Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9744, del 13-12-2023 (2023/11631)

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Vallbona, en el terme municipal de la Pobla de Vallbona, València. Expedient 98/2019-EAE.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9744

Data del DOGV
:   13-12-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/11631

CVE


Data del document
:   26-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 26 d'octubre de 2023, de la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'Informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Vallbona, en el terme municipal de la Pobla de Vallbona, València. Expedient 98/2019-EAE. [2023/11631]  
  
D'acord amb l'article 53.7 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'Informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'Informe ambiental i territorial estratègic corresponent a l'expedient 98/2019-EAE de la Pobla de Vallbona (València).  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental del Pla de mobilitat urbana sostenible.  
  
Promotor: Ajuntament de la Pobla de Vallbona.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Pobla de Vallbona.  
Localització: La Pobla de Vallbona (València).  
Expedient: 98/2019-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 27 de maig de 2021, va adoptar el següent acord:  
Una vegada vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de la Pobla de Vallbona en els termes següents:  
A) Documentació aportada  
El 25 de novembre de 2019 va entrar en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental la sol·licitud de l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona per a iniciar el procés d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible (PMUS) de Vallbona, acompanyada del document inicial estratègic (DIE) i de l'esborrany del PMUS.  
  
La documentació aportada és conforme al que estableix l'article 50 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP) i es formalitza mitjançant els documents següents.  
Esborrany del pla:  
- Document I. Memòria: diagnosi.  
- Document II. Memòria: pla d'actuació.  
- Document III. Annex: plànols (se separen índex i plans en dos arxius pdf).  
- Annex I. Document de participació.  
Document d'inici:  
- Document V. Estudi ambiental estratègic (DIE).  
B) Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi és el Pla general aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València el 2 de juliol de 2004 (BOP 28.04.2006, DOGV 08.08.2006); en la tramitació d'aquest es va emetre declaració d'impacte ambiental (DIA) signada pel director general de Gestió de Medi Natural l'1 de juliol de 2004 (expedient 420/03-AIA).  
El pla general vigent està en tràmit de revisió (6/2018-EAE) i disposa de document d'abast emés el 26 de juliol de 2018.  
En l'apartat C, s'indiquen altres plans i la incidència en la mobilitat del municipi.  
C) Pla de mobilitat urbana sostenible: objecte i justificació  
C.1. Objectius i àmbit, abast de la proposta  
S'assenyala com a objectiu principal del PMUS avançar cap a una mobilitat sostenible, que suposa una millora en la qualitat de vida dels ciutadans, actuals i futurs, amb atenció a les seues necessitats i amb la proposta d'un model sostenible de mobilitat en què es tenen en compte els impactes que es generen i el canvi climàtic.  
Es vol aconseguir amb el PMUS que els desplaçaments siguen el més sostenible, eficient i adaptats a les necessitats de la ciutadania possible.  
En el PMUS s'analitzen aspectes com el consum de combustible o les emissions generades pel transport i es plantegen solucions amb la finalitat de diversificar el repartiment modal del municipi, garantir l'accessibilitat dels vianants i contribuir al desenvolupament econòmic, social i mediambiental de la Pobla de Vallbona.  
Al seu torn, la Pobla de Vallbona, per superar en població els 20.000 habitants, té l'obligació d'elaborar el pla de mobilitat urbana sostenible segons el que s'estableix en la Llei 6/2011.  
S'indiquen com a objectius estratègics en què s'emmarquen les propostes del PMUS els següents:  
- Potenciar els desplaçaments a peu per a millorar les condicions de mobilitat dels vianants amb la destinació de més superfície d'espai públic i de més qualitat en termes d'accessibilitat i seguretat.  
  
- Fomentar l'ús de la bicicleta, tant a escala urbana com intramunicipal, amb el desenvolupament de les condicions infraestructurals, la gestió del trànsit i l'educació viària necessàries.  
- Millorar la xarxa de transport públic perquè siga més eficient, segura, accessible, confortable i estiga ben connectada.  
- Fomentar la intermodalitat amb el transport públic.  
- Racionalitzar l'ús del vehicle privat i assegurar un ús adequat i segur.  
- Garantir una distribució àgil i ordenada de la càrrega i descàrrega de mercaderies.  
- Educar, informar i sensibilitzar la ciutadania al voltant dels valors de la mobilitat sostenible, saludable i segura.  
- Fomentar els combustibles i tecnologies menys contaminants.  
En relació amb l'abast el document es remet a la llei de mobilitat que assenyala que les determinacions del PMUS s'estendran:  
- Al disseny i dimensionament de les xarxes viàries i de transport públic.  
- A les infraestructures específiques per a vianants i ciclistes.  
- A les condicions de seguretat i eficàcia per a la circulació de vianants i ciclistes.  
- Al sistema d'estacionament.  
- Als aspectes de l'ordenació urbana rellevants a l'hora de determinar aspectes quantitatius i qualitatius de la demanda de transport, com són les densitats urbanístiques, la integració d'usos, la localització de serveis, altres usos que atrauen transport i altres semblants.  
L'abast temporal es preveu que siga fins a 2030, des de l'aprovació en 2019, i es consideren tres escenaris a curt, mitjà i llarg termini: de dos anys, de fins a cinc anys i de fins a deu anys respectivament.  
  
Àmbit. Les propostes es focalitzen en el nucli urbà, àmbit d'actuació principal de competència municipal, encara que algunes propostes, com les millores en el transport públic interurbà, excedeixen aquest àmbit.  
C.2. Coordinació amb altres plans  
Es preveu la coordinació amb diferents plans supramunicipals, normatives i recomanacions que realitzen altres administracions en l'àmbit de la planificació de la mobilitat. En el DIE (apartat 3) es fa referència a les normatives principals sobre mobilitat i medi ambient d'àmbit europeu, estatal, autonòmic i local, així com a instruments de rang superior que cal considerar.  
En l'àmbit autonòmic s'esmenten el PATEVAL i el PMoMe, amb incidència en el PMUS, la Llei 6/2011, de mobilitat de la Comunitat Valenciana, l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV), l'Estratègia valenciana davant del canvi climàtic 2013-2020 i la revisió d'aquesta.  
Del PMoMe se n'especifiquen els objectius, que també persegueix el PMUS de la Pobla de Vallbona, i se n'indiquen propostes que afecten el municipi:  
- Fomentar i consolidar la xarxa intermunicipal d'itineraris per a vianants i ciclistes (en aquest context s'enllaça la Pobla de Vallbona amb Riba-roja de Túria).  
- Garantir itineraris per a vianants accessibles i segurs en el transport públic, en concret en els d'alta capacitat (estació d'FGV de la Pobla de Vallbona).  
- Reestructurar la xarxa d'autobusos metropolitana (MetroBus), amb mesures en el PMUS en aquesta mateixa direcció.  
- Impulsar la gestió dinàmica de la velocitat en les vies metropolitanes (en la CV-35).  
Per la seua banda, la Pobla de Vallbona preveu generar zones 30 en el nucli urbà, estratègia que va en sintonia amb les directrius del PMoMe.  
Del PATEVAL se n'indiquen els objectius en l'àmbit de la mobilitat:  
- Propiciar un canvi de l'estructura de la mobilitat actual en favor dels mitjans de transport més sostenibles, amb incidència especial en el transport públic i la mobilitat no motoritzada.  
- Assegurar unes condicions òptimes de connectivitat i intermodalitat per al conjunt metropolità i l'àrea funcional que permeta millorar l'eficiència global d'aquest territori i pel que fa a les demandes de mobilitat.  
- Vincular l'accessibilitat en sistemes de transport públic d'alta capacitat als usos nous del territori; potenciar els models urbans compactes i amb un adequat equilibri en termes de residència, ocupació i dotacions.  
- Gestionar eficaçment la mobilitat i el sistema d'estacionament dissuasiu d'acord amb les polítiques de transport públic i els mitjans no motoritzats de viatges.  
- Facilitar els mecanismes de governança metropolitana en termes de tarifes, intercanvi modal, millora de l'accessibilitat i reducció de l'accidentalitat.  
- Dissenyar les infraestructures de mobilitat de manera que minimitzen l'efecte barrera, eviten duplicitats que propicien un consum innecessari de sòl i incorporen en el disseny propi les alternatives de mobilitat en transport públic o en mitjans no motoritzats.  
- Assegurar unes condicions òptimes de vertebració externa i, especialment, la implantació d'un corredor mediterrani ferroviari en condicions d'elevada qualitat dels serveis, tant per a passatgers com per a mercaderies.  
- Crear carrils VAO (vehicles d'alta ocupació), fomentar l'ús del vehicle compartit o potenciar els desplaçaments de vianants i amb bicicleta són algunes de les propostes que recull el pla en l'àmbit de la mobilitat.  
Com a objectius comuns del PMUS amb el PATEVAL, se'n destaquen: fomentar la conversió cap a zona de vianants en les àrees centrals dels nuclis urbans, amb la potenciació de recorreguts de vianants com a alternativa a altres mitjans de transport; fomentar la intermodalitat amb el transport públic; implantar una xarxa urbana ciclista i per a vianants; fomentar la utilització del cotxe compartit o incrementar la xarxa d'aparcaments dissuasius.  
En l'àmbit local s'esmenten el Pla general de la Pobla de Vallbona, aprovat per la CTU el 4 de juliol de 2004 i l'Ordenança de trànsit.  
  
S'indica també que s'està treballant en altres plans i estratègies que s'alineen amb el tema de la mobilitat, com l'Estratègia de desenvolupament urbà sostenible la Pobla de Vallbona (EDUSI).  
C.3. Variables territorials i anàlisis de la mobilitat  
En l'apartat 4 del DIE es recullen diferents consideracions territorials amb incidència en la mobilitat i les característiques de la xarxa de mobilitat (infraestructures, fluxos, repartiment modal, accidentalitat, ocupació de l'espai públic).  
S'assenyala que la Pobla de Vallbona se situa en la segona corona metropolitana de València, a 19km de la capital, i que té una bona connexió per l'autovia CV-35 i ferroviària (metro).  
Presenta una elevada dispersió dels nuclis de població. S'indica que els 25.164 habitants (en 2018) es distribueixen en 6 entitats singulars, en les quals es reparteixen les 41 unitats poblacionals del municipi. El nucli de la Pobla de Vallbona concentra el 48,7 % de la població; Casablanca el 3,5 %; la Conarda el 23,3 %; Gallipont el 10,4 %; Pla dels Ajubs el 4 % i Rascanya el 10,1 % restant.  
  
  
  
Entitats en què es distribueix la població:  
S'aprecia que hi ha hagut un creixement sostingut de la població (s'indica un increment de 8.000 habitants en els últims 13 anys) i es considera que és una població jove, amb una taxa d'envelliment del 54,4 %, que se situa 70 punts per davall de la mitjana de la província i de la Comunitat (del 114,5 % i el 116,5 % respectivament). La població amb mobilitat reduïda en 2018 es va quantificar en el 7,2 %, amb el 5 % permanent i el 2,2 % temporal.  
La majoria dels equipaments (centres educatius, administratius, sanitaris i assistencials, culturals i esportius) que atrauen i generen desplaçaments se situen en el nucli urbà de la Pobla de Vallbona. Als afores se situen els cinc polígons d'activitat econòmica: Rajolar, Casablanca, Maquiva, Mas de Tous, Cap de l'Horta i Covatella.  
  
L'índex de motorització és de 516,62 vehicles / 1.000 habitants, valors similars als de la comarca del Túria (516,65) i la Comunitat Valenciana (517,20).  
En el DIE es descriu la xarxa de mobilitat i es diferencien: vianants i bicicletes, transport públic, vehicle privat i aparcament. S'indiquen mancances, problemes i potencialitats.  
Vianants i bicicletes  
- La xarxa per als vianants es concentra en els nuclis (nucli central i 38 urbanitzacions).  
- Gran part (63 %) de la xarxa del nucli està composta per vies de menys d'1,50m (no accessibles).  
- Entre els centres educatius (en diferents zones del centre urbà) i les urbanitzacions no es disposa de cap connexió segura.  
- El municipi té principalment pendents baixes, inferiors al 5 %.  
- La xarxa d'itineraris ciclistes s'està desenvolupant (20km distribuïts).  
- La majoria de carrils bici són segregats (69 %). No obstant això, el 25 % se situa en la vorera.  
- La xarxa ciclista és principalment periurbana, té com a objectiu connectar el nucli principal amb nuclis de poblacions veïns i amb les urbanitzacions.  
- Bon funcionament de connexions interurbanes i de nodes de transport, com el metro.  
- En l'interior del nucli, la xarxa ciclista presenta deficiències de connexió que s'han de resoldre (connexió nord-sud i est-oest).  
- Les places d'aparcament de bicicletes disponibles (158 places en 26 localitzacions) no tenen una distribució uniforme. No n'hi ha en alguns nuclis.  
- Potencial per a desenvolupar una xarxa de camins rurals d'alt valor paisatgístic per a ciclistes i vianants.  
Transport públic  
- Bona cobertura de bus urbà, però amb només quatre expedicions.  
- Nombre de viatgers creixent.  
- Dèficit d'accessibilitat en parades d'autobús (només el 32 % són adequades).  
- Una línia d'autobús interurbana de MetroBus (línia 145).  
- Un 69 % de parades de bus interurbà amb bona accessibilitat.  
- Hi ha una estació de la línia 2 de Metrovalència, però allunyada del nucli urbà.  
Vehicle privat  
- Hi ha una via perimetral urbana al sud, però no té continuïtat amb la ronda nord.  
- Totes les urbanitzacions tenen bona connexió amb el nucli, però falta senyalització d'orientació.  
- Xarxa de camins locals complementària i de connexió amb urbanitzacions no jerarquitzada.  
- A escala urbana intensitats moderades, excepte al tram del carrer del Poeta Llorente amb l'entrada sud (supera els 1.000 vehicles/dia).  
- Poeta Llorente és l'eix amb més circulació motoritzada, encara que en el tram central s'han realitzat actuacions de pacificació del trànsit amb la urbanització de la calçada al mateix nivell que la vorera.  
- No hi ha problemes de congestió significatius. Punts més saturats: rotondes de Poeta Llorente amb el Corriol Mas de Tous i amb la ronda nord.  
Aparcament  
- No hi ha oferta d'aparcament de rotació.  
- No s'aconsegueix l'ocupació plena en cap moment en les zones analitzades, però sí ocupacions significatives (superiors al 90 % en gran part de les hores en l'avinguda de Cervantes i l'avinguda de Colón).  
- Poca rendibilitat de l'espai públic en les zones que requereixen rotació de vehicles (massa places fixes en zones d'atracció com Poeta Llorente).  
- Indisciplina en l'ús de places de càrrega i descàrrega (CID) per part de turismes.  
- Infrautilització de les places CID, excepte en l'avinguda de Cervantes.  
- Bon ús de les places CID pels vehicles comercials.  
Quant als fluxos, es diferencia la proporció registrada entre desplaçaments interns (35 %) i de connexió (65 %); entre aquests últims, se'n distingeixen per destins i destaca València (27 %), els municipis limítrofs i Paterna (per ser un pol d'atracció per la superfície industrial).  
Pel que fa al repartiment modal, predomina el vehicle privat, que en termes globals aconsegueix una quota del 77 %, davant del 16 % de mitjans no motoritzats i el 7 % del transport públic. En el cas dels desplaçaments interns, les proporcions es reparteixen en 56 %, 38 % i 6 % respectivament. En els viatges de connexió encara hi ha més predomini del vehicle privat (89 %), amb el transport públic en el 7 % i el no motoritzat en el 4 %.  
Les taxes d'accidentalitat indicades són mínimes, amb incidents molt puntuals i sense conseqüències greus o morts.  
En relació amb l'espai públic, es quantifica, d'una banda, la proporció de voreres per als vianants no accessibles (63 %) i la de carrers que podrien fer-se accessibles (26 %); d'altra banda, la xarxa de carril bici (amb el 69 % segregat i el 25 % de la longitud total en la vorera), que conforma 20km inconnexos i sense continuïtat.  
C.4. Efectes  
Qualitat de l'aire  
S'indica que no hi ha superacions i els valors queden allunyats, per la qual cosa no hi ha risc.  
Es fa una estimació de consum i emissions.  
Contaminació acústica  
Es destaca, com a focus emissor de soroll, la xarxa viària i en concret el pas de la CV-35 i la CV-375 pel terme.  
En la memòria del mapa estratègic de soroll de la CV-35 s'identifiquen com a zones més afectades les situades immediatament al sud de l'autovia.  
Una altra zona amb impacte sonor és la circumval·lació sud (CV-135, es refereix a la CV-375).  
Indicadors  
En l'apartat 5 del DIE es relacionen els indicadors que cal considerar per a cadascun dels objectius específics que s'esmenten. No es concreten valors que s'han d'assolir.  
C.5. Alternatives estudiades  
Alternativa 0. Escenari tendencial  
Correspon a l'evolució dels diferents paràmetres ambientals associats a la mobilitat del municipi, a partir de l'escenari actual, en el cas que no es desenvolupe cap instrument de mobilitat urbana i s'estima la situació assolida en 2030.  
Es considera que es mantindria la baixa sinistralitat.  
Quant a consums i emissions s'estima una certa millora, cosa que cal prendre amb cautela.  
No milloraria la contaminació acústica, excepte per la introducció del vehicle elèctric.  
Alternativa 1. Escenari de desenvolupament del PMUS  
Correspon a l'opció de realitzar totes les actuacions de millora i promoció de la mobilitat sostenible en el municipi.  
Correspon a l'alternativa triada. Presenta 27 actuacions, de les quals 23 tenen relació directa amb els objectius ambientals. Es presenten mesures de correcció i disminució dels impactes ambientals en tots els àmbits tractats dins del pla: mobilitat a peu, mobilitat amb bicicleta, mobilitat en transport públic, mobilitat en vehicle privat motoritzat, aparcament i gestió de la mobilitat.  
C.6. Característiques de la proposta  
El desplegament del PMUS s'estructura amb els àmbits d'actuació que corresponen amb les xarxes dels diferents mitjans de mobilitat o dels elements d'organització, gestió i promoció que han de permetre realitzar una implantació integrada i coherent en el temps.  
  
Per a cada camp d'actuació es defineixen unes línies estratègiques que contenen una llista d'accions específiques.  
Els set àmbits d'actuació són:  
1 Mobilitat a peu.  
2 Mobilitat amb bicicleta.  
3 Mobilitat amb transport públic.  
4 Mobilitat amb vehicle privat motoritzat.  
5 Aparcament.  
6 Distribució urbana de mercaderies.  
7 Gestió de la mobilitat.  
Per a cada proposta s'especifiquen els objectius, la descripció, els agents implicats, la prioritat temporal, el plànol, els indicadors i el pressupost estimat.  
C.7. Efectes previsibles del PMUS en el medi ambient  
En l'apartat 4 del DIE s'exposa el diagnòstic ambiental de la mobilitat abans de l'aplicació del pla.  
En l'apartat 8 del DIE es presenten els impactes potencials derivats de la mobilitat, es considera el creixement poblacional previsible (29.659 habitants en 2030, amb una taxa anual del 2,1 %) i l'aplicació de les mesures proposades en el PMUS, i s'indica més o menys incidència d'aquestes.  
Es preveu una situació millor quant a emissions en l'atmosfera, que s'ha de prendre amb cautela, derivada en part per la millora del parc de vehicles.  
En relació amb la contaminació acústica, la millora derivada del canvi a mitjans no motoritzats (que comporta reducció en la intensitat del trànsit) i de la reducció de la velocitat.  
D) Consultes  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la LOTUP, la documentació aportada s'ha sotmés a consulta de les administracions públiques afectades següents:  
  
  
 Administració consultada  
20.04.20  
20.04.20 24.05.21  
19.05.20 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat Sostenible  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servei de Planificació  
Servei de Mobilitat Urbana  
20.04.20 12.05.20  
06.05.20 Conselleria de Política Territorial, Obres Públiques i Mobilitat  
Direcció General de Política Territorial i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
20.04.20 -.. Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Subdirecció General de Medi Natural  
Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (vies pecuàries)  
  
20.04.20 30.04.20 Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica  
Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental  
Subdirecció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  
Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera  
20.04.20 18.06.20 FGV  
20.04.20 07.05.20 Diputació de València. Àrea de Carreteres  
  
  
Els informes rebuts es publiquen, juntament amb l'Informe ambiental i territorial estratègic, en el web d'aquesta conselleria, en l'adreça electrònica següent:  
http://agroambient.gva.es/va/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica  
Cal clicar l'etiqueta «Seguiment d'expedients d'avaluació ambiental estratègica», desplegar la província i seleccionar en el municipi (la Pobla de Vallbona) el pla corresponent (PMUS).  
E) Identificació i valoració d'efectes possibles sobre el medi ambient  
A banda del Paratge Natural Municipal la Manguilla, localitzat en l'extrem nord-est del terme i que confronta amb els termes de Bétera i Serra, no hi ha espais naturals protegits, ni espais Xarxa Natura 2000, ni sòl forestal estratègic, ni muntanyes gestionades per la Conselleria. En el Pla general es protegeix també sòl forestal en l'extrem nord-oest del terme i en l'entorn del mirador del Tos Pelat, que el PATFOR preveu com a ordinari.  
Les sendes que hi ha (SL-CV-111 i SL-CV-125) es localitzen en dos àmbits reduïts (el paratge natural municipal esmentat i el mirador del Tos Pelat); per l'orografia, la funció és recreativa més que de connexió.  
Pel terme discorren, d'est a oest, quatre vies pecuàries que el travessen:  
- Carrerada Real d'Aragó amb 37,50m d'amplària, en l'extrem nord-oest.  
- Carrerada de Llíria a Bétera, amb 37,50m d'amplària per la zona central.  
- Corriol de Llíria a València i corriol Boval a l'Eliana i Paterna, amb 20m d'amplària cadascun, que travessen el terme a l'altura del nucli urbà.  
Les vies pecuàries constitueixen elements de connexió i formen part de la infraestructura verda. Estan regulades en la Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries, i en la Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, en la qual se'n regula l'ús característic i prioritari i altres usos comuns compatibles i comuns complementaris.  
Infraestructura verda  
En l'informe de 6 de maig de 2020, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge recorda que la LOTUP defineix la infraestructura verda (IV) com el sistema territorial bàsic compost pels àmbits i llocs amb més valor ambiental, cultural, agrícola i paisatgístic; les àrees crítiques del territori la transformació de les quals implique riscos o costos ambientals per a la comunitat, i la xarxa territorial de corredors ecològics i connexions funcionals que els posen en relació. S'estendrà també als sòls urbans i urbanitzables i comprendrà, com a mínim, els espais lliures i les zones verdes públiques més rellevants, així com els itineraris que permeten la connexió d'aquests. A escala regional, s'inclouen els situats en sòl urbà i urbanitzable que la planificació municipal considere rellevants per les funcions de connexió i integració paisatgística dels espais urbans amb els elements de la IV situats en l'exterior dels teixits urbans.  
Assenyala, també, que els objectius del PMUS coincideixen amb les funcions de la infraestructura verda i considera que intervindre sobre la xarxa de comunicacions del municipi per a afavorir la mobilitat tindrà influència en la infraestructura verda i que aquesta s'ha de tindre en compte en les actuacions que es plantegen.  
  
Indica que en l'àmbit del PMUS es localitzen els terrenys del Paratge Natural Municipal la Manguilla, que forma part de la IV a escala regional, i que els plantejaments de mobilitat sostenible han d'abordar qüestions de mobilitat entre el nucli urbà i la resta del terme, la qual cosa requereix definir la infraestructura verda municipal i la xarxa de corredors i connectors que posen en relació els seus elements, la seua anàlisi, i que les mesures que es pretenguen implementar siguen compatibles amb la protecció del territori des de la infraestructura verda que es planteja.  
Per a fer-ho, assenyala que s'ha d'incorporar al PMUS un capítol dedicat a la infraestructura verda que incloga: una anàlisi de la infraestructura verda que permeta analitzar i valorar els efectes de les propostes i que estudie les implicacions sobre aquesta; indicació explícita dels espais i recorreguts que es consideren adequats per a incorporar-los a la IV municipal (tant pel valor actual com potencial); establiment de mesures efectives per a corregir possibles efectes negatius generats per les propostes (garantir el compliment de l'ETCV, en concret la Directriu 118, que estableix principis directors per a infraestructures de mobilitat), i indicació de determinacions que cal adoptar per al control dels elements amb incidència en el paisatge urbà.  
  
Recorda, també, que el municipi està inclòs en l'àmbit del Pla d'acció territorial metropolità de València, actualment en tramitació, per la qual cosa pot veure's afectat per les determinacions d'aquest.  
Risc d'inundació  
En l'informe del 12 de maig de 2020, el Servei d'Ordenació del Territori, en matèria de PATRICOVA, assenyala que el terme està afectat per diferents nivells de perillositat d'inundació i que per no quedar les actuacions concretes localitzades no es poden identificar les afeccions per inundabilitat. S'adverteix que no es fa referència en el PMUS a les afeccions derivades de la cartografia de l'SNCZI, que haurà de ser tinguda en compte en les actuacions que cal desenvolupar i en concret les que tinguen per objecte modificar la morfologia urbana.  
En relació amb la vulnerabilitat de les actuacions que s'han de desenvolupar, assenyala que podrien veure's afectades les que comporten la construcció de vies ciclistes i per a vianants, nous traçats de vies ciclistes, la millora del disseny urbà mitjançant la reordenació o projectes de conversió en zones preferents per a vianants; és aplicable per a aquestes l'article 21 de la normativa del PATRICOVA, que assenyala que qualsevol element superficial que se situe en una zona inundable a una cota superior a 30cm no ha de provocar un increment del risc d'inundació en els usos urbans actuals o planificats.  
Per tant, les actuacions que comporten una alteració de la rasant actual del viari superior a 30cm requereixen l'avaluació dels projectes i plans que es desenvolupen a partir de l'aprovació del Pla de mobilitat. Aquests projectes i plans seran informats pel departament competent en matèria d'inundabilitat, prèviament a l'aprovació definitiva d'aquests.  
  
Així mateix, assenyala que correspon al departament que instrueix l'expedient sol·licitar un informe a l'administració hidràulica (article 14 bis 5, RD 638/2016, pel qual es modifica el reglament del DPH) si per les dates de tramitació es considera aplicable.  
Infraestructures lineals  
Pel terme discorren les carreteres supramunicipals següents:  
De titularitat autonòmica  
La CV-35, autovia del Túria, que travessa el terme d'est a oest per la part central, entre les zones industrials situades a l'est del nucli urbà i se separa d'aquest cap al nord en la zona residencial. La CV-35 connecta amb la CV-50, que discorre per l'oest, fora del terme municipal.  
  
De titularitat provincial  
La CV-375 travessa el terme d'est a oest, voreja el nucli urbà pel sud i connecta amb l'Eliana a l'est i Benaguasil a l'oest.  
La CV-372 connecta el nucli urbà i la CV-375 amb l'estació d'FGV i amb Riba-roja de Túria al sud.  
Pel terme discorren les rutes per a ciclistes següents:  
CR-375, acompanya alguns trams de la CV-375.  
CR-372, acompanya el primer tram de la CV-372 i connecta la CV-375 (ronda sud perimetral) amb l'estació d'FGV, localitzada al sud del nucli urbà de la Pobla de Vallbona, però separada d'aquest.  
La línia 2 d'FGV (València-Llíria) travessa el terme municipal d'est a oest, separada del casc, a uns 500m al sud d'aquest.  
En l'informe del 7 de maig de 2020 del Servei de Planificació i Projectes de la Diputació de València s'indiquen les vies de titularitat provincial que discorren pel terme i les característiques d'aquestes (IMD, % pesats, trams amb carril bici…).  
S'indica algun error detectat quant a titularitat de les vies, els mapes de soroll i algunes qüestions que caldria considerar en el PMUS, com preveure les activitats comercials amb una certa entitat com a usos atraients; planificar carrils bici (i per a mobilitat personal, que el pla no considera) sobre una anàlisi de la demanda real; optimitzar l'ús de les infraestructures que hi ha abans de generar noves infraestructures (ús compartit de les vies de comunicació agrària); reducció de velocitats; abordar el problema de l'accessibilitat en l'autobús des de les parades, etc.  
El Servei de Mobilitat Urbana assenyala en el seu informe del 19 de maig de 2020 l'obligació legal del municipi de tindre un PMUS, així com les diferents qüestions que hauran de ser completades/revisades en el pla perquè aquest servei puga emetre l'informe que la Llei de mobilitat de la GVA preveu amb caràcter previ a l'aprovació del pla per l'Ajuntament de la Pobla de Vallbona.  
Estima l'àmbit i el contingut adequat en relació amb les determinacions de la Llei de mobilitat de la Comunitat Valenciana i considera que les propostes no entren en contradicció, en general, amb els plans autonòmics aprovats o en tramitació. Els aspectes que han de ser completats/concretats es refereixen a la flota de vehicles municipal, als nous aparcaments per a bicicletes, a la secció transversal de l'avinguda de Colón, a la localització de portes d'accés a les superilles, a la ubicació de punts de recàrrega, als trajectes escolars, a l'horitzó temporal, al mapa VM4 (que no s'ha localitzat) i als indicadors proposats, que es consideren adequats, però requereixen objectius numèrics (quantificació), no sols la indicació que hagen de pujar o baixar.  
El Servei de Planificació informa el 24 de maig de 2021 que la proposta de pla presentada és compatible amb la legislació sectorial vigent en matèria de carreteres, sempre que es realitzen els estudis i les modificacions que s'assenyalen en l'informe. S'indiquen errors detectats en alguns apartats de la documentació que s'han de corregir (denominació de la CV-375) i es considera oportú especificar la situació dels nous aparcaments de bicicletes i establir els accessos a les superilles.  
  
S'assenyala, també, que qualsevol actuació en vies de titularitat provincial requereix autorització de diputació i, en relació amb les millores del transport públic interurbà, s'ha de comunicar al Servei de Transport de la DG OP TM, per a procedir a reubicar parades o canviar els recorreguts, si és procedent, i perquè qualsevol proposta de canvi que afecte la freqüència de pas aprovada en el projecte siga informada pel servei corresponent.  
Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) informa favorablement el 18 de juny de 2020. Indica un error detectat en relació amb les freqüències de pas de trens indicades en el document i assenyala que el PMUS proposat no comporta afeccions sobre el seu patrimoni, ni sobre les limitacions d'ús del sòl establides en la Llei 6/2011, d'1 d'abril, de mobilitat de la Comunitat Valenciana (zones de domini públic i protecció, línia límit d'edificació), ni sobre la infraestructura ferroviària, ni sobre les instal·lacions annexes.  
Altres consideracions indicades en els informes emesos  
El Servei de Lluita contra el Canvi Climàtic i Protecció de l'Atmosfera informa el 30 d'abril de 2020. Considera que el municipi s'engloba dins de l'àmbit estricte del Pla de mobilitat sostenible de l'àrea metropolitana de València, aprovat per la Resolució del 29 de novembre de 2018, del director general d'Obres Públiques, Transports i Mobilitat, un pla amb el qual s'està en coordinació, i indica en l'informe aspectes normatius i mesures que s'han de tindre en compte en el desenvolupament del PMUS en matèria de contaminació acústica i de qualitat de l'aire.  
En relació amb la contaminació acústica, es recorda que el municipi ha d'elaborar un pla acústic municipal, d'acord amb el que estipula la Llei 7/2002 per als municipis de més de 20.000 habitants, i s'assenyalen com a fonts de soroll més importants el trànsit rodat associat a les infraestructures de transport i les vies de comunicació principals de la ciutat.  
  
Entre les mesures proposades en el PMUS es preveuen actuacions per a la regulació del trànsit que permeten mitigar els nivells sonors i s'estableix com a objectiu no sobrepassar els valors fixats en l'annex de la Llei 7/2002, que fixa valors límit d'immissió en períodes del dia, la vesprada i la nit per a zones de sensibilitat acústica diferents.  
  
En relació amb la qualitat de l'aire, s'indica en l'informe que la zona en la qual s'inclou el terme (ES1007: Túria [A. costanera]) es registren superacions dels valors previstos en l'RD 102/2001 del valor d'ozó en el període 2013-2018 (en les estacions de Vilamarxant i Paterna-CEAM).  
Assenyala que s'aprecia una tendència creixent en les emissions, en comptes de la tendència dels valors que s'han de complir, que, encara que sense data concreta, és cada vegada més restrictiva.  
El PMUS inclou el seguiment mitjançant indicadors de contaminants atmosfèrics d'òxids de nitrogen i partícules en suspensió PM10 per a avaluar la reducció de la contaminació atmosfèrica i estableix mesures que contribuiran amb la reducció de l'ús del vehicle privat motoritzat i de la velocitat en les principals xarxes viàries, potenciaran l'ús de mitjans de transport alternatius i menys contaminants, impulsaran una mobilitat saludable amb menys afeccions acústiques i mitigaran les emissions de diòxids de nitrogen, i que han de ser coherents amb la normativa ambiental.  
En relació amb el canvi climàtic, cal fer referència a l'Estratègia valenciana davant el canvi climàtic 2013-2020 i tindre-la en consideració.  
El PMUS ha de ser coherent amb aquest document i amb el document per a revisió, que inclou l'energia i que està pendent d'aprovació (nova estratègia valenciana de canvi climàtic i energia 2030).  
  
El document conté les directrius que cal seguir en matèria de mitigació i adaptació al canvi climàtic durant els anys pròxims a la Comunitat Valenciana. Defineix mesures en tres línies (reducció de la mobilitat obligada/recurrent, distribució modal, vehicles) dirigides a la reducció d'emissions, entre les quals destaquen:  
- Fomentar els usos mixtos mitjançant ordenances municipals i modificacions dels PG.  
- Promoure una densitat mínima en els PG.  
- Fomentar la instal·lació de taquilles per a la recollida de compres en línia.  
- Proposar la restricció dels vehicles més contaminants en els centres urbans.  
Determinació d'efectes significatius i valoració  
Segons les qüestions indicades, i una vegada analitzades les propostes del PMUS de la Pobla de Vallbona, s'entén que el conjunt de mesures:  
- Col·laboren amb un ús més racional de l'espai públic per a atendre les necessitats socials i econòmiques del municipi.  
- Afavoreixen un canvi modal cap a mitjans més sostenibles (trànsit a peu i amb bicicleta) amb la reducció consegüent dels consums energètics i de les emissions.  
- Desincentiven l'ús del vehicle privat en favor del transport públic i/o col·lectiu.  
- Afavoreixen a llarg termini la reducció dels impactes associats als mitjans motoritzats (emissions contaminants, gasos amb efecte d'hivernacle, emissions acústiques).  
- Promouen la descarbonització del sistema de transport del municipi.  
No es preveu que les propostes plantejades en el PMUS puguen suposar cap afecció significativa sobre els espais naturals protegits, atés que, d'una banda, els espais naturals protegits en el terme són escassos (el Paratge Natural Municipal la Manguilla i algunes zones d'interés forestal municipal protegides en el planejament); d'altra banda, les propostes previstes en l'esborrany del PMUS queden dins del sòl urbà o urbanitzable, a excepció de la proposta de recorreguts per a línies d'autobús urbà/interurbà i alguns trams d'itineraris per a ciclistes i vianants.  
  
En relació amb la xarxa ciclista proposada, s'indiquen els trams de xarxa que hi ha i els trams planificats. En els planificats es diferencien els urbans dels rurals i, en relació amb aquests últims, els que discorren per vies pavimentades dels que discorren per camins. Els rurals de la zona sud del terme, que tanquen o dupliquen recorreguts alternatius per vies pavimentades, sembla que tinguen funcions recreatives. El mateix ocorre amb l'itinerari que arriba fins al límit del terme pel sud i continua pel terme de Benaguasil, que es preveu en el PMUS com a ruta ciclista de Vallbona.  
L'itinerari ciclista planificat en la part nord del terme discorre, segons el document, per vies pavimentades. Es presenta aquest itinerari com a corredor ecològic de la xarxa per a ciclistes, que permet arribar des de la Calderona fins al llit del Túria. Coincideix en un tram xicotet amb l'assagador de Llíria a Bétera i en un altre per camí no pavimentat; disposant d'alternativa directa sense desviar-se de la via pavimentada.  
  
Les actuacions de conformació d'itineraris ciclistes o per als vianants per vies disponibles no suposen cap afecció ambiental significativa, encara que es desenvolupen fora de l'àmbit urbà o urbanitzable. No obstant això, si els itineraris requereixen actuacions d'ampliació o recorreguts de nova creació, hauran de ser objecte d'avaluació ambiental del projecte si queden dins dels supòsits previstos en la legislació vigent d'impacte ambiental (Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental; Llei 2/1989, d'impacte ambiental de la Comunitat Valenciana, i Decret 162/1990, que desenvolupa la Llei 2/1989).  
La resta de propostes (parades de bus urbà i interurbà, aparcaments, zones de càrrega i descàrrega…) es localitzen sobre entorns urbans i/o urbanitzables, per la qual cosa no és previsible una afecció ambiental negativa, sempre que es considere el que s'ha assenyalat en matèria d'inundabilitat, que indica que per a les actuacions que cal desenvolupar, en el cas que haja de modificar-se la morfologia urbana, s'ha de tindre en compte la cartografia del SNCZI i, per a les que comporten una alteració de la rasant actual del viari superior a 30cm, requeriran l'avaluació dels projectes i plans amb què es desenvolupen amb motiu de l'aprovació del Pla de mobilitat; aquests projectes i plans seran objecte d'informe pel departament competent en matèria d'inundabilitat prèviament a l'aprovació definitiva (possible construcció de vies ciclistes i per a vianants, nous traçats de vies ciclistes, millora del disseny urbà mitjançant reordenació o projectes de conversió en zones preferents per a vianants, per a les quals seria aplicable l'article 21 de la normativa del PATRICOVA). Correspondrà al departament que instrueix l'expedient sol·licitar un informe a l'administració hidràulica (article 14 bis 5, RD 638/2016, pel qual es modifica el reglament del DPH) si per les dates de tramitació es considera aplicable.  
Així mateix, les actuacions que incidisquen en instal·lacions o serveis prestats per administracions diferents de la local, hauran de consensuar-se amb les administracions titulars corresponents. Aquest és el cas dels trams de xarxa ciclista planificada per la carretera CV-375 de titularitat provincial (via per a ciclistes de la CV-375 entre la Pobla de Vallbona i l'Eliana) o altres que, a priori, discorren en l'entorn o sobre la xarxa de séquies que conformen el límit entre el sòl urbà i l'urbanitzable sense desenvolupar o el sòl no urbanitzable comú (carril bici Rascanya-Benissanó). En relació amb el primer, assenyala la Diputació en l'informe propi que hi ha alternatives de connexió que no requeririen noves ocupacions de sòl.  
El PMUS proposa, per al seguiment dels diversos indicadors globals, altres agrupats segons àmbits d'actuació, indicadors d'accidentalitat i indicadors ambientals, però no concreta els valors finals que s'han d'aconseguir. S'aprecia falta de concordança en alguns dels indicadors de les taules finals i en els recollits en les fitxes corresponents a les línies estratègiques/accions (MP, MB). En relació amb els indicadors ambientals, no s'especifica cap procediment o metodologia per al seguiment de la petjada de carboni i no s'inclouen indicadors de seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat.  
  
Segons els criteris exposats i una vegada vistos els informes emesos, es realitza l'avaluació ambiental estratègica del PMUS de la Pobla de Vallbona en funció de les propostes realitzades, a partir de la consideració, tal com recull la documentació aportada, que la pràctica totalitat de les propostes es plantegen en sòl urbà i urbanitzable del municipi (amb una única afecció al sòl no urbanitzable per la configuració de vies per a ciclistes i vianants disponibles), i sense perjudici de la incardinació posterior del PMUS de la Pobla de Vallbona amb altres instruments de mobilitat de caràcter supramunicipal com puga ser el Pla d'acció territorial metropolità de València o el Pla de mobilitat metropolità de València (PMoMe), les previsions i les actuacions del qual no són objecte del PMUS (encara que s'esmenten); per tant, l'avaluació ambiental, així com la de les actuacions que se'n deriven, es realitzarà d'acord amb la legislació vigent per al procediment d'avaluació ambiental corresponent.  
F) Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, estableix en l'article 6 quins plans i programes, així com les modificacions d'aquests, estan sotmesos a avaluació ambiental estratègica d'acord amb els procediments establits en la legislació d'avaluació ambiental. En concordança amb això, l'article 46 de la LOTUP especifica els plans i programes que seran objecte de l'avaluació ambiental i territorial estratègica. En aquest context, l'avaluació ambiental estratègica és aplicable als plans de mobilitat.  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els supòsits que s'hi preveuen i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la Llei; tot això amb la consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
G) Proposta d'acord  
Una vegada analitzada la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Vallbona, cal considerar que aquesta actuació s'emmarca en l'article 46.3c de la LOTUP, per considerar que es tracta d'un pla que, una vegada establit un marc per a l'autorització de projectes en el futur, no compleix els altres requisits esmentats en l'apartat 1 de l'article 46.  
És per això que, segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP i d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Vallbona no té incidència significativa negativa en el model territorial del municipi de la Pobla de Vallbona, no afecta espais protegits, ni de la XN2000, ni sòls forestals; les propostes d'aquest pla, excepte pel que fa als itineraris per a ciclistes i vianants, se centren en l'àmbit del sòl urbà o urbanitzable, i s'han tingut en compte les consultes realitzades. Per tant, es pot concloure que el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que la proposta del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Vallbona no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol:  
Emetre l'Informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Vallbona, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes negatius significatius sobre el medi ambient, de manera que correspon continuar la tramitació del programa segons la normativa sectorial d'aquest, i amb el compliment de les determinacions següents:  
1. El PMUS atendrà les consideracions realitzades pel Servei de Mobilitat Urbana en l'informe del 19 de maig de 2020 i considerarà les qüestions assenyalades en l'informe del 7 de maig de 2020 de la Diputació de València. El PMUS es remetrà al Servei de Mobilitat Urbana de la Subdirecció General de Mobilitat, com a òrgan competent en matèria de mobilitat de la Generalitat, per a l'emissió de l'informe previ a l'aprovació definitiva del pla per l'Ajuntament amb la incorporació, si és procedent, de les determinacions que s'hi indiquen.  
  
2. El PMUS haurà d'atendre les consideracions assenyalades pel Servei de Planificació (Subdirecció General de Mobilitat) en l'informe del 24 de maig de 2021 relatives a les vies de caràcter supramunicipal que discorren pel terme, i corregir i completar el PMUS amb el que s'indica en l'informe.  
3. El PMUS atendrà els requeriments recollits en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, rebut el 6 de maig de 2020, per la qual cosa incorporarà un capítol dedicat a la infraestructura verda, amb el contingut que s'indica en aquest informe.  
4. Els projectes que desenvolupen les actuacions del PMUS que estiguen situats en els àmbits afectats pel risc d'inundabilitat i que puguen suposar una alteració morfològica de la rasant en més de 30 centímetres, hauran de requerir un informe del Servei d'Ordenació del Territori de l'àrea competent en matèria d'inundabilitat, ateses les consideracions realitzades en l'informe rebut el 12 de maig de 2020.  
  
5. El PMUS recollirà i representarà gràficament les vies pecuàries en el terme municipal i tindrà en consideració les lleis sectorials que les regulen (Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana, Llei 3/1995, de 23 de març, de vies pecuàries).  
6. En la redacció definitiva del PMUS de la Pobla de Vallbona es concretaran els aspectes següents:  
6.1. Incorporar indicadors per al seguiment mediambiental del PMUS. En particular, incorporar la metodologia i el càlcul de la petjada de carboni derivada del model de mobilitat proposat i els indicadors de seguiment de caràcter mediambiental que s'estimen adequats.  
6.2. Incorporar el procediment per al seguiment de la contaminació acústica derivada del model de mobilitat proposat i l'indicador corresponent del nivell sonor extern.  
6.3. Completar la proposta d'indicadors de seguiment amb els valors inicials i els valors objectius que cal aconseguir (valors numèrics, no sols previsió d'increment o reducció).  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'Informe ambiental i territorial estratègic perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Vallbona en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la proposta.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Segons el que s'ha exposat anteriorment, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla de mobilitat urbana sostenible de la Pobla de Vallbona, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Es notifica als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè es puguen utilitzar els mitjans de defensa que es consideren pertinents en el seu dret.  
Us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
Això se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i amb reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 14 de juny de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 26 d'octubre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9744, del 13-12-2023 (2023/11631)

RESOLUCIÓN de 26 de octubre de 2023, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del Informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible de la Pobla de Vallbona, en el término municipal de la Pobla de Vallbona, València. Expediente 98/2019-EAE.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9744

Fecha DOGV
:   13-12-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/11631

CVE


Fecha del documento
:   26-10-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 26 de octubre de 2023, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del Informe ambiental y territorial estratégico del Plan de movilidad urbana sostenible de la Pobla de Vallbona, en el término municipal de la Pobla de Vallbona, València. Expediente 98/2019-EAE. [2023/11631]  
  
De conformidad con el artículo 53.7 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del Informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el Informe ambiental y territorial estratégico correspondiente al expediente 98/2019-EAE de La Pobla de Vallbona (Valencia).  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Evaluación Ambiental del Plan de Movilidad Urbana Sostenible.  
Promotor: Ayuntamiento de La Pobla de Vallbona.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de La Pobla de Vallbona.  
Localización: La Pobla de Vallbona (Valencia).  
Expediente: 98/2019-EAE.  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 27 de mayo de 2021, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de Informe Ambiental y Territorial Estratégico del Plan de Movilidad Urbana Sostenible (PMUS) de La Pobla de Vallbona, en los siguientes términos:  
A) Documentación aportada  
En fecha 25 de noviembre de 2019 ha tenido entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica de la Subdirección General de Evaluación Ambiental la solicitud del Ayuntamiento de La Pobla de Vallbona para iniciar el proceso de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible (PMUS) de La Pobla de Vallbona, acompañada del documento inicial estratégico (DIE) y del borrador del PMUS.  
La documentación aportada es conforme a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP) y se formaliza mediante los siguientes documentos.  
Borrador del plan:  
- Document I. Memòria: Diagnosi  
- Document II. Memòria: Pla d'Actuació  
- Document III. Annex: Plànols (se separan índice y planos en dos archivos pdf)  
- Annex I. Document de Participació  
Documento de inicio:  
- Document V. Estudi Ambiental Estratègic (DIE)  
B) Planeamiento vigente  
El planeamiento vigente en el municipio es el Plan general aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de València el 2 de julio de 2004 (BOP 28.04.2006, DOGV 08.08.2006) en su tramitación se emitió Declaración de Impacto Ambiental (DIA) firmada por el director general de Gestión del Medio Natural el 1 de julio de 2004 (expediente 420/03-AIA).  
El plan general vigente está en trámite de revisión (6/2018-EAE) y dispone de Documento de Alcance emitido el 26 de julio de 2018.  
En el apartado C, se indican otros planes y su incidencia en la movilidad del municipio.  
C) Plan de movilidad urbana sostenible: objeto y justificación  
C.1. Objetivos y ámbito, alcance de la propuesta  
Se señala como objetivo principal del PMUS avanzar hacia una movilidad sostenible, que supone una mejora en la calidad de vida de los ciudadanos, actuales y futuros, atendiendo sus necesidades y proponiendo un modelo sostenible de movilidad en el que se tienen en cuenta los impactos que se generan y el cambio climático.  
Se quiere conseguir con el PMUS que los desplazamientos sean el máximo de sostenibles, eficientes y adaptados a las necesidades de la ciudadanía.  
En el PMUS se analizan aspectos como el consumo de combustibles, las emisiones generadas por el transporte y se plantean soluciones con la finalidad de variar el reparto modal del municipio, garantizando la accesibilidad de los viandantes y contribuyendo al desarrollo económico, social y medioambiental de La Pobla de Vallbona.  
A su vez, La Pobla de Vallbona, por superar su población los 20.000 habitantes, tiene la obligación de elaborar su plan de movilidad urbana sostenible, conforme a lo establecido por la Ley 6/2011.  
Se indican como objetivos estratégicos en los que se enmarcan las propuestas del PMUS los siguientes:  
- Potenciar los desplazamientos a pie favoreciendo las condiciones para mejorar las condiciones de movilidad de los viandantes destinando mayor superficie al espacio público, de mayor calidad en términos de accesibilidad y seguridad.  
- Fomentar el uso de la bicicleta, tanto a nivel urbano como intermunicipal, creando las condiciones infraestructurales, de gestión del tránsito, de educación viaria necesarias.  
- Mejorar la red de transporte público para que sea más eficiente, segura, accesible, confortable y bien conectada.  
- Fomentar la intermodalidad con el transporte público.  
- Racionalizar el uso del vehículo privado y asegurar el uso adecuado y seguro.  
- Garantizar una distribución ágil y ordenada de la carga y descarga de mercancías.  
- Educar, informar y sensibilizar a la ciudadanía hacia valores de movilidad sostenible, saludable y segura.  
- Fomentar los combustibles y tecnologías menos contaminantes.  
En relación con el alcance el documento se remite a la ley de movilidad que señala que las determinaciones del PMUS se extenderán:  
- Al diseño y dimensionado de las redes viarias y de transporte público.  
- A las infraestructuras específicas para viandantes y ciclistas.  
- A las condiciones de seguridad y eficacia para la circulación de viandantes y ciclistas.  
- Al sistema de estacionamiento.  
- Y a los aspectos de la ordenación urbana relevantes a la hora de determinar aspectos cuantitativos y cualitativos de la demanda de transporte, como densidades urbanísticas, la integración de usos, la localización de servicios y otros usos que atraen transporte y otros semejantes.  
El alcance temporal se prevé que sea 2030, partiendo de su aprobación en 2019 y considerando tres escenarios a corto, medio y largo plazo: de dos años, de hasta cinco años y de hasta diez años respectivamente.  
Ámbito. Las propuestas se focalizan en el casco urbano, principal ámbito de actuación de competencia municipal, aunque algunas propuestas, como las mejoras en el transporte público interurbano, exceden este ámbito.  
C.2. Coordinación con otros planes  
Se prevé la coordinación con diferentes planes supramunicipales, normativas y recomendaciones que realizan otras administraciones en el ámbito de la planificación de la movilidad. En el DIE (apartado 3) se hace referencia a las principales normativas sobre movilidad y medioambiente de ámbito europeo, estatal, autonómico y local, así como a instrumentos de rango superior a considerar.  
En el ámbito autonómico se mencionan PATEVAL y PMoMe, con incidencia en el PMUS, la Ley 6/2011 de movilidad de la CV, la Estrategia territorial de la Comunidad Valenciana (ETCV) y a la Estrategia valenciana ante el Cambio Climático 2013-2020 y su revisión.  
  
Del PMoMe se especifican sus objetivos, que también persigue el PMUS de La Pobla de Vallbona, y se indican propuestas del mismo que afectan al municipio:  
- Fomentar y consolidar la red de itinerarios ciclopeatonales intermunicipales (en este contexto se enlaza La Pobla de Vallbona con Riba-roja de Túria).  
- Garantizar itinerarios para viandantes accesibles y seguros en el transporte público, en concreto en los de alta capacidad (estación de FGV de La Pobla de Vallbona).  
- Reestructurar la red de autobuses metropolitana (Metrobus), con medidas en el PMUS en esta misma dirección.  
- Fomento de la gestión dinámica de la velocidad en las vías metropolitantas (en la CV-35).  
Por su parte, La Pobla de Vallbona prevé generar zonas 30 en el núcleo urbano, estrategia que va en sintonía con las directrices del PMoMe.  
Del PATEVAL se indican los objetivos en el ámbito de la movilidad:  
- Propiciar un cambio de la estructura en la movilidad actual en favor de los modos de transporte más sostenibles con especial incidencia en el transporte público y a movilidad no motorizada.  
- Asegurar unas condiciones óptimas de conectividad e intermodalidad para el conjunto metropolitano y el área funcional que permita mejorar la eficiencia global de este territorio y respete las demandas de movilidad  
- Vincular la accesibilidad en sistemas de transporte público de alta capacidad a los nuevos usos del territorio, potenciando los modelos urbanos compactos y con un adecuado equilibrio en términos de residencia, ocupación y dotaciones.  
- Gestionar eficazmente la movilidad y el sistema de estacionamiento disuasorio en congruencia con las políticas de transporte público y los modos no motorizados de viajes.  
- Facilitar los mecanismos de gobernanza metropolitana en términos de tarifas, intercambio modal, mejora de la accesibilidad y reducción de la accidentalidad.  
- Diseñar las infraestructuras de movilidad de manera que minimicen sus efectos barrera, eviten duplicidades que propicien un consumo innecesario de suelo e incorporen en su diseño las alternativas de movilidad en transporte público o en medios no motorizados.  
- Asegurar unas condiciones óptimas de vertebración externa y, especialmente, la implantación de un corredor mediterráneo ferroviario en condiciones de elevada calidad de los servicios, tanto para pasajeros como mercancías.  
- Crear carriles VAO (vehículos de alta ocupación), fomentar el uso del vehículo compartido o potenciar los desplazamientos de viandantes y con bicicleta son algunas de las propuestas que recoge el plan en materia de movilidad.  
Como objetivos comunes del PMUS con el PATEVAL se destacan: fomentar la conversión en zona de viandantes en las áreas centrales de los núcleos urbanos, potenciando recorridos de viandantes como alternativa a otros modos de transporte; fomentar la intermodalidad con el transporte público; implantar una red urbana ciclista y para viandantes; fomentar la utilización del coche compartido, o incrementar la red de aparcamientos disuasorios.  
En el ámbito local se mencionan el Plan general de La Pobla de Vallbona, aprobado por la CTU el 4 de julio de 2004 y la ordenanza de tráfico.  
Se indica también que se está trabajando en otros planes y estrategias que se alinean con el tema de la movilidad, como la Estrategia de desarrollo urbano sostenible La Pobla de Vallbona (EDUSI).  
C.3. Variables territoriales y análisis de la movilidad  
En el apartado 4 del DIE se recogen distintas consideraciones territoriales con incidencia en la movilidad y las características de la red de movilidad (infraestructuras, flujos, reparto modal, accidentalidad, ocupación del espacio público).  
Se señala que La Pobla de Vallbona se sitúa en la segunda corona metropolitana de València, a 19 km de la capital, y tiene una buena conexión por la autovía CV-35 y ferroviaria (metro).  
Presenta una elevada dispersión de los núcleos de población. Se indica que sus 25.164 habitantes (en 2018) se distribuyen en 6 entidades singulares, en las que se reparten las 41 unidades poblacionales del municipio. El núcleo de La Pobla de Vallbona concentra el 48,7 % de la población; Casablanca el 3,5 %; La Conarda el 23,3 %; Gallipont el 10,4 %; Pla dels Ajubs el 4 % y Rascanya el 10,1 % restante.  
  
  
  
Entidades en las que se distribuye la población  
Se aprecia que ha habido un crecimiento sostenido de la población (se indica un incremento de 8.000 habitantes en los últimos 13 años) y se considera que es una población joven, con una tasa de envejecimiento (del 54,4 %) que se sitúa 70 puntos por debajo de la media de la provincia y la comunidad (del 114,5 y 116,5 % respectivamente). La población con movilidad reducida en 2018 se cuantificó en el 7,2 %, siendo el 5 % permanente y el 2,2 % temporal.  
La mayor parte de los equipamientos (centros educativos, administrativos, sanitarios y asistenciales, culturales y deportivos) que atraen y generen desplaçamientos se sitúan en el núcleo urbano de La Pobla de Vallbona. En las afueras se ubican los cinco polígonos de actividad económica: Rajolar, Casablanca, Maquiva, Mas de Tous, Cap de l'Horta y Covatella.  
El índice de motorización es de 516,62 vehículos/1.000 habitantes, valores similares a los de la comarca del Túria (516,65) y la Comunidad Valenciana (517,20).  
En el DIE se describe la red de movilidad diferenciando: viandantes y bicicletas, transporte público, vehículo privado y aparcamiento. Se indican carencias, problemas y potencialidades.  
Viandantes y bicicletas  
- La red peatonal se concentra en los núcleos (núcleo central y 38 urbanizaciones).  
- Gran parte (63 %) de la red del núcleo compuesta por vías de menos de 1,50m (no accesibles).  
- Entre los centros educativos (en distintas zonas del centro urbano) y las urbanizaciones no se dispone de conexión segura.  
- El municipio tiene en su mayoría pendientes bajas, inferiores al 5 %.  
- La red de itinerarios de bicicletas está en desarrollo (20km distribuidos).  
- La mayoría de carriles bici segregados (69 %), no obstante el 25 % está en acera.  
- La red ciclista es principalmente periurbana, tiene como objetivo conectar el núcleo principal con núcleos de poblaciones vecinas y con las urbanizaciones.  
- Buen funcionamiento de conexiones interurbanas y de nodos de transporte, como el metro.  
- En el interior del núcleo la red (ciclista) presenta deficiencias de conexión que se han de resolver (conexión norte-sur y este-oeste).  
- Las plazas de aparcamiento de bicicletas disponibles (158 plazas en 26 localizaciones) no tienen una distribución uniforme. No hay en algunos núcleos.  
- Potencial para desarrollar una red de caminos rurales de alto valor paisajístico para bicis y peatones.  
Transporte público  
- Buena cobertura de bus urbano, pero solo 4 expediciones.  
- En crecimiento el número de viajeros.  
- Déficit de accesibilidad en paradas de autobús (solo el 32 % adecuada).  
- Una línea de autobús interurbana de MetroBus (línea 145).  
- 69 % paradas de bus interurbano buena accesibilidad.  
- Hay estación de la línea 2 de Metrovalencia pero alejada del núcleo urbano.  
Vehículo privado  
- Hay una vía perimetral sur urbana, pero hay falta de continuidad en la ronda norte.  
- Todas las urbanizaciones tienen buena conexión con el núcleo, pero falta señalización de orientación.  
- Red de caminos locales complementaria, de conexión con urbanizaciones, no jerarquizada.  
- A nivel urbano intensidades moderadas, salvo tramo Poeta Llorente en entrada sur (supera 1.000 vehículos/día).  
- Poeta Llorente es el eje con más circulación motorizada, aunque en el tramo central se han realizado actuaciones de pacificación del tráfico con urbanización de la calzada al mismo nivel que la acera.  
- No hay problemas de congestión significativos. Puntos más saturados: rotondas en Poeta Llorente con la Vereda Mas de Tous y con Ronda Norte.  
Aparcamiento  
- No hay oferta de aparcamiento de rotación.  
- No se alcanza ocupación plena en ningún momento en las zonas analizadas, pero sí ocupaciones significativas (superiores al 90 % en gran parte de las horas en avenida de Cervantes y avenida de Colón).  
- Poca rentabilidad del espacio público en zonas que requieren rotación de vehículos (demasiadas plazas fijas en zonas de atracción como Poeta Llorente).  
- Indisciplina en el uso de plazas de carga y descarga (CID) por parte de turismos.  
- Infrautilización de plazas CID, excepto en avenida de Cervantes.  
  
- Buen uso de plazas CID por los vehículos comerciales.  
En cuanto a los flujos se diferencia la proporción registrada entre viajes internos (35 %) y de conexión (65 %) y dentro de estos últimos por destinos, destacando València (27 %), municipios limítrofes y Paterna por ser polo de atracción por su superficie industrial.  
En cuanto al reparto modal, predomina el vehículo privado, en términos globales alcanza una cuota del 77 %, frente al 16 % de modos no motorizados y al 7 % del transporte público. En el caso de desplazamientos internos las proporciones se reparten en 56 %, 38 % y 6 % respectivamente. En los viajes de conexión aún se da mayor predominio del vehículo privado (89 %) siendo el transporte público del 7 % y el no motorizado del 4 %.  
Las tasas de accidentalidad indicadas son mínimas, con incidentes muy puntuales y sin consecuencias graves o muertes.  
En relación con el espacio público, se cuantifica, por un lado, la proporción de aceras peatonales no accesibles (63 %) y la de calles que podrían hacerse accesibles (26 %); por otro, la red de carril bici (con el 69 % segregado y el 25 % de la longitud total en acera) que conforma 20 km inconexos y sin continuidad.  
C.4. Efectos  
Calidad del aire  
Se indica que no hay superaciones y los valores quedan alejados, por lo que no hay riesgo.  
Se hace estimación de consumo y emisiones.  
Contaminación acústica  
Se destaca, como foco emisor de ruido, la red viaria y en concreto el paso de la CV-35 y la CV-375 por el término.  
En la memoria del mapa estratégico de ruido de la CV-35 se identifican como zonas más afectadas las situadas inmediatamente al sur de la autovía.  
Otra zona con impacto sonoro es la circunvalación sur (CV-135, se refiere a la CV-375).  
Indicadores  
En el apartado 5 del DIE se relacionan los indicadores a considerar para cada uno de los objetivos específicos que se relacionan. No se concretan valores a alcanzar.  
C.5. Alternativas estudiadas  
Alternativa 0. Escenario tendencial  
Corresponde a la evolución de los distintos parámetros ambientales asociados a la movilidad del municipio, a partir del escenario actual, en el caso de que no se desarrolle ningún instrumento de movilidad urbana y se estima la situación alcanzada en 2030.  
Se considera que se mantendría la baja siniestralidad.  
En cuanto a consumos y emisiones se estima mejoría, algo que hay que tomar con cautela.  
No mejoraría la contaminación acústica, salvo por la introducción del vehículo eléctrico.  
Alternativa 1. Escenario de desarrollo del PMUS  
Corresponde a la opción de realizar todas las actuaciones de mejora y promoción de la movilidad sostenible en el municipio.  
Corresponde a la alternativa escogida. Presenta 27 actuaciones de las que 23 tienen relación directa con los objetivos ambientales. Se presentan medidas de corrección y disminución de los impactos ambientales en todos los ámbitos tratados dentro del plan: movilidad a pie, movilidad en bicicleta, movilidad en transporte público, movilidad en vehículo privado motorizado, aparcamiento y gestión de la movilidad.  
C.6. Características de la propuesta.  
El despliegue del PMUS se estructura a través de los ámbitos de actuación que corresponden con las redes de los diferentes modos de movilidad o de los elementos de organización, gestión y promoción que han de permitir realizar una implantación integrada y coherente en el tiempo.  
Para cada campo de actuación se definen unas líneas estratégicas que contienen una lista de acciones específicas.  
Los siete ámbitos de actuación son:  
1 Movilidad a pie.  
2 Movilidad en bicicleta.  
3 Movilidad en transporte público.  
4 Movilidad en vehículo privado motorizado.  
5 Aparcamiento.  
6 Distribución urbana de mercancías.  
7 Gestión de la movilidad.  
Para cada propuesta se especifican objetivos, descripción, agentes implicados, prioridad temporal, plano, indicadores y presupuesto estimado.  
C.7. Efectos previsibles del PMUS en el medio ambiente.  
En el apartado 4 del DIE se expone el diagnóstico ambiental de la movilidad antes de la aplicación del plan.  
En el apartado 8 del DIE se presentan los impactos potenciales derivados de la movilidad, considerando el crecimiento poblacional previsible (29.659 habitantes en 2030, considerando una tasa anual del 2,1 %) y la aplicación de las medidas propuestas en el PMUS, indicando la mayor o menor incidencia de estas.  
Se prevé una mejor situación en cuanto a emisiones a la atmósfera, que se ha de tomar con cautela, derivada en parte por la mejora del parque de vehículos.  
En relación con la contaminación acústica, la mejora deriva del cambio a modos no motorizados (que comporta reducción en la intensidad del tráfico) y de la reducción de la velocidad.  
D) Consultas  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental, de acuerdo con el artículo 51.1 de la LOTUP, la documentación aportada se ha sometido a consulta a las siguientes administraciones públicas afectadas.  
  
 Administración consultada  
20.04.20  
20.04.20 24.05.21  
19.05.20 Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad  
Dirección General de Obres Públicas, Transportes y Movilidad Sostenible  
Subdirección General de Movilidad  
Servicio de Planificación  
Servicio de Movilidad Urbana  
20.04.20 12.05.20  
06.05.20 Conselleria de Política Territorial, Obras Públicas y Movilidad  
Dirección General de Política Territorial y Paisaje  
Servicio de Ordenación del Territorio (PATRICOVA)  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
20.04.20 -.. Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica.  
Subdirección General del Medio Natural  
Servicio de Ordenación y Gestión Forestal (vías pecuarias)  
20.04.20 30.04.20 Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica. Dirección General de Calidad y Educación Ambiental  
Subdirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental  
Servicio de Lucha contra Cambio Climático y Protección de la Atmósfera  
20.04.20 18.06.20 FGV  
20.04.20 07.05.20 Diputación de Valencia. Área de Carreteras  
  
  
Los informes recibidos se publican, junto con el Informe Ambienal y territorial estratégico, en la web de esta conselleria en la siguiente dirección electrónica:  
http://agroambient.gva.es/es/web/evaluacion-ambiental/seguiment-d-expedients-d-avaluacio-ambiental-estrategica  
Pulsando la etiqueta «Seguimiento de expedientes de evaluación ambiental estratégica», desplegando la provincia y seleccionando en el municipio (La Pobla de Vallbona) el correspondiente plan (PMUS).  
E) Identificación y valoración de posibles efectos sobre el medio ambiente  
A parte del Paraje Natural Municipal La Manguilla, localizado en el extremo noreste del término y colindante con los términos de Bétera y Serra, no hay espacios naturales protegidos, ni espacios Red Natura 2000, ni suelo forestal estratégico, ni montes gestionados por la Conselleria. En el plan general se protege también suelo forestal en el extremo noroeste del término y en el entorno del Mirador del Tos Pelat, que el PATFOR contempla como ordinario.  
Los senderos existentes (SL-CV-111 y SL-CV-125) se localizan en dos ámbitos reducidos (paraje natural municipal mencionado y Mirador del Tos Pelat); considerando la orografía su función es recreativa más que de conexión.  
Por el término discurren, atravesándolo de este a oeste cuatro vías pecuarias:  
- Cordel Real de Aragón con 37,50m de anchura, en el extremo noroeste.  
- Cordel de Llíria a Bétera, con 37,50m de anchura por la zona central.  
- Vereda de Llíria a València y Vereda del Bobal a La Eliana y Paterna, con 20m de anchura cada una, atravesando el término a la altura del casco urbano.  
Las vías pecuarias constituyen elementos de conexión y forman parte de la infraestructura verde. Vienen reguladas en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias y en la Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana, en la que se regula su uso característico y prioritario y otros usos, comunes compatibles y comunes complementarios.  
Infraestructura verde  
En su informe de 6 de mayo de 2020 el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje recuerda que la LOTUP define la infraestructura verde (IV) como el sistema territorial básico compuesto por los ámbitos y lugares de más relevante valor ambiental, cultural, agrícola y paisajístico; las áreas críticas del territorio cuya transformación implique riesgos o costes ambientales para la comunidad; y el entramado territorial de corredores ecológicos y conexiones funcionales que pongan en relación a todos ellos. Se extiende también a los suelos urbanos y urbanizables, comprendiendo, como mínimo, los espacios libres y las zonas verdes públicas más relevantes, así como los itinerarios que permitan su conexión. A escala regional, se incluyen los ubicados en suelo urbano y urbanizable que la planificación municipal considere relevantes por sus funciones de conexión e integración paisajística de los espacios urbanos con los elementos de la IV situados en el exterior de los tejidos urbanos.  
Señala, además, que los objetivos del PMUS coinciden con las funciones de la infraestructura verde y considera que intervenir sobre la red de comunicaciones del municipio para favorecer la movilidad va a tener influencia en la infraestructura verde y al mismo tiempo esta ha de tenerse en cuenta en las actuaciones que se planteen.  
Indica que en el ámbito del PMUS se localizan los terrenos del Paraje Natural Municipal La Manguilla, que forma parte de la IV a escala regional y que los planteamientos de movilidad sostenible han de abordar cuestiones de movilidad entre el casco urbano y el resto del término, lo que requiere definir la infraestructura verde municipal y el entramado de corredores y conectores que pongan en relación sus elementos, su análisis y que las medidas que se pretendan implementar sean compatibles con la protección del territorio desde la infraestructura verde que se plantea.  
Por ello, señala que se ha de incorporar al PMUS un capítulo dedicado a la infraestructura verde que incluya: un análisis de la infraestructura verde, que permita analizar y valorar los efectos de las propuestas y que estudie las implicaciones sobre la misma; indicación explicita de que espacios y recorridos se consideran adecuados para su incorporación a la IV municipal (tanto por su valor actual como potencial); establecimiento de medidas efectivas para corregir posibles efectos negativos generados por las propuestas (garantizar cumplimiento de la ETCV, en concreto Directriz 118 que establece principios directores para infraestructuras de movilidad) e indicación de determinaciones a adoptar para el control de los elementos con incidencia en el paisaje urbano.  
Recuerda, además, que el municipio está incluido en el ámbito del Plan de acción territorial metropolitano de València, en tramitación, por lo que puede verse afectado por sus determinaciones.  
Riesgo de inundación  
En el informe de 12 de mayo de 2020, del servicio de Ordenación del Territorio en materia de PATRICOVA, se señala que el término está afectado por distintos niveles de peligrosidad de inundación y que al no quedar las actuaciones concretas localizadas no se pueden identificar las afecciones por inundabilidad. Se advierte que no se hace referencia en el PMUS a las afecciones derivadas de la cartografía del SNCZI, que deberá ser tenida en cuenta en las actuaciones a desarrollar y en concreto las que tengan por objeto modificar la morfología urbana.  
En relación con la vulnerabilidad de las actuaciones a desarrollar, señala que podrían verse afectadas las que comportan la construcción de vías ciclistas y para viandantes, nuevos trazados de vías ciclistas, la mejora del diseño urbano mediante su reordenación o proyectos de conversión en zonas preferentes para viandantes, siendo de aplicación para ellas el artículo 21 de la normativa del PATRICOVA, que señala que cualquier elemento superficial que se sitúe en una zona inundable a una cota superior a 30cm no ha de provocar un incremento del riesgo de inundación en los usos urbanos actuales o planificados.  
Por tanto, las actuaciones que comporten una alteración de la rasante actual del viario superior a 30 cm, requieren de evaluación de los proyectos y planes con los que se desarrollen con motivo de la aprobación del Plan de Movilidad. Estos proyectos y planes serán objeto de informe por el departamento competente en materia de inundabilidad previamente a su aprobación definitiva.  
Así mismo, señala que corresponde al departamento que instruye el expediente solicitar informe a la administración hidráulica (art. 14 bis.5 RD 638/2016 por el que se modifica el Reglamento del DPH) si por las fechas de tramitación se considera aplicable.  
Infraestructuras lineales  
Por el término discurren las siguientes carreteras supramunicipales:  
De titularidad autonómica  
La CV-35 Autovía del Turia, que atraviesa el término de este a oeste por su parte central, entre las zonas industriales ubicadas al este del casco urbano y separándose del mismo hacia el norte en la zona residencial. La CV-35 conecta con la CV-50, que discurre por el oeste, fuera del término municipal.  
De titularidad provincial  
La CV-375, atraviesa el término de este a oeste bordeando el casco urbano por el sur y conecta con La Eliana al este y Benaguasil al oeste.  
La CV-372, conecta el casco urbano y la CV-375 con la estación de FGV y con Riba-roja de Túria, al sur.  
Por el término discurren las siguientes ciclorutas:  
CR-375, acompaña algunos tramos de la CV-375.  
CR-372, acompaña el primer tramo de la CV-372 y conecta la CV-375 (ronda sur perimetral) con la estación de FGV, localizada al sur del casco urbano de La Pobla de Vallbona, pero separada de este.  
La línea 2 de FGV (València-Llíria) atraviesa el término municipal de este a oeste, separada del casco, a unos 500 m al sur del mismo.  
En el informe de 7 de mayo de 2020, del Servicio de Planificación y Proyectos de la Diputación de Valencia se indican las vías de titularidad provincial que discurren por el término y sus características (IMD, % pesados, tramos con carril ciclable…).  
Se indica algún error detectado en cuanto a titularidad de las vías y mapas de ruido y algunas cuestiones que cabría considerar en el PMUS, como contemplar las actividades comerciales con cierta entidad como usos atrayentes, planificar carriles bici (y para movilidad personal, que el plan no considera) sobre un análisis de la demanda real, optimizar el uso de las infraestructuras existentes antes de generar nuevas infraestructuras (uso compartido de las vías de comunicación agraria), reducción de velocidades, abordar el problema de la accesibilidad al autobús desde las paradas etc.  
El Servicio de Movilidad Urbana señala en su informe de 19 de mayo de 2020 la obligación legal de que el municipio tenga PMUS, así como distintas cuestiones que deberán ser completadas/revisadas en el plan para que este servicio pueda emitir el informe que la Ley de Movilidad de la GVA prevé con carácter previo a la aprobación del plan por el Ayuntamiento de La Pobla de Vallbona.  
Estima el ámbito y contenido adecuado, en relación con las determinaciones de la Ley de movilidad autonómica, y considera que las propuestas no entran en contradicción, en general, con los planes autonómicos aprobados o en tramitación. Los aspectos que deben ser completados/concretados se refieren a la flota de vehículos municipal, nuevos aparcamientos para bicicletas, sección transversal de la avenida Colón, localización de puertas de acceso a superislas, ubicación de puntos de recarga, trayectos escolares, horizonte temporal, mapa VM4 (que no se ha localizado) y a los indicadores propuestos, que se consideran adecuados, pero requieren objetivos numéricos (cuantificación), no solo la indicación de que deban subir o bajar.  
El Servicio de Planificación informa el 24 de mayo de 2021 que la propuesta de plan presentada es compatible con la legislación sectorial vigente en materia de carreteras, siempre que se realicen los estudios y modificaciones que se señalan en el informe. Se indican errores detectados en algunos apartados de la documentación que se han de corregir (denominación de la CV-375) y que se considera oportuno especificar la situación de los nuevos aparcamientos de bicicletas y establecer los accesos a las macroislas.  
Se señala, también, que cualquier actuación en vías de titularidad provincial requiere autorización de Diputación y, en relación con las mejoras del transporte público interurbano, se ha de comunicar al Servicio de Transporte de la DG OP TM, para proceder a reubicar paradas o cambio en los recorridos, de ser necesario, y para que cualquier propuesta de cambio que afecte a la frecuencia de paso aprobada en el proyecto sea informada por el correspondiente servicio.  
Ferrocarrils de la Generalitat Valenciana (FGV) informa favorablemente el 18 de junio de 2020. Indica un error detectado en relación con las frecuencias de paso de trenes indicada en el documento y señala que el PMUS propuesto no comporta afecciones sobre su patrimonio, ni sobre las limitaciones de uso del suelo establecidas en la Ley 6/2011, de 1 de abril, de movilidad de la Comunidad Valenciana (zonas de dominio público y protección, línea límite de edificación), tampoco sobre la infraestructura ferroviaria ni sobre sus instalaciones anexas.  
Otras consideraciones indicadas en los informes emitidos  
El Servicio de Lucha contra el Cambio Climático y Protección de la Atmósfera informa el 30 de abril de 2020. Considera que el municipio se engloba dentro del ámbito estricto del Plan de Movilidad Sostenible del Área Metropolitana de València, aprobado por Resolución de 29 de noviembre de 2018, del director general de Obras Públicas, Transportes y Movilidad, plan con el que se está coordinando, e indica en su informe aspectos normativos y medidas a tener en cuenta en el desarrollo del PMUS en materia de contaminación acústica y calidad del aire.  
En relación con la contaminación acústica, se recuerda que el municipio ha de elaborar un plan acústico municipal, conforme señala la ley 7/2002 para los municipios de más de 20.000 habitantes y se señalan como principales fuentes de ruido el tránsito rodado asociado a las infraestructuras de transporte y las principales vías de comunicación de la ciudad.  
Entre las medidas propuestas en el PMUS se contemplan actuaciones para la regulación del tráfico que permitan mitigar los niveles sonoros y se establece como objetivo no sobrepasar los valores fijados en el anexo de la Ley 7/2002, que establece valores límite de inmisión en periodos de día, tarde y noche para las diferentes zonas de sensibilidad acústica.  
En relación con la calidad del aire, se indica en el informe que la zona en la que se incluye el término (ES1007: Túria (A. costera) se registran superaciones de los valores previstos en el RD 102/2001 del valor de ozono, en el período 2013-2018 (en estaciones de Vilamarxant y Paterna-CEAM).  
Señala que se aprecia una tendencia creciente en las emisiones, frente a la tendencia de los valores a cumplir que, aunque sin fecha concreta, es cada vez más restrictiva.  
El PMUS incluye el seguimiento mediante indicadores de contaminantes atmosféricos de óxidos de nitrógeno y partículas en suspensión PM10 para evaluar la reducción de la contaminación atmosférica y establece medidas que contribuirán con la reducción del uso del vehículo privado motorizado y de la velocidad en las principales redes viarias, potenciando el uso de medios de transporte alternativos y menos contaminantes, impulsando una movilidad saludable con menos afecciones acústicas y mitigando las emisiones de dióxidos de nitrógeno y debe ser coherente con la normativa ambiental.  
En relación con el cambio climático, cabe hacer referencia a la Estrategia valenciana ante el cambio climático 2013-2020, para su consideración.  
El PMUS debe ser coherente con este documento, así como con el documento para su revisión, que incluye la energía y está pendiente de aprobación (nueva estrategia valenciana de cambio climático y energía 2030).  
El documento contiene las directrices a seguir en materia de mitigación y adaptación al cambio climático durante los próximos años en la Comunidad Valenciana. Define medidas en tres líneas (reducción de la movilidad obligada/recurrente, distribución modal, vehículos) dirigidas a la reducción de emisiones, entre las que destacan:  
- Fomentar los usos mixtos mediante ordenanzas municipales y modificaciones de los PG.  
- Promover una densidad mínima en los PG.  
- Fomentar la instalación de taquillas para la recogida de compras en línea.  
- Proponer la restricción de los vehículos más contaminantes en los centros urbanos.  
Determinación existencia efectos significativos y valoración  
Teniendo en cuenta las cuestiones indicadas y analizadas las propuestas del PMUS de La Pobla de Vallbona se entiende que, en conjunto, las medidas:  
- Colaboran con un uso más racional del espacio público para atender las necesidades sociales y económicas del municipio.  
- Favorecen un cambio modal hacia medios más sostenibles (tránsito a pie, en bicicleta) con la consiguiente reducción de consumos energéticos y de emisiones.  
- Desincentivan el uso del vehículo privado en favor del transporte público y/o colectivo.  
- Favorecen a largo plazo la reducción de los impactos asociados a los modos motorizados (emisiones contaminantes, gases efecto invernadero, emisiones acústicas).  
- Promueven la descarbonización del sistema de transporte del municipio.  
No se prevé que las propuestas planteadas en el PMUS puedan suponer afección significativa sobre espacios naturales protegidos, dado que, por un lado, los espacios naturales protegidos en el término son escasos (paraje natural municipal La Manguilla y zonas de interés forestal municipal protegidas en el planeamiento) y por otro, las propuestas previstas en el borrador del PMUS, quedan dentro del suelo urbano o urbanizable, a excepción de la propuesta de recorridos para líneas de autobús urbano/interurbano y algunos tramos de itinerarios ciclopeatonales.  
En relación con la red ciclista propuesta, se indican los tramos de red existente y los tramos planificados. En los planificados se diferencian los urbanos de los rurales y en respecto a los últimos los que discurren por vías pavimentadas de los que discurren por caminos. Los rurales de la zona sur del término, que cierran o duplican recorridos alternativos por vías pavimentadas, parece que tengan funciones recreativas. Lo mismo ocurre con el itinerario que llega hasta el límite del término por el sur y continúa por término de Benaguasil, que se contempla en el PMUS como ciclo vía ruta de la Vallbona.  
El itinerario ciclista planificado en la parte norte del término discurre, según el documento, por vías pavimentadas. Se presenta este itinerario como corredor ecológico de la red pedaleable, que permite llegar desde la Calderona hasta el cauce del Turia. Coincide en un pequeño tramo con el Cordel de Llíria a Bétera y en otro por camino no pavimentado, disponiendo de alternativa directa sin desviarse de la vía pavimentada.  
Las actuaciones de conformación de itinerarios ciclistas o peatonales por vías existentes no presuponen afección ambiental significativa aun cuando se desarrollen fuera del ámbito urbano o urbanizable. No obstante, si los itinerarios requirieran actuaciones de ampliación o recorridos de nueva creación deberán ser objeto de evaluación ambiental de proyecto si quedan dentro de los supuestos previstos en la vigente legislación de impacto ambiental (Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, Ley 2/1989 de impacto ambiental de la Comunidad Valenciana y Decreto 162/1990 de desarrollo de la Ley 2/1989).  
El resto de propuestas (paradas de bus urbano e interurbano, aparcamientos, zonas de carga/descarga…) se localizan sobre entornos urbanos y/o urbanizables, por lo que no es previsible una afección ambiental negativa, siempre que se considere lo señalado en materia de inundabilidad, que indica que para las actuaciones a desarrollar, en el caso de que tenga que modificarse la morfología urbana, deben tener en cuenta la cartografía del SNCZI y, para las que comporten una alteración de la rasante actual del viario superior a 30 cm, requieren de evaluación de los proyectos y planes con los que se desarrollen con motivo de la aprobación del Plan de movilidad, y estos proyectos y planes serán objeto de informe por el departamento competente en materia de inundabilidad previamente a su aprobación definitiva (posible construcción de vías ciclistas y para viandantes, nuevos trazados de vías ciclistas, la mejora del diseño urbano mediante su reordenación o proyectos de conversión en zonas preferentes para viandantes, para las que sería de aplicación el artículo 21 de la normativa del PATRICOVA). Corresponderá al departamento que instruye el expediente solicitar informe a la administración hidráulica (art. 14 bis.5 RD 638/2016 por el que se modifica el Reglamento del DPH) si por las fechas de tramitación se considera aplicable.  
Asimismo, las actuaciones que incidan en instalaciones o servicios prestados por administraciones distintas de la local deberán consensuarse con las correspondientes administraciones titulares. Este es el caso de los tramos de red ciclista planificada por la carretera CV-375 de titularidad provincial (ciclo vía de la CV-375 entre La Pobla de Vallbona y La Eliana) u otros que, a priori, discurren en el entorno o sobre la red de acequias que conforman el límite entre el suelo urbano y el urbanizable sin desarrollar o el suelo no urbanizable común (carril bici Rascanya-Benisanó). En relación con el primero, señala la Diputación su informe que existen alternativas de conexión que no requerirían nuevas ocupaciones de suelo.  
El PMUS propone, para su seguimiento varios indicadores globales, otros agrupados según ámbitos de actuación, indicadores de accidentalidad e indicadores ambientales, pero no concreta valores objetivo a alcanzar. Se aprecia falta de concordancia ente algunos de los indicadores de las tablas finales y los recogidos en fichas correspondientes a líneas estratégicas/acciones (MP, MB). En relación con los indicadores ambientales, no se especifica procedimiento/metodología para el seguimiento de la huella de carbono y no se incluyen indicadores de seguimiento de la contaminación acústica derivada del modelo de movilidad propuesto.  
Atendiendo a los criterios expuestos y a la vista de los informes emitidos, se realiza la evaluación ambiental estratégica del PMUS de La Pobla de Vallbona en función de las propuestas realizadas, partiendo de la consideración, tal como recoge la documentación aportada, de que la práctica totalidad todas las propuestas se plantean en suelo urbano y urbanizable del municipio (con la única afección a suelo no urbanizable de la configuración de viales ciclo peatonales existentes), y sin perjuicio de la ulterior incardinación del PMUS de La Pobla de Vallbona con otros instrumentos de movilidad de carácter supramunicipal como pueda ser el Plan de acción territorial metropolitano de València o el Plan de movilidad metropolitano de València (PMoMe), cuyas previsiones y actuaciones, no son objeto del PMUS (aunque se mencionen) y, por tanto, su evaluación ambiental así como la de las actuaciones que de ellas se deriven quedarán sometidas de acuerdo con la legislación vigente al correspondiente procedimiento de evaluación ambiental.  
F) Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
La Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, establece en el artículo 6 qué planes y programas, así como sus modificaciones, están sometidos a evaluación ambiental estratégica de conformidad con los procedimientos establecidos en la legislación de evaluación ambiental. En concordancia, el artículo 46 de la LOTUP especifica los planes y programas que serán objeto de la evaluación ambiental y territorial estratégica. En este contexto, la evaluación ambiental estratégica es de aplicación a los planes de movilidad.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, todo ello previa consulta a las administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 49.  
G) Propuesta de acuerdo  
Analizada la propuesta del Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Vallbona, cabe considerar que dicha actuación quedaría enmarcada en el artículo 46.3.c de la LOTUP por considerar que se trata de un plan que, estableciendo un marco para la autorización en el futuro de proyectos, no cumple los demás requisitos mencionados en el apartado 1 del artículo 46.  
Por ello, según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, y por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de dicha ley, que la propuesta del Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Vallbona no tiene incidencia significativa negativa en el modelo territorial del municipio de La Pobla de Vallbona, no afecta a espacios protegidos, ni de la RN2000, ni a suelos forestales, y que sus propuestas, salvo los itinerarios ciclopeatonales, se centran en el ámbito del suelo urbano o urbanizable, habiendo tenido en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que la propuesta del Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Vallbona no presentará efectos significativos negativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve:  
Emitir el Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Vallbona, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos negativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación del programa conforme a su normativa sectorial, con el cumplimiento de las siguientes determinaciones:  
1. El PMUS atenderá las consideraciones realizadas por el Servicio de Movilidad Urbana, en su informe de fecha 19 de mayo de 2020 y considerará las cuestiones señaladas en el informe de 7 de mayo de 2020, de la Diputación de Valencia. El PMUS se remitirá al Servicio de Movilidad Urbana de la Subdirección General de Movilidad, como órgano competente en materia de movilidad de la Generalitat, para la emisión del informe previo a la aprobación definitiva del plan por el Ayuntamiento, incorporando, en su caso, las determinaciones que el mismo se indiquen.  
2. El PMUS deberá atender las consideraciones señaladas por el Servicio de Planificación (Subdirección General de Movilidad) en su informe de 24 de mayo de 2021 relativas a las vías de carácter supramunicipal que discurren por el término, corrigiendo y completando el PMUS con lo indicado en el informe.  
3. Se atenderán los requerimientos recogidos en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de fecha 6 de mayo de 2020, incorporando un capítulo dedicado a la Infraestructura Verde con el contenido que se indica en dicho informe.  
4. Los proyectos/planes que desarrollen las actuaciones del PMUS, y que estén situados en ámbitos afectados por el riesgo de inundabilidad, que puedan suponer una alteración morfológica de la rasante en más de 30 centímetros, deberán requerir de informe del Servicio de Ordenación del Territorio competente en materia de inundabilidad, atendiendo a las consideraciones realizadas en su informe recibido en fecha 12 de mayo de 2020.  
5. El PMUS recogerá y grafiará las vías pecuarias en el término municipal y tendrá en consideración las leyes sectoriales que las regulan (Ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana, Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias).  
  
6. La redacción definitiva del PMUS de La Pobla de Vallbona se concretarán los siguientes aspectos:  
6.1. Incorporar indicadores para el seguimiento medioambiental del PMUS. En particular, incorporar metodología y cálculo de la huella de carbono derivada del modelo de movilidad propuesto y los indicadores de seguimiento de carácter medioambiental que se estimen adecuados.  
6.2. Incorporar procedimiento para el seguimiento de la contaminación acústica derivada del modelo de movilidad propuesto y el indicador correspondiente del nivel sonoro externo.  
6.3. Completar la propuesta de indicadores de seguimiento con los valores iniciales y los valores objetivos a alcanzar (valores numéricos, no solo previsión de incremento o reducción).  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el Informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Vallbona en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la propuesta.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental acuerda emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan de movilidad urbana sostenible de La Pobla de Vallbona, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que les notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
València, 14 de junio de 2021.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 26 de octubre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML