Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4879, del 09-11-2004 (2004/10685)

RESOLUCIÓ de 5 d'octubre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la publicació de la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental corresponents als expedients 352/2001-AIA, 280/2002-AIA, 466/2002-AIA, 074/2003-AIA i 134/2003-AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4879

Data del DOGV
:   09-11-2004

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2004/10685

CVE


Data del document
:   05-10-2004

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Rocafort](javascript:void(0))
    * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [Ontinyent](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 5 d'octubre de 2004, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la publicació de la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental corresponents als expedients 352/2001-AIA, 280/2002-AIA, 466/2002-AIA, 074/2003-AIA i 134/2003-AIA. [2004/F10685]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'Impacte Ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracións d'impacte ambiental corresponents als expedients 352/2001-AIA, 280/2002-AIA, 466/2002-AIA, 074/2003-AIA i 134/2003-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 hi ha l'obligatorietat de publicar.
  
València, 5 d'octubre de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 352/2001AIA
  
Promotor: Áridos y Construcciones El Portixol, SA
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria d'Indústria i Comerç
  
Objecte projecte: Explotació minera denominada El PortiTxol
  
Localització: Al paratge del Portitxol, al terme municipal d'Ontinyent (València)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és l'explotació d'una pedrera de calcària que es troba en funcionament des de fa molts anys, la legalització de la qual es pretén. L'activitat consisteix en l'arrancada de la pedra calcària per a la posterior trituració, classificació i comercialització en el sector de la construcció i obres públiques.
  
Característiques de l'explotació:
  
- Superfície de l'explotació: 260.000 m².
  
- Diferència de cota: 140 m.
  
- Reserves explotables: 7.970.000 m³.
  
- Productivitat anual mitjana: 140.000 m³.
  
- Vida prevista per a la pedrera: 57 anys.
  
- No s'hi produeixen materials estèrils, s'aprofita tot.
  
- Arrencada del material per mitjà d'explosius.
  
- Hi ha una planta de trituració i una planta d'aglomerat asfàltic.
  
- Es pretén un canvi en el sistema d'explotació actual per tal de poder simultaniejar l'explotació amb les labors de restauració. Es proposen les fases següents per a canviar el sistema d'explotació:
  
1r any: S'iniciarà la construcció del camí fins a la part superior de la zona a explotar i s'explotarà la pedra a les zones A, B i C des de baix.
  
2n any: S'acabarà el camí començant l'obertura del banc superior que comportarà un 20% del total anual explotat. El 80% restant serà des de baix.
  
3r any: L'explotació des de dalt serà d'un 50% i la resta des de la part inferior.
  
4t any i successius: Es mantindrà un percentatge d'explotació des de la part superior del 70% i del 30% des de la part inferior.
  
- Els talussos d'explotació tindran una inclinació de 70º i una altura màxima de 20 m; les bermes d'explotació tindran una amplària entre 15 i 20 m.
  
- Pistes i rampes tindran una amplària de 16 m, amb dos carrils, un pendent mitjana de 10% i un radi mínim de gir de 14 m. El camí d'accés a la part superior de l'explotació comportarà l'arrancada de 45.000 m³ i un farciment de 17.000 m³.
  
- Restauració: Se simultaniejarà en la mesura que es puga l'explotació amb la restauració, fent bancals en sentit descendent i amb la restauració dels bancs superiors una vegada abandonats, seguint les fases d'explotació descrites.
  
Els talussos finals de restauració tindran una alçada màxima de 7 m sent i les bermes seran de 3 m d'ample i un pendent no superior a 45º, i el pendent final del vessant restaurat tindrà 35º.
  
S'aportarà terra vegetal que procedirà de la que es retire prèviament a l'explotació de cada zona. Sobre tota la superfície s'efectuarà una hidrosembra amb espècies herbàcies i una plantació amb espècies arbustives i arbòries autòctones. S'efectuarà un reg de plantació.
  
Tramitació administrativa i resum dels informes rebuts
  
L'Ajuntament remet, amb data 13 de juny del 2001, l'estudi d'impacte ambiental relatiu a l'explotació.
  
Se sol·licita a l'ajuntament que remeta l'expedient de llicència d'activitat complet amb data 14 de setembre de 2001.
  
Amb data 5 de febrer de 2002 l'Ajuntament remet la resta de l'expedient municipal que consta del següent:
  
- Informe favorable de la Comissió de Govern de l'Ajuntament.
  
- Certificat d'informació pública indicant que s'havia presentat una al·legació: Sr. Rafael Herrero Sempere.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe del tècnic socioambiental que indica que el projecte és correcte, però aque realitza una sèrie de recomanacions respecte a les plantacions, com també consideracions en relació amb la compatibilitat del sòl amb una planta d'aglomerat asfàltic, evacuació d'aigües pluvials i la morfologia final de restauració.
  
- Informe favorable de l'arqueòleg-director del Museu Arqueològic d'Ontinyent, indicant que la zona ja ha sigut prospectada en 1996 arran d'un requeriment dels Serveis Territorials de la Conselleria de Cultura, havent obtingut un resultat negatiu en les mateixes.
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
Es va sol·licitar ampliació de l'estudi d'impacte ambiental al promotor amb data 14 de maig de 2002, indicant-li a més que els límits de l'explotació havien d'ajustar-se al que estableix la modificació del planejament que va permetre qualificar el sòl com a no urbanitzable comú i que l'activitat fóra compatible. Es va presentar ampliació, que s'ajustava als límits establerts en el planejament amb data 7 de maig de 2003.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veures's afectats de forma important pel projecte.
  
Els elements que es considera es veuran afectats de manera més rellevant són els següents: paisatge, vegetació, fauna, sòl i relleu.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
Es tracta d'una explotació que porta exercint l'activitat fa aproximadament 30 anys en una zona forestal que va sofrir un incendi el 1994. Es pretén la seua legalització, amb aquest fi es va modificar el planejament urbanístic permetent que un determinat perímetre fóra explotable qualificant el sòl com a no urbanitzable comú. Aquesta modificació es va sotmetre a avaluació de l'impacte ambiental i va obtenir una declaració d'impacte ambiental favorable amb data 8 d'octubre de 1998.
  
L'activitat en conjunt ocasiona un impacte ambiental sever en l'entorn. En la zona afectada directament elimina per complet la vegetació i el sòl i altera de forma important el relleu. Des del punt de vista paisatgístic la zona afectada té una conca visual extrínseca àmplia des del vall del riu Clariano i una capacitat d'absorció baixa. L'impacte sobre aquests tres elements es caracteritza per ser intens i de llarga duració.
  
Tenint en compte que es pretén la legalització de l'activitat modificant el mètode d'explotació de manera que siga possible una millor i més ràpida integració en l'entorn, i que s'adoptaran mesures correctores que poden reduir l'impacte ambiental, l'activitat es considera acceptable ambientalment.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
De l'estudi i annexos presentats es destaquen com a mesures correctores la revegetació de la zona, que es reflecteix de forma un poc confusa en l'ampliació i més clara en el propi estudi, i es conside en línies generals adequada. Entre la resta de mesures correctores apuntades es destaquen les següents: regs de plataformes i camins, filtres de mànegues per via seca, etc.
  
Es considera fonamental el canvi del sistema d'explotació, ja que permetrà la simultaneïtat de les labors d'explotació amb les de restauració, reduint l'impacte de manera apreciable. Aquesta circumstància ja es va advertir al promotor en l'expedient de consulta de la modificació puntual de planejament que pretenia requalificar el sòl com no urbanitzable comú (expedient de consulta 17/1996), sense haver adoptat el canvi fins a la data. La proposta de fases realitzada en l'ampliació de l'estudi suposa retardar un canvi que havia d'haver produït fa temps i fins i tot que aquest no ho siga en la seua totalitat ja que a partir del 4t any i fins al final de l'explotació el 30% seguiria explotant-se per mitjà del sistema actual ascendent. S'estima que aquest canvi ja s'ha retardat en excés i que s'ha d'efectuar de forma completa i ràpida, no dilatant-se més.
  
En relació amb la morfologia final de restauració s'estima necessari, fins i tot tenint en compte la dificultat que presenta la zona per l'estat actual d'explotació, introduir alguna mesura correctora que la millore.
  
És necessari també introduir mesures correctores respecte al drenatge de la zona i també respecte a l'afecció a zones limítrofes situades fora del perímetre de l'explotació, en especial en relació a la necessitat de ser restaurades.
  
La ubicació de les plantes existents i totes les instal·lacions es considera que ha de ser en la plaça de pedrera per a reduir l'impacte paisatgístic i permetre una millor integració, i igualment ha de preveure's el seu desmantellament i restauració perquè la zona recupere el seu caràcter forestal una vegada acabada l'activitat.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 3c del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989 d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte d'explotació minera denominada El Portixol al paratge del Portixol al terme municipal d'Ontinyent (València), el promotor del qual és Áridos y Construcciones El Portixol, SA, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació sempre que es porte a terme d'acord amb el que indica l'estudi d'impacte ambiental i l'annex d'ampliació del mateix, com també les condicions de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicions per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. S'adoptarà el sistema d'explotació descendent i s'abandonarà per complet l'actual, ascendent, en un termini màxim de dos anys a partir de la notificació de la present declaració. No s'accepten les fases proposades en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental presentat.
  
El sistema descendent consistirà a accedir a la part superior de l'explotació i explotar progressivament per mitjà de bancs en sentit descendent, de manera que una vegada abandonat el superior i explotant l'inferior s'efectue la restauració de l'abandonat.
  
2. La plaça de pedrera no haurà de ser una plataforma plana uniforme, sinó que se li donarà un lleuger pendent amb xicotets escalons. Es corregirà l'excessiva linealitat de les formes en l'estat final de la restauració.
  
3. Els bancs de restauració es dissenyaran amb lleuger contrapendent cap a l'interior i cap als laterals de manera que evacuen aigües cap a la part inferior de l'explotació, evitant que el desguàs genere problemes en la carretera pròxima.
  
4. En l'execució del camí d'accés a la part superior de l'explotació s'adoptaran mesures per a evitar que es produïsquen despreniments que afecten a la porció de vessant situar fora dels límits d'explotació, com també a la carretera pròxima. I igualment respecte del barranc situat en l'extrem SO del límit d'explotació.
  
5. Les plantes de trituració, aglomerat asfàltic, les recollides de materials per a les mateixes, com també la resta d'instal·lacions se situaran en la plaça de pedrera. S'haurà d'establir una pantalla vegetal, amb les mateixes espècies utilitzades per a les plantacions en la resta de pedrera, per a reduir-ne la visibilitat des de la carretera pròxima.
  
6. Una vegada concloga l'explotació minera de la zona s'hauran de desmantellar totes les instal·lacions, incloses les plantes de trituració i d'aglomerat asfàltic, i restaurar les zones afectades.
  
7. Les espècies i proporcions d'aquestes per a les plantacions, i la densitat total de plantació seran les indicades en l'annex ampliació de l'estudi.
  
8. Es restaurarà la zona situada a l'est de l'explotació, a l'altre costat de la carretera i al costat del barranc, retirant els estèrils acumulats, que es reutilitzaran en la restauració de la pedrera, i s'efectuarà la revegetació igual que en l'explotació. Es restauraran igualment les zones situades al sud i NE de l'explotació, fora dels seus límits, i que s'han vist afectades per aquesta.
  
9. Si durant el procés d'explotació de la pedrera es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, i de conformitat al que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 18 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 280/2002-AIA
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana
  
Promotor: Ajuntament de Llíria
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT
  
Localització: terme municipal de Llíria
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
- Adaptar el planejament vigent, de 1985, a la Llei 6/1994, de 15 de novembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de l'activitat urbanística, a la Llei 4/1992, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable, a la Llei 6/1998, de 13 d'abril, sobre règim del sòl i valoracions, com també a altres disposicions legals i reglamentàries.
  
- Millorar l'ordenació urbanística en el sòl urbà - nucli urbà.
  
- Ordenar detalladament els sectors de sòl urbanitzable residencial, per a facilitar el seu desenvolupament urbanístic, regularitzant urbanitzacions irregulars amb els efectes previstos en la LRAU.
  
- Establir la xarxa primària i estructural de dotacions públiques, en particular viaris i parcs públics: Mura, Sant Vicent i Sant Miquel.
  
- Potenciar el desenvolupament econòmic del municipi, creant nou sòl industrial i del sector terciari, i regularitzant situacions preexistents que no s'adeqüen al planejament en vigor.
  
- Protecció del medi físic, tant de respecte de l'agricultura, com de les àrees de valor ecològic, forestal i semblants (la Concòrdia, les Travesses, vedat del Català, muntanya de Sant Miquel, etc.).
  
- Protecció del patrimoni històric, artístic, arquitectònic i arqueològic, a través del catàleg i altres mesures.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. El Pla general d'ordenació urbana presenta un plantejament molt positiu de cara a la identificació i delimitació, de la manera més precisa possible, dels nombrosos nuclis de població existents en el terme municipal (se'n van comptar fins a 65 en sòl no urbanitzable), independentment de la classificació del sòl en què s'inclouen.
  
L'objectiu que es persegueix, segons la memòria justificativa del pla general d'ordenació urbana, és el de donar solució als grans problemes ambientals de sanejament, entre altres, que genera la dispersió urbanística residencial desenvolupada sense infrastructures bàsiques, construint depuradores de reduïdes dimensions connectades a les xarxes de clavegueram en totes les urbanitzacions classificades com a sòl urbà o urbanitzable i a tots els nuclis de població delimitats pel PGOU en sòl no urbanitzable.
  
Pel seu alt grau de desenvolupament i consolidació, recolzada en ocasions per projectes urbanístics com és el cas de la modificació puntual núm. 13, la modificació puntual Montecollado i les actuacions del Pla de Carrases, aquestes últimes d'ús industrial, entre altres, s'han constituït nombrosos nuclis de població com a sòl urbà agrupats en tres grans àrees. La primera d'aquestes, la de l'entorn de Sant Vicent, cobreix una important superfície, pròxima a les 550 ha, que escombra la projecció del nucli principal de població en un arc que va des de l'est cap al nord, prenent com a límit físic el traçat de la CV-35. A aquesta, li segueixen les actuacions localitzades a un costat i a l'altre de l'esmentada carretera però ja a les proximitats de Domeño, conegudes com Montecollado i Pla de Carrases (Laboratorios Radio), si bé la seua superfície és notablement inferior ja que entre ambdós a penes superen les 70 ha. Incloent algun altre sector industrial, com també l'àmbit del pla especial el Prat, s'estaria parlant, segons el pla núm. 3 de l'estudi d'impacte ambiental de l'ordenació proposada del terme municipal d'un total de 47 nuclis de població considerats com a sòl urbà, i sobre els quals es pressuposa l'existència d'infrastructures suficients o bé de projectes per a la seua dotació.
  
El sòl urbanitzable residencial es desglossa en dos grans apartats. El primer d'aquests, és el que fa referència als nous sòls urbanitzables de l'entorn més immediat del nucli urbà, que possibilita així el creixement del mateix i implica un poc més de 65 ha. Per la seua banda, el sòl urbanitzable aïllat es distribueix de manera més o menys homogènia per la superfície del terme municipal almenys fins a les proximitats del terme de Casinos i de la forest la Concòrdia. Dels 29 sectors que adquireixen l'esmentada classificació, amb un total que supera les 342 ha, 9 ja el tenien en el vigent instrument de planejament, mentre la resta està considerat com a sòl no urbanitzable fins a la data a excepció del SRA-28 vedat del Català, que és de nova creació. La justificació per a la inclusió de 19 sectors de sòl no urbanitzable en sòl urbanitzable es recolza en la consolidació de les situacions de fet dotades de millor accessibilitat, a més que resulta viable la gestió urbanística atés que sobre tots ells s'han subscrit convenis específics entre l'ajuntament i els representants de cadascun dels sectors per al desenvolupament d'un programa d'actuació integrada a un dia fix que dote dels serveis i infrastructures urbanes exigides per la LRAU, especialment pel que fa a la construcció de col·lectors i xarxa de clavegueram que connecte amb estacions depuradores d'aigües residuals.
  
Sobre el sòl no urbanitzable, i previsiblement per no haver redactat i aprovat els plans especials previstos en el Pla de 1985 i en la Llei del sòl no urbanitzable, s'han delimitat 43 nuclis de població dispersos que en nombroses ocasions suposen un risc important per a l'estabilitat dels valors ambientals de diverses parts del terme municipal, bé per la degradació paisatgística, bé pels abocaments al subsòl que es produeixen com a conseqüència de la falta d'infrastructures de sanejament. El total de la superfície afectada per aquests nuclis ascendeix a més de 188 ha. El planejament pretén l'acotació i contenció d'aquests aprofitant els límits ben definits que presenten amb la intenció de dotar-los d'accessos adequats i d'unitats de depuració com a serveis mínims per a tractar de minimitzar l'afecció ambiental que produeixen en l'actualitat.
  
II. El desenvolupament industrial de Llíria és un altre dels pilars que sustenta el Pla general d'ordenació urbana. Per a això es pretén potenciar l'eix viari Llíria - Casinos per mitjà de la creació de grans superfícies del sector secundari que col·loquen el municipi en els llocs de referència comarcal i de l'entorn metropolità de València aprofitant al seu torn la preexistència dels sectors industrials de Montecollado i de Laboratorios Radio. L'oferta, que ascendeix a més de 231 ha, permet l'assentament d'indústries de diverses grandàries i propòsits econòmics, com també l'ampliació de les activitats ja existents com és el cas, principalment, del sector SI-4.
  
III. El sòl terciari té per objecte regularitzar situacions espontànies comercials localitzades principalment en la carretera de Benisanó a Llíria, i reconéixer l'existència d'una cooperativa i de les instal·lacions culturals i educatives d'una institució privada. La seua superfície total abasta pràcticament les 42 ha.
  
IV. El sòl no urbanitzable es desdobla en les qualificacions de comú i protegit, i hi ha al mateix temps les següents categories de protecció: forestal, paisatgística, de regeneració, agrícola, arqueològica, ecològica i mediambiental, vulnerable a la contaminació, de risc d'inundació, cultural, de camins ramaders i d'infrastructures.
  
Mentre que la superfície de sòl no urbanitzable comú se situa entorn a les 6.282 ha, la superfície de sòl no urbanitzable protegit augmenta fins més enllà de les 16.312 ha.
  
Les modificacions introduïdes durant la tramitació de l'expedient han fet variar aquestes xifres, i particularment les superfícies corresponents al sòl no urbanitzable d'especial protecció paisatgística i forestal, tant en el nord (zona de la Concòrdia) com en el sud (afrontant amb els termes municipals de Villar, Bugarra, Pedralba i Benaguasil, per la qual cosa no s'hi aprofundeix més.
  
En la memòria justificativa es recullen els criteris que han portat a identificar les esmentades proteccions, si bé per facilitar la gestió posterior del sòl i el manteniment o foment dels valors ambientals dignes de protecció s'han introduït canvis al respecte.
  
V. Les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori incorporen, entre els aspectes urbanístics, criteris ambientals que han motivat determinades decisions a l'hora de dissenyar el pla general d'ordenació urbana.
  
VI. Les normes urbanístiques recullen en la secció 5a, per al sòl urbà d'habitatges aïllats, i en la secció 2a, per al sòl urbanitzable d'habitatges aïllats, i entre altres molts aspectes, les condicions transitòries relatives a les instal·lacions de sanejament i preveuen un termini de cinc anys des de l'aprovació del pla general d'ordenació urbana per a la inutilització de pous negres, fosses sèptiques i depuradores després de la realització de les obres d'urbanització. En cas de no realitzar-se les obres d'urbanització s'estableix el mateix termini per a la instal·lació d'unitats de depuració individuals d'oxidació total per a l'evacuació i tractament de les aigua residuals.
  
VII. Segons el pla I.2 de l'estudi d'impacte ambiental modificat, on apareixen els sistemes generals de sanejament, hi ha una àmplia xarxa de col·lectors existents o en fase d'execució que serveixen, en primer lloc, al nucli urbà, i posteriorment, a la pràctica totalitat de sòls urbans i urbanitzable independentment de l'ús establert. Aquesta xarxa es complementa amb una altra de col·lectors projectats que vindria a reforçar, sobretot, l'entorn de les urbanitzacions de Sant Vicent.
  
No obstant això, de les deu estacions depuradores que complementen i depuren els efluents de la xarxa de col·lectors només tres existeixen en la realitat, i les set restants únicament estan previstes.
  
VIII. Respecte als nuclis urbans en sòl no urbanitzable s'estableix també un règim urbanístic però que no preveu l'adequació ambiental d'aquests pel que fa a les condicions de sanejament i depuració es refereix.
  
IX. Dels quasi 18.000 habitants empadronats en 2002 (si bé l'ocupació és major donada l'orientació de segona residència que posseeixen la majoria dels habitatges aïllats del terme municipal), el present document de planejament preveu un desenvolupament potencial de més de 63.000 habitants en 2011.
  
3. Alternatives
  
El pla general d'ordenació urbana no presenta, en el seu estudi d'impacte ambiental, anàlisi d'alternatives de les propostes efectuades pel que fa a les noves classificacions de sòl urbanitzable, la qualificació del sòl no urbanitzable i la gestió dels sòls, especialment aquells que inclouen nombrosos nuclis de població amb graus d'urbanització inadequats i que comporten un elevat risc ambiental davant de l'absència de sistemes de depuració d'aigües residuals adequats, que no és ni més ni menys que un dels majors problemes ambientals del municipi.
  
No obstant això, amb la documentació facilitada i ampliada al llarg de la tramitació, i amb les justificacions presentades, es valoren positivament les solucions adoptades de cara a la regularització de les condicions d'urbanització dels sòls urbans i urbanitzable, com dels nuclis de població en sòl no urbanitzable, sense perjudici de l'adopció d'alguna mesura complementària recollida en l'última part d'aquest document.
  
Al mateix temps, resulta adequat plantejar un creixement natural del nucli urbà en tot l'arc nord, atesa l'existència de sòls en el sud amb característiques ambientals rellevants que desaconsellen el creixement en aquesta última línia.
  
Les dues grans apostes industrials es localitzen en un mateix vial, la carretera de Llíria a Casinos, sobre sòls que, excepte qüestions puntuals finalment resoltes com és el cas de l'afecció per risc d'inundació o la integració de la traça dels camins ramaders, no presenten limitacions importants i a més, en un dels casos, comporten l'ampliació de sòl industrial existent.
  
Pel que fa al sòl no urbanitzable, s'han produït canvis relativament significatius que han provocat l'ampliació d'algunes àrees de protecció paisatgística atenent a criteris de conservació, de gestió i d'ordenació territorial que impliquen una important millora respecte de les propostes inicialment remeses.
  
Finalment, la introducció del sector SRA-28 vedat del Català, sobre una àrea qualificada pel vigent instrument de planejament com no urbanitzable d'especial protecció i que fins al moment de l'exposició al públic de la documentació mantenia tal consideració, sí que comporta un canvi important en la concepció territorial ambiental per les característiques naturals de la zona, per la seua localització i per la seua extensió.
  
En aquest cas sí es va estimar necessari presentar un estudi d'alternatives de localització o de distribució del sector per a valorar les solucions que provoquen un menor impacte ambiental, incorporant-se el mateix amb la contestació a la primera ampliació sol·licitada.
  
L'esmentat estudi d'alternatives s'observa escàs i maneja variables de reduïda repercussió ambiental en relació amb els valors naturals que presenta la zona proposada inicialment.
  
Això, al costat d'altres aspectes relacionats amb l'esmentat sector, va motivar una segona sol·licitud d'ampliació que feia insistència en la necessitat de revisar, d'algun mode, la localització inicialment proposada plantejant un possible creixement cap a la carretera que uneix Llíria amb Marines i Olocau, encara que també resultaria acceptable una reordenació del sector proposat seguint uns criteris bàsics d'integració ambiental que permetera al camp de golf actuar com a matalàs d'amortiment d'impactes de les àrees forestals que componen la major part de la superfície del vedat del Català.
  
Finalment, davant de la situació precària de caducitat del període de suspensió de llicències del vigent pla general del municipi de Llíria, el consistori ha optat per sol·licitar l'aprovació parcial del document urbanístic posposant la tramitació del sector SRA-28 fins que es resolguen els distints problemes que fins a la data fan d'aquest una proposta ambientalment no acceptable.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 16 de juliol de 2002 l'Ajuntament de Llíria va remetre projecte tècnic, inclòs estudi d'impacte ambiental i expedient municipal relatiu al Pla general d'ordenació urbana, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el Diari Levante-EMV, de data 16 de juny del 2001 i en el DOGV núm. 4029, de 26 de juny de 2001.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar 209 al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Llíria, en el qual s'inclou l'aprovació provisional, la informació sobre el tràmit d'informació al públic realitzat i el pronunciament respecte de les al·legacions presentades.
  
Contrastada la totalitat de les al·legacions presentades en termini, registrant-se 210 contestacions, es constata l'absència d'al·legacions directes a l'estudi d'impacte ambiental, si bé un nombre molt reduït d'aquestes, concretament les al·legacions núm. 105, 153 i 198, fan referència al traçat i consideració dels camins ramaders en el document de planejament. Les consideracions fetes en els escrits suggerien una sèrie de canvis en la documentació amb l'objecte d'adaptar-la als traçats vigents, com també a la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
És de singular importància, per les possibles repercussions ambientals que puga comportar, el contingut de l'al·legació núm. 190, que proposava la inclusió d'un sòl urbanitzable amb destinació residencial i esportiva en el document definitiu del pla general d'ordenació urbana, allí on el document exposat al públic havia considerat una sèrie de valors mereixedors d'una especial protecció en sòl no urbanitzable.
  
La resta d'al·legacions, si bé en ocasions presenten matisos relacionats amb matèries pròximes al medi ambient, basen principalment el seu contingut en interessos particulars i privats, motiu pel qual no són valorades en la present tramitació.
  
També cal fer constar la presentació, per part de l'Ajuntament de Benisanó, de la Direcció Territorial de Medi Ambient, de la Direcció General de Patrimoni Artístic i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, d'informes o al·legacions a la documentació presentada que pogueren haver motivat la modificació de la documentació inicial, sent les tres últimes les que contenen una component ambiental que ha sigut tinguda en compte en la tramitació.
  
Amb motiu de l'esmentada al·legació núm. 190, i per les característiques del seu contingut, es va considerar necessari exposar al públic el conveni subscrit amb l'Ajuntament de Llíria per al desenvolupament d'un sector residencial - esportiu amb una superfície de 2.248.935'86 m² incloent la xarxa primària adscrita a aquest. La publicació dels anuncis va tenir lloc en el diari Levante-EMV, en data 22 de maig de 2002, com també en el DOGV núm. 4258, de data 28 de maig de 2002.
  
Segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Llíria, es van presentar 7 al·legacions a l'esmentat conveni, i l'Ajuntament les ha desestimades en la seua totalitat.
  
Les quatre primeres al·legacions no tenen contingut ambiental, mentre que la cinquena fa una fugaç aproximació a la problemàtica de l'aigua en relació amb l'explotació dels aqüífers, i se sol·licita al mateix temps que no s'afecte la flora, la fauna i el medi ambient sense aportar més dades al respecte. Les dues últimes al·legacions presenten el mateix contingut i l'única menció a continguts ambientals es basa en l'absència d'un informe favorable de l'estudi d'impacte ambiental del pla parcial. Respecte a açò últim, cal considerar que la documentació de l'esmentat projecte està incorporada a l'expedient i que el mateix és objecte d'avaluació d'impacte ambiental junt amb el pla general d'ordenació urbana en el qual s'emmarca.
  
2. Al·legacions presentades durant la tramitació d'avaluació d'impacte ambiental
  
Onze han sigut les al·legacions presentades al pla general d'ordenació urbana durant el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental, prenent totes com a punt en comú el desenvolupament urbanístic motivat per la presentació de l'al·legació núm. 190 en relació amb la creació d'un sector de sòl urbanitzable de més de 2.000.000 m² en els paratges coneguts com la Maimona, el vedat del Català i el Tos Pelat, amb destinació residencial i esportiva.
  
Els aspectes de caràcter ambiental tractats en les distintes al·legacions, alguns d'ells comuns, se resumeixen a continuació:
  
- La classificació, com a sòl urbanitzable residencial i d'oci, d'un sòl considerat fins aqueix moment com no urbanitzable d'especial protecció paisatgística.
  
- La falta d'alternatives en el context de la revisió del pla general d'ordenació urbana.
  
- La falta de justificació de la necessitat de la requalificació quan en el municipi hi ha sòl urbà o urbanitzable sense desenvolupar.
  
- La falta de garanties de cara a l'abastament d'aigua, bé per incapacitat de la infrastructura, bé per la inexistència de recurs, tant per a consum com per a reg del camp de golf que es pretén implantar.
  
- La invalidesa de l'estudi d'impacte ambiental a causa de les deficiències que presenta, relacionades totes elles amb la falta d'alternatives ja comentada, l'absència de referències arqueològiques i l'escassa profunditat o encert a l'hora d'identificar espècies de la flora i la fauna presents en les àrees estudiades, a més de nombroses dades errònies i d'apreciació.
  
- El traçat i tractament incorrecte del camí ramader denominat Antic Assagador de Castella o Sendera de Bétera.
  
- La falta de definició de les característiques de la xarxa de sanejament associada a la depuradora que es pretén implantar, com també d'aquesta mateixa.
  
- La inexistència d'infrastructura i recurs per a assegurar l'abastament d'aigua potable i de reg, segons les condicions que recull el projecte.
  
- L'existència d'una reserva de caça.
  
- La posició social en contra del projecte, per mitjà de la recollida de firmes.
  
- La presència de ruscos d'abelles.
  
- La classificació i qualificació del sòl per aplicació de la Llei 4/1992, de 5 de juny, del sòl no urbanitzable, de la Llei 6/1998, de 13 d'abril, sobre el règim del sòl i valoracions, i de la modificació de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal, de la Comunitat Valenciana, en relació amb les característiques de l'entorn.
  
- L'adaptació de les construccions a l'ambient.
  
- La presència d'una instal·lació pirotècnica en les proximitats del sector a classificar.
  
- La presència d'orquídies.
  
- La consideració que realitza el pla forestal de la Comunitat Valenciana.
  
S'ha presentat, fins i tot, un estudi alternatiu de les característiques biològiques i ambientals del vedat del Català on es descriuen les unitats paisatgístiques que componen l'estructura de l'àrea d'estudi, i que van des dels cultius de regadiu i de secà fins a arribar a la massa forestal i de matoll, sense oblidar les àrees urbanitzades. Es considera la zona com una illa de característiques naturals que s'ha quedat pràcticament inalterada des que es tenen registres gràfics (1956).
  
L'anàlisi de la vegetació i la flora dóna una àmplia llista d'espècies observades en les visites de camp, juntament amb una altra un poc més reduïda d'espècies potencials. Els exemplars identificats no tenen un grau de protecció estricte, i s'emmarquen principalment en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, de la Generalitat Valenciana i es caracteritzen per la seua àmplia distribució bé en el territori valencià, bé a nivell provincial o comarcal.
  
En qualsevol cas, s'han utilitzat taules resums on no es concreta si les espècies allistades són les identificades en el medi o bé les potencials, ateses les característiques de l'entorn.
  
Una cosa semblant ocorre amb l'anàlisi de la fauna, on s'indiquen espècies producte de l'observació directa i de la potencialitat de l'àrea però no s'identifiquen de manera individual en les taules resum. En qualsevol cas, la valoració de la fauna, recolzada en el que disposa el Decret 265/1994, de 20 de desembre, que no té validesa legal, no preveu exemplars que no es troben classificats en els conceptes de cinegètics, tutelats o protegits. D'altra banda, la valoració segons els criteris de BirdLife International, a falta d'informació sobre si les espècies identificades són producte de l'observació o de la potencialitat de la zona, recull espècies segures, en declivi i vulnerables.
  
En definitiva, l'estudi presentat mostra l'abundant diversitat de vegetació i fauna de l'entorn del vedat del Català, que sense ser excepcional pel que fa a la valoració de les espècies que allí es troben, sí que comporta una gran extensió de bosc mediterrani ben estructurat unit a zones de pastius semiàrids amb una enorme potencialitat de cara a albergar noves espècies, algunes amb major valor fins i tot que les presents, que han demostrat la seua continuïtat en els últims cinquanta anys i el ús prioritari, excepte interessos públics que interessen el contrari, ha de ser la conservació i potenciació dels valors naturals que alberga, màximament quan la representació d'aquest tipus d'àrees en l'entorn municipal no és excessiva, per la qual cosa el seu valor relatiu augmenta.
  
D'altra banda, l'estudi presentat indica una sèrie de deficiències pel que fa a la valoració efectuada per l'estudi d'impacte ambiental específic del sector, les mesures correctores i les alternatives presentades durant la tramitació de l'expedient.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
Durant la tramitació de l'expedient s'han sol·licitat sengles ampliacions de documentació a l'Ajuntament de Llíria per considerar que no tots els aspectes del Pla general d'ordenació urbana, des d'un punt de vista ambiental, estaven degudament resolts.
  
En el primer informe, remés a l'Ajuntament en data 15 de gener de 2003, es recollien els aspectes següents:
  
- Adequar els distints nuclis de població, classificació de sòls i superfícies després d'una descripció més detallada del medi físic recolzada en l'elaboració de documentació cartogràfica a la mateixa escala que l'emprada en els plànols d'ordenació, que incloga en qualsevol cas informació sobre incendis forestals, activitats extractives, abocadors, àrees degradades, pous per al proveïment d'aigua potable i de reg, forests d'utilitat pública i estacions depuradores d'aigües residuals, a més de la cartografia de riscos, especialment en allò que s'ha relacionat amb l'adequació al Patricova.
  
- La interacció del planejament amb els camins ramaders classificats en el terme municipal.
  
- El compliment de les distàncies a abocadors existents dels nous sòls urbanitzable i dels sòls urbans de nova classificació.
  
- Explicació de metodologies i variables emprades per a l'establiment d'unitats ambientals, com també la relació compatible entre les característiques potencials del sòl i els usos previstos pel planejament.
  
- La valoració del recurs aigua potable, el tractament de les aigües residuals depurades i la gestió dels residus en funció de les seues característiques fisicoquímiques, identificant aquells punts relacionats amb algun d'aquests aspectes, els seus àmbits d'abastament o afecció, les entitats encarregades de la gestió i els certificats corresponents respecte al seu funcionament i capacitat per al desenvolupament urbanístic previst.
  
- La possible repercussió ambiental sobre sòl no urbanitzable de les infrastructures que requereixen els nous sòls urbanitzable.
  
- La relació entre les àrees industrials i residencials, especialment els paràmetres de contaminació atmosfèrica.
  
- La falta de concreció d'algunes de les mesures correctores proposades.
  
Menció especial i a banda requeria el sector SRA-28 vedat del Català, incorporat amb motiu d'una al·legació durant el període d'informació pública del Pla general d'ordenació urbana i que venia a proposar la classificació com a sòl urbanitzable d'una àrea identificada per l'estudi d'impacte ambiental com destacada pels seus valors ambientals i mereixedora de protecció. Els aspectes concrets relatius a la justificació del sector se resumeixen a continuació:
  
- Justificació de la ubicació elegida, adequant les solucions al manteniment dels valors ambientals destacats en l'estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana, augmentant l'escala de treball i inventariant les espècies vegetals allí presents per a permetre contrastar la situació inicial amb la prevista.
  
- Justificació de la procedència, qualitat i quantitat d'aigua de reg, com també de les necessitats hídriques de l'equipament esportiu.
  
- Descripció i valoració dels productes fitosanitaris a usar.
  
- Obtenció de canvis d'ús de l'aigua de reg per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
- Justificació del tractament dels residus vegetals i de la procedència dels materials de farciment a usar per a l'obtenció dels perfils morfològics finals.
  
- Adequació paisatgística del projecte.
  
- Valoració de les infrastructures necessàries en relació amb les àrees de sòl no urbanitzable afectades.
  
L'Ajuntament de Llíria va remetre contestació i documentació modificada en data 21 de febrer de 2003 que venia a complir gran part dels aspectes requerits, si bé deixava altres encara per definir. Posteriorment, en dates 22 i 29 de maig de 2003 l'Ajuntament de Llíria va remetre plànols modificats motivats per l'informe del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, com també per l'emés per la Direcció General de Patrimoni Artístic, considerant completada la informació necessària per a l'avaluació d'impacte ambiental del pla general d'ordenació urbana a excepció del sector SRA-28.
  
Per aquest motiu, en data 1 de juliol de 2003 es va remetre un segon informe a l'Ajuntament de Llíria apuntant la necessitat d'adequar la localització de l'esmentat sector respecte de la seua inserció territorial donats els valors ambientals detectats en l'àrea afectada, com també resoldre una sèrie d'aspectes tècnics relacionats amb el camp de golf. El contingut de l'informe es resumeix a continuació:
  
- Per les característiques de la zona, no es justifiquen les solucions de projecte presentades inicialment que destacaven àrees singulars dins de la superfície de vegetació natural, i es manté la superfície així identificada sota el mateix tractament ambiental i, en conseqüència, urbanístic.
  
- No s'han tingut en compte, per a l'anàlisi de les alternatives, el desplaçament de les edificacions i el camp de golf cap al nord-oest de la localització actual, circumstància que a priori implicaria una menor repercussió ambiental una vegada resolts els problemes tècnics.
  
- Els principals aspectes tècnics a justificar recauen en el càlcul de les necessitats hídriques de reg, en la valoració dels sistemes d'aportació de l'aigua residual depurada (sense oblidar el preceptiu canvi d'ús atorgat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer) i en l'ocupació de fitosanitaris i adobs.
  
En data 10 de juliol de 2003, l'Ajuntament de Llíria va remetre certificat de l'acord del Ple de data 8 de juliol de 2003 pel qual s'aprova sol·licitar a la Conselleria de Medi Ambient que emeta una declaració d'impacte ambiental favorable a la revisió del PGOU de Llíria, deixant en suspens el sector de sòl urbanitzable residencial i terciari SUD/SRA-28 vedat del Català (camp de golf), més una franja de 200 metres d'amplària en el límit nord-oest del sector, per tal d'estudiar i concretar l'àmbit final d'aquest sector i, si és procedent, el seu possible desplaçament cap a aquella orientació, tal com suggereixen els informes tècnics d'aquella Conselleria, i per ser aquest l'únic punt de l'estudi d'impacte ambiental del nou pla general sobre el qual es formulen inconvenients en els dits informes.
  
S'adjuntava, a més, còpia dels plànols modificats amb motiu de l'informe emés per la Unitat de Camins Ramaders de la Direcció Territorial de València.
  
La decisió del consistori es fonamenta en la situació crítica a qui s'ha arribat, des d'un punt de vista urbanístic, després de la finalització del termini legal de suspensió de l'atorgament de llicències, que torna a posar en vigor les consideracions del pla general d'ordenació urbana de 1985, amb les consegüents contradiccions que podrien ocasionar respecte del nou planejament.
  
Informes sectorials
  
Durant la tramitació de l'expedient s'ha sol·licitat informe sectorial a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i a la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, en data 15 de gener de 2003, i a la Direcció General de Patrimoni Artístic, en data 17 de gener de 2003.
  
En data 8 de maig del 2003, l'Ajuntament de Llíria va remetre l'informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic, que concloïa favorablement la valoració del pla general d'ordenació urbana i del catàleg de béns i espais protegits si bé incorporava una sèrie de correccions sobre el primer document, resumides a continuació:
  
- S'haurà de delimitar l'àmbit de l'entorn de protecció proposat per a les muralles i s'haurà de proposar una normativa transitòria per a l'esmentat entorn.
  
- S'inclourà en les normes urbanístiques normativa del nucli històric tradicional.
  
- Pel que fa a l'autorització d'actuacions arqueològiques, i en compliment de l'article 60 de la Llei de patrimoni cultural valencià, tota actuació arqueològica o paleontològica haurà de ser autoritzada expressament per la Conselleria de Cultura i Educació.
  
- S'haurà de presentar un document refós o corregit del catàleg que incloga les següents consideracions:
  
- Incloure en la fitxa corresponent del catàleg la consideració de BIC i BRL d'aquells edificis que ho són, amb el màxim nivell de protecció.
  
- S'haurà de refer la documentació relativa als edificis i conjunts d'interés del patrimoni arquitectònic inclosos en el catàleg i formalitzar-la en fitxes semblants a la resta d'edificis catalogats.
  
- Incloure les fitxes dels elements protegits del terme municipal fora del nucli urbà.
  
- Incloure les fitxes dels jaciments arqueològics.
  
- Aclarir gràficament o literalment el règim urbanístic que afecta els edificis catalogats i les parcel·les on s'ubiquen sobre les discrepàncies entre l'aprofitament urbanístic proposat i la catalogació, prevalent òbviament el de l'edifici catalogat.
  
- S'haurà de justificar la seua falta d'inclusió en el catàleg de la plaça Major núm. 34 i dels carrers Joan d'Àustria núm. 6, Rei Xuxena núm. 16 i San Juan de Mata núm. 4.
  
En data 18 de juny de 2003 es va rebre contestació per part de la Direcció Territorial de Medi Ambient de València, indicant-se els següents aspecte:
  
- La zona on s'ubica el projecte no afecta cap espai natural protegit ni cap instrument d'ordenació ambiental dels previstos en la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
- L'article 16 d'aqueixa mateixa llei considera protegides totes les coves, avencs i la resta de cavitats subterrànies síties en el territori de la Comunitat Valenciana, i prohibeix tota alteració o destrucció de les seues característiques físiques, com també l'extracció no autoritzada de qualsevol classe de materials naturals o artificials del seu interior i la introducció de rebuigs i objectes de qualsevol tipus que puguen alterar les condicions d'equilibri ecològic existent.
  
- En el punt 4.3 de l'estudi, que es refereix a les modificacions en el règim de protecció del sòl urbanitzable, es menciona que la protecció forestal i paisatgística és la més important dins de la classificació del sòl no urbanitzable del terme i inclou, entre altres àrees naturals d'interés, el vedat del Català.
  
- Açò contrasta que l'estudi no considera entre les formacions boscoses i de matoll d'aquella zona, i amb la proposta com a sud d'aquella zona i el desenvolupament d'una urbanització d'ús global residencial.
  
- En aquest sentit, i amb data 25 d'abril de 2003, ja es va emetre un informe sobre el medi natural de l'esmentat paratge i el seu valor per a la conservació de la biodiversitat, en el qual es concloïa que aquest paratge havia de mantenir la classificació de sòl no urbanitzable protegit actualment existent i les normes urbanístiques determinar la conservació com a únic ús compatible.
  
- Segons consta en els plans de l'expedient, no resulta afectada superfície inclosa en el Catàleg de forests d'utilitat pública ni forest de consorci gestionada per la Secció Forestal. Sí que resulta afectada superfície forestal.
  
- En la zona denominada vedat del Català es classifica com a sòl urbanitzable una superfície considerable de sòl forestal, que coberta de pinar adult actualment es classifica com a sòl no urbanitzable protegit. Aquesta zona s'ha assenyalat sobre una ortofoto com a pertanyent a una tessel·la de superfície forestal que abraça també terrenys al terme d'Olocau. Per a una possible urbanització hi ha nombroses alternatives en sòl agrícola, sense disminuir la superfície forestal de la zona.
  
- Cal destacar la dificultat d'identificar altres possibles parcel·les afectades, en no existir en els plànols referència de coordenades, i és possible l'existència d'algun altre cas com l'esmentat, encara que de menor entitat, de sòl forestal afectat.
  
- En raó de la requalificació de sòl forestal com a sòl urbanitzable, s'emet un informe negatiu sobre l'estudi d'impacte del Pla general d'ordenació urbana de Llíria.
  
- La Unitat de Camins Ramaders constata algunes discrepàncies en el traçat dels camins ramaders del terme municipal respecte a com van ser legalment classificades segons l'Ordre Ministerial, de data 21 de març de 1972 (BOE 19/04/1972) i concretament les que a continuació s'allisten i es tornen a traçar en plànol adjunt:
  
· Sendera de la Monrabana
  
· Sendera de Bétera
  
· Assagador del camí Vell de Llíria a València
  
- De l'existència d'antecedents històrics sobre camins ramaders en el terme municipal de Llíria en l'Arxivo Histórico Nacional ?diversos-Mesta, 814- com de l'expedient de delimitació dels camins de l'esmentat terme municipal en relació amb el cadastre parcel·lari a què es refereix el Butlletí Oficial de la Província de València, de 3 de febrer de 1930, s'indueix que en els treballs cadastrals de rústica practicats en aquest municipi, entre 1929 i 1936, òbviament s'hagueren d'haver tingut en consideració, ja que l'Instituto Geográfico y Cadastral ja les intitulava com «sendera reial», «sendera de bestiars» o «assagador». És per això que el traçat reproduït en l'expedient de referència és conseqüent amb aquestes dades, ja que sembla ser que s'han pres com a base les mencionades referències cadastrals.
  
- Davant de les discrepàncies assenyalades entre els camins ramaders delimitats, i fins i tot fitats, segons el referit expedient, i el posteriorment classificat l'any 1972, per analogia amb l'expedient núm. 1996005\_vvpp relatiu al terme municipal de Náquera, i segons el seu informe jurídic, de conformitat amb la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders (BOE núm. 71, de 24 de març) i la sentència de 10 de juny de 1991, de la sala tercera del Tribunal Suprem «s'estima necessària la modificació de l'ordre de classificació...»
  
- Finalment, quant al traçat de la sendera de Bétera al seu pas per la urbanització San Gerardo, haurà de reflectir-se, el més fidel possible, la seua situació anterior a la modificació de traçat que recull l'esmentada ordre ministerial ja que encara, el promotor d'aquesta no ha ofert els terrenys necessaris i en condicions òptimes per a procedir a la permuta.
  
Amb motiu de les al·legacions presentades, s'ha rebut també un informe de Servei Territorial d'Indústria i Energia en data 11 de juny de 2003 (remés novament en data 15 de juliol de 2003), indicant el següent:
  
- L'article 44 del vigent Reglament d'explosius, Reial Decret 230/1998, de 16 de febrer (BOE núm. 61, de 12 de març de 1998), exposa clarament el següent:
  
«Serà preceptiu l'informe del Ministeri d'Indústria i Energia en els expedients administratius d'autorització d'obres i serveis en terrenys compresos dins de les distàncies d'emplaçament indicades en la Instrucció tècnica complementària núm. 11».
  
«Es requerirà que l'esmentat informe siga favorable quan es pretenga transformar en urbanitzable o edificable el sòl comprés dins de les indicades distàncies que no tinguera aquelles qualificacions en el moment d'obtenir la llicència municipal per a l'establiment de les fàbriques»
  
- L'actual pirotècnia Ricardo Caballer, SA va ser autoritzada en data 16 de març de 1974 per la Direcció General de Seguretat del Ministeri de la Governació.
  
- El pla identificat com SCC-5 (aportat pel Sr. José Vicente Edo Vázquez) de l'estudi d'impacte ambiental denominat sector vedat del Català - ordenació, de data gener de 2003, promotor l'Ajuntament de Llíria, pertanyent al Pla general d'ordenació urbana de Llíria, no preveu el taller de pirotècnia Ricardo Caballer, SA situat en el terme municipal d'Olocau ni la seua incidència sobre aquest.
  
Tampoc es disposa de cap estudi d'afecció entre el complex residencial camp de golf en la partida vedat del Català i l'esmentada pirotècnia, i es desconeix el nombre màxim de persones que residirà en el complex, situació, nombre de residències i els tipus, etc.
  
Afeccions legals
  
1. El municipi de Llíria es troben classificats sis camins ramaders segons l'Ordre Ministerial de 21 de març de 1972 (BOE núm. 94, de 19 d'abril, i BOP de 15 d'abril). Aquests són:
  
- Carrerada Reial d'Alcublas a Benaguasil, amb 75'00 metres d'amplària.
  
- Carrerada Reial d'Aragó, amb 75'00 metres d'amplària.
  
- Sendera de Monrabana, amb 20'00 metres d'amplària.
  
- Sendera del Carril, amb 20'00 metres d'amplària.
  
- Sendera de Bétera, amb 20'00 metres d'amplària.
  
- Assagador del camí Vell de Llíria a València, amb 5'00 metres d'amplària.
  
Els últims plànols de classificació facilitats per l'ajuntament incorporen els traçats corresponents als sis camins ramaders, corregint la falta de grafisme de la seua amplària legal a escala, com també algunes desviacions respecte del seu traçat legal.
  
Per aplicació de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, el contingut del qual es reconeix en les normes urbanístiques, la classificació i protecció dels camins ramaders se sobreentén per damunt de les classificacions de sòl urbà i urbanitzable, llevat que a través dels procediments reglats es dispose el contrari.
  
En aquest sentit, cal considerar que la gestió dels sòls urbanitzable haurà de supeditar-se i condicionar-se a les tramitacions pertinents de cara al compliment de la legislació vigent.
  
2. Al nord del terme municipal de Llíria apareix la forest d'utilitat pública denominada la Concòrdia que presenta uns límits molt angulosos i en ocasions fragmentacions físiques que deixen illes amb l'esmentada catalogació.
  
Segons la cartografia disponible, la totalitat de la superfície catalogada com a forest d'utilitat pública es correspon amb sòl no urbanitzable d'especial protecció, si bé és cert que aquesta es troba subdividida en distintes categories de qualificació. En qualsevol cas, els terrenys qualificats com de protecció agrícola es distribueixen de manera generalitzada, excepte xicotets errors puntuals, sobre àrees de cultiu ja transformat i es caracteritzen per una normativa urbanística prou restrictiva amb els usos, per la qual cosa el risc de transformació i de pèrdua dels valors que van motivar la catalogació és, en qualsevol cas, reduït.
  
3. Per la considerable grandària del terme municipal, poques són les rambles i els llits que el travessen, i hi destaquen principalment dues: la rambla Primera i la rambla Castellana.
  
Els cursos d'ambdós, com també la resta de la xarxa hidrològica, es troben qualificats com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, amb normativa urbanística específica que limita els usos a implantar, sense perjudici de les limitacions que establisca la vigent legislació en matèria d'aigües com també l'organisme competent en la matèria.
  
4. Segons les dades consultades, hi ha fins a 73 jaciments arqueològics catalogats en el terme municipal.
  
El planejament incorpora una qualificació de sòl protegit específica per a aquests punts, que en qualsevol cas ha sigut confrontada per la Conselleria de Cultura i Educació i han emés informe favorableme del document del Pla general d'ordenació urbana i el Catàleg de béns i espais protegits amb l'excepció del compliment d'una sèrie de condicionants que l'Ajuntament de Llíria ha assumit i que presumiblement s'han incorporat a la documentació definitiva que es pretén aprovar.
  
Consideracions ambientals
  
1. Des d'un punt de vista geològic, el municipi de Llíria es pot dividir en tres grans àrees corresponents als períodes juràssic, terciari i quaternari.
  
El primer d'aquests es localitza al nord del terme municipal, en coincidència amb els relleus de la forest la Concòrdia, on alternen margues i calcàries. La zona central del terme es correspon amb una planura argilosa quaternària. Finalment, els relleus de l'entorn del parc de Sant Vicent i de l'oest del nucli urbà, al sud del terme municipal, tenen representació terciària per mitjà de les calcàries lacustres.
  
El cretaci està present de manera puntual a l'oest i al nord del terme municipal de Domeño i a l'àrea de Sant Miquel.
  
Les àrees més permeables (però amb un major gruix no saturat) són, precisament, aquestes últimes. El planejament proposa sobre aquestes sòl no urbanitzable d'especial protecció on el manteniment de les condicions naturals i paisatgístiques és el principal objectiu. A més, sobre aquestes zones la presència de nuclis de població dispersos no és alarmant. L'únic punt negre al respecte és el de la infrastructura que funciona com a abocador de residus municipals, circumstància que cabria resoldre puntualment.
  
Un grau més enllà en la vulnerabilitat de la contaminació dels aqüífers presenta l'entorn més immediat al nucli urbà en els flancs nord i oest, fins arribar al terme municipal de Domeño. Amb un gruix un poc més reduït, aquesta zona presenta limitacions quant als usos. La majoria de la superfície afectada, la identifica el planejament com una àrea protegida per aquesta mateixa raó, mentre que els usos dominants no són sinó conseqüència de la regularització d'assentaments residencials preexistents. L'únic ús de nova creació amb entitat suficient és el del polígon industrial confrontant amb els Laboratorios Radio, al costat de la carretera Llíria - Domeño - Casinos, orientat a l'ús extensiu ja que està pensada per a indústries grans, i queda prevista en qualsevol cas la solució respecte del sanejament.
  
Finalment, la resta del terme municipal presenta un grau baix de vulnerabilitat no només per la baixa permeabilitat dels materials sinó també pel gran gruix i el caràcter excepcional de l'aqüífer subjacent. Sobre aquestes àrees el planejament no proposa sinó regularitzar les construccions i usos existents a excepció del polígon industrial Capablava i el sector SRA-28, a priori compatibles amb la circumstància tractada.
  
Respecte a l'estabilitat del terreny, la majoria dels punts que presenten problemes es localitzen en l'entorn de la Concòrdia i en l'extrem occidental del terme municipal, allunyats de les noves propostes urbanístiques i majorment englobats en sòls protegits amb limitacions importants de cara als usos que s'han d'implantar.
  
2. La major part de la planura quaternària que s'estén pel municipi posseeix característiques prou acceptables per al cultiu, ús que domina en l'actualitat. No obstant això, hi ha àrees més o menys puntuals i disperses que presenten característiques excepcionals. Aquestes es localitzen en el punt més pròxim entre les rambles Primera i Castellana, en la planura que separa el nucli urbà de Llíria i el terme municipal de Benisanó i al nord del nucli urbà. El planejament recull en la seua majoria figures de protecció per a aquestes àrees, especialment la zona pròxima al terme de Benisanó.
  
Les noves àrees industrials es localitzen sobre la mencionada planura, però en qualsevol cas la superfície afectada és mínima i poc representativa. Per la seua banda, el sector SRA-28 afecta a una zona amb una baixa capacitat agrícola, principalment, per l'escassetat de sòl productiu i l'alt grau de pedregositat del terreny, d'origen calcari, amb afloraments en superfície d'aquest material.
  
3. Sense entrar a valorar específicament la vegetació del terme municipal de Llíria, per la seua extensió i varietat, sí es pot dir que l'àmplia i profunda transformació del territori que ha patit la major part de la superfície municipal ha desembocat en una predominança dels cultius sobre la vegetació natural, alternant-se secà i regadiu però amb un important impuls d'aquest últim en els últims anys, especialment en el sector citrícola.
  
La vegetació natural ha quedat, relegada a les àrees morfològicament més dinàmiques, on la forest de la Concòrdia és el seu màxim exponent, si bé els incendis forestals han reduït els estadis evolutius a etapes de matolls i espartars en alguns casos. La resta de les àrees naturals, amb presència generalitzada de Pinus halepensis, es distribueix de manera més o menys homogènia per la franja sud del terme municipal, a excepció de la zona de la Monrabana i del sector SRA-28, del que ja s'ha parlat i informat amb major profunditat pel que fa a la composició vegetal.
  
Excepte en aquest últim cas, les àrees de nova creació es localitzen en terrenys de cultiu, sense afecció a vegetació o terrenys naturals excepte en casos puntuals.
  
4. Alguna cosa semblant al que descriu l'apartat anterior ocorre amb la fauna. Aquesta es troba àmpliament familiaritzada amb l'activitat humana en les àrees de la planura quaternària per l'alt grau de meteorització que caracteritza als usos i assentaments en el municipi, i queda relegada aquella que presenta un major interés a les àrees naturals que el planejament pretén preservar per mitjà de la inclusió de les mateixes en figures de protecció. L'excepció a aquesta afirmació es formalitza en el sector SRA-28, on la classificació del sòl es pretén urbanitzable.
  
5. El desenvolupament potencial del pla general, segons les previsions del Servei Municipal d'Aigua Potable de Llíria, abastarà el seu màxim el 2011, amb més de 63.000 habitants.
  
La base de l'abastament d'aigua potable la constitueix l'enorme xarxa de pous que es distribueixen per tot el terme municipal; són cinc els encarregats de donar servei al nucli urbà i al gros de les urbanitzacions, especialment les de l'entorn de Sant Vicent. Segons la documentació facilitada, el cabal d'extracció seria prou per a abastar a la totalitat del potencial desenvolupament del pla general d'ordenació urbana, una vegada executades les infrastructures d'emmagatzematge i transport d'aigua potable, si bé aquest punt no està certificat.
  
De les tres estacions depuradores d'aigües residuals existents en l'actualitat, la de major capacitat de depuració és l'EDAR Camp de Túria, infrastructura mancomunada que dóna servei als municipis de Benaguasil, Benisanó, la Pobla de Vallbona i Llíria. Actualment presenta capacitat suficient per a la depuració, però amb el desenvolupament urbanístic previst dels municipis a les quals serveix serà necessària la seua ampliació a curt o mitjà termini.
  
L'estació depuradora de les Carrases està dissenyada per a una capacitat de tractament molt inferior a la que previsiblement podria demandar l'ampliació del sòl industrial pla de Carrases I i II.
  
Finalment, l'estació depuradora de la urbanització Vall de Llíria no pareix estar pensada per a oferir serveis més enllà de la mencionada urbanització.
  
Així doncs, el desenvolupament del pla general d'ordenació urbana suposarà la construcció d'una important xarxa de col·lectors com de nombroses estacions depuradores d'aigües residuals com també l'ampliació de les existents.
  
Respecte als residus sòlids inerts, el municipi compta amb un ecoparc pròxim al nucli urbà com també amb un lloc on es dipositen els residus sòlids urbans i inerts generats per l'activitat humana, i hi ha solucions alternatives i en projecte de cara a la millora d'infrastructures i tractament. Existeix, també, la recollida selectiva de distints tipus de residus.
  
6. Si bé el municipi no es caracteritza per l'existència d'àrees amb especial risc d'inundació, és cert que alguns punts de la xarxa hidrogràfica, especialment els llits de les rambles Primera i Castellana, presenten alguna problemàtica relacionada amb aquest risc natural.
  
Per a tractar d'evitar tal circumstància, en la tramitació del pla general d'ordenació urbana s'ha reduït l'àmbit inicial proposat per al sector industrial Capablava. En la resta de la superfície municipal no s'han apreciat interaccions entre els nous sòls urbanitzable i els riscos d'inundació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte sobre el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Llíria (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Atés que l'Ajuntament de Llíria ha sol·licitat oficialment l'aprovació del Pla general d'ordenació urbana a excepció de l'àrea afectada pel sector SRA-28 vedat del Català, com també una franja de 200 m al nord-oest d'aquest, per les raons exposades en aquest mateix document, s'accepta la proposta de suspensió parcial entenent que, com a conseqüència d'aquesta, mentre no se presente la corresponent modificació de planejament, que en qualsevol cas requerirà avaluació d'impacte ambiental, sobre l'àrea afectada per la suspensió regirà el planejament general de 1985. En el supòsit en què, efectivament, se presente una modificació puntual l'objecte de la qual siga proposar el desenvolupament de l'àmbit que ocupa la proposta del sector SRA-28, es recorda que els sòls naturals han de mantenir, excepte xicotetes excepcions de vora, la seua qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció, situant-se les àrees d'un suposat ús de camp de golf de manera confrontant amb els sòls protegits a manera de matalàs d'amortiment d'aquests últims, és a dir, es respecten els criteris de conservació reflectits en aquesta declaració d'impacte ambiental, a més de resoldre els aspectes tècnics que queden pendents en relació amb aquest últim ús.
  
II. No obstant això, com a conseqüència i matís de l'anterior, el nucli de població denominat Tos Pelat haurà de considerar-se o bé com a sòl urbanitzable, o bé com a nucli urbà en sòl no urbanitzable, i resultaran d'aplicació sobre aquest les condicions que en cada cas estableix el Pla general d'ordenació urbana ara en tramitació, especialment pel que fa al tractament i depuració de les aigües residuals. Per a la delimitació d'aquest sector podrà utilitzar-se el grafisme que apareix en els plànols d'ordenació detallada del sector SRA-28, però ajustant al màxim el perímetre a les edificacions existents tal com s'ha realitzat en altres parts del terme municipal.
  
III. L'aprovació de plans especials o qualssevol altra figura de planejament parcial per al desenvolupament dels sòls urbans i urbanitzables previstos pel pla general d'ordenació urbana requerirà la presentació en l'Ajuntament d'una justificació de l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a satisfer les necessitats i la demanda prevista, a més de la corresponent execució de les xarxes de distribució.
  
IV. El planejament de desenvolupament dels sòls urbanitzable incorporarà la instal·lació de sistemes de recollida selectiva de residus en les proporcions establertes pel Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana.
  
V. Les llicències d'activitat per a noves construccions o usos en els sòls urbans i urbanitzables d'habitatges aïllats que puguen suposar un increment del volum d'aigua residual hauran de condicionar-se a la substitució dels sistemes de depuració que el pla general d'ordenació urbana considera com obsolets per unitats de depuració individuals (o mancomunades) i estanques, d'oxidació total, mentre no s'hagen realitzat les obres d'urbanització que permeten la instal·lació d'una xarxa de sanejament que connecte amb una estació depuradora d'aigües residuals, tot això com a obra complementària a la que es pretén realitzar.
  
VI. El desenvolupament i gestió dels sòls urbans i urbanitzables que no posseïsquen una xarxa de sanejament executada i connectada a una estació depuradora d'aigües residuals operativa en el moment de l'aprovació del pla general d'ordenació urbana haurà de supeditar-se a l'execució de l'esmentada xarxa com també de la corresponent infrastructura de depuració.
  
VII. En qualsevol cas, el desenvolupament dels sòls urbans i urbanitzables connectats a infrastructures de depuració haurà de supeditar-se a la presentació d'un informe favorable de capacitat de tractament per part de la mencionada instal·lació. En el cas que aquest informe establisca la incapacitat de l'estació depuradora d'aigües residuals per a fer front a les noves demandes, serà condició indispensable per a la posada en marxa dels usos previstos en el sector l'execució, a càrrec d'aquest, de les ampliacions necessàries de les mencionades infrastructures, que hauran d'entrar en funcionament al mateix temps que ho facen els nous usos.
  
VIII. Les condicions que sobre sanejament imposa el pla general per als habitatges aïllats en sòl urbà i urbanitzable hauran de considerar-se esteses a la totalitat dels nuclis de població delimitats en sòl no urbanitzable, almenys pel que fa a l'obligació d'implantar unitats de depuració individual (o mancomunada) en un termini inferior als cinc anys des de la data d'aprovació del document urbanístic.
  
IX. Respecte als nuclis de població en sòl no urbanitzable, i considerant que el pla general estableix la possibilitat de desenvolupar documents de planejament per a regularitzar la seua situació urbanística i adquirir la classificació de sòl urbanitzable, s'entendran avaluats ambientalment dins de l'àmbit del present document i per tant no es requerirà cap procediment d'avaluació d'impacte ambiental sempre que l'àmbit del sòl urbanitzable a classificar coincidisca exactament amb el delimitació efectuat per a la identificació dels distints nuclis de població i a la llum dels criteris exposats en la normativa urbanística al respecte, i el projecte reculla la implantació de les condicions de sanejament per mitjà de col·lector i connexió a estació depuradora d'aigües residuals que s'apliquen a la resta dels sòls urbans i urbanitzables d'habitatge aïllat.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 18 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 466/2002-AIA
  
Títol: Homologació i Pla parcial de millora del sector residencial Masia de la Bonaigua al terme municipal de Rocafort
  
Promotor: Ajuntament de Rocafort
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al nord del terme municipal de Rocafort
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
L'objecte del projecte és homologar i reclassificar, per al posterior desenvolupament per mitjà d'un programa d'actuació integrada, un sòl no urbanitzable comú segons el pla general vigent, en el sector denominat Masia de la Bonaigua, del terme municipal de Rocafort.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
L'actuació preveu reclassificar 52.459 m² de sòl no urbanitzable a urbanitzable, l'ús actual del qual és agrícola. L'àrea de repartiment la integra la superfície de sòl corresponent al sector que es reclassifica i un sistema general d'espais lliures (GEL) confrontant amb el sector, qualificat en el pla general vigent, la superfície del qual és de 27.000 m².
  
Els terrenys inclosos en el sector limiten al nord amb el camí de la Masia del Fons, al sud amb zona verda en el sòl urbà UE-4, a l'est amb el parc urbà nord (GEL) en sòl urbà i a l'oest amb la carretera CV-310, de Godella a Torres Torres.
  
L'ús del sector serà residencial extensiu i terciari, i es proposen les tipologies d'habitatges unifamiliars i plurifamiliars, amb una densitat màxima de 23 hab/ha i un nombre màxim de 122 habitatges.
  
La connexió del sector amb la carretera CV-310, que conforma un dels límits del mateix, es proposa realitzar-la per mitjà de l'execució d'una glorieta en col·laboració amb la Diputació Provincial de València. Així mateix, l'esmentada carretera discorre sobre el camí ramader assagador de Santa Bàrbara que es veurà afectat per la glorieta prevista.
  
Els serveis d'aigua potable, sanejament, instal·lació elèctrica i recollida de residus podran ser satisfets del sòl urbà confrontant, i en l'expedient s'ajunten les justificacions pertinents.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 10 de desembre de 2002, la Secció de Planejament de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre a aquesta Conselleria un exemplar de l'homologació i pla parcial Masia la Bonaigua, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu, que sol·licitava l'emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va sotmetre al corresponent tràmit d'informació al públic per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 4033, de data 2 de juliol de 2001 i en el diari Las Provincias, de data 18 de juny de 2001, i no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Rocafort.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
En data 4 de febrer de 2003, es va sol·licitar a l'Ajuntament una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental remés, amb l'objecte d'esmenar una llista de deficiències detectades, referents als següents punts:
  
1. Construcció d'un vial com a xarxa primària adscrita al sector, en la zona destinada a parc urbà, afectant una zona de característiques forestals. No s'assegura la continuïtat del vial i tampoc es considera justificada la necessitat d'aquest i el seu emplaçament. Es proposa la supressió del vial esmentat en la proposta d'actuació.
  
2. La connexió del sector amb la carretera CV-310, administrada per la Diputació Provincial de València, afecta el camí ramader assagador de Santa Bàrbara, d'amplària legal 4,5-6 metres, en resultar coincidents ambdós, havent d'obtenir informe favorable de la Direcció General de Recursos Forestals de la Conselleria de Medi Ambient.
  
3.Les connexions dels serveis necessaris per al correcte funcionament del nou sector no s'han resolt en el projecte presentat. En aquest sentit i per tal de garantir el recurs hídric i el tractament de les aigües residuals, s'hauran de presentar els següents documents:
  
- Justificació documentada i acreditada per l'organisme administratiu competent, de la disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'ordenació i en especial de la disponibilitat d'aigua potable per a l'abastament de les àrees residencials.
  
- Certificat de l'entitat gestora de la planta depuradora on es destinen les aigües residuals, en el qual s'indique l'aptitud o no d'aquesta per a assumir els volums esperats després del desenvolupament del sòl urbanitzable residencial.
  
4. Respecte als jaciments arqueològics, etnològics i paleontològics, no es presenta informe favorable de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència el qual és necessari i vinculant, conforme amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
5. Haurà d'indicar-se quin serà el tractament i la destinació de la terra vegetal existent en tot l'àmbit del sector, en tractar-se d'un sòl agrícola de regadiu, amb característiques agrològiques elevades.
  
En data 1 d'abril de 2003, l'Ajuntament va remetre un document d'esmena de deficiències incomplet que no satisfeia l'ampliació de documentació requerida.
  
En data 22 de maig de 2003, es va mantenir una reunió amb representants del promotor i redactors del projecte per tal d'aclarir cadascun dels punts sol·licitats en l'ampliació.
  
En data 30 de maig de 2003, la Unitat de camins ramaders de la Direcció Territorial de València remet còpia de l'informe que ha elaborat, com a conseqüència de la sol·licitud efectuada pel promotor de l'actuació.
  
En data 20 de juny de 2003, l'Ajuntament va remetre un nou document d'esmena de deficiències satisfent-se tots els punts de l'ampliació, excepte, l'informe favorable que cal que emeta de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, el qual no s'ha incorporat, i la sol·licitud s'ha efectuat i l'estudi arqueològic, etnològic i paleontològic realitzat, el qual s'ha presentat com a part de la documentació.
  
Informes sectorials
  
Informe del Servei Territorial de València de la Conselleria de Medi Ambient:
  
La Unitat de camins ramaders de la secció forestal informa sobre el pla d'actuació integrada Masia de la Bonaigua que afecta el camí ramader assagador de Santa Bàrbara el següent:
  
- Que sobre el tram afectat de l'assagador de Santa Bàrbara discorre la carretera CV-310 tal com es descriu en la classificació ?carretera de Bétera?, se li assigna una amplària variable entre 4'50 i 6'00 metres, per Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, de data 8 de setembre de 1989 (DOGV 23/10/89); i en l'actualitat hi ha una antropització viària incompatible amb els usos pecuaris.
  
- Que la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders (BOE núm. 71, de 24 de març), en la seua exposició de motius les considera com autèntics corredors ecològics i atés que l'esmentat camí manca de trànsit ramader, se suggereix la possibilitat d'integrar-la, per al desenvolupament dels usos complementaris als quals fa menció l'article 17.1 de la citada Llei 3/95 €el passeig, la pràctica del senderisme i altres formes de desplaçament esportiu sobre vehicles no motoritzats.
  
- No obstant això, l'afectació puntual al camí ramader de la glorieta que es projecta podria ser assumida per mitjà d'un arc exterior d'amplària suficient que permeta usos complementaris i individualitzats del trànsit interior; ja que l'escassa entitat superficial del camí ramader ha pogut ser sobrepassada per l'actual viari, per la qual cosa qualsevol reclamació sobre la titularitat patrimonial d'aquesta haurà de dilucidar-se amb la preceptiva delimitació segons el que disposa l'article 8 de la vigent Llei 3/95.
  
- A més, haurà de tenir-se present la senyalització convenientment segons el que disposa el Reial Decret 13/1992, de 17 de gener, pel qual s'aprova el Reglament General de Circulació, BOE núm. 27, de 31 de gener (correcció d'errors en BOE núm. 61, d'11 de març):
  
P-23, amb la llegenda «assagador» en tots els encreuaments i complementada amb els convenients senyals de limitació de velocitat en les esmentades interseccions.
  
Panell informatiu de la Generalitat Valenciana, segons Resolució del 26 d'abril de 1988, de la Direcció General de Producció Agrària, per la qual s'estableixen les normes bàsiques per a la senyalització dels camins ramaders i els terrenys sotmesos al règim especial de caça i pesca continental.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat haurà de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:
  
- Camins ramaders: Serà d'aplicació la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. El desenvolupament del sector afecta al camí ramader classificat, per Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de data 8 de setembre de 1989 (DOGV 23/10/89), denominada assagador de Santa Bàrbara, amb una amplària legal variable entre 4,50 i 6,00 metres.
  
- Patrimoni cultural: Serà aplicable la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
- Els abocaments d'aigües residuals hauran d'adaptar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial Decret Legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'aigües.
  
- Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Revisada la documentació tramitada i efectuada visita a la zona afectada per tècnics del Servei d'Avaluació de l'Impacte Ambiental s'ha pogut comprovar que l'actuació integrada proposada en el municipi de Rocafort, resulta viable des del punt de vista ambiental, amb limitacions puntuals, respectant i protegint les àrees que presenten valors naturals.
  
L'actuació projectada transformarà una àrea dedicada, en un 100% de la superfície afectada, al cultiu de regadiu, concretament cítrics. Actualment l'estat dels cultius és de total abandó, no obstant això, el desenvolupament de l'actuació provocarà una pèrdua de sòl amb una capacitat agrològica elevada.
  
Respecte a la zona corresponent al parc urbà (GEL), que serà cedida a l'Ajuntament, i que inicialment pretenia ser travessada per un vial que connectara amb el terme municipal de València, haurà de preservar-se de qualsevol actuació urbanística i vies de comunicació, havent de respectar i mantenir el bon estat natural de la massa arbòria que hi ha en la zona, composta principalment per pins blancs.
  
L'adequació i senyalització del camí ramader assagador de Santa Bàrbara afectat per l'actuació, conforme a la proposta en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, satisfà les recomanacions efectuades per la Unitat de Camins Ramaders en el seu informe.
  
La terra vegetal procedent dels moviments de terra que genere l'actuació, serà reutilitzada per al farciment i ús de zones verdes previstes. En la documentació ampliada, es proposa un mètode i localització de recollida del material durant el període de les obres per a la seua millor conservació i posterior reutilització.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament (annex I, apartat 8.G del Decret 162/90).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat per mitjà del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte mediambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, l'homologació i pla parcial de millora del sector residencial Masia de la Bonaigua que afecta el terme municipal de Rocafort (València), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i la seua ampliació i es portaran a terme les mesures correctores contingudes en aquest, tot això sempre que no entren en contradicció amb les condicions d'obligat compliment establerts en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals a complir per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat, s'estableixen els següents:
  
1. S'haurà d'obtenir de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència el corresponent informe favorable prèviament a l'aprovació definitiva.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 18 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 74/2003-AIA
  
Títol: Legalització d'explotació bovina d'engreixament
  
Promotor: Ganados Torregrosa Hermanos, SA
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Guardamar del Segura (Alacant)
  
Objecte del projecte: Obtenció de llicència d'activitat per a legalitzar l'explotació bovina d'engreixament
  
Localització: Polígon 9, parcel·la 174, del terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtindre la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació bovina d'engreixament.
  
Segons la documentació presentada, les característiques de l'explotació, que es localitza a més de 2000 m del municipi de Guardamar del Segura, són:
  
L'explotació disposa de capacitat per a 1500 vedells, els quals entren en l'explotació amb 4 setmanes de vida aproximadament i l'abandonen per a ser sacrificats en escorxador als 11 mesos. Està constituïda per 25 parcs semicoberts on s'allotja el bestiar per a esquer, amb tancament a base de tanca mixta de bloc de formigó esquerdejat i tanca de barres metàl·liques, a més de dos xicotets parcs de poca alçada i característiques semblants als anteriors per als vedells que encara necessiten lactància.
  
La resta d'edificacions que conformen l'explotació inclouen un magatzem-molí, una oficina-bàscula, parcs de lactants i una herbera. També es localitza a la granja una herbera de palla a la intempèrie, constituïda per una superfície sense delimitacions arquitectòniques, com també una zona destinada a la recollida de fem, a base d'una làmina de plàstic impermeable soterrada a 5 cm del nivell del sòl.
  
L'explotació està tancada perimetralment i disposa de gual sanitari a l'entrada.
  
Es generen unes 400 t de fem anualment. Els vedells s'engreixen sobre llit de serradura i palla, el qual és retirat dels estables amb periodicitat mensual. El fem queda retingut a la zona de recollida de fem, on transcorregut un temps de maduració, s'extrau de l'explotació per a ser utilitzat com a adob orgànic.
  
Les baixes són retirades de l'explotació a través d'empresa especialitzada.
  
En data 17 de setembre de 2003 es realitza visita de camp, comprovant:
  
- L'explotació s'ubica en una zona agrícola de regadiu, que confronta pel sud amb la carretera, i es localitza pel nord i pròxima a l'explotació amb una zona de xalets.
  
- A l'entrada a l'explotació es localitza gual sanitari, encara que no s'utilitza, ja que no disposa de cap líquid desinfectant en el seu interior.
  
- L'explotació està tancada perimetralment.
  
- El fem s'acumula en un extrem de l'explotació, sense que es dispose per a això del femer, ni s'adopte cap tipus de mesura per a evitar problemes de contaminació de sòls o aigües associats a la seua incorrecta manipulació.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental són remesos el 18 de febrer de 2003.
  
La informació pública de l'expedient, realitzada per l'Ajuntament de Guardamar del Segura, ha sigut publicada en el BOP núm. 216 de 19 de setembre de 2002, com també notificada als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
L'ajuntament facilita en data 1 d'agost de 2003 documents corresponents a al·legacions presentades l'any 1999 i 2000 en les quals es recullen unes 138 firmes d'al·legants. Les referències mediambientals que es recullen en les al·legacions es resumeixen a continuació:
  
- «... L'acumulació incontrolada de fem, l'enterrament dels animals morts en el mateix lloc i les condicions de les quadres estan provocant, des de fa temps, desagradables olors, emissió de gasos contaminants i partícules a l'aire que produeixen serioses molèsties a les més de 50 famílies que viuen als voltants, algunes d'aquestes a menys de 100 metres.»
  
- «... Amb freqüència, i malgrat la calor, hem d'estar dins de les nostres cases amb finestres i portes tancades, a la qual cosa cal afegir la gran concentració de mosques i altres insectes, amb el perill de ser transmissors de malalties...».
  
Aquestes al·legacions, presentades fora del termini oficial establert en la tramitació de la llicència d'activitat, addueixen una mala gestió de l'explotació. Una explotació de boví d'aquestes característiques (ubicada en una zona agrícola), no presenta limitacions de naturalesa mediambiental per a funcionar, sempre que s'extremen les condicions higienicosanitàries i es gestione adequadament l'explotació. Per a aquesta explotació en qüestió, i per a evitar afeccions al medi, s'hauran d'adoptar els condicionants establerts en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 18 de juny de 2003, se sol·licita al promotor ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, pel que fa a:
  
- En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que el fem que es genera a l'explotació queda retingut en una zona de recollida, constituïda a base de làmina plàstica soterrada a 5 cm del nivell del sòl, per a evitar possibles filtracions de lixiviats al terreny. Per a evitar que amb la deterioració accidental de la superfície impermeable, a l'extraure els residus amb pala mecànica o manualment, es produïsquen problemes de percolació de lixiviats, s'haurà de dissenyar un femer d'obra impermeabilitzat, amb bassa de recollida de lixiviats impermeable i estanca, per a això s'hauran de presentar plànols descriptius de la construcció i ubicació del femer, com també informació detallada de les característiques constructives, com la seua autonomia.
  
- Haurà d'informar-se de la destinació del fem, i de la seua distribució.
  
- Haurà de remetre's contracte de retirada de cadàvers subscrit amb l'esmentada empresa.
  
- A causa de l'absència d'estudi hidrogeològic del terreny, i si considem que no queda clar si els estables disposen o no de solera impermeabilitzada s'haurà d'informar respecte d'això, dissenyant la construcció d'una solera d'obra impermeabilitzada si no n'hi ha.
  
L'ampliació sol·licitada és remesa pel promotor en data 18 de juliol de 2003. En l'esmentada ampliació s'indica que:
  
- Per a contindre el fem generat a l'explotació, es dissenya solera de formigó impermeabilitzada de 675 m², amb pendent dirigit cap a dos basses d'1 m³ cu, també de formigó impermeabilitzades. En aquesta superfície quedarà retingut el fem, perquè sofrisca procés de maduració, passant posteriorment a utilitzar-se com a adob orgànic.
  
- Respecte de les soleres dels parcs, s'indica que estan constituïdes per un paquet de ferm format per una capa de graves d'uns 20 cm de gruix compactada i anivellada per a evitar torcements de potes en els vedells i facilitar la seua comoditat.
  
- S'adjunta contracte de retirada de cadàvers, amb l'empresa gestora Gesmer Logistics Mer, SL.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
- Autorització prèvia de la COPUT, obtinguda per produir-se silenci administratiu, indicant que de les dades que consten en l'expedient es desprén que no coincideix la superfície de la parcel·la que figura en el títol de propietat apartat amb el qual apareix en el certificat del cadastre, plànol, per la qual cosa significa especialment a l'Ajuntament de Guardamar del Segura que, per raó del que estableix l'article 8.1., últim paràgraf, de l'esmentada Llei del sòl no urbanitzable 4/1992, de la Generalitat Valenciana: «L'atorgament de l'autorització prèvia no eximeix de la llicència municipal que s'atorgarà obtinguda aquella, si el projecte tècnic presentat pel sol·licitant s'ajusta a les ordenances municipals i a la resta de la legislació aplicable. Això sense perjudici que aquesta administració revise l'acte presumpte produït per silenci administratiu d'acord amb els procediments de revisió establerts en l'esmentada Llei 30/14992».
  
- Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Informe favorable de l'Alcaldia.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable de regadiu, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província d'Alacant ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94 d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1.Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclouen: sòl, clima, hidrologia, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
La zona on es localitza l'explotació és eminentment agrícola de regadiu, dedicada principalment al cultiu de cítrics.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
Els efectes que l'activitat ramadera poden provocar sobre l'entorn segons inclou l'estudi d'impacte ambiental són, entre altres:
  
- Impacte sobre els aqüífers per infiltracions associades a lixiviats que genera la recollida de fem i les infiltracions que es poden produir en els parcs. En aquest cas, es considera que l'explotació es troba ubicada sobre uns terrenys impermeables. L'impacte serà negatiu per resultar contaminats els aqüífers.
  
Aquesta consideració és contradictòria, ja que d'una banda indica que els terrenys són impermeables (per a això no s'ha realitzat cap estudi hidrogeològic del terreny), mentre que d'altra banda s'indica que l'impacte serà negatiu per resultar contaminats els aqüífers.
  
S'ha realitzat una valoració qualitativa dels impactes, concloent que, en el seu conjunt resulta positiva, sempre que s'adopten mesures correctores associades a la gestió de residus, com també a l'eliminació d'olors.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'han proposat mesures correctores clares, sinó que s'ha fet referència a característiques constructives de l'explotació (com ara la impermeabilització amb làmina plàstica de la zona d'emmagatzemament de fem, la utilització de llit de serradura i palla per a evitar que els excrements i rovells s'infiltren en el terreny, etc.).
  
Per a poder explotar l'activitat de manera que es minimitzen les afeccions mediambientals que poguera causar sobre el medi, s'hauran adoptar les següents mesures correctores:
  
- Per a evitar que els lixiviats que genera el fem puguen produir problemes de contaminació de sòls/aigua per percolació o vessament, es construirà femer a l'explotació amb capacitat adequada al volum de fem generat, constituït per solera de formigó amb lleuger pendent per a possibilitar la canalització dels lixiviats que puguen generar-se, que es recolliran en fossa de lixiviats constituïda per a això.
  
- El fem romandrà el menor temps possible des de la seua extracció fins a la seua retirada a camps de cultiu, per a evitar molèsties d'olors als habitatges aïllats pròxims a l'explotació.
  
- S'habilitarà el gual sanitari existent a l'entrada de l'explotació, de manera que exercisca la funció de desinfecció de vehicles, per a la qual s'ha construït.
  
- Malgrat que l'explotació es localitza en una zona agrícola de regadiu, la conca visual és àmplia, corresponent per l'extrem est a un camí, pel sud a la carretera, com també a habitatges aïllats pel nord, per la qual cosa és recomanable la instal·lació de tanca perimetral arbòria, al costat de tanca, de manera que quede integrada harmònicament l'explotació en paisatge.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i el seu annex I apartat 1.h.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte de legalització de la granja bovina d'engreixament, situada al terme municipal de Guardamar del Segura (Alacant), promoguda per Ganados Torregrosa Herrmanos, SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants establerts a continuació:
  
- Es construirà femer a l'explotació amb capacitat per a emmagatzemar el fem, constituït per solera de formigó amb lleuger pendent per a la possibilitar la canalització dels lixiviats que puguen generar-se, que es recolliran a fossa de lixiviats construïda a l'efecte.
  
- El fem romandrà el menor temps possible des de la seua extracció fins a la seua retirada a camps de cultiu, per a evitar molèsties per olors als habitatges aïllats pròxims a l'explotació.
  
- S'habilitarà el gual sanitari existent a l'entrada de l'explotació, de manera que exercisca la funció de desinfecció de vehicles, per a la qual s'ha construït.
  
- S'instal·larà tanca perimetral arbòria, al costat del tanca de l'explotació, utilitzant per a això espècies de creixement ràpid, perquè oferisquen l'efecte desitjat d'apantallament en el menor espai de temps possible.
  
- S'haurà de complir el que estipula la Llei 6/2003 de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana.
  
- Es comunicarà a aquesta direcció general qualsevol variació que es produïsca en la destinació del fem.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 18 de setembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 134/2003-AIA
  
Títol: Pla especial d'ordenació d'usos de l'àrea de sòl dotacional públic i homologació de la Ciutat del transport d'Ontinyent
  
Promotor: Ajuntament d'Ontinyent
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i COPUT
  
Localització: Molt pròxim a la ronda sud, confrontant amb el parc de bombers, la parada de la Creu Roja i l'ecoparc, localitzat entre el polígon industrial El Pla i el terme municipal d'Agullent.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Dotar el municipi d'una àrea de servei al sector del transport públic i privat.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La classificació del sòl, que actualment es correspon amb la de sòl no urbanitzable, no varia, i passa la superfície afectada pel projecte, 49.295 m², a formar part de la xarxa primària (infraestructura - servei urbà).
  
II. Els elements que constitueixen la proposta són:
  
- Àrea d'estacionament per a vehicles industrials.
  
- Àrea per a la guarda i custòdia dels vehicles retirats pel servei de grua.
  
- Àrea d'estacionament d'autobusos urbans.
  
- Tallers i instal·lacions de servei al transportista.
  
- Edifici de gestió.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental presenta fins a cinc alternatives de localització al terme municipal i totes elles posseeixen una característica comuna, la proximitat a les vies de comunicació principals sense perdre la relació de proximitat amb el nucli urbà, que resulta necessària per a assegurar la funcionalitat de la proposta.
  
L'elecció final es justifica adequadament per les següents raons, considerant que l'impacte ambiental derivat de l'execució i funcionament del projecte és el més reduït i, en cas d'igualtat d'impactes, la zona 5 presenta avantatges enfront de la resta:
  
- La superfície disponible és superior a les altres zones.
  
- Es minimitza la desviació de vehicles pesats per la ronda sud, que al seu torn es vorà menys afectada.
  
- Presenta una ubicació urbanísticament idònia ja que es situa al costat d'una zona industrial consolidada.
  
- No s'afecta possibles expansions urbanes.
  
- Es facilita la connexió viària del polígon del Pla amb el futur parc logístic.
  
- Les característiques topogràfiques són favorables per a aconseguir l'esplanada sobre la qual es desenvoluparà el parc, és una de les zones que menys moviments de terres requereix.
  
- L'impacte paisatgístic produït és reduït a causa de la ubicació de la zona en una àrea de baixa qualitat paisatgística i l'escassetat de moviments de terres.
  
- La seua ubicació en un entorn de semblants característiques minimitza els impactes sobre la població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 3 d'abril de 2003 l'Ajuntament d'Ontinyent va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla especial d'ordenació d'usos de l'àrea de sòl dotacional públic i homologació Ciutat del transport d'Ontinyent, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante-EMV, de data 11 d'octubre de 2002 i en el DOGV núm. 4354, de 10 d'octubre de 2002.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar tres al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la tècnic d'administració general de l'Oficina Tècnica i secretària de la Comissió Informativa d'Urbanisme, Patrimoni i Medi Ambient de l'Ajuntament d'Ontinyent, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions presentades no posseeixen caràcter ambiental, per la qual cosa el seu contingut no es té en compte en la redacció del present document.
  
Afeccions legals
  
1. Segons la documentació presentada, no hi ha camins ramaders a la zona d'actuació proposada.
  
2. En l'estudi d'impacte ambiental apareixen inclosos els jaciments arqueològics inventariats al municipi d'Ontinyent, indicant que, després de procedir a la seua localització, cap d'ells es troba enclavat en l'àmbit de l'actuació.
  
No obstant l'anterior, s'han pres mesures de cara a la possible troballa de restes arqueològiques durant la fase de moviment de terres.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'actuació no ha de suposar un risc per a la contaminació de l'aqüífer, tant per la naturalesa dels usos que es pretenen desenvolupar com per l'origen margoargilós del terreny, que li confereix una baixa permeabilitat.
  
2. L'escassa superfície de la proposta, unida a la seua situació de confrontament amb una àrea industrial i, conseqüentment, amb una gran pressió urbanística, no suposa cap minva per al sector agrari ni a nivell local ni comarcal, especialment si s'observa que les capacitats del terreny no són elevades i que presenten certes limitacions per al desenvolupament d'aquest tipus d'usos. A això caldria afegir l'estat d'abandó d'algunes de les parcel·les que constitueixen el sector.
  
3. A la zona d'estudi es troben espècies vegetals pròpies d'un entorn transformat al cultiu, si bé és notable la superfície improductiva en l'actualitat.
  
No resulta rellevant, des d'un punt de vista ambiental, la vegetació que es desenvolupa a la parcel·la, no s'han detectat hàbitats o espècies protegides i mancant d'importància de cara a la relació entre àrees confrontants d'especial interés per a la conservació.
  
4. De la mateixa manera que ocorre amb la vegetació, les parcel·les sobre les quals es pretén desenvolupar el projecte no constitueixen cap lloc d'habitació d'espècies de fauna significatives, resultant àrea de possible nidificació i de pas d'espècies pròpies d'entorns urbans que no es voran afectades en consideració pel desenvolupament del projecte.
  
5. L'àrea dotacional no suposarà un increment dels requeriments d'aigua potable ni de l'efluent d'aigua residual a depurar ja que no incrementa la població del terme municipal. En qualsevol cas, els volums de consum d'aigua potable i de generació d'aigües residuals es considera irrellevant segons els usos previstos. D'altra banda, existirà cert volum de residus sòlids inerts que, segons la documentació presentada, seran traslladats a abocador autoritzat.
  
6. Les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental es consideren adequades per a l'envergadura del projecte.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, aprovat per mitjà de Decret 90/1999, de 30 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte sobre el Pla especial d'ordenació d'usos de l'àrea de sòl dotacional públic i homologació de la Ciutat del transport d'Ontinyent del municipi d'Ontinyent (València), promogut per l'ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Haurà d'obtindre's informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 18 de setembre de 2002.- El director general de Gestió del Medi Natural: Fco. Javier Gómez Martín.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4879, del 09-11-2004 (2004/10685)

RESOLUCIÓN de 5 de octubre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la publicación de la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 352/2001-AIA, 280/2002-AIA, 466/2002-AIA, 074/2003-AIA y 134/2003-AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4879

Fecha DOGV
:   09-11-2004

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2004/10685

CVE


Fecha del documento
:   05-10-2004

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Rocafort](javascript:void(0))
    * [Guardamar del Segura](javascript:void(0))
    * [Ontinyent](javascript:void(0))
    * [Llíria](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 5 de octubre de 2004, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la publicación de la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 352/2001-AIA, 280/2002-AIA, 466/2002-AIA, 074/2003-AIA y 134/2003-AIA. [2004/F10685]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 352/2001-AIA, 280/2002-AIA, 466/2002-AIA, 074/2003-AIA y 134/2003-AIA, que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 5 de octubre de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 352/2001AIA
  
Promotor: Áridos y Construcciones El Portixol, SA.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Industria y Comercio.
  
Objeto proyecto: Explotación minera denominada El Portitxol.
  
Localización: En el paraje de El Portitxol en el término municipal de Onteniente (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
El objeto del proyecto es la explotación de una cantera de caliza que se encuentra en funcionamiento desde hace muchos años pretendiéndose su legalización. La actividad consiste en el arranque de la piedra caliza para su posterior trituración, clasificación y comercialización en el sector de la construcción y obras públicas.
  
Características de la explotación:
  
- Superficie de la explotación: 260.000 m².
  
- Diferencia de cota: 140 m.
  
- Reservas explotables: 7.970.000 m³.
  
- Productividad anual media: 140.000 m³.
  
- Vida prevista para la cantera: 57 años.
  
- No se producen materiales estériles, todo es aprovechado.
  
- Arranque del material por medio de explosivos.
  
- Existe una planta de trituración y una planta de aglomerado asfáltico.
  
- Se pretende un cambio en el sistema de explotación actual con objeto de poder simultanear la explotación con las labores de restauración. Se proponen las siguientes fases para cambiar el sistema de explotación:
  
1º año: se iniciará la construcción del camino hasta la parte superior de la zona a explotar y se explotará la piedra en las zonas A, B y C desde abajo.
  
2º año: se terminará el camino comenzando la apertura del banco superior que supondrá un 20% del total anual explotado. El 80% restante será desde abajo.
  
3º año: la explotación desde arriba supondrá un 50% y el resto desde la parte inferior.
  
4º año y sucesivos: se mantendrá un porcentaje de explotación desde la parte superior del 70% y del 30% desde la parte inferior.
  
- Los taludes de explotación tendrán una inclinación de 70º y una altura máxima de 20 m., siendo las bermas de explotación de una anchura entre 15 y 20 m.
  
- Pistas y rampas tendrán una anchura de 16 m., con dos carriles, una pendiente media de 10% y un radio mínimo de giro de 14 m. El camino de acceso a la parte superior de la explotación supondrá el arranque de 45.000 m³ y un relleno de 17.000 m³.
  
- Restauración: se simultaneará en lo posible la explotación con la restauración, banqueando en sentido descendente y restaurando los bancos superiores una vez abandonados, siguiendo las fases de explotación descritas.
  
Los taludes finales de restauración tendrán una altura máxima de 7 m. siendo las bermas de 3 m. de ancho y una pendiente no superior a 45º, siendo la pendiente final de la ladera restaurada de 35º.
  
Se aportará tierra vegetal que procederá de la que se retire previamente a la explotación de cada zona. Sobre toda la superficie se efectuará una hidrosiembra con especies herbáceas y una plantación con especies arbustivas y arbóreas autóctonas. Se efectuará un riego de plantación.
  
Tramitación administrativa y resumen de los informes recibidos
  
Se remite, con fecha 13 de junio de 2001, por el Ayuntamiento, el Estudio de Impacto Ambiental relativo a la explotación.
  
Se solicita al Ayuntamiento remita el expediente de licencia de actividad completo con fecha 14 de septiembre de 2001.
  
Con fecha 5 de febrero de 2002 el Ayuntamiento remite el resto del expediente municipal que consta de lo siguiente:
  
- Informe favorable de la Comisión de Gobierno del Ayuntamiento.
  
- Certificado de información pública indicando que se había presentado una alegación: D. Rafael Herrero Sempere.
  
- Informe favorable del Jefe local de sanidad.
  
- Informe del técnico socioambiental indicando que el proyecto es correcto, pero realizando una serie de recomendaciones respecto a las plantaciones, así como consideraciones en relación con la compatibilidad del suelo con una planta de aglomerado asfáltico, evacuación de aguas pluviales y la morfología final de restauración.
  
- Informe favorable del Arqueólogo-director del Museo Arqueológico de Onteniente, indicando que la zona ya ha sido prospectada en 1996 a raíz de un requerimiento de los servicios territoriales de la Conselleria de Cultura, habiéndose obtenido un resultado negativo en las mismas.
  
- Informe favorable del arquitecto municipal.
  
Se solicitó ampliación del estudio de impacto ambiental al promotor con fecha 14 de mayo de 2002, indicándole además que los límites de la explotación debían ajustarse a lo establecido en la modificación del planeamiento que permitió calificar el suelo como no urbanizable común y que la actividad fuera compatible. Se presentó ampliación, ajustándose a los límites establecidos en el planeamiento con fecha 7 de mayo de 2003.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
Los elementos que se considera se verán afectados de manera más relevante son los siguientes: paisaje, vegetación, fauna, suelo y relieve.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
Se trata de una explotación que lleva ejerciendo la actividad hace aproximadamente 30 años en una zona forestal que sufrió un incendio en 1994. Se pretende su legalización, para lo cual se procedió a modificar el planeamiento urbanístico permitiendo que un determinado perímetro fuera explotable calificando el suelo como no urbanizable común. Esta modificación se sometió a evaluación del impacto ambiental y obtuvo una Declaración de Impacto Ambiental favorable con fecha 8 de octubre de 1998.
  
La actividad en conjunto ocasiona un impacto ambiental severo en el entorno. En la zona afectada directamente elimina por completo la vegetación y el suelo y altera de forma importante el relieve. Desde el punto de vista paisajístico la zona afectada tiene una cuenca visual extrínseca amplia desde el valle del río Clariano, y una capacidad de absorción baja. El impacto sobre estos tres elementos se caracteriza por ser intenso y de larga duración.
  
Teniendo en cuenta que se pretende la legalización de la actividad modificando el método de explotación de manera que sea posible una mejor y más rápida integración en el entorno, y que se adoptarán medidas correctoras que pueden reducir el impacto ambiental, la actividad se considera aceptable ambientalmente.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Del Estudio y anexos presentados se destacan como medidas correctoras la revegetación de la zona, que se refleja de forma algo confusa en la ampliación y más clara en el propio Estudio, considerándose en líneas generales adecuada. De entre el resto de medidas correctoras apuntadas se destacan las siguientes: riegos de plataformas y caminos, filtros de mangas por vía seca, etc.
  
Se considera fundamental el cambio del sistema de explotación, ya que permitirá la simultaneidad de las labores de explotación con las de restauración, reduciendo el impacto de manera apreciable. Esta circunstancia ya se advirtió al promotor en el expediente de consulta de la modificación puntual de planeamiento que pretendía recalificar el suelo como no urbanizable común (expediente de consulta 17/1996), sin haberse adoptado el cambio hasta la fecha. La propuesta de fases realizada en la ampliación del Estudio supone retrasar un cambio que debía haberse producido hace tiempo e incluso que el mismo no lo sea en su totalidad ya que a partir del 4º año y hasta el final de la explotación el 30% seguiría explotándose mediante el sistema actual ascendente. Se estima que este cambio ya se ha retrasado en exceso y que debe efectuarse de forma completa y rápida, no dilatándose más.
  
En relación con la morfología final de restauración se estima necesario, aun teniendo en cuenta la dificultad que presenta la zona por el estado actual de explotación, introducir alguna medida correctora que la mejore.
  
Es necesario también introducir medidas correctoras respecto al drenaje de la zona y también respecto a la afección a zonas limítrofes situadas fuera del perímetro de la explotación, en especial en relación a la necesidad de ser restauradas.
  
La ubicación de las plantas existentes y todas las instalaciones se considera que debe ser en la plaza de cantera para reducir el impacto paisajístico y permitir una mejor integración, e igualmente debe preverse su desmantelamiento y restauración para que la zona recupere su carácter forestal una vez terminada la actividad.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I apartado 3c del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
El artículo 56 del Decreto 81/2003 de 27 de junio del Consell de la Generalitat, por el que se establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de explotación minera denominada ?El Portitxol- en el paraje de El Portitxol en el término municipal de Onteniente (Valencia), cuyo promotor es Áridos y Construcciones El Portixol, SA., sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación siempre y cuando se lleve a cabo de acuerdo con lo indicado en el estudio de impacto ambiental y en el anexo de ampliación del mismo, así como los condicionantes del apartado segundo.
  
Segundo
  
Condicionantes para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad:
  
1. Se adoptará el sistema de explotación descendente y se abandonará por completo el actual, ascendente, en un plazo máximo de dos años a partir de la notificación de la presente Declaración. No se aceptan las fases propuestas en la ampliación del Estudio de Impacto Ambiental presentado.
  
El sistema descendente consistirá en acceder a la parte superior de la explotación e ir explotando mediante bancos en sentido descendente, de manera que una vez abandonado el superior y explotando el inferior se proceda a la restauración del abandonado.
  
2. La plaza de cantera no deberá ser una plataforma llana uniforme, sino que se le dará una ligera pendiente con pequeños escalones. Se corregirá la excesiva linealidad de las formas en el estado final de la restauración.
  
3. Los bancos de restauración se diseñarán con ligera contrapendiente hacia el interior y hacia los laterales de manera que evacuen aguas hacia la parte inferior de la explotación, evitando que el desagüe genere problemas en la carretera próxima.
  
4. En la ejecución del camino de acceso a la parte superior de la explotación se adoptarán medidas para evitar que se produzcan desprendimientos que afecten a la porción de ladera situada fuera de los límites de explotación, así como a la carretera próxima. E igualmente con respecto al barranco situado en el extremo SO del límite de explotación.
  
5. Las plantas de trituración, aglomerado asfáltico, los acopios de materiales para las mismas, así como el resto de instalaciones se situarán en la plaza de cantera. Se deberá establecer una pantalla vegetal, con las mismas especies utilizadas para las plantaciones en el resto de cantera, para reducir su visibilidad desde la carretera próxima.
  
6. Una vez concluya la explotación minera de la zona deberá procederse al desmantelamiento de todas las instalaciones, incluidas las plantas de trituración y de aglomerado asfáltico, restaurándose las zonas afectadas.
  
7. Las especies y proporciones de las mismas para las plantaciones, y la densidad total de plantación serán las indicadas en el anexo ampliación del Estudio.
  
8. Se restaurará la zona situada al este de la explotación, al otro lado de la carretera y junto al barranco, retirando los estériles acumulados, que se reutilizarán en la restauración de la cantera, y procediendo a la revegetación al igual que en la explotación. Se restaurarán igualmente las zonas situadas al sur y NE de la explotación, fuera de sus límites, y que se han visto afectadas por ella.
  
9. Si durante el proceso de explotación de la cantera, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad a lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 18 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 280/2002-AIA
  
Título: Plan General de Ordenación Urbana
  
Promotor: Ayuntamiento de Llíria
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y COPUT
  
Localización: término municipal de Llíria
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
- Adaptar el planeamiento vigente, de 1985, a la Ley 6/1994, de 15 de noviembre, de la Generalitat Valenciana, reguladora de la actividad urbanística, a la Ley 4/1992, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable, a la Ley 6/1998, de 13 de abril, sobre régimen del suelo y valoraciones, así como a otras disposiciones legales y reglamentarias.
  
- Mejorar la ordenación urbanística en el suelo urbano - casco.
  
- Ordenar pormenorizadamente los sectores de suelo urbanizable residencial, para facilitar su desarrollo urbanístico, regularizando urbanizaciones irregulares con los efectos previstos en la LRAU.
  
- Establecer la red primaria y estructural de dotaciones públicas, en particular viarios y parques públicos: Mura, Sant Vicent y Sant Miquel.
  
- Potenciar el desarrollo económico del municipio, creando nuevo suelo industrial y del sector terciario, y regularizando situaciones preexistentes que no se adecuan al planeamiento en vigor.
  
- Protección del medio físico, tanto respecto de la agricultura, como de las áreas de valor ecológico, forestal y similares (La Concordia, Les Travesses, Coto del Català, monte de Sant Miquel, etc.)
  
- Protección del patrimonio histórico, artístico, arquitectónico y arqueológico, a través del Catálogo y otras medidas.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. El Plan General de Ordenación Urbana presenta un planteamiento muy positivo de cara a la identificación y delimitación, de la manera más precisa posible, de los numerosos núcleos de población existentes en el término municipal (se contabilizaron hasta 65 en suelo no urbanizable), independientemente de la clasificación del suelo en la que se incluyen.
  
El objetivo que se persigue, según la memoria justificativa del Plan General de Ordenación Urbana, es el de dar solución a los grandes problemas ambientales de saneamiento, entre otros, que genera la dispersión urbanística residencial desarrollada sin infraestructuras básicas, construyendo depuradoras de pequeño tamaño conectadas a las redes de alcantarillado en todas las urbanizaciones clasificadas como suelo urbano o urbanizable y a todos los núcleos de población delimitados por el PGOU en suelo no urbanizable.
  
Por su alto grado de desarrollo y consolidación, apoyada en ocasiones por proyectos urbanísticos como es el caso de la Modificación Puntual nº13, la Modificación Puntual Montecollado y las actuaciones del Plà de Carrases, estas últimas de uso industrial, entre otros, se han constituido numerosos núcleos de población como suelo urbano agrupados en tres grandes áreas. La primera de ellas, la del entorno de San Vicente, cubre una importante superficie, cercana a las 550 Ha., que barre la proyección del núcleo principal de población en un arco que va desde el este hacia el norte, tomando como límite físico el trazado de la CV-35. A esta, le siguen las actuaciones localizadas a ambos lados de la citada carretera pero ya en las proximidades de Domeño, conocidas como Montecollado y Plà de Carrases (Laboratorios Radio), si bien su superficie es notablemente inferior ya que entre ambas apenas superan las 70 Ha. Incluyendo algún otro sector industrial, así como el ámbito del Plan Especial El Prat, se estaría hablando, según el plano número 3 del estudio de impacto ambiental de Ordenación Propuesta del Término Municipal de un total de 47 núcleos de población considerados como suelo urbano, y sobre los cuales se presupone la existencia de infraestructuras suficientes o bien de proyectos para su dotación.
  
El suelo urbanizable residencial se desglosa en dos grandes apartados. El primero de ellos, es el que hace referencia a los nuevos suelos urbanizables del entorno más inmediato del casco urbano, posibilitando así el crecimiento del mismo y suponiendo algo más de 65 Ha. Por su parte, el suelo urbanizable aislado se distribuye de manera más o menos homogénea por la superficie del término municipal al menos hasta las proximidades del término de Casinos y del monte La Concordia. De los 29 sectores que adquieren dicha clasificación, con un total que supera las 342 Ha., 9 de ellos ya la ostentaban en el vigente instrumento de planeamiento, siendo el resto considerado como suelo no urbanizable hasta la fecha a excepción del SRA-28 €Coto del Català?, que es de nueva creación. La justificación para la inclusión de 19 sectores de suelo no urbanizable en suelo urbanizable se apoya en la consolidación de las situaciones de hecho dotadas de mejor accesibilidad, amén de que resulta viable su gestión urbanística dado que sobre todos ellos se han suscrito convenios específicos entre el Ayuntamiento y los representantes de cada uno de los sectores para el desarrollo de un Programa de Actuación Integrada a fecha fija que dote de los servicios e infraestructuras urbanas exigidas por la LRAU, especialmente en lo referente a la construcción de colectores y red de alcantarillado que conecte con estaciones depuradoras de aguas residuales.
  
Sobre el suelo no urbanizable, y previsiblemente por no haberse redactado y aprobado los Planes Especiales previstos en el Plan de 1.985 y en la Ley del Suelo No Urbanizable, se han delimitado 43 núcleos de población dispersos que en numerosas ocasiones suponen un riesgo importante para la estabilidad de los valores ambientales de diversas partes del término municipal, bien por la degradación paisajística, bien por los vertidos al subsuelo que se producen como consecuencia de la falta de infraestructuras de saneamiento. El total de la superficie afectada por estos núcleos asciende a más de 188 Ha. y lo que el planeamiento pretende es la acotación y contención de los mismos aprovechando los límites bien definidos que presentan con la intención de dotarlos de accesos adecuados y de unidades de depuración como servicios mínimos para tratar de minimizar la afección ambiental que producen en la actualidad.
  
II. El desarrollo industrial de Llíria es otro de los pilares que sustenta al Plan General de Ordenación Urbana. Para ello se pretende potenciar el eje viario Llíria - Casinos mediante la creación de grandes superficies del sector secundario que coloquen al municipio en los lugares de referencia comarcal y del entorno metropolitano de Valencia aprovechando a su vez la preexistencia de los sectores industriales de Montecollado y de Laboratorios Radio. La oferta, que asciende a más de 231 Ha., permite el asentamiento de industrias de diversos tamaños y propósitos económicos así como la ampliación de las actividades ya existentes como es el caso, principalmente, del sector SI-4.
  
III. El suelo terciario tiene por objeto regularizar situaciones espontáneas comerciales localizadas principalmente en la carretera de Benisanó a Llíria, y reconocer la existencia de una cooperativa y de las instalaciones culturales y educativas de una institución privada. Su superficie total alcanza prácticamente las 42 Ha.
  
IV. El suelo no urbanizable se desdobla en las calificaciones de común y protegido, existiendo a su vez las siguientes categorías de protección: Forestal, Paisajística, de Regeneración, Agrícola, Arqueológica, Ecológica y Medioambiental, Vulnerable a la contaminación, de Riesgo de Inundación, Cultural, de Vías Pecuarias y de Infraestructuras.
  
Mientras que la superficie de suelo no urbanizable común se sitúa entorno a las 6.282 Ha., la superficie de suelo no urbanizable protegido aumenta hasta más allá de las 16.312 Ha.
  
Las modificaciones introducidas durante la tramitación del expediente han hecho variar estas cifras, y particularmente las superficies correspondientes al suelo no urbanizable de especial protección paisajística y forestal, tanto en el norte (zona de La Concordia) como en el sur (lindando con los términos municipales de Villar, Bugarra, Pedralba y Benaguasil, por lo que no se profundiza más en ellas.
  
En la memoria justificativa se recogen los criterios que han llevado a identificar las mencionadas protecciones, si bien por facilitar la gestión posterior del suelo y el mantenimiento o fomento de los valores ambientales dignos de protección se han introducido cambios al respecto.
  
V. Las directrices definitorias de la estrategia de evolución urbana y de ocupación del territorio incorporan, entre los aspectos urbanísticos, criterios ambientales que han motivado determinadas decisiones a la hora de diseñar el Plan General de Ordenación Urbana.
  
VI. Las Normas Urbanísticas recogen en su Sección 5ª, para el suelo urbano de viviendas aisladas, y en su Sección 2ª, para el suelo urbanizable de viviendas aisladas, y entre otros muchos aspectos, las condiciones transitorias relativas a las instalaciones de saneamiento previendo un plazo de cinco años desde la aprobación del Plan General de Ordenación Urbana la inutilización de pozos negros, fosas sépticas y depuradoras tras la realización de las obras de urbanización. En caso de no realizarse las obras de urbanización se establece el mismo plazo para la instalación de unidades de depuración individuales de oxidación total para la evacuación y tratamiento de las agua residuales.
  
VII. Según el plano I.2 del estudio de impacto ambiental modificado, donde aparecen los sistemas generales de saneamiento, existe una amplia red de colectores existentes o en fase de ejecución que sirven, en primer lugar, al casco urbano, y posteriormente, a la práctica totalidad de suelos urbanos y urbanizables independientemente del uso establecido. Esta red se complementa con otra de colectores proyectados que vendría a reforzar, sobre todo, el entorno de las urbanizaciones de San Vicente.
  
No obstante, de las diez estaciones depuradoras que complementan y depuran los efluentes de la red de colectores sólo tres existen en la realidad, encontrándose las siete restantes únicamente como previstas.
  
VIII. Respecto a los núcleos urbanos en suelo no urbanizable se establece también un régimen urbanístico pero que no contempla la adecuación ambiental de los mismos en cuanto a las condiciones de saneamiento y depuración se refiere.
  
IX. De los casi 18.000 habitantes censados en 2.002 (si bien la ocupación es mayor dada la orientación de segunda residencia que poseen la mayoría de las viviendas aisladas del término municipal), el presente documento de planeamiento prevé un desarrollo potencial de más de 63.000 habitantes en 2.011.
  
3. Alternativas
  
El Plan General de Ordenación Urbana no presenta, en su estudio de impacto ambiental, análisis de alternativas de las propuestas efectuadas en cuanto a las nuevas clasificaciones de suelo urbanizable, la calificación del suelo no urbanizable y la gestión de los suelos, especialmente los que incluyen numerosos núcleos de población con grados de urbanización inadecuados y que suponen un elevado riesgo ambiental ante la ausencia de sistemas de depuración de aguas residuales adecuados, que no es ni más ni menos que uno de los mayores problemas ambientales del municipio.
  
No obstante, con la documentación facilitada y ampliada a lo largo de la tramitación, y con las justificaciones presentadas, se valoran positivamente las soluciones adoptadas de cara a la regularización de las condiciones de urbanización de los suelos urbanos y urbanizables, así como de los núcleos de población en suelo no urbanizable, sin perjuicio de la adopción de alguna medida complementaria recogida en la última parte de este documento.
  
Al mismo tiempo, resulta adecuado plantear un crecimiento natural del casco urbano en todo el arco norte, dada la existencia de suelos en el sur con características ambientales relevantes que desaconsejan el crecimiento en esta última línea.
  
Las dos grandes apuestas industriales se localizan en un mismo vial, la carretera de Llíria a Casinos, sobre suelos que, excepto cuestiones puntuales finalmente resueltas como es el caso de la afección por riesgo de inundación o la integración de la traza de las vías pecuarias, no presentan limitaciones importantes y además, en uno de los casos, suponen la ampliación de suelo industrial existente.
  
En cuanto al suelo no urbanizable, se han producido cambios relativamente significativos que han provocado la ampliación de algunas áreas de protección paisajística atendiendo a criterios de conservación, de gestión y de ordenación territorial que suponen una importante mejora respecto de las propuestas inicialmente remitidas.
  
Por último, la introducción del sector SRA-28 Coto del Català, sobre un área calificada por el vigente instrumento de planeamiento como no urbanizable de especial protección y que hasta el momento de la exposición al público de la documentación mantenía tal consideración, sí supone un cambio importante en la concepción territorial ambiental por las características naturales de la zona, por su localización y por su extensión.
  
En este caso sí se estimó necesario presentar un estudio de alternativas de localización y/o de distribución del sector para valorar las soluciones que provoquen un menor impacto ambiental, incorporándose el mismo con la contestación a la primera ampliación solicitada.
  
Dicho estudio de alternativas se aprecia escaso y maneja variables de reducida repercusión ambiental en relación con los valores naturales que presenta la zona propuesta inicialmente.
  
Esto, junto a otros aspectos relacionados con dicho sector, motivó una segunda solicitud de ampliación que hacía hincapié en la necesidad de revisar, de algún modo, la localización inicialmente propuesta planteando un posible crecimiento hacia la carretera que une Llíria con Marines y Olocau, aunque también resultaría aceptable una reordenación del sector propuesto siguiendo unos criterios básicos de integración ambiental que permitiera al campo de golf actuar como colchón de amortiguamiento de impactos de las áreas forestales que componen la mayor parte de la superficie del Coto del Català.
  
Finalmente, ante la situación precaria de caducidad del periodo de suspensión de licencias del vigente Plan General del municipio de Llíria, el Consistorio ha optado por solicitar la aprobación parcial del documento urbanístico posponiendo la tramitación del sector SRA-28 hasta que se solventen los distintos problemas que hasta la fecha hacen del mismo una propuesta ambientalmente no aceptable.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 16 de julio de 2002 el Ayuntamiento de Llíria remitió proyecto técnico, incluido estudio de impacto ambiental y expediente municipal relativo al Plan General de Ordenación Urbana, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Diario Levante-EMV, de fecha 16 de junio de 2001 y en el DOGV nº4.029, de 26 de junio de 2001.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron 209 alegaciones, según consta en el certificado emitido por el secretario general del Ayuntamiento de Llíria, en el que se incluye la aprobación provisional, información sobre el trámite de información al público realizado y el pronunciamiento respecto de las alegaciones presentadas.
  
Contrastada la totalidad de las alegaciones presentadas en plazo, registrándose 210 contestaciones, se constata la ausencia de alegaciones directas al estudio de impacto ambiental, si bien un número muy reducido de ellas, concretamente las alegaciones nº105, 153 y 198, hacen referencia al trazado y consideración de las vías pecuarias en el documento de planeamiento. Las consideraciones vertidas en los escritos sugerían una serie de cambios en la documentación con el objeto de adaptarla a los trazados vigentes así como a la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
Es de singular importancia, por las posibles repercusiones ambientales que pudiera conllevar, el contenido de la alegación nº190, que proponía la inclusión de un suelo urbanizable con destino residencial y deportivo en el documento definitivo del Plan General de Ordenación Urbana, allí donde el documento expuesto al público había considerado una serie de valores merecedores de una especial protección en suelo no urbanizable.
  
El resto de alegaciones, si bien en ocasiones presentan matices relacionados con materias cercanas al medio ambiente, basan principalmente su contenido en intereses particulares y privados por lo que no son valoradas en la presente tramitación.
  
También hay que hacer constar la presentación, por parte del Ayuntamiento de Benisanó, de la dirección territorial de Medio Ambiente, de la dirección general de Patrimonio Artístico y de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de informes o alegaciones a la documentación presentada que pudieran haber motivado la modificación de la documentación inicial, siendo las tres últimas las que contienen una componente ambiental que ha sido tenida en cuenta en la tramitación.
  
A raíz de la mencionada alegación nº190, y por las características de su contenido, se consideró necesario exponer al público el convenio suscrito con el Ayuntamiento de Llíria para el desarrollo de un sector residencial - deportivo con una superficie de 2.248.935'86 m² incluyendo la red primaria adscrita al mismo. La publicación de los anuncios tuvo lugar en el Diario Levante-EMV, en fecha 22 de mayo de 2002, así como en el DOGV nº4.258, de fecha 28 de mayo de 2002.
  
Según consta en el certificado emitido por el secretario general del Ayuntamiento de Llíria, se presentaron 7 alegaciones a dicho convenio, habiéndose desestimado su totalidad por el Ayuntamiento.
  
Las cuatro primeras alegaciones no tienen contenido ambiental, mientras que la quinta hace una fugaz aproximación a la problemática del agua en relación con la explotación de los acuíferos, solicitando a su vez que no se afecte a la flora, a la fauna y al medio ambiente sin aportar más datos al respecto. Las dos últimas alegaciones presentan el mismo contenido y la única mención a contenidos ambientales se basa en la ausencia de un informe favorable del estudio de impacto ambiental del Plan Parcial. Respecto a esto último, hay que considerar que la documentación de dicho proyecto está incorporada al expediente y que el mismo es objeto de evaluación de impacto ambiental junto con el Plan General de Ordenación Urbana en el que se enmarca.
  
2. Alegaciones presentadas durante la tramitación de evaluación de impacto ambiental
  
Once han sido las alegaciones presentadas al Plan General de Ordenación Urbana durante el trámite de evaluación de impacto ambiental, tomando todas como punto en común el desarrollo urbanístico motivado por la presentación de la alegación nº190 en relación con la creación de un sector de suelo urbanizable de más de 2.000.000 m² en los parajes conocidos como La Maimona, El Coto del Català y El Tos Pelat, con destino residencial y deportivo.
  
Los aspectos de carácter ambiental tratados en las distintas alegaciones, algunos de ellos comunes, se resumen a continuación:
  
- La clasificación, como suelo urbanizable residencial y de ocio, de un suelo considerado hasta ese momento como no urbanizable de especial protección paisajística.
  
- La falta de alternativas en el contexto de la revisión del Plan General de Ordenación Urbana.
  
- La falta de justificación de la necesidad de la recalificación cuando en el municipio existe suelo urbano o urbanizable sin desarrollar.
  
- La falta de garantías de cara al abastecimiento de agua, bien por incapacidad de la infraestructura, bien por la inexistencia de recurso, tanto para consumo como para riego del campo de golf que se pretende implantar.
  
- La invalidez del estudio de impacto ambiental debido a las deficiencias que presenta, relacionadas todas ellas con la falta de alternativas ya comentada, la ausencia de referencias arqueológicas y la escasa profundidad o acierto a la hora de identificar especies de la flora y la fauna presentes en las áreas estudiadas, amén de numerosos datos erróneos y de apreciación.
  
- El trazado y tratamiento incorrecto de la vía pecuaria denominada Antiguo Cordel de Castilla o Vereda de Bétera.
  
- La falta de definición de las características de la red de saneamiento asociada a la depuradora que se pretende implantar así como de esta misma.
  
- La inexistencia de infraestructura y recurso para asegurar el abastecimiento de agua potable y de riego, según las condiciones que recoge el proyecto.
  
- La existencia de una reserva de caza.
  
- La posición social en contra del proyecto, mediante la recogida de firmas.
  
- La presencia de colmenas de abejas.
  
- La clasificación y calificación del suelo por aplicación de la Ley 4/1992, de 5 de junio, del suelo no urbanizable, de la Ley 6/1998, de 13 de abril, sobre el régimen del suelo y valoraciones, y de la modificación de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal, de la Comunidad Valenciana, en relación con las características del entorno.
  
- La adaptación de las construcciones al ambiente.
  
- La presencia de una instalación pirotécnica en las proximidades del sector a clasificar.
  
- La presencia de orquídeas.
  
- La consideración que realiza el Plan Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
Se ha presentado, incluso, un estudio alternativo de las características biológicas y ambientales del Coto del Català donde se describen las unidades paisajísticas que componen la estructura del área de estudio, y que van desde los cultivos de regadío y de secano hasta llegar a la masa forestal y de matorral, sin olvidar las áreas urbanizadas. Se considera la zona como una isla de características naturales que ha permanecido prácticamente inalterada desde que se tienen registros gráficos (1.956)
  
El análisis de la vegetación y la flora arroja un amplio listado de especies observadas en las visitas de campo, junto a otro un poco más reducido de especies potenciales. Los ejemplares identificados no poseen un grado de protección estricto, enmarcándose principalmente en el anexo III de la Orden de 20 de diciembre de 1.985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, de la Generalitat Valenciana y se caracterizan por su amplia distribución bien en el territorio valenciano, bien a nivel provincial o comarcal.
  
En cualquier caso, se han utilizado tablas resúmenes donde no se concreta si las especies listadas son las identificadas en el medio o bien las potenciales dadas las características del entorno.
  
Algo similar ocurre con el análisis de la fauna, donde se indican especies producto de la observación directa y de la potencialidad del área pero no se identifican de manera individual en las tablas resumen. En cualquier caso, la valoración de la fauna, apoyada en lo dispuesto en el Decreto 265/1994, de 20 de diciembre, que no tiene validez legal, no contempla ejemplares que no se encuentren clasificados en los conceptos de cinegéticos, tutelados o protegidos. Por otro lado, la valoración según los criterios de BirdLife International, a falta de información sobre si las especies identificadas son producto de la observación o de la potencialidad de la zona, recoge especies seguras, en declive y vulnerables.
  
En definitiva, el estudio presentado muestra la abundante diversidad de vegetación y fauna del entorno del Coto del Català, que sin ser excepcional en cuanto a la valoración de las especies que allí se encuentran sí supone una gran extensión de bosque mediterráneo bien estructurado unido a zonas de pastizales semiáridos con una enorme potencialidad de cara a albergar nuevas especies, algunas con mayor valor incluso que las presentes, que ha demostrado su continuidad en los últimos cincuenta años y cuyo uso prioritario, salvo intereses públicos que interesen lo contrario, debiera ser la conservación y potenciación de los valores naturales que alberga, máxime cuando la representación de este tipo de áreas en el entorno municipal no es excesiva, por lo que su valor relativo aumenta.
  
Por otra parte, el estudio presentado indica una serie de deficiencias en cuanto a la valoración efectuada por el estudio de impacto ambiental específico del sector, las medidas correctoras y las alternativas presentadas durante la tramitación del expediente.
  
3. Peticiones de información o documentación complementaria
  
Durante la tramitación del expediente se han solicitado sendas ampliaciones de documentación al Ayuntamiento de Llíria por considerar que no todos los aspectos del Plan General de Ordenación Urbana, desde un punto de vista ambiental, estaban debidamente resueltos.
  
En el primer informe, remitido al Ayuntamiento en fecha 15 de enero de 2003, se recogían los siguientes aspectos:
  
- Adecuar los distintos núcleos de población, clasificación de suelos y superficies tras una descripción más pormenorizada del medio físico apoyada en la elaboración de documentación cartográfica a la misma escala que la empleada en los planos de ordenación, que incluya en cualquier caso información sobre incendios forestales, actividades extractivas, vertederos, áreas degradadas, pozos para abastecimiento de agua potable y de riego, montes de utilidad pública y estaciones depuradoras de aguas residuales, amén de la cartografía de riesgos, especialmente en lo relacionado con la adecuación al Patricova.
  
- La interacción del planeamiento con las vías pecuarias clasificadas en el término municipal.
  
- El cumplimiento de las distancias a vertederos existentes de los nuevos suelos urbanizables y de los suelos urbanos de nueva clasificación.
  
- Explicación de metodologías y variables empleadas para el establecimiento de unidades ambientales, así como la relación compatible entre las características potenciales del suelo y los usos previstos por el planeamiento.
  
- La valoración del recurso agua potable, el tratamiento de las aguas residuales depuradas y la gestión de los residuos en función de sus características físico-químicas, identificando aquellos puntos relacionados con alguno de estos aspectos, sus ámbitos de abastecimiento o afección, las entidades encargadas de la gestión y los certificados correspondientes respecto a su funcionamiento y capacidad para el desarrollo urbanístico previsto.
  
- La posible repercusión ambiental sobre suelo no urbanizable de las infraestructuras que requieren los nuevos suelos urbanizables.
  
- La relación entre las áreas industriales y residenciales, especialmente los parámetros de contaminación atmosférica.
  
- La falta de concreción de algunas de las medidas correctoras propuestas.
  
Mención especial y aparte requería el sector SRA-28 Coto del Català, incorporado con motivo de una alegación durante el periodo de información pública del Plan General de Ordenación Urbana y que venía a proponer la clasificación como suelo urbanizable de un área identificada por el estudio de impacto ambiental como destacada por sus valores ambientales y merecedora de protección. Los aspectos concretos relativos a la justificación del sector se resumen a continuación:
  
- Justificación de la ubicación elegida, adecuando las soluciones al mantenimiento de los valores ambientales destacados en el estudio de impacto ambiental del Plan General de Ordenación Urbana, aumentando la escala de trabajo e inventariando las especies vegetales allí presentes para permitir contrastar la situación inicial con la prevista.
  
- Justificación de la procedencia, calidad y cantidad de agua de riego, así como de las necesidades hídricas del equipamiento deportivo.
  
- Descripción y valoración de los productos fitosanitarios a emplear.
  
- Obtención de cambios de uso del agua de riego por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
- Justificación del tratamiento de los residuos vegetales y de la procedencia de los materiales de relleno a emplear para la obtención de los perfiles morfológicos finales.
  
- Adecuación paisajística del proyecto.
  
- Valoración de las infraestructuras necesarias en relación con las áreas de suelo no urbanizable afectadas.
  
El Ayuntamiento de Llíria remitió contestación y documentación modificada en fecha 21 de febrero de 2003 que venía a cumplimentar gran parte de los aspectos requeridos, si bien dejaba otros aún por definir. Posteriormente, en fechas 22 y 29 de mayo de 2003 el Ayuntamiento de Llíria remitió planos modificados motivados por el informe del servicio de Evaluación de Impacto Ambiental así como por el emitido por la dirección general de Patrimonio Artístico, considerando completada la información necesaria para la evaluación de impacto ambiental del Plan General de Ordenación Urbana a excepción del sector SRA-28.
  
Por este motivo, en fecha 1 de julio de 2003 se remitió un segundo informe al Ayuntamiento de Llíria apuntando la necesidad de adecuar la localización de dicho sector respecto de su inserción territorial dados los valores ambientales detectados en el área afectada, así como solventar una serie de aspectos técnicos relacionados con el campo de golf. El contenido del informe se resume a continuación:
  
- Por las características de la zona, no se justifican las soluciones de proyecto presentadas inicialmente que destacaban áreas singulares dentro de la superficie de vegetación natural, procediendo el mantenimiento de la superficie así identificada bajo el mismo tratamiento ambiental y, en consecuencia, urbanístico.
  
- No se han tenido en cuenta, para el análisis de las alternativas, el desplazamiento de las edificaciones y el campo de golf hacia el noroeste de la localización actual, circunstancia que a priori implicaría una menor repercusión ambiental una vez solventados los problemas técnicos.
  
- Los principales aspectos técnicos a justificar recaen en el cálculo de las necesidades hídricas de riego, en la valoración de los sistemas de aportación del agua residual depurada (sin olvidar el preceptivo cambio de uso otorgado por la Confederación Hidrográfica del Júcar) y en el empleo de fitosanitarios y abonos.
  
En fecha 10 de julio de 2003, el Ayuntamiento de Llíria remitió certificado del acuerdo del Pleno de fecha 8 de julio de 2003 por el que se aprueba solicitar a la Conselleria de Medio Ambiente que emita una declaración de impacto ambiental favorable a la revisión del PGOU de Llíria, dejando en suspenso el sector de suelo urbanizable residencial y terciario SUR/SRA-28 Coto del Català (campo de golf), más una franja de 200 metros de anchura en el linde noroeste del sector, a fin de estudiar y concretar el ámbito final de este sector y, en su caso, su posible desplazamiento hacia esa orientación, tal como sugieren los informes técnicos de esa Conselleria, y por ser éste el único punto del estudio de impacto ambiental del nuevo Plan General sobre el que se formulan reparos en dichos informes.
  
Se adjuntaba, además, copia de los planos modificados con motivo del informe emitido por la Unidad de Vías Pecuarias de la dirección territorial de Valencia.
  
La decisión del Consistorio se fundamenta en la situación crítica a la que se ha llegado, desde un punto de vista urbanístico, tras la finalización del plazo legal de suspensión del otorgamiento de licencias, que vuelve a poner en vigor las consideraciones del Plan General de Ordenación Urbana de 1.985, con las consiguientes contradicciones que podrían acarrear respecto del nuevo planeamiento.
  
Informes sectoriales
  
Durante la tramitación del expediente se ha solicitado informe sectorial a la Confederación Hidrográfica del Júcar y a la dirección territorial de Medio Ambiente de Valencia, en fecha 15 de enero de 2003, y a la dirección general de Patrimonio Artístico, en fecha 17 de enero de 2003.
  
En fecha 8 de mayo de 2003, el Ayuntamiento de Llíria remitió el informe de la dirección general de Patrimonio Artístico, que concluía favorablemente la valoración del Plan General de Ordenación Urbana y del Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos si bien incorporaba una serie de correcciones sobre el primer documento, resumidas a continuación:
  
- Se deberá delimitar el ámbito del entorno de protección propuesto para las Murallas y se deberá proponer una Normativa Transitoria para dicho entorno.
  
- Se incluirá en las Normas Urbanísticas normativa del Núcleo Histórico Tradicional.
  
- En cuanto a la autorización de actuaciones arqueológicas, y en cumplimiento del artículo 60 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano, toda actuación arqueológica o paleontológica deberá ser autorizada expresamente por la Conselleria de Cultura y Educación.
  
- Se deberá presentar un documento refundido o corregido del Catálogo que incluya las siguientes consideraciones:
  
- Incluir en la ficha correspondiente del Catálogo la consideración de BIC y BRL de aquellos edificios que lo son, con el máximo nivel de protección.
  
- Se deberá rehacer la documentación relativa a los edificios y Conjuntos de Interés del Patrimonio Arquitectónico incluidos en el Catálogo y formalizarla en fichas similares al resto de edificios catalogados.
  
- Incluir las fichas de los elementos protegidos del término municipal fuera del casco urbano.
  
- Incluir las fichas de los yacimientos arqueológicos.
  
- Clarificar gráfica o literalmente el régimen urbanístico que afecta a los edificios catalogados y las parcelas donde se ubican sobre las discrepancias entre el aprovechamiento urbanístico propuesto y la catalogación, prevaleciendo obviamente el del edificio catalogado.
  
- Se deberá justificar su falta de inclusión en el catálogo de la Plaza Mayor nº34 y de las calles Juan de Austria nº6, Rei Xuxena nº16 y San Juan de Mata nº4.
  
En fecha 18 de junio de 2003 se recibió contestación por parte de la dirección territorial de Medio Ambiente de Valencia, indicándose los siguientes aspectos:
  
- La zona donde se ubica el proyecto no afecta a ningún espacio natural protegido ni a ningún instrumento de ordenación ambiental de los previstos en la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
- El artículo 16 de esa misma Ley considera protegidas todas las cuevas, simas y demás cavidades subterráneas sitas en el territorio de la Comunidad Valenciana, y prohibe toda alteración o destrucción de sus características físicas, así como la extracción no autorizada de cualquier clase de materiales naturales o artificiales de su interior y la introducción de desechos y objetos de cualquier tipo que puedan alterar las condiciones de equilibrio ecológico existente.
  
- En el punto 4.3 del estudio, que se refiere a las modificaciones en el régimen de protección de los suelos urbanizables, se menciona que la protección forestal y paisajística es la más importante dentro de la clasificación del suelo no urbanizable del término e incluye, entre otras áreas naturales de interés, el Coto del Català.
  
- Esto contrasta con que el estudio no considera entre las formaciones boscosas y de matorral esa zona, y con la propuesta como SUR de esa zona y el desarrollo de una urbanización de uso global residencial.
  
- En este sentido, y con fecha 25 de abril de 2003, ya se emitió un informe sobre el medio natural de dicho paraje y su valor para la conservación de la biodiversidad, en el que se concluía que este paraje debía mantener la clasificación de suelo no urbanizable protegido actualmente existente y las normas urbanísticas determinar la conservación como único uso compatible.
  
- Según consta en los planos del expediente, no resulta afectada superficie incluida en el Catálogo de Montes de Utilidad Pública ni monte consorciado gestionado por la Sección Forestal. Sí resulta afectada superficie forestal.
  
- En la zona denominada ?Coto del Català- se clasifica como suelo urbanizable una superficie considerable de suelo forestal, que cubierta de pinar adulto actualmente se clasifica como suelo no urbanizable protegido. Esta zona se ha señalado sobre una ortofoto como perteneciente a una tesela de superficie forestal que abarca también terrenos en término de Olocau. Para una posible urbanización existen numerosas alternativas en suelo agrícola, sin disminuir la superficie forestal de la zona.
  
- Hay que destacar la dificultad de identificar otras posibles parcelas afectadas, al no existir en los planos referencia de coordenadas, siendo posible la existencia de algún otro caso como el citado, aunque de menor entidad, de suelo forestal afectado.
  
- En razón de la recalificación de suelo forestal como suelo urbanizable, se informa negativamente el estudio de impacto del Plan General de Ordenación Urbana de Llíria.
  
- La Unidad de Vías Pecuarias constata algunas discrepancias en el grafiado de las vías pecuarias del término municipal respecto a cómo fueron legalmente clasificadas según la Orden Ministerial, de fecha 21 de marzo de 1.972 (BOE 19/04/1972) y concretamente las que a continuación se relacionan y regrafían en plano adjunto:
  
· Vereda de la Monrabana
  
· Vereda de Bétera
  
· Colada del Camino Viejo de Llíria a Valencia
  
- De la existencia de antecedentes históricos sobre vías pecuarias en el término municipal de Llíria en el Archivo Histórico Nacional ?diversos-Mesta, 814- así como del expediente de deslinde de las vías de dicho término municipal en relación con el catastro parcelario al que se refiere el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia, de 3 de febrero de 1.930, se induce que en los trabajos catastrales de rústica practicados en este municipio, entre 1.929 y 1.936, obviamente debieron haberse tenido en consideración, puesto que el Instituto Geográfico y Catastral ya las intitulaba como «vereda real», «vereda de ganados» o «azagador». Es por ello que el trazado reproducido en el expediente de referencia es consecuente con estos datos, ya que al parecer, se han tomado como base las mencionadas referencias catastrales.
  
- Ante las discrepancias señaladas entre las vías pecuarias deslindadas, e incluso amojonadas, según el referido expediente, y lo posteriormente clasificado en el ano 1.972, por analogía con el expediente nº1996005\_vvpp relativo al término municipal de Náquera, y según su informe jurídico, de conformidad con la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias (BOE nº71, de 24 de marzo) y la sentencia de 10 de junio de 1.991, de la Sala Tercera del Tribunal Supremo «se estima necesaria la modificación de la orden de clasificación...».
  
- Finalmente, en cuanto al grafiado de la «Vereda de Bétera» a su paso por la Urbanización San Gerardo, deberá reflejarse, lo más fiel posible, su situación anterior a la modificación de trazado que recoge la citada Orden Ministerial puesto que todavía, por el promotor de la misma, no han sido ofrecidos terrenos necesarios y en condiciones óptimas para proceder a su permuta.
  
Con motivo de las alegaciones presentadas, se ha recibido también un informe de servicio territorial de Industria y Energía en fecha 11 de junio de 2003 (remitido de nuevo en fecha 15 de julio de 2003), indicando lo siguiente:
  
- El artículo 44 del vigente Reglamento de Explosivos, Real Decreto 230/1998, de 16 de febrero (BOE nº61, de 12 de marzo de 1998), expone claramente lo siguiente:
  
«Será preceptivo el informe del Ministerio de Industria y Energía en los expedientes administrativos de autorización de obras y servicios en terrenos comprendidos dentro de las distancias de emplazamiento indicadas en la Instrucción Técnica Complementaria nº11?»
  
«Se requerirá que dicho informe sea favorable cuando se pretenda transformar en urbanizable o edificable el suelo comprendido dentro de las indicadas distancias que no tuviera tales calificaciones en el momento de obtener la licencia municipal para el establecimiento de las fábricas»
  
- La actual pirotecnia Ricardo Caballer, SA. fue autorizada en fecha 16 de marzo de 1974 por la dirección general de Seguridad del Ministerio de la Gobernación.
  
- El plano identificado como SCC-5 (aportado por D. José Vicente Edo Vázquez) del estudio de impacto ambiental denominado sector Coto del Català - Ordenación, de fecha enero de 2003, promotor M.I. Ayuntamiento de Llíria, perteneciente al Plan General de Ordenación Urbana de Llíria, no contempla el taller de pirotecnia Ricardo Caballer, SA. situado en el término municipal de Olocau ni su incidencia sobre el mismo.
  
Tampoco se dispone de ningún estudio de afección entre el complejo residencial campo de golf en la partida Coto del Català y la citada pirotecnia, desconociéndose el número máximo de personas a residir en el complejo, situación, número de residencias y sus tipos, etc.
  
Afecciones legales
  
1. En el municipio de Llíria se encuentran clasificadas seis vías pecuarias según la Orden Ministerial de 21 de marzo de 1.972 (BOE nº94, de 19 de abril, y B.O.P. de 15 de abril). Éstas son:
  
- Cañada Real de Alcublas a Benaguasil, con 75'00 metros de anchura.
  
- Cañada Real de Aragón, con 75'00 metros de anchura.
  
- Vereda de Monrabana, con 20'00 metros de anchura.
  
- Vereda del Carril, con 20'00 metros de anchura.
  
- Vereda de Bétera, con 20'00 metros de anchura.
  
- Colada del Camino Viejo de Llíria a Valencia, con 5'00 metros de anchura.
  
Los últimos planos de clasificación facilitados por el Ayuntamiento incorporan los trazados correspondientes a las seis vías pecuarias, corrigiendo la falta de grafismo de su anchura legal a escala así como algunas desviaciones respecto de su trazado legal.
  
Por aplicación de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, cuyo contenido se reconoce en las normas urbanísticas, la clasificación y protección de las vías pecuarias se sobrentiende por encima de las clasificaciones de suelo urbano y urbanizable, salvo que a través de los procedimientos reglados se disponga lo contrario.
  
En este sentido, hay que considerar que la gestión de los suelos urbanizables deberá supeditarse y condicionarse a las tramitaciones pertinentes de cara al cumplimiento de la legislación vigente.
  
2. Al norte del término municipal de Llíria aparece el monte de utilidad pública denominado «La Concordia», que presenta unos límites muy angulosos y en ocasiones fragmentaciones físicas que dejan islas con dicha catalogación.
  
Según la cartografía disponible, la totalidad de la superficie catalogada como monte de utilidad pública se corresponde con suelo no urbanizable de especial protección, si bien es cierto que ésta se encuentra subdividida en distintas categorías de calificación. En cualquier caso, los terrenos calificados como de protección agrícola se distribuyen de manera generalizada, salvo pequeños errores puntuales, sobre áreas de cultivo ya transformadas y se caracterizan por una normativa urbanística bastante restrictiva con los usos, por lo que el riesgo de transformación y de pérdida de los valores que motivaron la catalogación es, en cualquier caso, reducida.
  
3. Para el considerable tamaño del término municipal, pocas son las ramblas y los cauces que lo atraviesan, destacando principalmente dos: la rambla Primera y la rambla Castellana.
  
Los cursos de ambas, así como el resto de la red hidrológica, se encuentra calificado como suelo no urbanizable de especial protección, con normativa urbanística específica que limita los usos a implantar, sin perjuicio de las limitaciones que establezca la vigente legislación en materia de Aguas así como el organismo competente en la materia.
  
4. Según los datos consultados, existen hasta 73 yacimientos arqueológicos catalogados en el término municipal.
  
El planeamiento incorpora una calificación de suelo protegido específica para estos puntos, que en cualquier caso ha sido cotejada por la Conselleria de Cultura y Educación habiéndose informado favorablemente el documento del Plan General de Ordenación Urbana y el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos con la salvedad del cumplimiento de una serie de condicionantes que el Ayuntamiento de Llíria ha asumido y que presumiblemente se han incorporado a la documentación definitiva que se pretende aprobar.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Desde un punto de vista geológico, el municipio de Llíria se puede dividir en tres grandes áreas correspondientes a los periodos Jurásico, Terciario y Cuaternario.
  
El primero de ellos se localiza al norte del término municipal, en coincidencia con los relieves del monte «La Concordia», donde alternan margas y calizas. La zona central del término se corresponde con una llanura arcillosa cuaternaria. Finalmente, los relieves del entorno del Parque de San Vicente y del oeste del casco urbano, al sur del término municipal, tienen representación terciaria mediante las calizas lacustres.
  
El Cretácico está presente de manera puntual al oeste y al norte del término municipal de Domeño y en el área de San Miguel.
  
Las áreas más permeables (pero con un mayor espesor no saturado) son, precisamente, éstas últimas. El planeamiento propone sobre las mismas suelos no urbanizables de especial protección donde el mantenimiento de las condiciones naturales y paisajísticas es el principal objetivo. Además, sobre estas zonas la presencia de núcleos de población dispersos no es alarmante. El único punto negro al respecto es el de la infraestructura que viene funcionando como vertedero de residuos municipales, circunstancia que cabría resolver puntualmente.
  
Un grado más allá en la vulnerabilidad de la contaminación de los acuíferos presenta el entorno más inmediato al casco urbano en sus flancos norte y oeste, hasta alcanzar el término municipal de Domeño. Con un espesor un poco más reducido, esta zona presenta limitaciones en cuanto a los usos. La mayoría de la superficie afectada se identifica por el planeamiento como un área protegida por esta misma razón, mientras que los usos dominantes no son sino consecuencia de la regularización de asentamientos residenciales preexistentes. El único uso de nueva creación con entidad suficiente es el del polígono industrial colindante con los Laboratorios Radio, junto a la carretera Llíria - Domeño - Casinos, orientado al uso extensivo ya que está pensada para industrias de gran tamaño, quedando prevista en cualquier caso la solución respecto del saneamiento.
  
Por último, el resto del término municipal presenta un grado bajo de vulnerabilidad no sólo por la baja permeabilidad de los materiales sino también por su gran espesor y el carácter excepcionable del acuífero subyacente. Sobre estas áreas el planeamiento no propone sino regularizar las construcciones y usos existentes a excepción del polígono industrial Capablava y el sector SRA-28, a priori compatibles con la circunstancia tratada.
  
Respecto a la estabilidad del terreno, la mayoría de los puntos que presentan problemas se localizan en el entorno de La Concordia y en el extremo occidental del término municipal, alejados de las nuevas propuestas urbanísticas y mayormente englobados en suelos protegidos con limitaciones importantes de cara a los usos a implantar.
  
2. La mayor parte de la llanura cuaternaria que se extiende por el municipio posee características bastante aceptables para el cultivo, uso que domina en la actualidad. No obstante, existen áreas más o menos puntuales y dispersas que presentan características excepcionales. Éstas se localizan en el punto más próximo entre las ramblas Primera y Castellana, en la llanura que separa el casco urbano de Llíria y el término municipal de Benisanó y al norte del casco urbano. El planeamiento recoge en su mayoría figuras de protección para estas áreas, especialmente la zona próxima al término de Benisanó.
  
Las nuevas áreas industriales se localizan sobre la mencionada llanura, pero en cualquier caso la superficie afectada es mínima y poco representativa. Por su parte, el sector SRA-28 afecta a una zona con una baja capacidad agrícola, principalmente, por la escasez de suelo productivo y el alto grado de pedregosidad del terreno, de origen calizo, con afloramientos en superficie de este material.
  
3. Sin entrar a valorar específicamente la vegetación del término municipal de Llíria, por su extensión y variedad, sí se puede decir que la amplia y profunda transformación del territorio que ha sufrido la mayor parte de la superficie municipal ha desembocado en una predominancia de los cultivos sobre la vegetación natural, alternándose secano y regadío pero con un importante impulso de este último en los últimos años, especialmente en el sector citrícola.
  
La vegetación natural ha quedado, pues, relegada a las áreas morfológicamente más dinámicas, donde el monte de La Concordia es su máximo exponente, si bien los incendios forestales han reducido los estadios evolutivos a etapas de matorrales y espartales en algunos casos. El resto de las áreas naturales, con presencia generalizada de Pinus halepensis, se distribuye de manera más o menos homogénea por la franja sur del término municipal, a excepción de la zona de la Monrabana y del sector SRA-28, del que ya se ha hablado e informado con mayor profundidad en cuanto a su composición vegetal.
  
Salvo en este último caso, las áreas de nueva creación se localizan en terrenos de cultivo, sin afección a vegetación o terrenos naturales excepto en casos puntuales.
  
4. Algo similar a lo descrito en el apartado anterior ocurre con la fauna. Ésta se encuentra ampliamente familiarizada con la actividad humana en las áreas de la llanura cuaternaria por el alto grado de meteorización que caracteriza a los usos y asentamientos en el municipio, quedando relegada aquella que presenta un mayor interés a las áreas naturales que el planeamiento pretende preservar mediante la inclusión de las mismas en figuras de protección. La excepción a esta afirmación se formaliza en el sector SRA-28, donde la clasificación del suelo se pretende urbanizable.
  
5. El desarrollo potencial del Plan General, según las previsiones del servicio municipal de agua potable de Llíria, alcanzará su máximo en 2.011, con más de 63.000 habitantes.
  
La base del abastecimiento de agua potable la constituye la enorme red de pozos que se distribuyen por todo el término municipal, siendo cinco los encargados de dar servicio al casco urbano y al grueso de las urbanizaciones, especialmente las del entorno de San Vicente. Según la documentación facilitada, el caudal de extracción sería suficiente para abastecer a la totalidad del potencial desarrollo del Plan General de Ordenación Urbana, una vez ejecutadas las infraestructuras de almacenamiento y transporte de agua potable, si bien este punto no está certificado.
  
De las tres estaciones depuradoras de aguas residuales existentes en la actualidad, la de mayor capacidad de depuración es la E.D.A.R. Camp de Túria, infraestructura mancomunada que da servicio a los municipios de Benaguasil, Benisanó, La Pobla de Vallbona y Llíria. Actualmente presenta capacidad suficiente para la depuración, pero con el desarrollo urbanístico previsto de los municipios a los que sirve será necesaria su ampliación a corto o medio plazo.
  
La estación depuradora de Les Carrases está diseñada para una capacidad de tratamiento muy inferior a la que previsiblemente podría demandar la ampliación del suelo industrial Plà de Carrases I y II.
  
Finalmente, la estación depuradora de la urbanización Vall de Llíria no parece estar pensada para ofrecer servicios más allá de la mencionada urbanización.
  
Así pues, el desarrollo del Plan General de Ordenación Urbana supondrá la construcción de una importante red de colectores así como de numerosas estaciones depuradoras de aguas residuales así como la ampliación de las existentes.
  
Respecto a los residuos sólidos inertes, el municipio cuenta con un Ecoparque próximo al casco urbano así como con un lugar donde vienen depositándose los residuos sólidos urbanos e inertes generados por la actividad humana, existiendo soluciones alternativas y en proyecto de cara a la mejora de infraestructuras y tratamiento. Existe, también, la recogida selectiva de distintos tipos de residuos.
  
6. Si bien el municipio no se caracteriza por la existencia de áreas con especial riesgo de inundación, es cierto que algunos puntos de la red hidrográfica, especialmente los cauces de las ramblas Primera y Castellana, presentan alguna problemática relacionada con este riesgo natural.
  
Para tratar de evitar tal circunstancia, en la tramitación del Plan General de Ordenación Urbana se ha reducido el ámbito inicial propuesto para el sector industrial Capablava. En el resto de la superficie municipal no se han apreciado interacciones entre los nuevos suelos urbanizables y los riesgos de inundación.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Llíria (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Dado que el Ayuntamiento de Llíria ha solicitado oficialmente la aprobación del Plan General de Ordenación Urbana a excepción del área afectada por el sector SRA-28 €Coto del Català?, así como una franja de 200 m. al noroeste del mismo, por las razones expuestas en este mismo documento, se acepta la propuesta de suspensión parcial entendiendo que, como consecuencia de la misma, mientras no se presente la correspondiente modificación de planeamiento, que en cualquier caso requerirá evaluación de impacto ambiental, sobre el área afectada por la suspensión regirá el planeamiento general de 1.985. En el supuesto en que, efectivamente, se presente una modificación puntual cuyo objeto sea proponer el desarrollo del ámbito que ocupa la propuesta del sector SRA-28, se recuerda que los suelos naturales deben mantener, salvo pequeñas excepciones de borde, su calificación de suelo no urbanizable de especial protección, situándose las áreas de un supuesto uso de campo de golf de manera colindante con los suelos protegidos a modo de colchón de amortiguamiento de estos últimos, es decir, se respeten los criterios de conservación reflejados en esta declaración de impacto ambiental, además de solventar los aspectos técnicos que quedan pendientes en relación con este último uso.
  
II. No obstante, como consecuencia y matiz de lo anterior, el núcleo de población denominado Tos Pelat deberá considerarse bien como suelo urbanizable, bien como núcleo urbano en suelo no urbanizable, resultando de aplicación sobre él las condiciones que en cada caso establece el Plan General de Ordenación Urbana ahora en tramitación, especialmente en lo que al tratamiento y depuración de las aguas residuales se refiere. Para la delimitación de este sector podrá utilizarse el grafismo que aparece en los planos de ordenación pormenorizada del sector SRA-28, pero ajustando al máximo el perímetro a las edificaciones existentes tal y como se ha realizado en otras partes del término municipal.
  
III. La aprobación de Planes Especiales o cualesquiera otras figuras de planeamiento parcial para el desarrollo de los suelos urbanos y urbanizables previstos por el Plan General de Ordenación Urbana requerirá la presentación en el Ayuntamiento de una justificación de la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para satisfacer las necesidades y la demanda prevista, además de la correspondiente ejecución de las redes de distribución.
  
IV. El planeamiento de desarrollo de los suelos urbanizables incorporará la instalación de sistemas de recogida selectiva de residuos en las proporciones establecidas por el Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
V. Las licencias de actividad para nuevas construcciones o usos en los suelos urbanos y urbanizables de vivienda aislada que puedan suponer un incremento del volumen de agua residual deberán condicionarse a la sustitución de los sistemas de depuración que el Plan General de Ordenación Urbana considera como obsoletos por unidades de depuración individuales (o mancomunadas) y estancas, de oxidación total, en tanto en cuanto no se hayan realizado las obras de urbanización que permitan la instalación de una red de saneamiento que conecte con una estación depuradora de aguas residuales, todo ello como obra complementaria a la que se pretende realizar.
  
VI. El desarrollo y gestión de los suelos urbanos y urbanizables que no posean una red de saneamiento ejecutada y conectada a una estación depuradora de aguas residuales operativa en el momento de la aprobación del Plan General de Ordenación Urbana deberá supeditarse a la ejecución de dicha red así como de la correspondiente infraestructura de depuración.
  
VII. En cualquier caso, el desarrollo de los suelos urbanos y urbanizables conectados a infraestructuras de depuración deberá supeditarse a la presentación de un informe favorable de capacidad de tratamiento por parte de la mencionada instalación. En caso de que este informe establezca la incapacidad de la estación depuradora de aguas residuales para hacer frente a las nuevas demandas, será condición indispensable para la puesta en marcha de los usos previstos en el sector la ejecución, con cargo al mismo, de las ampliaciones necesarias de las mencionadas infraestructuras, que deberán entrar en funcionamiento al mismo tiempo que lo hagan los nuevos usos.
  
VIII. Las condiciones que sobre saneamiento impone el Plan General para las viviendas aisladas en suelo urbano y urbanizable deberán considerarse extendidas a la totalidad de los núcleos de población delimitados en suelo no urbanizable, al menos en lo que respecta a la obligación de implantar unidades de depuración individual (o mancomunada) en un plazo inferior a los cinco años desde la fecha de aprobación del documento urbanístico.
  
IX. Respecto a los núcleos de población en suelo no urbanizable, y considerando que el Plan General establece la posibilidad de desarrollar documentos de planeamiento para regularizar su situación urbanística y adquirir la clasificación de suelo urbanizable, se entenderán evaluados ambientalmente dentro del ámbito del presente documento y por tanto no se requerirá procedimiento de evaluación de impacto ambiental alguno siempre y cuando el ámbito del suelo urbanizable a clasificar coincida exactamente con el deslinde efectuado para la identificación de los distintos núcleos de población y a la luz de los criterios expuestos en la normativa urbanística al respecto, y el proyecto recoja la implantación de las condiciones de saneamiento mediante colector y conexión a estación depuradora de aguas residuales que se vienen aplicando al resto de los suelos urbanos y urbanizables de vivienda aislada.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 18 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 466/2002-AIA.
  
Título: Homologación y Plan Parcial de Mejora del Sector Residencial Masía de la Bonaigua en el término municipal de Rocafort.
  
Promotor: Ayuntamiento de Rocafort.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Localización: Al Norte del término municipal de Rocafort.
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
El objeto del proyecto es homologar y reclasificar, para su posterior desarrollo mediante un Programa de Actuación Integrada, un Suelo no Urbanizable Común según el Plan General vigente, en el Sector denominado Masía de la Bonaigua, del término municipal de Rocafort.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
La actuación prevé reclasificar 52.459 m² de Suelo No Urbanizable a Urbanizable, cuyo uso actual es agrícola. El área de reparto la integra la superficie de suelo correspondiente al sector que se reclasifica y un Sistema General de Espacios Libres (GEL) colindante con el sector, calificado en el Plan General vigente, cuya superficie es de 27.000 m².
  
Los terrenos incluidos en el sector limitan al norte con el camino de la Masía del Fondo, al sur con zona verde en el suelo urbano UE-4, al este con el Parque Urbano Norte (GEL) en suelo urbano y al oeste con la carretera CV-310, de Godella a Torres-Torres.
  
El uso del Sector será residencial extensivo y terciario, proponiéndose las tipologías de viviendas unifamiliares y plurifamiliares, con una densidad máxima de 23 viv/Ha y un número máximo de viviendas de 122 viviendas.
  
La conexión del Sector con la carretera CV-310, que conforma uno de los límites del mismo, se propone realizarla mediante la ejecución de una glorieta en colaboración con la Diputación Provincial de Valencia. Asimismo, dicha carretera discurre sobre la vía pecuaria Colada-azagador de Santa Bárbara que se verá afectada por la glorieta prevista.
  
Los servicios de agua potable, saneamiento, instalación eléctrica y recogida de residuos podrán ser satisfechos del suelo urbano colindante, adjuntándose en el expediente las justificaciones pertinentes.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 10 de diciembre de 2002, la Sección de Planeamiento de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió a esta Conselleria un ejemplar de la Homologación y Plan Parcial Masía la Bonaigua, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Administrativo, solicitando la emisión de la correspondiente declaración de impacto ambiental.
  
El Estudio de Impacto Ambiental se sometió al correspondiente trámite de información al público mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº4.033, de fecha 2 de julio de 2001 y en el diario Las Provincias, de fecha 18 de junio de 2001, no habiéndose presentado ninguna alegación al respecto, según consta en el certificado emitido por la Secretaria del Ayuntamiento de Rocafort.
  
2. Peticiones de informes y documentación complementaria
  
En fecha 4 de febrero de 2003, se solicitó al Ayuntamiento una ampliación del Estudio de Impacto Ambiental remitido, con el objeto de subsanar una relación de deficiencias detectadas, referentes a los siguientes puntos:
  
1. Construcción de un vial como red primaria adscrita al sector, en la zona destinada a Parque Urbano, afectando a una zona de características forestales. No se asegura la continuidad del vial y tampoco se considera justificada la necesidad del mismo y su emplazamiento. Se propone la supresión del vial mencionado en la propuesta de actuación.
  
2. La conexión del sector con la carretera CV-310, administrada por la Diputación Provincial de Valencia, afecta a la vía pecuaria Colada - Azagador de Santa Bárbara, de anchura legal 4,5-6 metros, al resultar coincidentes ambas, debiéndose obtener informe favorable de la Dirección General de Recursos Forestales de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
3. Las conexiones de los servicios necesarios para el correcto funcionamiento del nuevo sector no se han resuelto en el proyecto presentado. En este sentido y a fin de garantizar el recurso hídrico y el tratamiento de las aguas residuales, se deberá presentar los siguientes documentos:
  
- Justificación documentada y acreditada por el organismo administrativo competente, de la disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en la ordenación y en especial de la disponibilidad de agua potable para el abastecimiento de las áreas residenciales.
  
- Certificado de la entidad gestora de la planta depuradora donde se destinen las aguas residuales, en el cual se indique la aptitud o no de la misma para asumir los volúmenes esperados tras el desarrollo del Suelo Urbanizable Residencial.
  
4. Respecto a los yacimientos arqueológicos, etnológicos y/o paleontológicos, no se presenta informe favorable de la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia el cual es necesario y vinculante, conforme con lo previsto en la Ley 4/98, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
5. Deberá indicarse cual será el tratamiento y destino de la tierra vegetal existente en todo el ámbito del sector, al tratarse de un suelo agrícola de regadío, con características agrológicas elevadas.
  
En fecha 1 de abril de 2003, el Ayuntamiento remitió un documento de subsanación de deficiencias incompleto que no satisfacía la ampliación de documentación requerida.
  
En fecha 22 de mayo de 2003, se mantuvo una reunión con representantes del promotor y redactores del proyecto a fin de aclarar cada uno de los puntos solicitados en la ampliación.
  
En fecha 30 de mayo de 2003, la Unidad de Vías Pecuarias de la Dirección Territorial de Valencia remite copia del informe que ha elaborado, como consecuencia de la solicitud efectuada por el promotor de la actuación.
  
En fecha 20 de junio de 2003, el Ayuntamiento remitió un nuevo documento de subsanación de deficiencias satisfaciéndose todos los puntos de la ampliación, excepto, el informe favorable que resulta necesario emita de la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, el cual no se ha incorporado, encontrándose la solicitud efectuada y el Estudio arqueológico, etnológico y paleontológico realizado, el cual se ha presentado como parte de la documentación.
  
Informes sectoriales
  
Informe del Servicio Territorial de Valencia de la Conselleria de Medio Ambiente:
  
La Unidad de Vías Pecuarias de la Sección Forestal informa sobre el Plan de Actuación Integrada Masía de la Bonaigua que afecta a la vía pecuaria Colada-azagador de Santa Bárbara lo siguiente:
  
- Que sobre el tramo afectado de la Colada-azagador de Santa Bárbara discurre la carretera CV-310 tal y como se describe en su clasificación ?carretera de Bétera- asignándosele una anchura variable de entre 4'50 y 6'00 metros, por Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca, de fecha 8 de septiembre de 1.989 (DOGV\_23/10/89); existiendo en la actualidad una antropización viaria incompatible con los usos pecuarios.
  
- Que la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias (BOE nº 71, de 24 de marzo), en su Exposición de Motivos las considera como auténticos «corredores ecológicos» y dado que la mencionada vía carece de tránsito ganadero, se sugiere la posibilidad de integrarla, para el desarrollo de los usos complementarios a los que hace mención el artículo 17.1 de la citada Ley 3/95 €el paseo, la práctica del senderismo y otras formas de desplazamiento deportivo sobre vehículos no motorizados-
  
- No obstante, la afectación puntual a la vía pecuaria de la glorieta que se proyecta podría ser asumida mediante un arco exterior de anchura suficiente que permita usos complementarios, e individualizados del tráfico interior; ya que la escasa entidad superficial de la vía pecuaria ha podido ser sobrepasada por el actual viario, por lo que cualquier reclamación sobre la titularidad patrimonial de la misma tendrá que dilucidarse con el preceptivo deslinde según lo dispuesto en el artículo 8 de la vigente Ley 3/95.
  
- Además, deberá tenerse presente la señalización convenientemente según lo dispuesto en el Real Decreto 13/1.992, de 17 de enero, por el que se aprueba el Reglamento General de Circulación -BOE nº 27, de 31 de enero (corrección de errores en BOE nº 61, de 11 de marzo):
  
P-23, con la leyenda «Cañada» en todos los cruces y complementada con las convenientes señales de limitación de velocidad en las citadas intersecciones.
  
Panel informativo de la Generalitat Valenciana, según Resolución del 26 de abril de 1.988, de la Dirección General de Producción Agrária, por la cual se establecen las normas básicas para la señalización de las vías pecuaries y los terrenos sometidos al régimen especial de caza y pesca continental.
  
Afecciones legales
  
El proyecto tramitado deberá cumplir las legislaciones sectoriales por las que se regulan las afecciones que el mismo producirá y que se indican a continuación:
  
- Vías Pecuarias: Será de aplicación la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias. El desarrollo del Sector afecta a la vía pecuaria clasificada, por Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca de fecha 8 de septiembre de 1.989 (DOGV 23/10/89), denominada ?Colada-azagador de Santa Bárbara?, con una anchura legal variable entre 4,50 y 6,00 metros.
  
- Patrimonio cultural: Será aplicable la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
- Los vertidos de aguas residuales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
- Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
Revisada la documentación tramitada y efectuada visita a la zona afectada por técnicos del Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental se ha podido comprobar que la actuación integrada propuesta en el municipio de Rocafort, resulta viable medio ambientalmente, con limitaciones puntuales, respetando y protegiendo las áreas que presentan valores naturales.
  
La actuación proyectada transformará un área dedicada, en un 100% de la superficie afectada, al cultivo de regadío, concretamente cítricos. Actualmente el estado de los cultivos es de total abandono, no obstante, el desarrollo de la actuación provocará una pérdida de suelo con una capacidad agrológica elevada.
  
Respecto a la zona correspondiente al Parque Urbano (GEL), que será cedida al Ayuntamiento, y que inicialmente pretendía ser atravesada por un vial que conectara con el término municipal de Valencia, deberá preservarse de cualquier actuación urbanística y vías de comunicación, debiéndose respetar y mantener el buen estado natural de la masa arbórea que existe en la zona, compuesta principalmente por pinos carrascos.
  
La adecuación y señalización de la vía pecuaria ?Colada-azagador de Santa Bárbara- afectada por la actuación, conforme a la propuesta en la ampliación del Estudio de Impacto Ambiental, satisface las recomendaciones efectuadas por la Unidad de Vías Pecuarias en su informe.
  
La tierra vegetal procedente de los movimientos de tierra que genere la actuación, será reutilizada para el relleno y uso de zonas verdes previstas. En la documentación ampliada, se propone un método y localización de acopio del material durante el periodo de las obras para su mejor conservación y posterior reutilización.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/90).
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, aprobado mediante Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación y Plan Parcial de Mejora del Sector Residencial ?Masía de la Bonaigua- que afecta al término municipal de Rocafort (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y su ampliación llevándose a cabo las medidas correctoras contenidas en éste, todo ello siempre y cuando no entren en contradicción con los condicionantes de obligado cumplimiento establecidos en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Como condicionantes adicionales a cumplir para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad, se establecen los siguientes:
  
1. Se deberá obtener de la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia el correspondiente informe favorable previamente a la aprobación definitiva.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 18 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 74/2003-AIA
  
Título: Legalización de explotación bovina de engorde
  
Promotor; Ganados Torregrosa Hermanos, SA.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Guardamar del Segura (Alicante)
  
Objeto del proyecto: Obtención de licencia de actividad para legalizar la explotación bovina de engorde
  
Localización: Polígono 9, parcela 174, del término municipal de Guardamar del Segura (Alicante)
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación bovina de engorde.
  
Según la documentación presentada, las características de la explotación, que se localiza a más de 2.000 m. del municipio de Guardamar del Segura, son:
  
La explotación dispone de capacidad para 1500 terneros, los cuales entran en la explotación con 4 semanas de vida aproximadamente y la abandonan para ser sacrificados en matadero a los 11 meses. Está constituida por 25 parques semicubiertos donde se aloja el ganado para cebo, con cerramiento a base de valla mixta de bloque de hormigón enfoscado y valla de barras metálicas, además de dos pequeños parques de poca altura y características similares a los anteriores para albergar los terneros que todavía necesitan lactancia.
  
El resto de edificaciones que conforman la explotación incluyen un alamacén-molino, una oficina-báscula, parques de lactantes y un henil. También se localiza en la granja un henil de paja a la interperie, constituido por una superficie sin delimitaciones arquitectónicas, así como una zona destinada al acopio de estiércol, a base de una lámina de plástico impermeable enterrada a 5 cm del nivel del suelo.
  
La explotación está vallada perimetralmente y dispone de vado sanitario a la entrada.
  
Se genera unas 400 Tm de estiércol anualmente. Los terneros se engordan sobre cama de serrín y paja, la cual es retirada de los establos con periodicidad mensual. El estiércol queda retenido en la zona de acopio de estiércol, donde transcurrido un tiempo de maduración, se extrae de la explotación para ser utilizado como abono orgánico.
  
Las bajas son retiradas de la explotación a través de empresa especializada.
  
En fecha 17 de septiembre de 2003 se realiza visita de campo, comprobando:
  
- La explotación se ubica en una zona agrícola de regadío, lindando por el S con la carretera, y localizándose por el N y próxima a la explotación con una zona de chalets.
  
- A la entrada a la explotación se localiza vado sanitario, aunque no se utiliza, ya que no dispone de ningún líquido desinfectante en su interior.
  
- La explotación está vallada perimetralmente.
  
- El estiércol se acumula en un extremo de la explotación, sin que se disponga para ello de estercolero, ni se adopte medida alguna para evitar problemas de contaminación de suelos o aguas asociados a su incorrecta manipulación.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
El Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y Estudio de Impacto Ambiental, son remitidos el 18 de febrero de 2003.
  
La información pública del expediente, realizada por el Ayuntamiento de Guardamar del Segura, ha sido publicada en el BOP nº 216 de 19 de septiembre de 2002, así como notificada a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.
  
El Ayuntamiento facilita en fecha 1 de agosto de 2003 documentos correspondientes a alegaciones presentadas en al año 1999, 2000 en las que se recoge unas 138 firmas de alegantes. Las referencias medioambientales que se recogen en las alegaciones se resumen a continuación:
  
- «...La acumulación incontrolada de estiércol, el enterramiento de los animales muertos en el mismo lugar y las condiciones de las cuadras están provocando, desde hace tiempo, desagradables olores, emisión de gases contaminantes y partículas en el aire que producen serias molestias a las más de 50 familias que viven en los alrededores, algunas de ellas a menos de 100 metros.»
  
- «...Con frecuencia, y a pesar del calor, debemos estar dentro de nuestras casas con ventanas y puertas cerradas, a lo que hay que añadir la gran concentración de moscas y otros insectos, con el peligro de ser transmisores de enfermedades...»
  
Estas alegaciones, presentadas fuera del plazo oficial establecido en la tramitación de la licencia de actividad, aducen una mala gestión de la explotación. Una explotación de bovino de estas características (ubicada en una zona agrícola), no presenta limitaciones de naturaleza medioambiental para funcionar, siempre y cuando se extremen las condiciones higiénico-sanitarias y se gestione adecuadamente la explotación. Para esta explotación en cuestión, y para evitar afecciones al medio, se deberá adoptar los Condicionantes establecidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.
  
2. Petición de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
En fecha 18 de junio de 2003, se solicita al promotor ampliación al Estudio de Impacto Ambiental, en lo que respecta a:
  
- En el Estudio de Impacto Ambiental se indica que el estiércol que se genera en la explotación queda retenido en una zona de acopio, constituida a base de lámina plástica enterrada a 5 cm del nivel del suelo, para evitar posibles filtraciones de lixiviados al terreno. Para evitar que con el deterioro accidental de la superficie impermeable, al extraer los residuos con pala mecánica o manualmente, se produzca problemas de percolación de lixiviados, deberá diseñarse estercolero de obra impermeabilizado, con poceta de recogida de lixiviados impermeable y estanca, para lo cual deberá presentarse planos descriptivos de la construcción y ubicación del estercolero, así como información detallada de las características constructivas, así como su autonomía.
  
- Deberá informarse del destino del estiércol, así como de su distribución.
  
- Deberá remitirse contrato de retirada de cadáveres suscrito con dicha empresa.
  
- Debido a la ausencia de estudio hidrogeológico del terreno, y considerando que no queda claro si los establos disponen o no de solera impermeabilizada deberá informar al respecto, diseñando la construcción de solera de obra impermeabilizada en su defecto.
  
La ampliación solicitada es remitida por el promotor en fecha 18 de julio de 2003. En dicha ampliación se indica que:
  
- Para contener el estiércol generado en la explotación, se diseña solera de hormigón impermeabilizada de 675 m², con pendiente dirigida hacia dos pocetas de 1 m³ c.u., también de hormigón impermeabilizadas. En esta superficie quedará retenido el estiércol, para que sufra proceso de maduración, pasando posteriormente a utilizarse como abono orgánico.
  
- Respecto a la solera de los parques, se indica que están constituidas por un paquete de firme formado por una capa de gravas de unos 20 cm de espesor compactada y nivelada para evitar torceduras de patas en los terneros y facilitar su comodidad.
  
- Se adjunta contrato de retirada de cadáveres, con la empresa gestora Gesmer Logistics Mer, SL.
  
Informes sectoriales
  
El expediente municipal recoge la siguiente información:
  
- Autorización previa de la COPUT, obtenida por producirse silencio administrativo, indicando que de los datos obrantes en el expediente se desprende que no coincide la superficie de la parcela que figura en el título de propiedad apartado con el que aparece en el certificado del catastro, plano, por lo que significa especialmente al Ayuntamiento de Guardamar del Segura que, en virtud de lo establecido en el artículo 8.1., último párrafo, de la citada Ley del Suelo No Urbanizable 4/1992, de la Generalitat Valenciana: «El otorgamiento de la autorización previa no exime de la licencia municipal que se otorgará obtenida aquella, si el proyecto técnico presentado por el solicitante se ajusta a las ordenanzas municipales y al resto de la legislación aplicable. Ello sin perjuicio de que esta Administración proceda a revisar el acto presunto producido por silencio administrativo de acuerdo con los procedimientos de revisión establecidos en la citada Ley 30/14992».
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Informe favorable de la Arquitecto Técnico Municipal.
  
- Informe favorable del Ingeniero Técnico Municipal.
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Informe favorable de la Alcaldía.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable de Regadío, según normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Alicante ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se han identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Clima, Hidrología, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.
  
La zona donde se localiza la explotación es eminentemente agrícola de regadío, dedicada principalmente al cultivo de cítricos.
  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Los efectos que la actividad ganadera puede provocar sobre el entorno según contempla el Estudio de Impacto Ambiental son, entre otros:
  
- Impacto sobre los acuíferos por infiltraciones asociadas a lixiviados que genera el acopio de estiércol y las infiltraciones que se pueden producir en los parques. En este caso, se considera que la explotación se encuentra ubicada sobre unos terrenos impermeables. El impacto será negativo por resultar contaminados los acuíferos.
  
Esta consideración es contradictoria, ya que por un lado indica que los terrenos son impermeables (para lo cual no se ha realizado ningún estudio hidrogeológico del terreno), mientras que por otro lado se indica que el impacto será negativo por resultar contaminados los acuíferos.
  
Se ha realizado una valoración cualitativa de los impactos, concluyendo que, en su conjunto resulta positiva, siempre y cuando se adopten medidas correctoras asociadas a la gestión de residuos, así como a la eliminación de olores.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental no se han propuesto medidas correctoras claras, sino que se ha hecho referencia a características constructivas de la explotación (tales como impermeabilización con lámina plástica de la zona de almacenamiento de estiércol, utilización de cama de serrín y paja para evitar que las heces y orines se infiltren el terreno, etc.).
  
Para poder explotar la actividad de manera que se minimice las afecciones medioambientales que pudiera causar sobre el medio, deberá adoptarse las siguientes medidas correctoras:
  
- Para evitar que los lixiviados que genera el estiércol pueda producir problemas de contaminación de suelos/agua por percolación o escorrentía, se construirá estercolero en la propia explotación con capacidad adecuada al volumen de estiércol generado, constituido por solera de hormigón con ligera pendiente para posibilitar la canalización de los lixiviados que puedan generarse, que se recogerán en fosa de lixiviados constituida para tal efecto.
  
- El estiércol permanecerá el menor tiempo posible desde su extracción hasta su retirada a campos de cultivo, para evitar molestias por olores a las viviendas aisladas próximas a la explotación.
  
- Se habilitará el vado sanitario existente a la entrada de la explotación, de manera que ejerza la función de desinfección de vehículos, para la cual se ha construido.
  
- A pesar de que la explotación se localiza en una zona agrícola de regadío, la cuenca visual es amplia, correspondiendo por el extremo E a un camino, por el S a la carretera, así como a viviendas aisladas por el N, por lo que es recomendable la instalación de seto perimetral arbóreo, junto al vallado, de manera que quede integrada armónicamente la explotación en paisaje.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y su anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización de la granja bovina de engorde, situada en el término municipal de Guardamar del Segura (Alicante), promovida por Ganados Torregrosa Hermanos, SA., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes establecidos a continuación:
  
- Se construirá estercolero en la propia explotación con capacidad para almacenar el estiércol, constituido por solera de hormigón con ligera pendiente para la posibilitar la canalización de los lixiviados que puedan generarse, que se recogerán en fosa de lixiviados construida a tal efecto.
  
- El estiércol permanecerá el menor tiempo posible desde su extracción hasta su retirada a campos de cultivo, para evitar molestias por olores a las viviendas aisladas próximas a la explotación.
  
- Se habilitará el vado sanitario existente a la entrada de la explotación, de manera que ejerza la función de desinfección de vehículos, para la cual se ha construido.
  
- Se instalará seto perimetral arbóreo, junto al vallado de la explotación, utilizando para ello especies de crecimiento rápido, para que ofrezcan el efecto deseado de apantallamiento en el menor espacio de tiempo posible.
  
- Se deberá cumplir lo estipulado en la Ley 6/2003 de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino del estiércol.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 18 de septiembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 134/2003-AIA
  
Título: Plan Especial de Ordenación de Usos del Área de Suelo Dotacional Público y Homologación Ciudad del Transporte d'Ontinyent
  
Promotor: Ayuntamiento de Ontinyent
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y COPUT
  
Localización: Muy próximo a la ronda sur, colindante con el parque de bomberos, el puesto de la Cruz Roja y el ecoparque, localizado entre el polígono industrial El Plà y el término municipal de Agullent.
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
Dotar al municipio de un área de servicio al sector del transporte público y privado.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. La clasificación del suelo, que actualmente se corresponde con la de suelo no urbanizable, no varía, pasando la superficie afectada por el proyecto, 49.295 m², a formar parte de la Red Primaria (Infraestructura - Servicio Urbano)
  
II. Los elementos que constituyen la propuesta son:
  
- Área de estacionamiento para vehículos industriales.
  
- Área para la guarda y custodia de los vehículos retirados por el servicio de grúa.
  
- Área de estacionamiento de autobuses urbanos.
  
- Talleres e instalaciones de servicio al transportista.
  
- Edificio de gestión.
  
3. Alternativas
  
El estudio de impacto ambiental presenta hasta cinco alternativas de localización en el término municipal si bien todas ellas poseen una característica común, la proximidad a las vías de comunicación principales sin perder la relación de proximidad con el casco urbano, que resulta necesaria para asegurar la funcionalidad de la propuesta.
  
La elección final se justifica adecuadamente por las siguientes razones, considerando que el impacto ambiental derivado de la ejecución y funcionamiento del proyecto es el más reducido y, en caso de igualdad de impactos, la zona 5 presenta ventajas frente al resto:
  
- La superficie disponible es superior a las otras zonas.
  
- Se minimiza el desvío de vehículos pesados por la ronda sur, que a su vez se verá menos afectada.
  
- Presenta una ubicación urbanísticamente idónea al situarse junto a una zona industrial consolidada.
  
- No se afecta a posibles expansiones urbanas.
  
- Se facilita la conexión viaria del polígono del Plà con el futuro parque logístico.
  
- Las características topográficas son favorables para lograr la explanada sobre la que se desarrollará el parque, siendo una de las zonas que menos movimientos de tierras requiere.
  
- El impacto paisajístico producido es reducido debido a la ubicación de la zona en un área de baja calidad paisajística y la escasez de movimientos de tierras.
  
- Su ubicación en un entorno de similares características minimiza los impactos sobre la población.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 3 de abril de 2003 el Ayuntamiento de Ontinyent remitió proyecto técnico, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo al Plan Especial de Ordenación de Usos del Área de Suelo Dotacional Público y Homologación Ciudad del Transporte d'Ontinyent, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante-EMV, de fecha 11 de octubre de 2002 y en el DOGV nº4.354, de 10 de octubre de 2002.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron tres alegaciones, según consta en los certificados emitidos por la técnico de administración general de la Oficina Técnica y secretaria de la Comisión Informativa de Urbanismo, Patrimonio y Medio Ambiente del Ayuntamiento de Ontinyent, en los cuales se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de las alegaciones presentadas.
  
2. Resumen de las alegaciones
  
Las alegaciones presentadas no poseen carácter ambiental, por lo que su contenido no se tiene en cuenta en la redacción del presente documento.
  
Afecciones legales
  
3. Según la documentación presentada, no existen vías pecuarias en la zona de actuación propuesta.
  
4. En el estudio de impacto ambiental aparecen reflejados los yacimientos arqueológicos inventariados en el municipio de Ontinyent, indicando que, tras proceder a su localización, ninguno de ellos se encuentra enclavado en el ámbito de la actuación.
  
No obstante lo anterior, se han tomado medidas de cara al posible hallazgo de restos arqueológicos durante la fase de movimiento de tierras.
  
Consideraciones ambientales
  
1. La actuación no debe suponer un riesgo de cara a la contaminación del acuífero, tanto por la naturaleza de los usos que se pretenden desarrollar como por el origen margo-arcilloso del terreno, que le confiere una baja permeabilidad.
  
2. La escasa superficie de la propuesta, unida a su situación de colindancia con un área industrial y, consecuentemente, con una gran presión urbanística, no supone merma alguna para el sector agrario ni a nivel local ni comarcal, especialmente si se observa que las capacidades del terreno no son elevadas y que presentan ciertas limitaciones para el desarrollo de este tipo de usos. A ello habría que añadir el estado de abandono de algunas de las parcelas que constituyen el sector.
  
3. En la zona de estudio se encuentran especies vegetales propias de un entorno transformado al cultivo, si bien es notable la superficie improductiva en la actualidad.
  
No resulta relevante, desde un punto de vista ambiental, la vegetación que se desarrolla en la parcela, no habiéndose detectado hábitats o especies protegidas y careciendo de importancia de cara a la relación entre áreas colindantes de especial interés para la conservación.
  
4. De la misma manera que ocurre con la vegetación, las parcelas sobre las que se pretende desarrollar el proyecto no constituyen lugar de habitación ninguno de especies de fauna significativas, resultando área de posible nidificación y de paso de especies propias de entornos urbanos que no se verán afectadas en consideración por el desarrollo del proyecto.
  
5. El área dotacional no supondrá un incremento de los requerimientos de agua potable ni del efluente de agua residual a depurar al no incrementar la población del término municipal. En cualquier caso, los volúmenes de consumo de agua potable y de generación de aguas residuales se considera irrelevante en función de los usos previstos. Por otro lado, existirá cierto volumen de residuos sólidos inertes que, según la documentación presentada, serán trasladados a vertedero autorizado.
  
6. Las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental se consideran adecuadas para la envergadura del proyecto.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, aprobado mediante Decreto 90/1999, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la dirección general de Planificación y Gestión del Medio la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el Plan Especial de Ordenación de Usos del Área de Suelo Dotacional Público y Homologación ?Ciudad del Transporte d'Ontinyent- del municipio de Ontinyent (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 18 de septiembre de 2002.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML