal·lació, les característiques dels materials que es tractaran, els codis LER dels residus admissibles per a realitzar les operacions de tractament, destinació dels productes obtinguts i dels residus generats en el procés industrial, així com altres condicionants determinants de la idoneïtat del procés industrial, han sigut valorades per les administracions públiques afectades, i han resultat suficients i adequades segons es desprén dels informes emesos.  
Segons l'ESIA, els impactes sobre la flora, fauna i paisatge no es consideren rellevants per tractar-se d'un polígon industrial, amb elevat grau d'antropització. En el cas que durant les obres es detecte alguna espècie objecte d'especial protecció, es comunicarà al Servei de Vida Silvestre i s'estudiarà la seua compatibilitat amb les actuacions previstes o el seu trasllat a altres zones.  
El projecte conté un annex que desenvolupa el programa de control sobre les plagues identificades. L'impacte sobre la població es considera positiu per afavorir l'ocupació. L'informe de la directora general de Cultura i Patrimoni, de data 19 de gener de 2021, determina que no hi ha afecció al patrimoni cultural en cap de les manifestacions del projecte.  
  
L'ESIA identifica i localitza els principals focus d'emissions a l'atmosfera durant la fase de funcionament en els punts següents: a l'interior de la nau, en les xemeneies de fuita de gasos del motor de cogeneració, de la caldera, del filtratge d'aire i en la torxa. La nau de recepció, emmagatzematge i tractament previ dels residus estarà tancada i disposarà d'un sistema de captació i conducció de l'aire per al seu tractament en un rentador de gasos. La matèria primera en estat líquid es dipositarà en tancs estancs i en estat sòlid romandrà coberta. El procés d'extracció del digerit sec també es realitzarà a l'interior de la nau per a evitar la dispersió de males olors a l'exterior.  
  
Quant al procés de digestió de la matèria, les característiques dels tancs on es desenvolupa el procés impedeixen que es produïsquen emissions a l'exterior. La matèria orgànica procedent del digestor i dels tancs de magatzematge tindrà una emissió d'olors molt més reduïda. El material sòlid digerit es recollirà i manipularà a l'interior de la nau, protegida de les condicions climàtiques, i minimitzant la dispersió de males olors. Per a la deshidratació s'utilitza un assecador que té instal·lat un rentador de gasos (scrubber) per a assegurar una correcta neteja dels gasos i està canalitzat fins al sistema de tractament d'aire i olors.  
  
Principalment, les emissions a l'atmosfera seran degudes als gasos de fuita produïts durant la combustió del biogàs i, de manera puntual, per la sobrepressió exercida pel gas en els digestors i postdigestor. Les mesures aplicades per a reduir-les es basaran en l'ús de filtres de carbó activat que eliminaran el sulfur d'hidrogen contingut en el biogàs, dimensionament correcte de les xemeneies per a una dispersió adequada de les substàncies contaminants, instal·lació d'un sistema de torxa automàtic per a cremar el biogàs que no puga ser valorat, instal·lació de maquinària que permeta realitzar un seguiment i control adequat de les emissions. La documentació aportada per la promotora en matèria d'emissions a l'atmosfera es considera suficient i adequada d'acord amb l'informe del Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera, de data 4 de febrer de 2021.  
  
Les principals fonts d'emissió sonora seran originades pel funcionament de la maquinària i equips. Per a minimitzar la transmissió de sorolls i vibracions, se situaran els equips sobre suports, en instal·lacions amb aïllament acústic adequat amb silenciadors instal·lats en les eixides dels gasos de fuita. El projecte inclou un estudi acústic que justifica que, amb les característiques de l'edifici i les mesures d'aïllament aplicades, no es transmetran a l'exterior nivells superiors als permesos en la zona.  
Respecte als efectes del projecte en la qualitat de les aigües i del sòl, l'ESIA considera que, en la fase de construcció, podrien produir-se alteracions a la qualitat de les aigües i del sòl derivades de la neteja i el manteniment de la maquinària i dels vestidors i lavabos. Com a mesures preventives, planteja l'habilitació de zones impermeabilitzades destinades a la neteja de maquinària, dotades de sistema de drenatge i evacuació de les aigües procedents de la rentada que es conduiran a un dipòsit on s'emmagatzemaran temporalment. S'hauran d'instal·lar lavabos portàtils. Els residus es retiraran per gestors autoritzats. Si durant aquesta fase es produeixen episodis de pluges torrencials, es paralitzaran temporalment les obres.  
L'edifici disposarà d'una xarxa de drenatge per a recollir les aigües procedents de la neteja, de vessaments i lixiviats les quals es conduiran a la depuradora de Selev, després del tractament fent-les passar per un tambor rotatiu, un decantador estàtic i un homogeneïtzador, amb l'objectiu de separar la matèria grassa i garantir que les característiques de l'aigua enviada siguen acceptables en la depuradora. El procés de digestió anaeròbia no generarà efluents líquids perquè el digerit líquid s'evaporarà i la part concentrada s'assecarà per a ser extreta de la planta, i s'enviarà el condensat líquid procedent de l'evaporador directament a la depuradora Selev. Les aigües residuals sanitàries i les pluvials recollides en xarxes separatives i després del pas per arqueta de registre, s'abocaran a la xarxa de sanejament de Picassent, amb compliment de les ordenances municipals.  
Com a mesures preventives per a evitar la contaminació del sòl i aigües subterrànies, l'ESIA proposa que s'impermeabilitzarà la superfície de tota la zona exterior i les zones de la nau on es duga a terme el procés industrial. La solera serà resistent a les propietats fisicoquímiques dels residus emmagatzemats. No s'utilitzaran dipòsits enterrats o encastats per a l'emmagatzematge dels residus. Es disposa d'una capacitat adequada d'emmagatzematge per a les aigües residuals generades en condicions diferents a les normals de funcionament, calculada aplicant un plantejament basat en els riscos que puguen produir-se. Per a previndre riscos per accidents, s'ha dissenyat un mur perimetral, envoltant les instal·lacions exteriors de la planta, capaç de contindre 4.500 m³ que impediria l'abocament de líquid a l'exterior en el pitjor dels casos que, segons l'ESIA, seria el trencament total d'un digestor. El projecte tècnic inclou un apartat que analitza els efectes esperats sobre el sòl i les aigües derivats de la vulnerabilitat del projecte davant de riscos d'accidents greus o de catàstrofes. Relaciona i descriu els sistemes d'emmagatzematge que s'utilitzaran, els focus potencialment contaminants i les tècniques de prevenció aplicables a cada focus per a previndre i evitar els seus efectes. Distingeix entre tècniques de disseny (entre aquestes al·ludeix a mesures anticorrosió, sistemes de contenció, de control de sobreompliment, de detecció de fugues, de tancament d'emergència, etc.), tècniques de vigilància i control que permeten avaluar el funcionament correcte i reaccionar ràpidament en el cas de detectar situacions anòmales (inspecció, manteniment, plans d'emergència, etc.) i tècniques operacionals i organitzatives centrades en adaptar els processos per a optimitzar els resultats (formació del personal, gestió adequada de residus, etc.).  
El disseny del mur perimetral que impedirà l'abocament de líquids a l'exterior en cas d'accident ha de disposar de solera estanca en tota la superfície que incloga i un sistema de drenatge de les aigües pluvials que n'evite l'acumulació i que permeta el seu tancament en cas d'accident impedint que els abocaments arriben a la xarxa de clavegueram.  
S'inclou un apartat específic per a valorar els efectes del projecte sobre espais protegits i altres àrees de conservació, atés que està situat a uns 2 km del LIC i ZEPA de l'Albufera. La instal·lació no es troba dins dels límits del Parc Natural de l'Albufera, però sí que ho està dins dels límits del PORN de la seua conca hidrogràfica, per la qual cosa, tant en la fase de construcció com de funcionament, li serà aplicable la normativa establida en el Decret 96/1995, de 16 de maig, del Govern valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la conca hidrogràfica de l'Albufera. Entre les mesures que s'aplicaran, esmenta que no es permetran abocaments no depurats a llits de la zona, ni abocadors de residus sòlids o semisòlids en l'àrea; es respectaran totes les condicions previstes en el planejament urbanístic de Picassent, així com les establides en la legislació sectorial corresponent; s'assegurarà la connexió dels abocaments a xarxes de clavegueram i s'hauran d'adequar les característiques d'aquests efluents als objectius de qualitat establits mitjançant les oportunes ordenances d'abocament; no es podran realitzar abocaments potencialment perillosos, incloent-hi abocaments sanitaris, en cap punt de l'àmbit del PORN; tot abocament sòlid o semisòlid, que realment o potencialment puga produir la contaminació o rebliment artificial dels llits, les aigües continentals o els aqüífers, es realitzarà en abocadors controlats amb sistema de recollida de lixiviats que garantisca el total control d'aquests i n'impedisca la filtració en el terreny. En la fase de construcció de la planta es posarà especial atenció en la cura de la impermeabilització dels terrenys, el drenatge i emmagatzematge de lixiviats, l'evacuació de les aigües pluvials i altres mesures que ajuden a evitar l'afecció dels recursos hídrics superficials i subterranis.  
  
Sense perjudici de les observacions sobre la suficiència de les mesures proposades que, si escau, el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits realitze en resposta a la consulta realitzada per l'òrgan substantiu amb data 19 d'octubre de 2021, la vigilància i el control del compliment de les mesures proposades pel promotor per a previndre afeccions sobre el PORN han de formar part del programa de vigilància ambiental.  
L'ESIA preveu el risc d'avingudes i inundacions per situar-se en zona amb perillositat per inundació geomorfològica, inclou un annex a l'ESIA amb un estudi d'inundabilitat de la zona, realitzat a l'abril de 2016 en la tramitació de l'AAI de Selev. Aquest risc s'ha valorat en l'informe del Servei de Gestió Territorial, de data 28 d'abril de 2021, amb la conclusió que l'activitat està afectada per perillositat d'inundació i és compatible sempre que es complisca la normativa del PATRICOVA l'aplicació del qual, per tractar-se de sòl urbà, és de competència municipal.  
Respecte a la vulnerabilitat del projecte, l'EIAS desenvolupa un apartat en el qual s'identifiquen i analitzen els perills derivats del funcionament de l'activitat. Entre aquests s'inclouen els incendis, les explosions, les substàncies perilloses (per exemple, auxiliars tecnològics), el corrent elèctric, el biogàs i perills d'índole mecànica, i es diferencien els perills per a la salut dels perills per al medi ambient. Amb la finalitat de previndre accidents, indica que els perills en les plantes de biogàs han d'identificar-se, avaluar-se i minimitzar-se sistemàticament mitjançant una anàlisi de riscos. L'avaluació del perill ha d'actualitzar-se abans de l'arrancada de la planta, després de qualsevol represa de les operacions i després d'haver fet canvis rellevants en termes de seguretat. Així mateix, és necessari dur-la a terme abans que es realitzen labors de manteniment i reparació, i abans que es corregisquen avaries i fallades de funcionament. Els resultats de l'avaluació del perill i les actualitzacions periòdiques hauran de documentar-se, juntament amb un registre de la implementació de les mesures de protecció. S'implantaran, per aqueix ordre de prioritat, mesures de protecció tècniques (dispositius d'advertiment de presència de gas, cobertes protectores per a peces rotatòries, garantir que l'ompliment es realitza en sistemes tancats, etc.), mesures de protecció organitzatives (instruccions de treball, jornades de formació, plans d'emergència, inspeccions, requisits de treball aïllat, etc.) i mesures de protecció personal que inclouen equips de protecció individual com ara guants, roba de treball, protecció respiratòria, calçat i ulleres de seguretat.  
Cal assenyalar que en l'ESIA, en l'apartat d'antecedents, s'indica que, entre la documentació exigida a l'empresa per a la tramitació de l'AAI, es troba el pla d'autoprotecció, per tractar-se d'activitats o instal·lacions incloses en l'àmbit d'aplicació del Reial decret 393/2007, de 23 de març, pel qual s'aprova la Norma bàsica d'autoprotecció dels centres, establiments i dependències dedicats a activitats que puguen originar situacions d'emergència.  
L'ESIA inclou un programa de vigilància ambiental amb la finalitat controlar l'eficàcia de les mesures protectores i correctores proposades. El desenvolupament del programa el divideix en dues fases. La primera comprén la fase de construcció, des de l'inici de les obres fins a la seua finalització. La segona abasta el període de garantia i l'any següent a la finalització de les obres, en la qual es determinaran les afeccions que les obres han suposat sobre el medi, es detectaran les afeccions del projecte no previstes (articulant mesures per a evitar-les o corregir-les) i es comprovarà l'efectivitat de les mesures protectores, correctives i compensatòries establides en l'ESIA. Per a això, s'estableixen unes actuacions de seguiment amb revisions i controls periòdics de les emissions a l'atmosfera, sorolls, qualitat de les aigües i del sòl. Es realitzaran informes durant un període de dos anys, que s'ampliaria en el cas que es detectaren anomalies rellevants. El programa de vigilància ambiental es durà a terme per personal tècnic qualificat.  
El programa de vigilància i seguiment ambiental es farà extensiu a tota la fase de funcionament o explotació del projecte i, si escau, durant la fase de desmantellament.  
Cal assenyalar que el control del correcte funcionament del sistema de tractament dels residus i control i seguiment de l'origen i destinació dels residus constitueixen, així mateix, mesures de vigilància ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
  
Les instal·lacions de valorització i eliminació de llots estan subjectes a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 6.f) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
  
Per tot el que s'ha expressat anteriorment, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte de planta de tractament de residus i digestió anaeròbia promogut per Remittel 2017, SL a la parcel·la 1 del polígon industrial La Coma, del terme municipal de Picassent (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i l'altra documentació que consta en l'expedient i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1. La instal·lació en projecte té relació d'índole tècnica amb Selev, atés que rep matèria primera i altres corrents (aire calent i aigua depurada) per al seu funcionament i deriva a aquesta les aigües que han de ser depurades. Per aquesta raó, no es podrà posar en funcionament mentre no es revise l'AAI de Selev i es comprove la capacitat de l'estació depuradora d'aquesta per al tractament de la totalitat de l'efluent líquid d'ambdues, així com que es disposa de dipòsits de recollida d'abocaments amb suficient capacitat per a retindre un abocament en el pitjor dels casos possibles.  
2. Respecte a la llista definitiva de residus admissibles, quedarà limitada per l'abast de l'autorització sectorial, entre les proposades pel promotor segons la documentació aportada a aquest òrgan. Es podran incloure altres codis LER que l'òrgan competent considere susceptibles d'autorització, sempre que la seua inclusió no comporte la modificació substancial del projecte avaluat i no responga a casos en els quals s'exigisca la tramitació d'un procediment d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent.  
3. La instal·lació s'ha d'ajustar a qualsevol mesura que l'Ajuntament de Picassent establisca respecte a la verificació de la incidència de la inundabilitat davant del risc d'inundació existent, a les condicions d'adequació de la instal·lació imposades d'acord amb la normativa del PATRICOVA i altres actuacions de reducció del risc d'inundació que s'impulsen juntament amb les restants administracions públiques implicades.  
4. Les accions incloses el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. S'estendran a tota la fase de funcionament o explotació del projecte. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
5. En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, com també en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 25 d'octubre de 2021.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9294, del 09-03-2022 (2022/1291)

RESOLUCIÓN de 25 de octubre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto planta de tratamiento de residuos y digestión anaerobia en la parcela 1 del polígono industrial La Coma, en el término municipal de Picassent (Valencia) (expediente 103/2019/AIA).
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9294

Fecha DOGV
:   09-03-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/1291

CVE


Fecha del documento
:   25-10-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Picassent](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 25 de octubre de 2021, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto planta de tratamiento de residuos y digestión anaerobia en la parcela 1 del polígono industrial La Coma, en el término municipal de Picassent (Valencia) (expediente 103/2019/AIA). [2022/1291]  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 103-2019-AIA.  
Título: Planta de tratamiento de residuos y digestión anaerobia.  
Promotor: Remittel 2017 SL.  
Órgano sustantivo: Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación.  
Ref. Órgano sustantivo: 110/19 IPPC.  
Localización: Parcela 1 del polígono industrial La Coma, de Picassent (Valencia).  
NIMA: 4600033438.  
  
Antecedentes y descripción del proyecto  
La empresa Remittel 2017 SL (en adelante Remittel) promueve la implantación de una planta de tratamiento de residuos y digestión anaerobia en la parcela 1 del polígono industrial La Coma, del término municipal de Picassent (Valencia).  
La planta se construirá en la parcela de referencia catastral 1374101YJ2517S0001GD, que cuenta con una superficie de 14.709 m², siendo 10.907 m² la superficie afectada por las obras de construcción. La ejecución del proyecto incluirá la construcción de una nave cerrada de 4.529 m². En su interior se ubicarán instalaciones de tratamiento de residuos y materia orgánica diferenciándose las siguientes zonas: tratamiento SANDACH (categoría 2), recepción de lodos; procesado de residuos orgánicos, fabricación de secado, recepción y procesado de aceites usados y la zona de carga y descarga. La zona de tratamiento SANDACH, o planta de higienización, estará separada del resto del edificio. La zona exterior ocupará 6.378 m² de superficie. En ella se situarán las instalaciones de la planta de digestión anaerobia: digestores, post-digestor, hidrolizadores, depósito de líquido, valorización del biogás, tratamiento del aire, la zona de evaporación y la antorcha. Los vehículos en la instalación circularán por un vial perimetral con acceso a las distintas zonas, disponiendo de acceso desde la Autovía A-7.  
Remittel construirá la planta en una parcela contigua a la empresa SELEV Pet Industry (en adelante Selev) al objeto de que ambas plantas, pertenecientes al mismo grupo industrial, se integren para conseguir un máximo aprovechamiento material y energético. La unión física de ambas empresas se realizará mediante tuberías de bombeo que conectarán ambas instalaciones.  
El proceso productivo principal consistirá en la valorización de material orgánico mediante el tratamiento biológico (digestión anaerobia) obteniéndose productos gaseosos (biogás) y material digerido.  
Por otro lado, se almacenará y limpiará aceite procedente de la industria alimentaria y hostelería para su entrega a gestores autorizados en la generación de biocombustibles.  
El proceso productivo comienza con la recepción de los materiales en el interior de la nave. Los materiales que se prevé valorizar se distinguen en los siguientes grupos:  
- Lodos de depuradora: fangos deshidratados de depuradoras industriales del sector agroalimentario y afines.  
- Material orgánico industrial: lotes de producción no aceptados, producto caducado, mermas del proceso productivo, no conformidades; así como producto retirado de puntos de venta.  
- Aguas industriales: efluentes industriales generados en la limpieza de líneas e instalaciones de industrias alimentarias, que arrastran azúcares, grasas, y en general otras sustancias orgánicas que pudieran contener las máquinas objeto de la limpieza.  
- SANDACH Categoría 2: consistirá principalmente en residuos de mataderos, de los cuales el 20 % será extraídas como grasas en un proceso de extracción, destinando el 80 % restante al proceso de digestión anaerobio.  
- Aguas ácidas: provendrán del tratamiento de aceites para la generación de biocombustibles en plantas externas.  
- Pastas de refino y aceites de freiduría: se tratarán en la llamada zona de tratamiento de aceites y su objetivo final será ser enviados a una planta de fabricación de biocombustibles por parte de terceros.  
Los materiales llegarán a la planta a granel o envasados, en estado sólido, líquido o semilíquido. En ellos se llevará a cabo un tratamiento previo a la digestión anaerobia en función de su origen y tipo de residuos que los constituyan. Los detalles de los distintos procesos se describen en el proyecto técnico. Los materiales procesados se enviarán mediante bombeo a la planta de digestión anaerobia situada en el exterior o bien, se entregarán a otros gestores autorizados para su valorización final.  
La digestión anaerobia consiste en la degradación biológica de la materia orgánica presente en los residuos, la cual, mediante la acción de microorganismos, en ausencia de oxígeno, se convertirá en biogás. En primer lugar, se producirá la hidrólisis o descomposición de la materia en compuestos más sencillos que, seguidamente se transformarán en ácidos grasos volátiles los cuales darán lugar al ácido acético y finalmente se transforma en una mezcla de gases constituida principalmente por metano y dióxido de carbono, coexistiendo estas fases de manera simultánea en el interior del digestor. El proceso se desarrollará en tanques impermeables y estancos, con estabilidad y capacidad para aguantar los esfuerzos mecánicos y las influencias químicas y térmicas. Sus características contemplarán el estrés térmico previsto en función del aislamiento planeado y la temperatura que alcanzará el sustrato. Su diseño considerará las aberturas necesarias para realizar las labores de mantenimiento, reparación o acceso a las cámaras de inspección. Las condiciones de la materia en el interior del digestor, (temperatura, pH, presión, tiempo de permanencia, etc) estarán controladas para optimizar el proceso. La materia prima será bombeada entre los distintos tanques y depósitos que conforman la planta de digestión, sin que haya materia prima abierta en el exterior. Los principales equipos que intervendrán en esta fase serán: los hidrolizadores (dos tanques cilíndricos de 1.000 m³), los digestores y postdigestor (tres tanques cilíndricos de 3.900 m³), y depósito de líquido (1.000 m³). Los depósitos de almacenamiento de gas y las tuberías para su transporte estarán en la superficie, sin que exista almacenamiento de gas subterráneo.  
El biogás obtenido tras la digestión anaerobia de los compuestos se valorizará en la planta de biometanización (upgrading) mediante un sistema de purificación y limpieza del gas para obtener un gas natural renovable (biometano) de mayor calidad que será vertido a la red de gas natural convencional. Por otro lado, mediante caldera de vapor y motor de cogeneración, se generará energía eléctrica para el funcionamiento de la planta. La instalación dispondrá de una antorcha para quemar el biogás en caso de excedente, que no pueda almacenarse ni valorizarse.  
El material sólido resultante del proceso de digestión será secado en la zona de evaporación y se entregará a gestores autorizados para su compostaje en el exterior de la planta. Para ello, se separarán y gestionarán por separado la fracción sólida y líquida del material digerido. La fracción sólida se secará en un secadero que aprovecha corrientes térmicas secundarias de las instalaciones de Selev. La fracción líquida sufrirá un proceso de concentración, en etapas de filtrado y evaporación, siendo bombeado el condensado final a la depuradora de Selev para su tratamiento. Las partículas sólidas procedentes del filtrado se incorporarán a la fracción sólida.  
Independientemente de la planta de digestión anaerobia, se cuenta con un área destinada a la recepción y pretratamiento de aceites usados, pastas aceitosas, emulsiones y todo tipo de residuos grasos. El objetivo principal de esta instalación será el procesado previo de estos residuos orgánicos para eliminar impropios que se gestionarán en la planta de digestión y extraer las grasas y aceites para derivarlos como materia para la producción de biocombustibles por terceros. Se estima un máximo de 36.000 toneladas anuales de materia extraída para este fin.  
La capacidad de producción de energía térmica estimada para la planta es de 40,089 GWh/año, considerando un consumo aproximado de 141.000 t anuales de materia fresca.  
El funcionamiento de la planta requerirá recursos hídricos de agua industrial para conseguir que el sustrato tenga el grado de humedad adecuado y para su uso en el sistema de refrigeración en los digestores y otros sistemas térmicos (circuito cerrado), como agua de limpieza y baldeo en la nave de recepción y pretratamiento y agua para la estación contraincendios. Estas necesidades se cubrirán con agua procedente de la depuradora de la planta vecina de Selev. También se utilizará toda el agua que pueda aprovecharse o reutilizarse procedente de la recogida de las aguas pluviales en la instalación, escorrentía superficial u otras aguas residuales generadas en el proceso industrial. El abastecimiento de agua potable para vestuarios, aseos y usos del personal se realizará a través de la red del polígono.  
  
Tramitación administrativa  
  
Constan antecedentes a este proyecto en el expediente de consulta 101-2019-CON iniciado en fecha 5 de julio de 2019 por el promotor, que solicitó a este órgano ambiental la determinación del alcance del estudio de impacto ambiental del proyecto mediante una solicitud general de iniciación y tramitación telemática de procedimientos, presentada en el registro general de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Se acompañaba del documento inicial del proyecto de fecha 21 de junio de 2019. El 3 de octubre de 2019 se comunicó al promotor la remisión del expediente al Servicio de Prevención y Control Integrado de la Contaminación, por ser el órgano sustantivo en la autorización ambiental integrada (AAI) para que, en caso de ser materia de su competencia se tramitase siguiendo el procedimiento legalmente establecido, según la Ley 21/2013, de 9 de diciembre.  
En fecha 23.10.2019, el órgano sustantivo dio traslado a este órgano ambiental de la solicitud de determinación del alcance del estudio de impacto ambiental del proyecto, dentro de las actuaciones previas al inicio del procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria del proyecto. La solicitud se acompañaba del documento inicial del proyecto de fecha 21 de junio de 2019 que anteriormente había remitido el promotor.  
En fecha 19 de noviembre de 2019, el órgano ambiental, para la elaboración del documento de alcance del estudio de impacto ambiental consultó a las siguientes Administraciones públicas afectadas: Ayuntamiento de Picassent, Servicio de Residuos, Servicio de Ordenación del Territorio y Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos. Las consultas se reiteraron el 10 de enero de 2020 al Ayuntamiento, Servicio de Residuos y Servicio de Ordenación del Territorio.  
En fecha 17 de diciembre de 2019, debido a que el promotor reiteró la solicitud, este órgano ambiental elaboró el documento de alcance, a falta de la respuesta a las consultas realizadas, mediante informe del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de fecha 16 de enero de 2020, el cual se remitió al órgano sustantivo y al promotor en fecha 20 de enero de 2020. Posteriormente se recibieron los siguientes informes del resultado de las consultas realizadas, que fueron remitidos al órgano sustantivo y al promotor para su conocimiento y consideración en la elaboración del estudio de impacto ambiental:  
- Ayuntamiento de Picassent. Informe urbanístico municipal de fecha 15 de julio de 2019 de compatibilidad favorable.  
- Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos. Informe de la Dirección General del Parque Natural de la Albufera de fecha 30 de enero de 2020. El informe destaca la proximidad del proyecto a cauces que desembocan en el lago de la Albufera y la posibilidad de causar afecciones significativas en caso de producirse vertidos que lo alcancen. Incide en la adecuada calificación y clasificación del suelo de manera que sea posible su autorización y expone los aspectos del proyecto que considera necesario aclarar y acreditar para garantizar que no existe posibilidad causar este tipo de impactos: garantizar la estanqueidad de los depósitos y conducciones, su adecuación al almacenamiento que en ellos se realiza, en caso de vertido evitar las filtraciones al terreno, el cierre de los depósitos y conducciones, así como justificar que se dispone de depósitos con suficiente capacidad para retener un vertido en el peor de los supuestos. Esta justificación se hará extensiva a la instalación de Selev por la relación de índole técnica que mantienen.  
En fecha 6 de mayo de 2020 el órgano sustantivo remitió documentación presentada por el promotor que incluye:  
- Anexo al proyecto de AAI respuesta al informe del Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos de fecha 28 de abril de 2020. Específicamente aborda las cuestiones planteadas por dicho servicio.  
En fecha 16 de octubre de 2020 el órgano sustantivo dio traslado a este órgano ambiental del expediente al tiempo que solicitaba la formulación de la correspondiente declaración de impacto ambiental. Se acompañaba de:  
- Proyecto básico de AAI (de fecha 09.01.2020) y anexos (vertidos, suelos, emisiones a la atmósfera, ruido, autoprotección, residuos Sandach, chimeneas).  
- Estudio de impacto ambiental (de fecha 09.01.2020) y anexos (solicitud de prospección arqueológica y estudio de inundabilidad presentado para la AAI de la empresa colindante en abril de 2016).  
- Anexo respuesta al documento de alcance de fecha 30 de abril de 2020.  
- Escrito complementario al estudio de inundabilidad de fecha 25 de mayo de 2020.  
- Declaración responsable del técnico competente proyectista del estudio de impacto ambiental de fecha 26 de mayo de 2021.  
- Escrito complementario al Anexo de emisiones a la atmósfera de fecha 22 de julio de 2020.  
- Fichas que son aplicables a la instalación en cumplimiento de la normativa aplicable a actividades potencialmente contaminadoras de atmósfera.  
- Memoria arqueológica de fecha 5 de agosto de 2020.  
De acuerdo con el certificado remitido, el órgano sustantivo realizó la información pública del expediente mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 8811 de fecha 14 de mayo de 2020 por un periodo de treinta días, no habiéndose presentado alegaciones al respecto. Asimismo, se formuló consulta a las Administraciones públicas afectadas. Se ha remitido copia de los siguientes informes recabados:  
- Informe del Servicio de Seguridad y Control de la Producción Agraria de fecha 2 de marzo de 2020 en sentido favorable.  
- Informe de EPSAR, de fecha 25 de mayo de 2020, con la valoración de que no cabe la emisión de informe que afecte a una sola de las mercantiles debido a la relación de índole técnica que se pretende que exista entre las instalaciones de Remittel y Selev, lo cual no se contempla en la AAI de Selev.  
- Informes del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera de fechas 2 de junio de 2020 y 4 de agosto de 2020, que consideran necesario subsanar la documentación aportada y el informe de fecha 4 de febrero de 2021, en sentido favorable.  
- Certificado del Ayuntamiento de Picassent de fecha 14 de agosto de 2020, de la información pública realizada por el Ayuntamiento (por un plazo de 30 días mediante inserción en el tablón de edictos, sin que se hayan presentado alegaciones al respecto).  
- Informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio de fecha 19 de enero de 2021, de carácter favorable.  
- Informes del Servicio de Prevención, Reutilización, Fomento del Reciclaje y Gestión Circular de Recursos de fechas 2 de junio de 2020, 18 de enero de 2021, 8 de junio de 2021 y de fechas 5 de julio de 2021, este último de carácter favorable.  
- Informe del jefe del Servicio de Gestión Territorial de fecha 28 de abril de 2021, de carácter favorable condicionado.  
En fechas 29 de enero de 2021, 3 de febrero de 2021, 22 de febrero de 2021, 29 de junio se 2021 el órgano sustantivo remitió documentación técnica adicional que incluye:  
- Anexos complementarios al proyecto de AAI en respuesta a los informes del Servicio de Prevención, Reutilización, Fomento del Reciclaje y Gestión Circular de Recursos de fechas 3 de diciembre de 2020, 27 de noviembre de 2021 y 22 de junio de 2021.  
- Anexo al proyecto de AAI (Programa de control de plagas) de fecha 3 de diciembre de 2020.  
- Estudio de impacto ambiental, de fecha 29 de enero de 2021, (en adelante ESIA) elaborado según las directrices del documento ambiental y considerando las observaciones derivadas de informes emitidos por administraciones públicas afectadas que habían sido consultadas. Específicamente aborda la adecuación del proyecto a la normativa del PORN, la afección por inundabilidad y las cuestiones planteadas por los servicios de Gestión de Espacios Naturales Protegidos, de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera y del Servicio de Prevención, Reutilización, Fomento del Reciclaje y Gestión Circular de Recursos emitidos hasta la fecha.  
En fecha 4 de agosto de 2021 el promotor remitió a este órgano ambiental copia de la documentación presentada para subsanar el requerimiento emitido por la directora general de Salud Pública y Adicciones.  
En fecha 19 de octubre de 2021 el órgano sustantivo comunica que se ha solicitado informe al Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos, en la materia de sus competencias, en relación con la documentación presentada por el promotor necesaria para la AAI y para la evaluación de impacto ambiental.  
Vistos los informes emitidos durante la fase de actuaciones previas, en la elaboración del documento de alcance del ESIA, y la información contenida en el expediente, se considera que se dispone de elementos de juicio suficientes para proseguir con la tramitación del procedimiento.  
  
Consideraciones ambientales  
  
El Plan parcial del sector La Coma fue aprobado por pleno del ayuntamiento en fecha 7 de marzo de 2002 y publicadas las normas urbanísticas en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 164 de 12 de julio de 2002 con aprobación definitiva del Proyecto de reparcelación por acuerdo plenario de 23 de diciembre de 2004, publicado en el BOP número 28 de 3 de febrero de 2005. La actividad se desarrollará en el polígono industrial La Coma, SUZI-1, en suelo urbano industrial con el grado de urbanización completado. Es compatible con la normativa y el planeamiento urbanístico, de acuerdo con el informe urbanístico municipal que consta en el expediente. Desde la fecha se han aprobado modificaciones puntuales que han sido publicadas en el BOP, sin que existan modificaciones del planeamiento urbanístico municipal que puedan afectar al proyecto en elaboración o en trámite.  
Consultada la cartografía de la Infraestructura Valenciana de Datos Espaciales, se observa que la instalación no se encuentra en el ámbito de la Red Natura 2000 ni de otros espacios naturales protegidos. Está incluida en el ámbito del Plan de ordenación de las recursos naturales de la cuenca hidrográfica de la Albufera (PORN), afectada por peligrosidad por inundación de acuerdo con el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (en adelante, PATRICOVA). La vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos es alta. Se encuentra en la zona de calidad del aire ES1007, Turia (Área Costera). No existen núcleos de población a menos de 1 km.  
El EIAS plantea alternativas al proyecto en cuanto a la elección de la técnica más adecuada para realizar el tratamiento de los residuos y a la ubicación de la planta. Justifica la solución adoptada de tratamiento mediante digestión anaerobia frente a la incineración porque supone menor contaminación atmosférica. Se ubicará en la parcela de suelo urbano industrial con mayor superficie entre los colindantes a Selev. Frente a la alternativa 0, de no realización del proyecto, la ejecución de la planta supone un incremento en la utilización de fuentes renovables de energía que conlleva una menor contaminación y reducción en la producción de los gases de efecto invernadero.  
El ESIA describe las acciones del proyecto potencialmente generadoras de impactos en el medio ambiente en las fases de construcción, explotación y abandono. Identifica y analiza los efectos del proyecto sobre los siguientes factores: suelo, agua (superficial y subterránea), calidad de la atmósfera (ruidos y demás emisiones), clima, flora, fauna, patrimonio cultural, paisaje y medio socioeconómico (población). Además, se valora el riesgo por inundación y los efectos indirectos sobre espacios protegidos y otras áreas de conservación que puedan ser afectadas. Incluye un apartado con la propuesta de medidas para prevenir, reducir, eliminar o compensar los efectos ambientales significativos hasta hacerlos compatibles con la preservación de los recursos naturales y culturales existentes en la zona de actuación. Establece un programa de vigilancia y seguimiento ambiental. Identifica y analiza los riesgos derivados de la vulnerabilidad del proyecto frente a accidentes. Finaliza con un resumen no técnico del ESIA concluyendo que, con las medidas protectoras, correctoras y de seguimiento ambiental propuestas, el proyecto es ambientalmente compatible.  
Las condiciones técnicas de adecuación de la instalación, las características de los materiales que se van a tratar, los códigos LER de los residuos admisibles para realizar las operaciones de tratamiento, destino de los productos obtenidos y de los residuos generados en el proceso industrial, así como otros condicionantes determinantes de la idoneidad del proceso industrial, han sido valoradas por las Administraciones públicas afectadas, resultando suficiente y adecuada según se desprende de los informes emitidos.  
Según el ESIA los impactos sobre la flora, fauna y paisaje no se consideran relevantes por tratarse de un polígono industrial, con elevado grado de antropización. En el caso de que durante las obras se detectase alguna especie objeto de especial protección, se comunicará al Servicio de Vida Silvestre y se estudiará su compatibilidad con las actuaciones previstas o su traslado a otras zonas.  
El proyecto contiene un anexo que desarrolla el programa de control sobre las plagas identificadas. El impacto sobre la población se considera positivo por favorecer el empleo. El informe de la directora general de Cultura y Patrimonio de fecha 19 de enero de 2021, determina que no existe afección al patrimonio cultural en ninguna de las manifestaciones del proyecto.  
El ESIA, identifica y localiza los principales focos de emisiones a la atmósfera durante la fase de funcionamiento en los siguientes puntos: en el interior de la nave, en las chimeneas de escape de gases del motor de cogeneración, de la caldera, del filtrado de aire y en la antorcha. La nave de recepción, almacenamiento y tratamiento previo de los residuos estará cerrada y contará con un sistema de captación y conducción del aire para su tratamiento en un lavador de gases. La materia prima en estado líquido se depositará en tanques estancos y en estado sólido permanecerá cubierta. El proceso de extracción del digerido seco también se realizará en el interior de la nave para evitar la dispersión de malos olores al exterior.  
En cuanto al proceso de digestión de la materia, las características de los tanques donde se desarrolla el proceso impiden que se produzcan emisiones al exterior. La materia orgánica procedente del digestor y de los tanques de almacenaje tendrá una emisión de olores mucho más reducida. El material sólido digerido se recogerá y manipulará en el interior de la nave, protegida de las condiciones climáticas, y minimizando la dispersión de malos olores. Para la deshidratación se utiliza un secador que tiene instalado un scrubber para asegurar una correcta limpieza de los gases y está canalizado hasta el sistema de tratamiento de aire y olores.  
Principalmente, las emisiones a la atmósfera serán debidas a los gases de escape producidos durante la combustión del biogás y, de manera puntual, por la sobrepresión ejercida por el gas en los digestores y post-digestor. Las medidas aplicadas para reducirlas se basarán en el empleo de filtros de carbón activado que eliminarán el sulfuro de hidrógeno contenido en el biogás, dimensionado correcto de las chimeneas para una dispersión adecuada de las sustancias contaminantes, instalación de un sistema de antorcha automático para quemar el biogás que no pueda ser valorizado, instalación de maquinaria que permita realizar un seguimiento y control adecuado de las emisiones. La documentación aportada por la promotora en materia de emisiones a la atmósfera se considera suficiente y adecuada de acuerdo con el informe del Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera de fecha 4 de febrero de 2021.  
Las principales fuentes de emisión sonora estarán originadas por el funcionamiento de la maquinaria y equipos. Para minimizar la transmisión de ruidos y vibraciones, se ubicarán los equipos sobre soportes, en instalaciones con aislamiento acústico adecuado con silenciadores instalados en las salidas de los gases de escape. El proyecto incluye un estudio acústico que justifica que, con las características del edificio y las medidas de aislamiento aplicadas, no se transmitirán al exterior niveles superiores a los permitidos en la zona.  
Con respecto a los efectos del proyecto en la calidad de las aguas y del suelo, el ESIA considera que, en la fase de construcción, podrían producirse alteraciones a la calidad de las aguas y del suelo derivadas de la limpieza y mantenimiento de la maquinaria y de los vestuarios y aseos. Como medidas preventivas plantea la habilitación de zonas impermeabilizadas destinadas a la limpieza de maquinaria, dotadas de sistema de drenaje y evacuación de las aguas procedentes del lavado que se conducirán a un depósito donde se almacenarán temporalmente. Se instalarán aseos portátiles. Los residuos se retirarán por gestores autorizados. Si durante esta fase se fueran a producir episodios de lluvias torrenciales, se paralizarán temporalmente las obras.  
El edificio dispondrá de una red de drenaje para recoger las aguas procedentes de la limpieza, de derrames y lixiviados las cuales se conducirán a la depuradora de Selev, previo tratamiento haciéndolas pasar por un tambor rotativo, un decantador estático y un homogeneizador, con el objetivo de separar la materia grasa y garantizar que las características del agua enviada sean aceptables en la depuradora. El proceso de digestión anaerobia no generará efluentes líquidos pues el digerido líquido se evaporará y la parte concentrada se secará para ser extraída de la planta, enviándose el condensado líquido procedente del evaporador directamente a la depuradora Selev. Las aguas residuales sanitarias y las pluviales recogidas en redes separativas y previo paso por arqueta de registro, verterán a la red de saneamiento de Picassent, cumpliendo con las ordenanzas municipales.  
Como medidas preventivas para evitar la contaminación del suelo y aguas subterráneas, el ESIA propone que se impermeabilizará la superficie de toda la zona exterior y las zonas de la nave donde se lleve a cabo el proceso industrial. La solera será resistente a las propiedades fisicoquímicas de los residuos almacenados. No se utilizarán depósitos enterrados o empotrados para el almacenamiento de los residuos. Se dispone de una capacidad adecuada de almacenamiento para las aguas residuales generadas en condiciones distintas a las normales de funcionamiento, calculada aplicando un planteamiento basado en los riesgos que puedan producirse. Para prevenir riesgos por accidentes, se ha diseñado un muro perimetral, rodeando las instalaciones exteriores de la planta, capaz de contener 4.500 m³ que impediría el vertido de líquido al exterior en el peor de los casos que, según el ESIA, sería la rotura total de un digestor. El proyecto técnico incluye un apartado que analiza los efectos esperados sobre el suelo y las aguas derivados de la vulnerabilidad del proyecto ante riesgos de accidentes graves o de catástrofes. Relaciona y describe los sistemas de almacenamiento que se utilizarán, los focos potencialmente contaminantes y las técnicas de prevención aplicables a cada foco para prevenir y evitar sus efectos. Distingue entre técnicas de diseño (entre ellas alude a medidas anticorrosión, sistemas de contención, de control de sobrellenado, de detección de fugas, de cierre de emergencia, etc), técnicas de vigilancia y control que permitan evaluar el funcionamiento correcto y reaccionar rápidamente en caso de detectar situaciones anómalas (inspección, mantenimiento, planes de emergencia, etc) y técnicas operacionales y organizativas centradas en adaptar los procesos para optimizar los resultados (formación del personal, gestión adecuada de residuos, etc).  
El diseño del muro perimetral que impedirá el vertido de líquidos al exterior en caso de accidente debe disponer de solera estanca en toda la superficie que incluya y un sistema de drenaje de las aguas pluviales que evite su acúmulo y que permita su cierre en caso de accidente impidiendo que los vertidos alcancen la red de alcantarillado.  
Se incluye un apartado específico para valorar los efectos del proyecto sobre espacios protegidos y otras áreas de conservación, dado que se encuentra situado a unos 2 km del LIC y ZEPA de la Albufera. La instalación no se encuentra dentro de los límites del Parque Natural de la Albufera, pero sí lo está dentro de los límites del PORN de su cuenca hidrográfica, por lo que, tanto en la fase de construcción como de funcionamiento, le será aplicable la normativa establecida en Decreto 96/1995, de 16 de mayo, del Gobierno valenciano, por el que se aprueba el Plan de ordenación de los recursos naturales de la cuenca hidrográfica de la Albufera. Entre las medidas que se aplicarán menciona que no se permitirán vertidos no depurados a cauces de la zona, ni vertederos de residuos sólidos o semisólidos en el área; se respetarán todas las condiciones previstas en el planeamiento urbanístico de Picassent, así como las establecidas en la legislación sectorial correspondiente; se asegurará la conexión de los vertidos a redes de alcantarillado debiendo adecuarse las características de dichos efluentes a los objetivos de calidad establecidos mediante las oportunas ordenanzas de vertido; no se podrán realizar vertidos potencialmente peligrosos, incluidos vertidos sanitarios, en ningún punto del ámbito del PORN; todo vertido sólido o semisólido, que real o potencialmente pueda producir la contaminación o relleno artificial de los cauces, las aguas continentales o los acuíferos, se realizará en vertederos controlados con sistema de recogida de lixiviados que garantice el total control de los mismos e impida su filtración en el terreno. En la fase de construcción de la planta se pondrá especial atención en el cuidado de la impermeabilización de los terrenos, el drenaje y almacenamiento de lixiviados, la evacuación de las aguas pluviales y demás medidas que ayuden a evitar la afección de los recursos hídricos superficiales y subterráneos.  
Sin perjuicio de las observaciones sobre la suficiencia de las medidas propuestas que, en su caso, el Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos realice en respuesta a la consulta realizada por el órgano sustantivo en fecha 19 de octubre de 2021, la vigilancia y el control del cumplimiento de las medidas propuestas por el promotor para prevenir afecciones sobre el PORN deben formar parte del programa de vigilancia ambiental.  
El ESIA contempla el riesgo de avenidas e inundaciones por ubicarse en zona con peligrosidad por inundación geomorfológica, incluye un anexo al ESIA con un estudio de inundabilidad de la zona, realizado en abril de 2016 en la tramitación de la AAI de Selev. Este riesgo se ha valorado en el informe del Servicio de Gestión Territorial, de fecha 28 de abril de 2021, con la conclusión de que la actividad se encuentra afectada por peligrosidad de inundación y es compatible siempre que se cumpla con la normativa del PATRICOVA cuya aplicación, por tratarse de suelo urbano, es de competencia municipal.  
Con respecto a la vulnerabilidad del proyecto, el EIAS desarrolla un apartado en el que se identifican y analizan los peligros derivados del funcionamiento de la actividad. Entre ellos se incluyen los incendios, las explosiones, las sustancias peligrosas (por ejemplo, auxiliares tecnológicos), la corriente eléctrica, el propio biogás y peligros de índole mecánica, diferenciando los peligros para la salud de los peligros para el medio ambiente. Con el fin de prevenir accidentes, indica que los peligros en las plantas de biogás deben identificarse, evaluarse y minimizarse sistemáticamente mediante un análisis de riesgos. La evaluación del peligro debe actualizarse antes del arranque de la planta, tras cualquier reanudación de las operaciones y después de haber realizado cambios relevantes en términos de seguridad. Asimismo, es necesario llevarla a cabo antes de que se realicen labores de mantenimiento y reparación, y antes de que se corrijan averías y fallos de funcionamiento. Los resultados de la evaluación del peligro y las actualizaciones periódicas deberán documentarse, junto con un registro de la implementación de las medidas de protección. Se implantarán, por ese orden de prioridad, medidas de protección técnicas (dispositivos de advertencia de presencia de gas, cubiertas protectoras para piezas rotatorias, garantizar que el llenado se realiza en sistemas cerrados, etc), medidas de protección organizativas (instrucciones de trabajo, jornadas de formación, planes de emergencia, inspecciones, requisitos de trabajo aislado, etc) y medidas de protección personal que incluyen equipos de protección individual como guantes, ropa de trabajo, protección respiratoria, calzado y gafas de seguridad.  
Señalar que el ESIA, en el apartado de antecedentes, se indica que, entre la documentación exigida a la empresa para la tramitación de la AAI, se encuentra el plan de autoprotección por tratarse de actividades o instalaciones incluidas en el ámbito de aplicación del Real decreto 393/2007, de 23 de marzo, por el que se aprueba la Norma básica de autoprotección de los centros, establecimientos y dependencias dedicados a actividades que puedan dar origen a situaciones de emergencia.  
El ESIA incluye un programa de vigilancia ambiental con la finalidad controlar la eficacia de las medidas protectoras y correctoras propuestas. El desarrollo del programa lo divide en dos fases. La primera comprende la fase de construcción, desde el inicio de las obras hasta su finalización. La segunda abarca el periodo de garantía y el año siguiente a la finalización de las obras, en la cual se determinarán las afecciones que las obras han supuesto sobre el medio, se detectarán las afecciones del proyecto no previstas (articulando medidas para evitarlas o corregirlas) y se comprobará la efectividad de las medidas protectoras, correctivas y compensatorias establecidas en el ESIA. Para ello, se establecen unas actuaciones de seguimiento con revisiones y controles periódicos de las emisiones a la atmósfera, ruidos, calidad de las aguas y del suelo. Se realizarán informes durante un periodo de dos años, que se ampliaría en el caso de que se detectasen anomalías relevantes. El programa de vigilancia ambiental se llevará a cabo por personal técnico cualificado.  
El programa de vigilancia y seguimiento ambiental se hará extensivo a toda la fase de funcionamiento o explotación del proyecto y, en su caso, durante la fase de desmantelamiento.  
Señalar que el control del correcto funcionamiento del sistema de tratamiento de los residuos y control y seguimiento del origen y destino de los residuos, constituyen asimismo medidas de vigilancia ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas  
  
Las instalaciones de valorización y eliminación de lodos están sujetas a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el anexo I (grupo 6 f) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de planta de tratamiento de residuos y digestión anaerobia promovido por Remittel 2017 SL en la parcela 1 del polígono industrial La Coma, del término municipal de Picassent (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1. La instalación en proyecto guarda relación de índole técnica con Selev, en tanto que recibe materia prima y otras corrientes (aire caliente y agua depurada) para su funcionamiento y deriva a esta las aguas que deben ser depuradas. Por esta razón, no pondrá ponerse en funcionamiento en tanto no se revise la AAI de Selev y se compruebe la capacidad de la estación depuradora de esta para el tratamiento de la totalidad del efluente líquido de ambas, así como que se dispone de depósitos de recogida de vertidos con suficiente capacidad para retener un vertido en el peor de los supuestos posibles.  
2. Respecto al listado definitivo de residuos admisibles, quedará limitado por el alcance de la autorización sectorial, entre los propuestos por el promotor según la documentación aportada a este órgano. Se podrán incluir otros códigos LER que el órgano competente considere susceptibles de autorización, siempre y cuando su inclusión no conlleve la modificación sustancial del proyecto evaluado y no responda a supuestos en los que se exija la tramitación de un procedimiento de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación sectorial vigente.  
3. La instalación se ajustará a cualquier medida que el Ayuntamiento de Picassent establezca con respecto a la verificación de la incidencia de la inundabilidad frente al riesgo de inundación existente, a las condiciones de adecuación de la instalación impuestas de acuerdo con la normativa del PATRICOVA y demás actuaciones de reducción del riesgo de inundación que se impulsen junto con las restantes administraciones públicas implicadas.  
4. Las acciones incluidas el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. Se extenderán a toda la fase de funcionamiento o explotación del proyecto. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
5. En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 25 de octubre de 2021.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML