Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2608, del 19-10-1995 (1995/836472)

RESOLUCIÓ de 9 d'agost de 1995 de la directora general de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual ordena la publicació de la part dispositiva de diverses declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2608

Data del DOGV
:   19-10-1995

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1995/836472

CVE


Data del document
:   09-08-1995

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIó de 9 d'agost de 1995 de la directora general de Qualitat Ambiental de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual ordena la publicació de la part dispositiva de diverses declaracions d'impacte ambiental.   
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i el Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, estableixen l'obligatorietat de publicar la Declaració d'Impacte Ambiental.  
Seguint la mateixa línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i el reglament que té, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, estableixen l'obligatorietat de publicar la Declaració d'Impacte Ambiental i, en particular, al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Per tot això, resolc:  
Article únic  
Publicar al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, les declaracions d'impacte ambiental relacionades a l'annex, dictades als expedients que igualment es relacionen.  
València, 9 d'agost de 1995.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.  
DECLARACIO D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 015/95-AIA sobre un projecte de planta de cogeneració amb dos motors alternatius de gas natural, marca Caterpillar de 505 Kwe cadascun, a base de gas natural, de l'empresa Exagres, SA, amb domicili social a l'avinguda Reina dels Apòstols, s/n, a Betxí (Castelló).  
Vist que, en data 16 de gener de 1995, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va remetre el projecte i l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que ha sigut exposat al públic la sol.licitud d'autorització administrativa i l'estudi d'impacte ambiental, mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 19, de 14 de febrer de 1995, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, amb data d'entrada en aquesta Conselleria 29 de març de 1995.   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de planta de cogeneració amb dos motors alternatius, marca Caterpillar de 505 Kwe cadascun, a base de gas natural, promogut per l'empresa Exagres, SA, sita a l'Avda. Reina dels Apòstols, s/n de Betxí (Castelló), d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i precisions següents:  
1) L'oli del sistema de lubricació, possibles vessaments del motor, filtres procedents dels circuits de trasbals de l'oli, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, serà adequadament emmagatzemada i etiquetada, i lliurada a un gestor autoritzat, segons allò disposat en el Reial Decret de 20 de juliol de 1988, núm. 833/1988, de Residus Tòxics i Perillosos. Pel fet de ser productor de residus tòxics i perillosos, l'empresa estarà subjecta a tot allò disposat en l'anterior Reial Decret, com també a la Llei 20/86 de 14 de maig.  
2) Les emissions de gasos a l'atmosfera estaran en tot moment dins dels límits marcats pel quadre 27 ("Activitats industrials diverses no especificades en aquest annex"), de l'Annex IV ("Nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera per a les principals activitats industrials potencialment contaminants de l'atmosfera"), corresponent al Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
3) Tots els gasos d'escapament procedents de la combustió en els motors, eixiran a l'exterior a través de fumerals que compliran en tot moment l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.  
4) Es dotarà a la instal.lació de la infraestructura permanent que permeta, en qualsevol moment, la presa de mostres per al control, inspecció i vigilància del nivell d'emissions.  
5) S'incorporaran els silenciadors i equips necessaris per a la reduccció dels nivells sonors, de forma que no es transmeta a possibles habitatges, cases de camp i en general qualsevol edificació pròxima, més de 40 dB(A) diürns (de 8 h. a 22 h.) ni més de 30 dB(A) nocturns (de 22 h. a 8 h.)  
6) Es realitzarà un control anual dels nivells i de la composició de gasos emesos a l'atmosfera per una empresa col.laboradora de l'Administració. El dit control complirà els requisits exigits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i els resultats seran remesos a aquesta direcció general.  
7) A fi de reduir les emissions de NOx, s'aconsella la instal.lació d'un sistema catalític de reducció selectiva, o un altre procediment anàleg, que elimine gran part del contingut de NOx dels gasos d'escapament.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 3 d'abril de 1995  
DECLARACIO D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 272/94-AIA sobre un avantprojecte de cogeneració d'una turbina de gas de 4,8 MW de l'empresa SAMCA (Sociedad Anónima Minera Catalano-Aragonesa), situada a la Ctra. Vila-Real-Onda, km. 7 d'Onda (Castelló).  
Vist que, en data 20 d'octubre de 1994, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va remetre l'avantprojecte de cogeneració,  
Vist que, en data 2 de novembre de 1994, i després de la revisió de l'avantprojecte, se'n va sol.licitar al promotor l'ampliació sobre la descripció del procés de producció, càlcul de fumerals i estimació de totes les emissions en els gasos d'escapament.  
Vist que, en data 16 de novembre de 1994, Correus va tornar la carta en què se sol.licitava la mencionada ampliació, pel fet de no existir destinatari en las senyes indicades en el projecte (SAMCA, Ctra. Vila-Real-Onda, km. 7 d'Onda (Castelló),  
Vist que, en data 16 de novembre de 1994, es va tornar a remetre l'ampliació a les senyes següents: Paseo de la Independencia 21, 3r de Zaragoza,  
Vist que, en data 15 de novembre de 1994, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, pertanyent a la Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme, va remetre l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, en data 7 de desembre de 1994, van remetre per fax una còpia de la resposta a l'ampliació mencionada, acomplint satisfactòriament tots els punts sol.licitats,  
Vist que han sigut exposats al públic la sol.licitud d'autorització administrativa i l'estudi d'impacte ambiental mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 158 de 31 de desembre de 1994, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, amb data d'entrada en aquesta Conselleria 29 de març de 1995.   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, l'avantprojecte de cogeneració d'una turbina de gas natural de 4,8 MW de l'empresa SAMCA (Sociedad Anónima Catalano-Aragonesa), sita a la Ctra. Vila-Real-Onda, km. 7 d'Onda (Castelló), d'acord amb les previsions de l'avantprojecte, del seu estudi d'impacte ambiental i de l'ampliació d'aquest i les condicions i precisions següents:  
1) L'oli del sistema de lubricació i del d'arrancada, possibles vessaments del motor, filtres procedents dels circuits de trasbals de l'oli, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, serà adequadament emmagatzemada i etiquetada, i lliurada a un gestor autoritzat, segons allò disposat en el Reial Decret de 20 de juliol de 1988, núm. 833/1988, de Residus Tòxics i Perillosos. Pel fet de ser productor de residus tòxics i perillosos, l'empresa estarà subjecta a tot allò disposat en l'anterior Reial Decret, com també a la Llei 20/86 de 14 de maig.  
2) Les emissions de gasos a l'atmosfera estaran en tot moment dins dels límits marcats pel quadre 27 (Activitats industrials diverses no especificades en aquest annex), de l'annex IV (Nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera per a les principals activitats industrials potencialment contaminants de l'atmosfera), corresponent al Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
3) Tots els gasos d'escapament procedents de la turbina de gas, eixiran a l'exterior, bé a través del fumeral de by-pass, amb una alçada de 15 metres, tal com es reflecteix en el plànol "Turbina de gas; Disposició general" de l'avantprojecte, o bé a través de la de l'atomitzador de 32 metres d'alçada, tal com figura en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental. Així mateix, tots els fumerals compliran l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.  
4) Es dotarà a la instal.lació de la infraestructura permanent que permeta, en qualsevol moment, la presa de mostres per al control, inspecció i vigilància del nivell d'emissions.  
5) S'incorporaran els silenciadors i equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors, de forma que no es transmeta a possibles habitatges, cases de camp i en general qualsevol edificació pròxima, més de 40 dB(A) diürns (de 8 h. a 22 h.) ni més de 30 dB(A) nocturns (de 22 h. a 8 h.)  
6) Es realitzarà un control anual dels nivells i de la composició de gasos emesos a l'atmosfera per una empresa col.laboradora de l'Administració. El dit control complirà els requisits exigits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i els resultats seran remesos a aquesta direcció general.  
7) A fi de reduir les emissions de NOx, s'aconsella la instal.lació d'un sistema catalític de reducció selectiva, o un altre procediment anàleg, que elimine gran part del contingut de NOx dels gasos d'escapament.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 3 d'abril de 1995  
DECLARACIO D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 297/94-AIA sobre la modificació número 2 de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal de Bèlgida (la Vall d'Albaida), promogut pel seu Ajuntament de Bèlgida.  
Vist que, el 21 de novembre de 1994, es rep de la Comissió Territorial d'Urbanisme l'estudi d'impacte ambiental de la modificació núm. 2 de les Normes Subsidiàries de Planejament de Bèlgida. I es porta de la Comissió Territorial d'Urbanisme el projecte de modificació núm. 2 de les Normes Subsidiàries,  
Vist que el projecte de modificació núm. 2 de les Normes Subsidiàries de Bèlgida tracta de la requalificació de:  
10.360 m2 de sòl no urbanitzable a sòl urbà, dels quals 325 m2 són per a la construcció d'una rotonda de circumval.lació i la resta, a l'est del nucli urbà, per a rectificar el traçat de la ronda perimetral de circumval.lació.  
138.600 m2 de sòl no urbanitzable a sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial, situada al nord del nucli urbà i de la CC-320, dels quals 54.000 m2 pertanyen a una zona classificada com especial d'usos compatibles i on es permet la instal.lació de naus i magatzems agrícoles.  
Vist que, amb data 2 de desembre de 1994, se sol.licita a l'Ajuntament de Bèlgida els resultats de la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, així establert en el reglament que desenvolupa la Llei 2/1989 d'Impacte Ambiental, Decret 162/1990, com també que complete la documentació del referit expedient,  
Vist que, el 19 de desembre de 1994, es rep de l'Ajuntament de Bèlgida la documentació sol.licitada,  
Vist que es van fer consultes a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, a la Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública i a la Direcció Territorial de València, al Servei de Planificació de Recursos Hidrològics i al Servei de Residus i Contaminació d'aquesta Conselleria,.  
Vist que, segons un certificat de l'Ajuntament, l'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, durant el termini d'un mes, mitjançant anuncis publicats en el Butlletí Oficial de la Província número 197 de 20 d'agost de 1994 i en el diari Levante del 3 d'octubre de 1994 i que, finalitzat el termini d'exposició no s'hi va presentar cap al.legació,  
Vist que el contingut dels informes rebuts de les consultes efectuades es resumeix a continuació:  
A) La Direcció General de Patrimoni Artístic informa que:  
"Consultat l'Inventari de Béns Etnològics de la Comunitat Valenciana es comprova que el projecte de modificació número 2 de les Normes Subsidiàries de Bèlgida no incideix sobre el patrimoni etnològic.  
Que, consultat l'Inventari de Jaciments Arqueològics, s'ha pogut comprovar que a l'esmentat terme municipal es localitzen els següents jaciments arqueològics:  
Pla de l'Obrer; El Teular; El Vento (Partida del Vento); El Corral de la Negra; La Covaxa de Todo; Moteta; Bèlgida (sòl urbà); El Palau del Marqués; La Solana; El Tossalet; L'Alt de l'Atarco; Sales (Partida de Sales); Fasicampo; Camí d'Otos; L'Ermita de Sant Antoni Abat; Suagres; L'Erola; L'Atarco; Camí de l'Alfagos; Benipri; Rendaguanya; La Caseta del General; Muntis.  
I es considera que l'Ajuntament de Bèlgida ha d'incloure els jaciments arqueològics relacionats en les esmentades Normes Subsidiàries, a l'efecte previst en la Llei 16/1985 de 25 de juny del Patrimoni Històric Espanyol."  
B) La Direcció General d'Interior informa que:  
"Des del punt de vista de Protecció Civil, sobre possibles riscos a què estiguera sotmesa la modificació núm. 2 de les Normes Subsidiàries de Bèlgida, no s'aprecien riscos significatius que puguen afectar el projecte i que pogueren traduir-se en danys rellevants per als béns i les persones."  
C) El Servei de Residus i Contaminació dóna a conéixer que:  
"El Pla Estratègic d'Infraestructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans de la Comunitat Valenciana inclou el municipi de Bèlgida en la unitat de gestió de residus de la Safor-Vall d'Albaida, que disposa d'una planta de tractament i abocador de rebujos a Ador i una estació de transferència a Palomar, d'execució pròxima. I per al tractament dels residus sòlids inerts s'ha previst, per a tota la unitat, situar un abocador d'inerts tipus A (superfície aproximada: 0,5 ha) dins del mateix municipi.  
I considera convenient que en les Normes Subsidiàries es consideren:  
1) Com a previsions urbanístiques les següents prescripcions:  
- Els edificis destinats en més d'un 10% de la seua superfície edificable a ús d'oficina, comercial, industrial, tallers i emmagatzematge, comptaran amb serveis que permeten una recollida dels distints tipus de residus que se'n generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o depòsits, dotats de les mesures de seguretat necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.  
- Als vials de nova constitució es reservarà sòl per a la instal.lació de contenidors que permeten la recollida selectiva, almenys, de tres tipus de residus.  
- Per a l'atorgament de la llicència d'obres d'un edifici el promotor haurà de presentar el compromís d'admissió dels residus en una instal.lació de tractament de residus sòlids inerts autoritzada, sempre que hi haja una instal.lació autoritzada en un ràdio de 20 km de l'obra projectada, indicant la quantitat de residus inerts que pensa produir. L'Ajuntament, després de comprovat el projecte, hi donarà el vist-i-plau.  
- La cèdula d'habitabilitat o llicència d'activitat per al cas de l'edifici no es concedirà fins que el promotor de la construcció no presente un certificat d'una instal.lació de residus sòlids inerts autoritzada, relativa al volum de residus lliurat, en què es responsabilitze de la seua correcta gestió, sempre que hi haja una d'aquestes instal.lacions en un ràdio de 20 km de l'obra projectada.  
2) I, d'acord amb les previsions del Pla Estratègic d'Infraestructures, que es preveja per a un possible abocador de residus sòlids inerts la reserva de 0.5 ha de sòl, preferentment en sòl no urbanitzable comú d'escassa qualitat ambiental i tindrà la consideració de sistemes generals. Es buscaran preferentment antigues pedreres o clots d'extracció d'àrids amb vista a poder regenerar-los."  
D) El Servei de Planificació i Recurs Hidrològics informa que:  
"En l'actualitat no hi ha cap sistema de depuració de les aigües residuals d'aquesta població. No obstant això, el Pla Director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana preveu, dins de les actuacions complementàries per a 1997 i 1998, una inversió de 157 milions per a construir sistemes de depuració a les següents poblacions de la Vall d'Albaida: Bèlgida, Castelló de Rugat, Benisuera, Guadasequies, Sempere, Ráfol de Salem, Salem i Montichelvo. A pesar que encara no hi ha cap sistema de depuració, s'haurien de regular els abocaments industrials exigint-hi tractament adequats que els facen assimilables a aigües residuals d'origen urbà, en el cas que aquests siguen abocats al clavegueram. En el cas que les aigües residuals siguen abocades directament a un llit, se'ls exigirà l'autorització corresponent tal com estableix la Llei d'Aigües.  
El proveïment d'aigua de consum públic es fa des d'un brollador siti al Barranc de Les Coves Roges i d'un pou situat a la partida Martín. Tant els cabals disponibles com els seus depòsits d'emmagatzemament resulten suficients per a aquesta població."  
E) La Direcció Territorial de Medi Ambient informa que:  
"En relació amb les vies pecuàries, estan afectades la carrerada del Camí de Solana i la carrerada del Camí de Palomar, totes dues classificades per Ordre Ministerial de data 15 de juliol de 1977 (publicat en el Boletín Oficial del Estado de data 17 de setembre de 1977) amb una amplària legal de 10 metres.  
Per això, s'haurà de respectar íntegrament l'amplària o, si no n'hi ha, fer una modificació del traçat, segons la Llei 3/1995, de 23 de març."  
Vist que, en el plànol núm. 4 sobre infraestructures del sòl apte per a urbanitzar, es troba determinada l'evacuació de les aigües residuals procedents d'aquest sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial a la depuradora que possiblement se situe a l'altre costat de la CC-320,  
Vist que el sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial és travessat per la via pecuària Carrerada del Camí de la Solana i s'hi situa l'ermita de Sant Antoni Abat, que és jaciment arqueològic catalogat del municipi.  
Atés que el sòl urbà per a la construcció d'una rotonda de circumval.lació, segons s'aprecia en la documentació del projecte, afectarà la via pecuària Carrerada del Camí de Palomar,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de modificació número 2 de les Normes Subsidiàries de Planejament de Bèlgida (la Vall d'Albaida), en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental i les següents condicions:  
1) Als jaciments arqueològics catalogats afectats per la modificació núm. 2 s'aplicarà allò previst en la Llei 16/1985 de 25 de juny del Patrimoni Històric Espanyol.  
2) Les vies pecuàries Carrerada del Camí de Solana i Carrerada del Camí de Palomar s'hauran de respectar íntegrament i s'haurà de determinar en la seua longitud i amplària legal com a sistema general.  
3) El pla parcial que desenvolupe el sòl apte per a urbanitzar industrial precisarà, entre d'altres aspectes:  
- El tipus d'indústria permés al polígon industrial, tenint en compte la proximitat de la zona urbana, i especificat segons els graus o categories que estableix el Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.  
- Els nivells de soroll i vibracions permesos al dit polígon, indicant-hi el model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica.  
- Els nivells màxims admissibles d'emissions gasoses de les indústries, complint allò establert en el Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72 de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
- Allò indicat pel Servei de Residus i Contaminació pel que fa a les previsions urbanístiques que han de considerar-se en ordenances i estar d'acord amb les activitats que es desenvoluparan al dit sòl industrial.  
- La reserva de sòl per a situar el sistema de depuració dels efluents que siga pertinent.  
- Les condicions que s'han d'establir per a les aigües residuals industrials abans del seu abocament a la xarxa de sanejament general, que seran les següents:  
- Concentració màxima permissible per als paràmetres fisicoquímics característics que han de ser considerats en l'abocament. Els mètodes utilitzats en les determinacions analítiques seran els oficials.  
Paràmetre /unitat Concentració  
Ph 5,50 - 9,00  
Sòlids en suspensió (mg/l) 500,00  
Materials sedimentables (ml/l) 15,00  
Sòlids grossos Absents  
DBO5 (mg/l) 500,00  
DQO (mg/l) 1.000,00  
Temperatura (øC) 40,00  
Color inapreciable a una dilució de 1/40  
Alumini (mg/l) 10,00  
Arsènic (mg/l) 1,00  
Bari (mg/l) 20,00  
Bor (mg/l) 3,00  
Cadmi (mg/l) 0,50  
Crom III (mg/l) 3,00  
Crom VI (mg/l) 0,50  
Ferro (mg/l) 5,00  
Manganés (mg/l) 5,00  
Níquel (mg/l) 5,00  
Mercuri (mg/l) 0,10  
Plom (mg/l) 1,00  
Seleni (mg/l) 0,50  
Estany (mg/l) 10,00  
Coure (mg/l) 1,00  
Zinc (mg/l) 5,00  
Cianurs (mg/l) 0,50  
Clorurs (mg/l) 500,00  
Sulfurs (mg/l) 2,00  
Sulfats (mg/l) 1.000,00  
Fluorurs (mg/l) 12,00  
Fòsfor total (mg/l) 15,00  
Amoníac (mg/l) 25,00  
Nitrogen nítric (mg/l) 20,00  
Olis i greixos (mg/l) 100,00  
Fenols (mg/l) 2,00  
Aldehids (mg/l) 2,00  
Detergents (mg/l) 6,00  
Pesticides (mg/l) 0,05  
La suma de les fraccions de: concentració real/concentració límit relativa als elements tòxics (arsènic, cadmi, crom, níquel, mercuri, plom, seleni, coure i zinc) no superarà el valor de 5.  
- Concentracions microbiològiques màximes admissibles en l'abocament:  
Paràmetre / unitat Concentració  
Coliformes totals/100 ml 10.000,00  
Coliformes fecals/100 ml 2.000,00  
Estreptococs fecals/100 ml 500,00  
Vibrio Cholerae/100 ml Absents  
Així mateix, queda prohibit abocar directament o indirectament a les instal.lacions de sanejament, qualsevol dels següents productes:  
- Gasolina, nafta, petroli i productes intermedis de destil.lació; benzé, tolué, xilé i qualsevol altre dissolvent o líquid orgànic immiscible en aigua, combustible o inflamable.  
- Carbur càlcic i altres substàncies sòlides potencialment perilloses, com ara hidrurs, peròxids, clorats, perclorats, bromats, etc.  
- Components susceptibles de donar lloc a mescles inflamables o explosives amb l'aire o mescles altament comburents.  
- Deixalles radioactives.  
- Deixalles de coloracions indesitjables i no eliminables pel sistema de depuració.  
- Pintures i dissolvents orgànics.  
- Substàncies corrosives.  
- Líquids que continguen productes susceptibles de precipitar, depositar-se o reaccionar amb les aigües residuals i produir alguna de les substàncies enumerades.  
- Residus sòlids capaços de causar obstruccions com ara cendres, carbonisses, arenes, encenalls, draps, ossos, plàstics, escombraries domèstiques, etc.  
- Llots procedents d'instal.lacions de depuració, neteja d'escomeses domiciliàries, embornals, xarxa de clavegueram, pous cecs, etc.  
- Substàncies farmacèutiques que puguen pertorbar el normal funcionament de les instal.lacions de depuració.  
- Olis i greixos flotants.  
\* En el cas que les aigües residuals industrials s'aboquen directament a un llit, haurà de sol.licitar l'autorització a l'organisme de conca corresponent, tal com estableix la Llei d'Aigües i els reglaments que la desenvolupen.  
4) La destinació final dels residus generats (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) serà l'adequat a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques.  
5) Aquestes condicions hauran de ser inexcusablement preses en compte per l'Ajuntament abans de la concessió de les corresponents llicències d'obres o d'activitat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 4 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 316/94-AIA sobre la revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal d'Almoradí (la Vega Baixa), promogut pel seu ajuntament.  
Vist que, el 5 de desembre de 1994, es rep de la Direcció Territorial d'Alacant l'estudi d'impacte ambiental de la revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal d'Almoradí que va presentar l'ajuntament del dit terme municipal,  
Vist que, amb data 9 de gener de 1995, se sol.licita a l'Ajuntament d'Almoradí un exemplar del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries aprovat provisionalment i diligenciat per a completar la documentació del referit expedient,  
Vist que, el 17 de gener de 1995, l'Ajuntament d'Almoradí va presentar el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries sol.licitat,  
Vist que es van fer consultes a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, a la Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública, al Departament de Física Aplicada de la Universitat de València i a la Direcció Territorial d'Alacant, al Servei de Planificació i Recursos Hidrològics i al Servei de Residus i Contaminació d'aquesta Conselleria,  
Vist que, segons un certificat de l'Ajuntament, l'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, durant el termini d'un mes, mitjançant edictes publicats en el tauler d'anuncis de l'ajuntament, en el Butlletí Oficial de la Província número 175 de 2 d'agost de 1994, Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.327 de 12 d'agost de 1994 i en el diari Información d'Alacant de data 29 de juliol de 1994 i que, transcorregut el termini d'exposició no s'hi va presentar cap al.legació,   
Vist que el contingut dels informes rebuts de les consultes efectuades és el següent:  
A) El Servei de Residus i Contaminació informa que:  
"El Pla Estratègic d'Infraestructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans de la Comunitat Valenciana, inclou el municipi d'Almoradí dins de la unitat de gestió de residus del Baix Segura i Baix Vinalopó, enquadrat junt a altres municipis, que disposaran d'una planta de tractament de residus i abocador de rebujos com a infraestructures de tractament de residus sòlids urbans. I per al tractament dels residus sòlids inerts s'enquadra dins de la unitat de servei núm. 2 inclosa en la unitat de producció mencionada i no s'ha previst, en principi, situar cap abocador d'inerts dins del mateix municipi.  
En l'actualitat, l'empresa Colsur s'encarrega dels residus sòlids d'Almoradí, que tracta en un abocador incontrolat a la devesa de Campoamor.  
Com a previsions urbanístiques és convenient que en ordenança municipal es consideren les prescripcions següents:  
 Els edificis destinats en més d'un 10% de la seua superfície edificable a ús d'oficina, comercial, industrial, tallers i emmagatzematge, comptaran amb serveis que permeten una recollida dels distints tipus de residus que se'n generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o dipòsits, dotats de les mesures de seguretat necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.  
 Als vials de nova constitució es reservarà sòl per a la instal.lació de contenidors que permeten la recollida selectiva, almenys, de tres tipus de residus.  
 Per a l'atorgament de la llicència d'obres d'un edifici el promotor haurà de presentar el compromís d'admissió dels residus en una instal.lació de tractament de residus sòlids inerts autoritzada, sempre que hi haja una instal.lació autoritzada en un radi de 20 km de l'obra projectada, indicant la quantitat de residus inerts que pensa produir. L'ajuntament, després de comprovat el projecte, hi donarà el vist-i-plau.  
La cèdula d'habitabilitat o llicència d'activitat per al cas de l'edifici no es concedira fins que el promotor de la construcció no presente un certificat d'una instal.lació de residus sòlids inerts autoritzada, relativa al volum de residus lliurat, en què es responsabilitze de la seua correcta gestió, sempre que hi haja una d'aquestes instal.lacions en un radi de 20 km de l'obra projectada.  
És convenient, en el projecte de planejament municipal, considerar la reserva aproximadament de 3 ha de sòl per a un possible abocador de residus sòlids urbans, preferentment en sòl distant almenys 2.000 metres del sòl d'ús residencial, en sòl no urbanitzable d'escassa qualitat ambiental i que tindrà la consideració de sistema general. En l'elecció de la zona prevaldran fonamentalment les condicions geològiques, les característiques d'impermeabilitat dels substrats i la no contaminació d'aigües superficials o subterrànies."  
B) El Servei de Planificació i Recursos Hidrològics informa que:  
"Al terme municipal d'Almoradí hi ha una estació depuradora d'aigües residuals, de fangs activats, que recull les aigües dels nuclis d'Almoradí, las Palmeras i la Cruz de Galindo.  
únicament s'inclouen dins d'ordenació les pedanies las Heredades i el Saladar, sense cap tipus de previsió per a la resta de nuclis existents al municipi. Encara que es preveu l'eliminació de la major part dels assentaments restants, s'hauria d'incloure requisits mínims d'infraestructura per a aquests nuclis.  
Pel que fa a las Heredades, les seues aigües residuals s'hauran de sotmetre a un tractament abans del seu abocament.  
Atesa l'escassesa de recursos hídrics existents en aquesta zona, la major part de les aigües abocades s'utilitzaran posteriorment per al reg. Per aquesta raó s'haurà de vigilar especialment el tractament de les aigües residuals i tots els abocaments hauran de disposar de la corresponent autorització, tal com estableix la legislació vigent.  
Pel que fa a l'abocament de les aigües residuals industrials, en l'estudi d'impacte ambiental es considera la manera de realitzar l'abocament però en busca de solucions individuals a l'espera d'una solució global. Aquesta opció no sembla la més lògica, ja que en cas que no en siga possible la connexió a la depuradora municipal, tant per capacitat, com per qualitat o ubicació, s'hauria de considerar una solució de conjunt per al polígon industrial, per tal de poder garantir que les aigües residuals són abocades en les degudes condicions. I, d'altra part, en el cas que totes o part de les indústries pogueren ser conduïdes a la depuradora municipal, s'hauria d'establir unes concentracions màximes permeses de contaminants, tal com es considera en el "model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram", per tal d'evitar que aquests abocaments puguen alterar el funcionament de la planta depuradora."  
C) La Direcció General de Patrimoni Artístic dóna a conéixer que:  
"En l'esmentat estudi d'impacte ambiental no es considera el patrimoni històric, artístic i arqueològic com a element ambiental susceptible de ser impactat pel projecte proposat, a pesar d'assenyalar l'existència d'un jaciment arqueològic.  
A la zona afectada es té constància de més jaciments arqueològics dels assenyalats, els quals estan catalogats dins de l'Inventari General de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana de la DGPA i que haurien de ser inclosos en les dites normes com a sòl no urbanitzable d'especial protecció arqueològica. Es proposa: la catalogació dels béns que constitueixen el patrimoni arqueològic existent, mitjançant la prospecció arqueològica dels terrenys, i declarar-los com a SNU de protecció arqueològica.  
Consultat l'Inventari de Béns Etnològics de la Comunitat, es comprova que no s'ha fet l'inventari d'aquest terme municipal, per la qual cosa no es coneix si n'hi ha o no béns etnològics.  
Respecte al patrimoni artístic, s'ha d'incloure junt als quatre edificis catalogats per a la seua protecció, i que són d'interés en el context urbà local, l'església parroquial situada a la plaça de la Constitució pel fet de ser una de les poques realitzacions que en edificis d'aquest ús es fa en la segona meitat del segle XIX. I, d'altra, el nucli antic d'Almoradí, reconstruït íntegrament després del terratrèmol de 1829, i l'interés del qual radica en la morfologia del nucli aleshores projectada que ha arribat íntegrament a l'actualitat. Es poden consultar els plànols elaborats per l'enginyer Larramendi i incorporar-los al nou pla general."  
D) La Direcció Territorial d'Alacant manifesta en el seu informe:  
"L'especial rellevància ambiental que prenen les escasses àrees forestals al municipi d'Almoradí, que és eminentment agrícola, fa aconsellable incloure com a sòl no urbanitzable de protecció especial la totalitat d'Hoyo Serrano, las Lomas de Juliana i el Alto de la Escotera, o, si no és així, justificar-ne la seua exclusió tal com estableix la Llei 4/1992 de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable.  
Les vies pecuàries que travessen el municipi, que estan reflectides en l'estudi d'impacte ambiental, haurien de qualificar-se també amb alguna figura de protecció i quedar reflectides en els plànols i en les ordenances amb la seua normativa de protecció."  
E) La Direcció General d'Interior informa que el projecte està sotmés a dos riscos principalment, el d'inundacions i el sísmic:  
"Almoradí és un municipi sotmés a un greu risc sísmic, amb catastròfics antecedents, per la qual cosa cal un estricte compliment de la Norma de Construcció Sismoresistent (NCSE-94). També caldria la redacció d'un pla territorial d'emergència municipal i un pla especial municipal enfront del risc sísmic, per a donar una resposta local satisfactòria davant aquest tipus d'esdeveniments.  
El terme d'Almoradí se situa en una zona d'alt risc d'inundacions. Les causes de les inundacions en aquest municipi són:  
- Les pluges d'extraordinària intensitat que, junt a la superficialitat del nivell freàtic, els materials impermeables de la major part del terme municipal i l'escassíssim pendent de la plana al.luvial, provoquen acumulacions i grans entollaments.  
- El desbordament d'assarbs i séquies, al marge esquerre del riu Segura. Aquests es troben a cotes inferiors que el nivell de crescuda del riu i quan aquesta cessa, les aigües disperses no tornen a mare.  
- El desbordament del riu Segura o la ruptura de les seues motes, però amb la nova canalització del Segura es minimitzarà enormement aquest risc.  
La zona més afectada per les inundacions és el Saladar que constitueix una zona deprimida del terreny, per la qual cosa es recomana la no construcció de més habitatges al nucli urbà del Saladar.  
El clavegueram insuficient i la depuradora causen problemes al nucli urbà d'Almoradí, per la qual cosa s'ha d'establir les dimensions dels desguassos pluvials de les noves zones que s'ha d'urbanitzar, i adequar la nova depuradora a les necessitats de desguàs, a fi d'evitar els problemes que es generen en cas de fortes pluges.  
Les zones industrials s'han d'adequar a aquest risc pujant en bancades d'1 metre la maquinària i elevant l'àrea de magatzem de matèries primeres i productes acabats.  
També s'ha d'adequar l'actual pla municipal enfront d'inundacions a la recent legislació que incideix en la qüestió, elaborant el Pla Especial Municipal davant d'inundacions."  
Vist que en el plànol I-2 de xarxa de sanejament es determina una reserva de sòl per a depuradora prop de l'actual i les connexions a la xarxa bàsica existent de les zones d'ampliació: sòl apte per a urbanitzar terciari números 1, 2 i 3; sòl apte per a urbanitzar residencial números 1 i 2; sòl apte per a urbanitzar industrial, sector-I.1.  
I al sòl urbà "les Heredades" està determinada la connexió a la xarxa general del nucli de població del mateix nom que pertany al terme de Rojales. Les aigües residuals de tot el nucli de les Heredades són tractades a la depuradora existent a Formentera del Segura,  
Vist que en el plànol núm. 45 d'ordenació, "el Saladar", està determinada la depuradora, en el sistema general d'equipament, dins del límit del sòl urbà d'aquest nucli,  
Atés que, per l'especial rellevància ambiental que prenen les escasses àrees forestals al municipi d'Almoradí, aquestes àrees forestals s'han de protegir per a evitar que siguen transformades en cultius,  
Atés que el terme municipal d'Almoradí es troba sotmés, principalment, als riscos d'inundacions i sísmic,  
Atés que tots els sòls d'ús residencial i industrial situats al marge esquerre del riu Segura conduiran les seues aigües residuals a les xarxes generals de sanejament més pròximes per a ser tractades en depuradores,  
Atés que, per al sòl apte per a urbanitzar terciari núm. 4; el sòl apte per a urbanitzar residencial "Lomas de la Juliana", sòl urbà d'equipament municipal (cementiri) i el nucli fora d'ordenació "el Raiguero de Almoradí", situats al marge dret del riu Segura, no es considera cap instal.lació de depuració de les seues aigües residuals, ni traçat de xarxa de sanejament que connecte a les existents al terme,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament Municipal d'Almoradí (el Baix Segura), en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental i amb les següents condicions:  
1) Als jaciments arqueològics del terme, inclosos en l'Inventari General de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana, se'ls delimitarà com a sòl no urbanitzable de protecció especial arqueològica un àrea de protecció en què serà aplicable la Llei 16/1985 de Patrimoni Històric Espanyol i quedaran determinats en el plànol de classificació del sòl i reflectits en la normativa corresponent del projecte.  
I dins de la normativa corresponent al patrimoni artístic s'inclouran: el nucli antic que data de la reconstrucció posterior al 1829 i l'església parroquial. Aquesta última s'incorporarà al catàleg presentat en el projecte com a edificis d'interés en el context urbà local.  
2) Rebran la classificació de sòl no urbanitzable de protecció especial les zones del terme considerades forestals com ara la totalitat de l'àrea d'Hoyo Serrano, las Lomas de Juliana i l'Alto de la Escotera, tal com figuren en els annexos 1, 2 i 3 d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
3) Les vies pecuàries que travessen el municipi rebran de llarg a llarg legal la classificació de sòl no urbanitzable de protecció especial vies pecuàries i quedaran així determinades en el plànol de classificació del sòl i recollida la seua protecció en la normativa del projecte.  
4) En la documentació urbanística que desenvolupe el sòl apte per a urbanitzar residencial "Lomas de la Juliana" i el sòl apte per a urbanitzar terciari número 4 reservaran sòl com a sistema general per a situar el sistema de depuració dels efluents que siga pertinent.  
5) Les condicions que s'han d'establir per a les aigües residuals industrials abans del seu abocament a la xarxa de sanejament general seran les següents:  
- Concentració màxima permissible per als paràmetres fisicoquímics característics que han de ser considerats en l'abocament. Els mètodes utilitzats en les determinacions analítiques seran els oficials.  
Paràmetre /unitat Concentració  
Ph 5,50 - 9,00  
Sòlids en suspensió (mg/l) 500,00  
Materials sedimentables (ml/l) 15,00  
Sòlids grossos Absents  
DBO5 (mg/l) 500,00  
DQO (mg/l) 1.000,00  
Temperatura (øC) 40,00  
Color inapreciable a una dilució de 1/40  
Alumini (mg/l) 10,00  
Arsènic (mg/l) 1,00  
Bari (mg/l) 20,00  
Bor (mg/l) 3,00  
Cadmi (mg/l) 0,50  
Crom III (mg/l) 3,00  
Crom VI (mg/l) 0,50  
Ferro (mg/l) 5,00  
Manganés (mg/l) 5,00  
Níquel (mg/l) 5,00  
Mercuri (mg/l) 0,10  
Plom (mg/l) 1,00  
Seleni (mg/l) 0,50  
Estany (mg/l) 10,00  
Coure (mg/l) 1,00  
Zinc (mg/l) 5,00  
Cianurs (mg/l) 0,50  
Clorurs (mg/l) 500,00  
Sulfurs (mg/l) 2,00  
Sulfats (mg/l) 1.000,00  
Fluorurs (mg/l) 12,00  
Fòsfor total (mg/l) 15,00  
Amoníac (mg/l) 25,00  
Nitrogen nítric (mg/l) 20,00  
Olis i greixos (mg/l) 100,00  
Fenols (mg/l) 2,00  
Aldehids (mg/l) 2,00  
Detergents (mg/l) 6,00  
Pesticides (mg/l) 0,05  
La suma de les fraccions de: concentració real/concentració límit relativa als elements tòxics (arsènic, cadmi, crom, níquel, mercuri, plom, seleni, coure i zinc) no superarà el valor de 5.  
- Concentracions microbiològiques màximes admissibles en l'abocament:  
Paràmetre / unitat Concentració  
Coliformes totals/100 ml 10.000,00  
Coliformes fecals/100 ml 2.000,00  
Estreptococs fecals/100 ml 500,00  
Vibrio Cholerae/100 ml Absents  
Així mateix, queda prohibit abocar directament o indirectament a les instal.lacions de sanejament, qualsevol dels següents productes:  
- Gasolina, nafta, petroli i productes intermedis de destil.lació; benzé, tolué, xilé i qualsevol altre dissolvent o líquid orgànic immiscible en aigua, combustible o inflamable.  
- Carbur càlcic i altres substàncies sòlides potencialment perilloses, com ara hidrurs, peròxids, clorats, perclorats, bromats, etc.  
- Components susceptibles de donar lloc a mescles inflamables o explosives amb l'aire o mescles altament comburents.  
- Deixalles radioactives.  
- Deixalles de coloracions indesitjables i no eliminables pel sistema de depuració.  
- Pintures i dissolvents orgànics.  
- Substàncies corrosives.  
- Líquids que continguen productes susceptibles de precipitar, dipositar-se o reaccionar amb les aigües residuals i produir alguna de les substàncies enumerades.  
- Residus sòlids capaços de causar obstruccions com ara cendres, carbonisses, arenes, encenalls, draps, ossos, plàstics, escombraries domèstiques, etc.  
- Llots procedents d'instal.lacions de depuració, neteja d'escomeses domiciliàries, embornals, xarxa de clavegueram, pous cecs, etc.  
- Substàncies farmacèutiques que puguen pertorbar el normal funcionament de les instal.lacions de depuració.  
- Olis i greixos flotants.  
6) Aquells habitatges o indústries que no aboquen les seues aigües residuals al clavegueram, hauran de depurar les seues aigües abans de realitzar el corresponent abocament, i se'n prohibirà en tot cas l'abocament directe a pous cecs. Els dits abocaments necessitaran l'autorització de l'organisme de conca corresponent, tal com es recull en la Llei d'Aigües i en els reglaments que la desenvolupen.  
7) Es prendrà en compte allò indicat pel Servei de Residus i Contaminació pel que fa a les previsions urbanístiques que han de considerar-se en ordenances i la reserva de sòl per a abocador.  
8) La destinació final dels residus generats (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) serà l'adequat a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques.  
9) Davant el greu risc sísmic a què està sotmés el municipi d'Almoradí s'hi aplicarà la Norma de Construcció Sismoresistent (NCSE-94) i la redacció, per part d'aquest ajuntament, dels plans (territorial i especials) d'emergències municipals necessàries i considerats així per la Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública.  
10) Enfront del risc d'inundació que afecta el municipi quedaran recollides en la normativa del projecte les següents mesures preventives:  
- Al nucli urbà de el Saladar, situat a la zona més afectada, no es permetrà la construcció de nous habitatges.  
- En totes les zones que s'han d'urbanitzar confrontants amb el nucli urbà d'Almoradí, i que utilitzaran la mateixa depuradora, s'establiran les dimensions dels desguassos de pluvials i s'adequarà la nova depuradora a les necessitats de desguàs.  
- En les zones industrials s'establirà que totes les indústries situades allí hauran de col.locar la maquinària en bancada d'1 metre d'alçada i elevar l'àrea dedicada a emmagatzemar les matèries primeres i productes derivats.  
- S'adequarà l'actual pla municipal enfront d'inundacions a la recent legislació que incideix en la qüestió i s'elaborarà el Pla Especial Municipal enfront d'inundacions.  
11) Aquestes condicions hauran de ser inexcusablement preses en compte per l'ajuntament abans de la concessió de les corresponents llicències d'obres o d'activitat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 4 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 298/94-AIA, sobre el projecte de revisió del Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Cullera (la Ribera Baixa), promogut per l'Ajuntament de Cullera.  
Vist que, amb data 19 de novembre de 1994, la Comissió Territorial d'Urbanisme de València va remetre a la Conselleria de Medi Ambient l'estudi d'impacte ambiental del projecte de revisió del Pla General d'Ordenació Urbana de Cullera,  
Vist que d'acord amb l'article 21 del Decret 162/1990, Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, amb data 5 de desembre de 1994 va sol.licitar-se a l'Ajuntament de Cullera que remetera els documents tècnics del projecte i els certificats d'exposició pública i aprovació provisional del projecte i l'estudi d'impacte ambiental, a fi de completar-ne l'expedient i continuar la seua tramitació,  
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, s'han efectuat consultes als següents organismes: serveis territorials de València, Servei de Planificació dels Recursos Hidrològics, Servei d'Espais Naturals i Servei de Residus i Contaminació, de la Conselleria de Medi Ambient, i Consell Directiu del Parc Natural de l'Albufera. Igualment, va efectuar-se consultes verbals a la Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura i al Servei de Protecció Civil, de la Conselleria d'Administració Pública, a fi que comunicaren les seues observacions sobre el projecte,  
Vist que, amb data 23 de desembre de 1994, l'Ajuntament de Cullera va remetre a la Conselleria de Medi Ambient els certificats de l'exposició pública del projecte de revisió del Pla General i l'estudi d'impacte ambiental. Quant al document tècnic del projecte, s'indica que aquest es troba dipositat en les dependències de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València,  
Vist que, amb data 16 de gener de 1995, va comunicar-se a l'Ajuntament de Cullera que, sense menyscapte d'allò que assenyala l'esmentat article 21 del Decret 162/1990, i a fi d'agilitar la tramitació de l'expedient, el Servei de Programació i Avaluació d'Impacte Ambiental s'ha posat en contacte amb la Comissió Territorial d'Urbanisme de València. L'esmentada Comissió només disposa d'un exemplar del projecte de revisió del Pla General, la qual cosa impedeix la seua consulta i anàlisi,  
Vist que, amb data 26 de gener de 1995, l'Ajuntament de Cullera va comunicar a la Conselleria de Medi Ambient que, posats en contacte amb la Comissió Territorial d'Urbanisme de València, aquesta facilitaria un exemplar del projecte de revisió del Pla General, a fi que fóra incorporat a l'expedient per a l'emissió de la corresponent declaració d'impacte ambiental,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut exposat al públic, pel termini d'un mes, mitjançant un anunci de l'Ajuntament de Cullera publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València de 30 de maig de 1994; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 26 de maig de 1994, i en el diari Levante de 30 de maig de 1994,  
Vist que, durant el període d'informació pública, s'ha presentat una única al.legació a l'estudi d'impacte ambiental, per part de Rafael Pardo Gutierrez, en nom propi i en representació d'Acció Ecologista-Agró, en la qual manifesta l'oposició a les tres àrees de sòl urbanitzable no programat plantejades en el tram litoral entre la séquia de Sant Llorenç i el Mareny Blau, i sol.licita la seua classificació com a sòl no urbanitzable de protecció especial,  
Vist que l'esmentada al.legació ha estat desestimada pel ple de l'Ajuntament, després de previ informe de l'arquitecte redactor del projecte de pla general,  
Vist que, durant el període d'informació pública del projecte de Pla General, s'hi han presentat diverses al.legacions que recullen, totalment o parcialment, continguts de caràcter ambiental. Aquestes al.legacions es refereixen, entre d'altres, als següents aspectes:  
- Necessitat d'un estudi i una declaració d'impacte ambiental de l'àrea portuària.  
- Oposició a la classificació de sectors de sòl urbanitzable dins l'àmbit del Parc Natural de l'Albufera, per raons jurídiques i ambientals.  
- Falta de consideració, per part del projecte de pla general, de jaciments i zones arqueològiques existents al terme municipal.  
Vist que els informes rebuts de les consultes realitzades es resumeixen en els següents apartats:  
a) Servei de Residus i Contaminació:  
El Pla Estratègic d'Infraestructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans de la Comunitat Valenciana inclou Cullera en la Unitat de Gestió de la Ribera del Xúquer, la qual disposa de la planta de compostatge de Guadassuar i l'abocador de rebujos de Xàtiva. Actualment Cullera tracta els seus residus en aquestes instal.lacions sense cap problema. Pel que fa als residus inerts, no hi ha prevista la ubicació de cap abocador al mateix municipi. Tot i això, és convenient que s'efectue la corresponent reserva de sòl per a l'eventual ubicació d'un sistema de tractament davant la possibilitat d'haver de fer-ne ús en circumstàncies especials per raó d'una alteració temporal de la gestió habitual dels residus. Aquesta reserva de sòl tindrà una superfície de 4 Ha, mentre que per a residus inerts es recomana que es reserve una superfície de 2 ha.  
b) Direcció General de Conservació del Medi Natural:  
El document analitzat considera l'increment d'urbanització en l'extrem litoral nord del terme, mitjançant l'ampliació del sòl urbà del Mareny de Sant Llorenç i el Dosser, i la instal.lació de tres nuclis de sòl urbanitzable no programat en la franja litoral entre els dos nuclis esmentats. Aquesta ampliació és contrària a allò previst en la LLei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable, a més de provocar una degradació irreversible en un territori inclòs en el Parc Natural de l'Albufera com a zona de protecció especial agrícola i integral. L'interés d'aquesta zona està basat en la Directriu 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestre, a més de la delimitació del Parc Natural de l'Albufera com a àrea de la llista A del Conveni de Ramsar (convenció internacional per a la protecció de zones humides) i com a zona ZEPA (Directriu 79/409/CEE, relativa a la protecció de Zones d'Especial Protecció per a les Aus).   
Les ampliacions proposades es basen en una situació irregular, atés que la Conselleria de Medi Ambient ha instruït 18 expedients sancionadors amb resolució de demolició contra altres tants casos de construccions de segona residència il.legals. Aquesta situació està evidentment motivada per l'absència de vigilància municipal quant a disciplina urbanística. Altre aspecte que cal considerar és la falta de reconeixement per part de l'equip redactor del PGOU del Decret 71/93, de 31 de maig, de Règim Jurídic del Parc Natural de l'Albufera.  
S'hi adjunten com a annexos la justificació de l'interés ecològic del cordó dunar del Mareny de Sant Llorenç i la llista dels expedients sancionadors instruïts contra edificacions sense llicència.  
Vist que la Direcció General de Patrimoni Artístic ha remés a aquesta Conselleria un total de 39 fitxes de jaciments arqueològics situats al terme municipal de Cullera i recollits en l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana. La major part d'aquests jaciments no han sigut recollits en el projecte de Pla General,  
Vist que els serveis territorials de Medi Ambient de València van remetre la llista de les vies pecuàries classificades al terme municipal de Cullera, cap de les quals no ha estat considerada explícitament en la documentació del projecte de pla general ni en l'estudi d'impacte ambiental.  
Atés que el terme municipal de Cullera, malgrat l'elevadíssima pressió urbanística suportada a partir del desenvolupament massiu del sector turístic, conserva encara enclavaments d'un interés ambiental i paisatgístic excepcional, l'exemple més pregó dels quals -tot i que no l'únic- és el Parc Natural de l'Albufera. Aquest interés s'assenyala en el mateix estudi d'impacte ambiental del projecte, en reconéixer "l'elevada qualitat ambiental general al terme municipal, que es posa de manifest en les seues platges, cordons dunars, zones humides i en la singularitat de la seua muntanya",  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental es limita en general a repetir en gran part la informació recollida en la memòria informativa del Pla General, mentre que la valoració dels impactes ambientals es fa de manera superficial i sense tenir en compte la totalitat de les unitats ambientals afectades. A més a més, l'esmentat estudi conté deficiències importants, com ara l'omissió d'un sector de sòl urbanitzable programat en la zona del Brosquil, com també diferències substancials en la delimitació de diversos sectors de sòl urbanitzable i no urbanitzable protegit respecte a la documentació del Pla General. És el cas, per exemple, del sòl no urbanitzable de protecció especial El Marenyet (PE-6), que queda reduït de fet, segons el Pla General, al domini públic maritimoterrestre, mentre que segons l'estudi d'impacte ambiental inclouria les petites zones humides (mallades i ullals) situades al tram sud del Brosquil. Aquestes inexactituds tenen com a resultat, en alguns casos, que la valoració de l'impacte previsible de determinades qualificacions del sòl patesca desviacions significatives, ja que s'evita considerar l'afecció sobre zones d'especial valor ambiental,  
Atés que el projecte de pla general preveu la instal.lació d'un port de tipus marí a la zona de la Bega, al sud-est del nucli urbà de Cullera. En aquest sentit, el Pla de Ports i Instal.lacions Nauticoesportives en la Comunitat Valenciana, confeccionat per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports (1989), proposa l'ampliació de la instal.lació del port de Cullera, de manera que en l'horitzó temporal de 1990 es comptarà amb 250 amarres més. De la informació analitzada per aquesta direcció general es desprén l'existència d'un estudi d'impacte ambiental redactat per al port proposat a instància de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports. Tot i això, l'esmentat estudi no ha sigut presentat en aquesta Conselleria, ni les seues determinacions semblen haver sigut incorporades a l'estudi d'impacte ambiental del projecte de pla general. En conseqüència, la documentació examinada no justifica la idoneïtat de la zona escollida per a la ubicació del port, no ha efectuat cap estudi d'alternatives sobre això ni es proposen mesures correctores de cap tipus,  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental reconeix, quant al proveïment d'aigua potable, la insuficiència de la infraestructura actual per a l'augment de dotacions i demandes que s'experimenten, amb una capacitat reguladora reduïda. Malgrat això, no s'hi proposa cap mesura correctora específica,   
Atés que el Decret 71/1993, de 31 de maig, del Govern Valencià, de Règim Jurídic del Parc de l'Albufera, manté per a aquest parc natural la mateixa delimitació que recollia en el seu moment el Decret 89/1986, de 8 de juliol, anul.lat per sentència del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (ratificada per sentència del Tribunal Suprem de 20 de juliol de 1992) basat en la manca del preceptiu informe previ del Consell d'Estat,  
Atés que l'esmentat Decret 71/1993 estableix en el seu article 3.3.a. que tot el sòl inclòs al parc ara classificat com a no urbanitzable serà mantingut amb aquesta classificació i serà objecte de protecció especial. Igualment, l'apartat 3.3.b determina que el sòl ara classificat com a urbà o urbanitzable podrà mantenir aquesta classificació, mentre l'apartat 3.3.d recull la necessitat que els futurs plans generals d'ordenació i les normes subsidiàries de planejament municipal, i la resta d'instruments d'ordenació del territori, s'adapten a les esmentades disposicions,  
Atés que hi ha diverses propostes del projecte de Pla General de Cullera que contradiuen manifestament els articles esmentats del Decret 71/1993, ja que proposen en l'àrea inclosa dins del Parc Natural de l'Albufera la classificació de tres sectors de sòl urbanitzable no programat, l'ampliació d'un àrea de sòl urbà i la classificació d'algunes zones com a sòl no urbanitzable comú RC-1,  
Atés que el sector sud-oest del terme municipal de Cullera correspon a una zona marjalenca, actualment ocupada pel cultiu d'arròs, però amb un interés ecològic i ambiental molt elevat; aquesta zona figura en diversos inventaris de zones humides d'interés (sovint amb el nom de "Marjals al sud del Xúquer"), i es troba protegida en el planejament d'alguns dels municipis confrontants com a zona humida. L'estudi d'impacte ambiental individualitza aquesta unitat ambiental de marjal (Unitat M.J.1, Marjal de Cullera-Tavernes), i li atribueix una qualitat ambiental alta. Al seu torn, el projecte de pla general classifica l'esmentada zona humida com a sòl no urbanitzable comú RC-3, en el qual es permeten els següents usos:  
- Construccions lleugeres o instal.lacions destinades a explotacions agràries (hivernacles o altres anàlogues), amb una superfície màxima de 30 m2, sempre que guarden relació amb la naturalesa i destinació agrícola de la finca, que haurà de tenir una superfície no inferior a una hectàrea.   
- Obres de restauració, condicionament i reforma dels edificis existents destinats preferentment a habitatge unifamiliar quan la tipologia responga a la tradicional del lloc i tinguen caràcter aïllat.  
- Obres, instal.lacions i serveis públics, amb determinades condicions específiques.  
Les característiques actuals d'aquesta zona fan desitjable la seua qualificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, tot i que es mantindrien els usos compatibles abans esmentats, a l'empara d'allò que disposa l'article nové de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable.   
Atés que, com és ben conegut, el terme municipal de Cullera es troba sotmés a un elevat risc d'inundació, derivat de les revingudes del riu Xúquer. L'estudi d'impacte ambiental i la memòria informativa del pla incorporen una detallada anàlisi sobre la inundabilitat del terme, la qual en determina diverses zones, d'acord amb la intensitat de l'esmentat risc. Així, es considera que té risc alt la part meridional del terme, des de la vora dreta del riu Xúquer fins a la mar. Les urbanitzacions situades en aquest sector (Brosquil, Marenyet, l'Estany i El Dorado) poden patir danys greus. Com a risc mitjà es considera el sector més pròxim a la vora esquerra del Xúquer, incloent-hi la zona de La Bega, entre el nucli urbà de Cullera i la mar. Tot i això, el projecte de pla general no realitza cap previsió explícita per a disminuir el risc d'inundació -tret d'una al.lusió puntual en el cas dels sectors urbanitzables situats a la dreta del Xúquer-, a més de plantejar diverses actuacions urbanístiques en àrees qualificades en l'estudi d'impacte ambiental i la memòria informativa com a sotmeses a risc alt i mitjà d'inundació. Aquestes actuacions són, amb exclusió del sòl urbà, les següents:  
- En àrees sotmeses a risc alt d'inundació: sòl urbanitzable no programat NPI-4; sòl urbanitzable programat PPR-5, PPR-7, PPR-8, PPR-9, PPR-10 i PPR-11; sistema general de serveis públics; sistema general d'infraestructures-depuradora.   
- En àrees sotmeses a risc mitjà d'inundació: sòl urbanitzable programat PRM-3 i PPR-6; sistema general àrea portuària; sistema general d'infraestructures-subministrament d'energia elèctrica.  
Atés que la zona sud del Brosquil representa, com assenyala l'estudi d'impacte ambiental, una depressió topogràfica que es prolonga terra endins a través de les séquies, per això constitueixen eixides predeterminades per les quals les aigües desbordades trenquen superficialment la restinga en cada revinguda. Malgrat el grau elevadíssim d'ocupació urbanística irregular que pateix la zona -amb proliferació d'habitatges unifamiliars sense cap tipus de regulació, moltes d'elles en construcció actualment-, l'esmentat estudi qualifica les àrees del Brosquil Centre i Sud (corresponents en part als sectors de SUP 10 i 11, segons el Pla, i 9 i 10 segons l'estudi d'impacte) com de qualitat ambiental alta (valor 4 sobre 5), atesa l'existència en aquestes d'algunes zones dunars i, sobretot, de mallades i ullals d'elevat interés ambiental. En aquest sentit, s'ha de remarcar que tot i que la memòria del Pla assenyala que s'ha incorporat a la protecció especial "El Marenyet" en sòl no urbanitzable, recollint així la protecció del cordó dunar i les mallades del litoral sud de Cullera, la delimitació que es proposa per als sectors de sòl urbanitzable programat 10 i 11 inclou aquestes zones humides dins l'àmbit del sòl urbanitzable, si bé s'assenyala la ubicació dels sistemes generals d'espais lliures en coincidència amb la franja més pròxima al litoral,  
Atés que, segons el que assenyala el punt anterior, i a més del valor ambiental derivat de l'abundància de surgències -moltes d'elles en un estat deplorable de conservació-, pot afirmar-se que l'àrea ocupada pels sectors de sòl urbanitzable programat PPR-10 i PPR-11 constitueix, almenys parcialment, la via principal de desguàs de les aigües procedents de les revingudes extraordinàries del Xúquer al sud del terme municipal de Cullera,  
Atés que, segons la documentació examinada per aquesta direcció general, la delimitació de la zona de domini públic maritimoterrestre en l'extrem sud del Brosquil, que inicialment incloïa les àrees de mallada i ullal immediates a la costa, ha sigut modificada amb posterioritat per la demarcació de costes arran de les obres efectuades per a construir una duna artificial. S'ha d'assenyalar que els camins d'accés oberts presumiblement per a les obres esmentades han afectat part de l'ullal situat al sud del Brosquil,  
Atés que el cap de Cullera alberga una de les darreres poblacions conegudes de l'espècie vegetal Limonium dufourei, endemisme valencià en perill d'extinció estrictament protegit per l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Tot i que l'ocupació urbanística de la rodalia del far de Cullera ha fet desaparéixer gran part de les poblacions d'aquesta espècie en la zona, l'àrea inclosa dins el domini públic maritimoterrestre conserva encara algunes d'aquestes poblacions, per la qual cosa resulta necessari establir les mesures necessàries per a garantir la seua viabilitat i evitar l'extinció de l'espècie,   
Atés que la xarxa de sanejament de Cullera presenta notables mancances, com s'assenyala en la pàgina 306 i següents de la memòria informativa del projecte de pla general. Segons l'esmentada memòria, la xarxa de col.lectors secundaris de la ciutat de Cullera és molt deficitària, a més que alguns edificis aboquen les seues aigües residuals a séquies subterrànies sense identificar. La zona de la badia de Cullera ha estat objecte d'un estudi en profunditat per part de la Universitat Politècnica de València, el qual ha posat de manifest nombroses deficiències, entre les quals es poden esmentar les anomalies en la xarxa i la insuficiència de la depuradora del far. La resta del municipi, poblats antics i urbanitzacions no tracten les seues aigües residuals,  
Atés que, segons l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana, confeccionat per la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, es troben inventariats en el terme municipal de Cullera un total de 38 jaciments arqueològics i paleontològics i elements històrics que s'ha de protegir. El Catàleg d'Edificis Protegits del Pla General d'Ordenació Urbana (annex 6 a les Normes Urbanístiques) considera un total de 149 elements protegits, a més d'una llista de 30 retaules ceràmics. Tot i això, només 6 d'aquests elements corresponen a jaciments arqueològics catalogats per la Conselleria de Cultura: castell, santuari i Via-Crucis (medieval-contemporani), Cova del Dragut (Bronze), volcà del far (paleolític-ibèric), ermita dels Sants de la Pedra (medieval), ermita de Sant Llorenç (moderna) i Torre Mareny (moderna, s. XVI). Per tant, resten sense cap tipus de protecció un total de 32 jaciments arqueològics catalogats, alguns dels quals se situen en l'àmbit de sòl urbà o urbanitzable. L'estudi d'impacte ambiental no ha valorat la incidència del projecte sobre els esmentats jaciments,  
Atés que en la documentació examinada no s'ha trobat cap determinació explícita sobre les vies pecuàries existents al municipi, tret d'al.lusions generals a la Llei 22/1974 en la memòria informativa del projecte de pla general i la indicació, en l'article 4.12 de les Normes Urbanístiques, que les vies pecuàries existents al municipi -sense indicar quines són- tindran, en sòl no urbanitzable, la qualificació PI (protecció d'infraestructures),  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Cullera (la Ribera Baixa), llevat d'allò que s'assenyala en els punts segon i tercer d'aquesta declaració d'impacte ambiental, i sempre que es complesquen les mesures correctores que s'assenyalen a continuació, a més de les incloses en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, mentre no entren en contradicció amb aquelles:  
\* Atenent l'elevat risc d'inundació per revingudes del Xúquer al qual es troba sotmés el terme municipal de Cullera, el projecte de Pla General haurà d'incorporar directrius explícites de protecció per a reduir aquest risc a nivells admissibles en els sectors de sòl urbanitzable sotmesos a un risc alt o mitjà segons la documentació del Pla i el seu estudi d'impacte ambiental. Aquestes directrius inclouran les mesures -limitació de soterranis, obligatorietat de plantes baixes exemptes, prohibició d'emmagatzematge de substàncies tòxiques i perilloses en el cas d'usos industrials, etc- que es consideren oportunes per a prevenir, en la mesura del possible, els danys a béns i persones. Les esmentades directrius s'hauran d'incorporar als plans parcials que desenvolupen aquests sòls, i l'aprovació definitiva d'aquests quedarà condicionada a l'informe favorable previ emés pel Servei de Protecció Civil de la Conselleria d'Administració Pública. Els sectors i àrees afectats per aquesta condició, d'acord amb allò indicat per l'estudi d'impacte ambiental i la memòria informativa del projecte de pla general, són els següents:  
- Sòl urbanitzable no programat NPI-4 (industrial marge dreta)  
- Sòl urbanitzable programat PPR-5 (residencial marge dreta)  
- Sòl urbanitzable programat PPR-7 (Marenyet Oest)  
- Sòl urbanitzable programat PPR-8 (Brosquil Nord)  
- Sòl urbanitzable programat PPR-9 (Brosquil Centre-1)  
Pel que fa al sòl urbanitzable programat PPR-10 i PPR-11, s'atendrà el que assenyala sobre això el punt segon d'aquesta declaració.  
\* El projecte de pla general haurà de considerar l'existència, en la rodalia del far, de poblacions de l'espècie vegetal endèmica Limonium dufourei. En aquest sentit, la documentació del Pla incorporarà la necessitat que qualsevol obra que es realitze en la carretera d'accés al far o en el sòl urbà situat immediatament a l'oest d'aquesta, i que puga provocar alteracions sobre el règim dels vessaments que circulen sobre els penya-segats del far, siga supervisada pel servei competent de la Conselleria de Medi Ambient.  
\* Quant a la proposta d'ubicació del Sistema General d'Espais Lliures (GEL) en la zona superior de la muntanya de les Raboses, l'eventual adequació d'aquesta àrea per a l'ús previst tindrà en compte el caràcter de zona natural de l'entorn en què se situa. En conseqüència, el projecte de pla general haurà d'incorporar directrius explícites respecte a aquesta adequació, les quals consistiran almenys en la prohibició d'efectuar moviments de terra i alterar el perfil del terreny, la utilització en la revegetació d'espècies autòctones corresponents a la vegetació potencial de la zona, la reconstrucció d'ecosistemes naturals i el manteniment i conservació d'aquelles zones ocupades per vegetació natural que presenten un estat acceptable de conservació o recuperació, com també el respecte absolut a les singularitats arqueològiques i botàniques que s'hi presentaren.  
\* Als jaciments arqueològics i elements protegits recollits en el Catàleg d'Edificis Protegits del projecte de Pla General (annex 6 a les Normes Urbanístiques) s'haurà d'afegir els següents elements catalogats per la Conselleria de Cultura:  
- Ràfol (medieval)  
- Nora (medieval)  
- Torre Escipions (islàmica)  
- Cova de l'Aliga (paleolític superior-epipaleolític)  
- Covatxa Ribera (eneolític-bronze antic)  
- El Murtar (medieval)  
- Fragols (medieval)  
- Bena-Faquil (medieval)  
- Muntanya de l'Aliga (paleolític-bronze)  
- Cova del Barranc de Ribera (indeterminada)  
- Vessant SE del Castell (indeterminada)  
- Recinte urbà medieval (medieval)  
- Voltants del Castell (ibèrica a medieval)  
- Covatxa Giner (eneolític)  
- Bretxa Ossífera del Castell (paleontològic-pleistocé)  
- Rafal-Mussa (medieval)  
- Tollo (medieval)  
- Les Oliveretes (bronze)  
- Esquerda de les Oliveretes (bronze)  
- Muntanya Petita (bronze)  
- Punta de l'Illa (romà)  
- Alt del Fort (ibèric-islàmic-medieval)  
- Barri de la Ràpita (ibero-romà i baix imperial)  
- Alqueria del Camí de la Calçada (medieval)  
- Asil de Bou (final eneolític)  
- Cova de l'Arena (paleolític superior)  
- Cova de la Bassa de Sant Llorenç (paleontològic)  
- Recinte Musulmà (islàmic)  
- Cova del Borratxo o Punta Negra (neolític-bronze)  
- Cova de l'Avenc de la Pastereta  
- Cova de l'Avenc (bronze)  
- Cova del Dragut (bronze)  
Aquests elements gaudiran del nivell de protecció número 1, d'acord amb allò que s'especifica en l'article 3.20 de les Normes Urbanístiques del projecte de pla general, i hauran de delimitar-se i determinar-se en els plànols d'ordenació corresponents.  
\* Quant als recintes urbans islàmic i medieval i al barri de la Ràpita, on l'inventari de jaciments arqueològics indica l'existència de restes islàmiques, medievals i ibero-romanes, el projecte de pla general haurà de delimitar aquests àmbits com a perímetres de protecció arqueològica i establir les mesures escaients per a garantir la preservació de les restes que s'hi presenten. Entre aquestes mesures haurà de figurar almenys la necessitat d'efectuar cates arqueològiques abans de qualsevol obra que s'hi realitze. La troballa de jaciments de qualsevol tipus en aquestes zones, com en la resta del terme municipal, tindrà com a conseqüència la paralització immediata de les obres i l'obligatorietat d'informar sobre les troballes que s'hi produiren a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, segon allò que estableix la Llei 16/1985, de Patrimoni Històric Espanyol.  
\* El projecte de pla general haurà d'incorporar la llista de vies pecuàries classificades al terme municipal de Cullera per l'Ordre de 8 de setembre de 1989, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca (DOGV número 1.156). Aquestes vies són les següents (amb indicació de l'amplària legal):  
- Sendera de Natzaret a Gandia (20 m)  
- Sendera de les Barques (20 m)  
- Sendera d'Alginet i Algemesí (20 m)  
- Assagador de la Racona (4,5-6 m)  
- Assagador de la Mota de Favara a Cullera (4,5-12/ 4,5:2/ 12:2 m)  
- Assagador del Mareny (5/5:2 m)  
- Assagador de l'Alter (5 m)  
- Assagador de la Torre del Riu (4,5- 6 m)   
- Assagador de la Font del Gegant (4,5-6 m)  
La totalitat de les vies pecuàries esmentades hauran de recollir-se en la Normativa Urbanística del Pla com a elements protegits, a més de determinar-se en els plànols d'informació i ordenació corresponents, amb indicació de la seua amplària legal.  
\* Les previsions del projecte de pla general sobre la xarxa viària inclosa dins l'àmbit del Parc de l'Albufera quedaran en suspens fins que s'aprove definitivament el projecte d'ordenació de la xarxa viària de l'Albufera, redactat per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, actualment en fase de projecte bàsic i pendent de declaració d'impacte ambiental que ha d'emetre la Conselleria de Medi Ambient.  
\* Pel que fa al projecte de variant de Sueca, PK 242 a 259 (la qual es troba actualment en fase d'estudi informatiu per part del Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient), l'eventual reserva de sòl que efectuarà el projecte de pla general per a alguna de les cinc solucions proposades en l'esmentat estudi informatiu quedarà condicionada a la solució que s'adopte definitivament, la qual haurà de comptar en qualsevol cas amb la preceptiva declaració d'impacte ambiental.  
\* S'haurà d'especificar la destinació prevista per a les aigües residuals d'origen industrial produïdes en els sòls urbans i urbanitzables d'aquest ús. La connexió d'aquestes àrees a la xarxa general de clavegueram per al tractament en l'estació depuradora prevista per al municipi quedarà condicionada a les característiques fisicoquímiques de les aigües que s'hi produesquen.  
En el cas que les característiques fisicoquímiques de les aigües residuals produïdes requeriren la depuració prèvia al tractament conjunt, l'ajuntament exigirà a les indústries que s'hi situen la depuració prèvia de les aigües produïdes fins a nivells admissibles per al seu tractament conjunt. Igualment, i en el cas del sòl urbanitzable no programat NPI-4, el pla parcial que es redacte podrà efectuar una reserva de sòl dins el seu àmbit per a la ubicació de les corresponents instal.lacions de tractament.  
Pel que fa a les característiques exigibles de les aigües residuals produïdes en el municipi, l'ajuntament incorporarà els paràmetres recollits en el model d'ordenança municipal d'abocaments, confeccionat per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
\* D'acord amb les directrius contingudes en l'informe emés pel Servei de Residus i Contaminació de la Conselleria de Medi Ambient, el Pla General haurà de reservar sòl per a l'eventual ubicació d'una planta de transferència de residus sòlids urbans, la qual es determinarà en els plànols corresponents com a sistema general. Igualment, el Pla General haurà d'efectuar una reserva de sòl per a la ubicació d'un abocador de residus sòlids inerts. Aquest abocador se situarà preferentment en pedreres abandonades o buits del terrenys que no corresponguen a ullals, mallades o zones humides. Complementàriament, l'Ajuntament de Cullera haurà d'adoptar les disposicions necessàries per a evitar l'abocament indiscriminat de residus sòlids urbans i inerts en el terme municipal.  
\* Durant el període de vigència del Pla General l'Ajuntament de Cullera presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit a l'apartat 9 de l'estudi d'impacte ambiental, dels efectes derivats de l'aplicació del Pla i del grau de correspondència d'aquests efectes amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància ambiental, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i industrials.  
- Grau d'execució de les obres d'infrastructura previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals en els diferents sectors dispersos residencials i industrials.  
Segon  
No estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, les següents determinacions del projecte de Pla General d'Ordenació Urbana de Cullera:  
\* Mentre no entren en contradicció amb allò que disposa el Decret 71/1993, de 31 de maig, del Govern Valencià, de Règim Jurídic del Parc de l'Albufera, no s'estimen acceptables les següents propostes:  
- Sòl urbanitzable no programat àrea NPR-1 (Mareny Nord)  
- Sòl urbanitzable no programat àrea NPR-2 (Mareny Sud)  
- Sòl urbanitzable no programat àrea NPR-3 (Juluna)  
- L'ampliació del Mareny de Sant Llorenç i el Dosser respecte a l'àrea delimitada com a sòl urbà en les Normes Subsidiàries Transitòries vigents.  
- El sector de sòl no urbanitzable comú RC-1 corresponent al camp de tir situat en el Cabeçol.  
Per a aquestes àrees es mantindrà la classificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, en les diferents categories que afecten al parc natural.  
\* La classificació com a sòl urbanitzable comú-RC3 dels arrossars al sud del Xúquer, els quals es qualificaran com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, tot i que es mantindran els usos compatibles assenyalats en el projecte de Pla General, a l'empara del que disposa l'article nové de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable.  
\* La classificació com a sòl urbanitzable programat dels sectors PPR-10 (El Brosquil Centre-2) i PPR-11 (El Brosquil Sud).   
Les àrees ocupades per marjal i ullals determinades als plànols del Pla General es classificaran com a sòl no urbanitzable de protecció especial PE-6. Així mateix, qualsevol actuació urbanística que es desenvolupe en els sectors esmentats quedarà condicionada tant a la no afecció sobre el sòl no urbanitzable de protecció especial PE-6, com a la justificació documentada que l'activitat urbanística en la zona en qüestió no afectaria les característiques del desguàs en el cas de revingudes extraordinàries del riu Xúquer.  
Tercer  
Pel que fa a l'àrea classificada com a sistema general-àrea portuària en la zona de La Bega, l'eficàcia de l'aprovació definitiva del Pla sobre això quedarà supeditada a la preceptiva declaració d'impacte ambiental que s'emeta en el seu moment per a aquesta activitat. En qualsevol cas, l'expedient que es remeta a aquesta Conselleria per a l'emissió de l'esmentada declaració haurà d'incloure, sense menyscapte del que recull la legislació sectorial vigent, un estudi d'alternatives sobre la ubicació del port, com també la valoració detallada del possible efecte de la construcció de la infraestructura sobre el desguàs del riu Xúquer en el cas de revingudes extraordinàries.  
Quart  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Cinqué  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 5 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 171/93-AIA sobre la modificació número 11 del Pla General d'Ordenació Urbana d'Orihuela (el Baix Segura), promogut pel seu Ajuntament.  
Vist que, el 30 d'agost de 1993, l'Ajuntament d'Orihuela va presentar l'estudi d'impacte ambiental de la modificació número 11 del PGOU i els resultats de l'exposició pública,  
Vist que, en data 8 de setembre de 1993, se sol.licita a l'Ajuntament d'Orihuela el projecte tècnic de la modificació del PGOU aprovat provisionalment per a completar la documentació del referit expedient,  
Vist que, en data 15 de novembre de 1993, es requereix novament a l'ajuntament el projecte tècnic,  
Vist que, el 3 de novembre de 1994, es comunica a l'ajuntament el termini de deu dies per a presentar el projecte de modificació sol.licitat i que, transcorregut aquest temps sense rebre'l, s'arxivarà l'expedient obert amb aquesta finalitat,  
Vist que, el 21 de novembre de 1994, es rep un escrit de l'Ajuntament d'Orihuela en què dóna a conéixer la fase de tràmit en què es trobava la modificació núm. 11 del PGOU i que aquest es remetria una vegada tinguera l'aprovació provisional, situació que manté obert l'expedient,  
Vist que, el 14 de febrer de 1995, es rep el projecte de modificació núm. 11 del PGOU, aprovat provisionalment pel ple de l'ajuntament en sessió feta el 6 de febrer del mateix any,  
Vist que el projecte de modificació núm. 11 del PGOU d'Orihuela tracta sobre la requalificació de 3,2 ha de sòl no urbanitzable a sòl apte per a urbanitzar no programat, que es troba rodejat per: uns altres sòls urbanitzables (PAU-16) al nord i a l'est, la carretera d'Orihuela a Redován al sud i amb vial de circumval.lació a l'oest. I aquest sòl reclassificat passarà a formar part del Programa d'Actuació Urbanística-22 d'ús industrial situat a l'altre costat del vial de circumval.lació,  
Vist que, segons un certificat de l'Ajuntament, l'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic durant el termini d'un mes i que, finalitzat el termini d'exposició, no s'hi va presentar cap al.legació.  
Atés que en l'estudi d'impacte ambiental no es considera la incidència ambiental de l'ús industrial que tindrà el sòl apte per a urbanitzar no programat, a pesar de situar-se entre altres sòls amb el mateix ús,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de modificació núm. 11 del Pla General d'Ordenació Urbana d'Orihuela (el Baix Segura), en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental i els següents punts:  
1) La destinació final dels residus generats (inerts, assimilables a urbans, tòxics i perillosos) serà l'adequat a cadascun d'ells, d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques.  
2) Les condicions que s'han d'establir per a les aigües residuals industrials abans del seu abocament a la xarxa de sanejament general, seran les següents:  
- Concentració màxima permissible per als paràmetres fisicoquímics característics que han de ser considerats en l'abocament. Els mètodes utilitzats en les determinacions analítiques seran els oficials.  
Paràmetre /unitat Concentració  
Ph 5,50 - 9,00  
Sòlids en suspensió (mg/l) 500,00  
Materials sedimentables (ml/l) 15,00  
Sòlids grossos Absents  
DBO5 (mg/l) 500,00  
DQO (mg/l) 1.000,00  
Temperatura (øC) 40,00  
Color inapreciable a una dilució de 1/40  
Alumini (mg/l) 10,00  
Arsènic (mg/l) 1,00  
Bari (mg/l) 20,00  
Bor (mg/l) 3,00  
Cadmi (mg/l) 0,50  
Crom III (mg/l) 3,00  
Crom VI (mg/l) 0,50  
Ferro (mg/l) 5,00  
Manganés (mg/l) 5,00  
Níquel (mg/l) 5,00  
Mercuri (mg/l) 0,10  
Plom (mg/l) 1,00  
Seleni (mg/l) 0,50  
Estany (mg/l) 10,00  
Coure (mg/l) 1,00  
Zinc (mg/l) 5,00  
Cianurs (mg/l) 0,50  
Clorurs (mg/l) 500,00  
Sulfurs (mg/l) 2,00  
Sulfats (mg/l) 1.000,00  
Fluorurs (mg/l) 12,00  
Fòsfor total (mg/l) 15,00  
Amoníac (mg/l) 25,00  
Nitrogen nítric (mg/l) 20,00  
Olis i greixos (mg/l) 100,00  
Fenols (mg/l) 2,00  
Aldehids (mg/l) 2,00  
Detergents (mg/l) 6,00  
Pesticides (mg/l) 0,05  
La suma de les fraccions de: concentració real/concentració límit relativa als elements tòxics (arsènic, cadmi, crom, níquel, mercuri, plom, seleni, coure i zinc) no superarà el valor de 5.  
- Concentracions microbiològiques màximes admissibles en l'abocament:  
Paràmetre / unitat Concentració  
Coliformes totals/100 ml 10.000,00  
Coliformes fecals/100 ml 2.000,00  
Estreptococs fecals/100 ml 500,00  
Vibrio Cholerae/100 ml Absents  
Així mateix, queda prohibit abocar directament o indirectament a les instal.lacions de sanejament, qualsevol dels següents productes:  
- Gasolina, nafta, petroli i productes intermedis de destil.lació; benzé, tolué, xilé i qualsevol altre dissolvent o líquid orgànic immiscible en aigua, combustible o inflamable.  
- Carbur càlcic i altres substàncies sòlides potencialment perilloses, com ara hidrurs, peròxids, clorats, perclorats, bromats, etc.  
- Components susceptibles de donar lloc a mescles inflamables o explosives amb l'aire o mescles altament comburents.  
- Deixalles radioactives.  
- Deixalles de coloracions indesitjables i no eliminables pel sistema de depuració.  
- Pintures i dissolvents orgànics.  
- Substàncies corrosives.  
- Líquids que continguen productes susceptibles de precipitar, dipositar-se o reaccionar amb les aigües residuals i produir alguna de les substàncies enumerades.  
- Residus sòlids capaços de causar obstruccions com ara cendres, carbonisses, arenes, encenalls, draps, ossos, plàstics, escombraries domèstiques, etc.  
- Llots procedents d'instal.lacions de depuració, neteja d'escomeses domiciliàries, embornals, xarxa de clavegueram, pous cecs, etc.  
- Substàncies farmacèutiques que puguen pertorbar el normal funcionament de les instal.lacions de depuració.  
- Olis i greixos flotants.  
3) En el cas que les aigües residuals no s'aboquen al clavegueram, hauran de depurar-se abans de fer el corresponent abocament i se'n prohibeix l'abocament directe a pous cecs. Els dits abocaments necessitaran l'autorització de l'organisme de conca corresponent, tal com estableix la Llei d'Aigües i els reglaments que la desenvolupen.  
4) Els nivells màxims admissibles d'emissions gasoses de les indústries compliran allò establert en el Decret 833/75, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/72 de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
5) Respecte als nivells de soroll i vibracions permesos, s'indiquen els continguts en el model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica.  
6) Aquestes condicions hauran de ser inexcusablement preses en compte per l'ajuntament abans de la concessió de les corresponents llicències d'obres o d'activitat.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 6 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 010/95-AIA sobre la modificació número 2 del Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar del Segura (el Baix Segura), promogut pel seu ajuntament.  
Vist que, el 12 de gener de 1995, l'Ajuntament de Guardamar del Segura va presentar el projecte de modificació núm. 2 del PGOU i l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que el projecte de modificació núm. del PGOU consisteix a adaptar la normativa del sòl no urbanitzable comú a la Llei 4/92, de 5 de juny, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable,  
Vist que, el 31 de març de 1995, es rep de l'ajuntament la documentació del tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, segons un certificat de l'ajuntament, l'estudi d'impacte ambiental ha sigut objecte d'exposició pública, durant el termini de trenta dies, mitjançant un edicte de l'ajuntament publicat en el Butlletí Oficial de la Província núm. 34 de 10 de febrer de 1995 i que, finalitzat el termini d'exposició, no s'hi va presentar cap al.legació,  
Vist que, en el projecte de modificació es recull, dins de l'apartat d'usos i activitats subjectes a autorització prèvia en sòl no urbanitzable, les instal.lacions i els usos de càmping.  
Atés que la Llei 4/92, en el seu article 8.2, disposa que les activitats turístiques, esportives, recreatives, d'oci i esbargiment i terciàries, en les quals s'inclouen els càmpings, s'han d'aprovar després de prèvia declaració d'interés comunitari,  
Atés que, en l'apartat 10.B) de la normativa del projecte, l'ajuntament proposa com a activitats subjectes a declaració d'interés comunitari prèvia "la totalitat d'usos i aprofitaments susceptibles d'interés comunitari... en les condicions i pel procediment establert en la Llei 4/92, de la Generalitat Valenciana", en contradicció amb allò disposat en el punt anterior,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de modificació número 2 del Pla General d'Ordenació Urbana de Guardamar del Segura (el Baix Segura), en els termes que estableix l'estudi d'impacte ambiental i amb la següent condició:  
En concordança amb el que preceptu la Llei 4/92, de la Generalitat Valenciana, sobre sòl no urbanitzable, les activitats turístiques, esportives, recreatives, d'oci i esbargiment i terciàries, necessitaran una declaració d'interés comunitari.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 7 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 073/95-AIA, sobre el projecte de Normes Subsidiàries de Planejament del terme municipal d'Aigües (l'Alacantí).  
Vist que, amb data 23 de novembre de 1994, l'Ajuntament d'Aigües va presentar en la Conselleria de Medi Ambient l'estudi d'impacte ambiental de les Normes Subsidiàries del municipi per a consulta prèvia al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental,   
Vist que, amb data 12 de desembre de 1994, es va remetre a l'Ajuntament d'Aigües un informe sobre la documentació presentada. En aquest informe s'assenyalen els següents aspectes de l'estudi que haurien de ser completats:  
- Patrimoni arqueològic eventualment existent al terme.  
- Ampliació de l'anàlisi dels riscos ambientals.  
- Previsions per al tractament de les aigües residuals d'origen urbà.  
- Ampliació del sòl no urbanitzable d'especial protecció a diverses àrees naturals del nord i est del terme.  
Vist que, amb data 2 de març de 1995, l'Ajuntament d'Aigües va remetre a la Conselleria de Medi Ambient el document d'aprovació inicial del projecte de Normes Subsidiàries de Planejament del municipi, junt amb el corresponent estudi d'impacte ambiental i el certificat de l'exposició pública d'aquest,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat exposat al públic, pel termini d'un mes, mitjançant anuncis de l'Ajuntament d'Aigües publicats en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant, núm. 280, de 7 de desembre de 1994; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 2.416, de 29 de desembre de 1994, i en el diari Información de 2 de desembre de 1994,  
Vist que durant el període d'informació pública s'han presentat dues al.legacions a l'expedient, per part de la Sra. María Leticia de Borbón y de Rojas, amb el següent contingut:  
- Establiment d'un sòl apte per a urbanitzar d'uns 60.000 m2 a la zona denominada del Pi.  
- Es considera insuficientment justificat el valor ecològic atribuït al Pinar del Balneari, Umbral del Bacorero-Foia de Cotes i Ginebral.  
Totes dues al.legacions han estat desestimades pel ple de l'Ajuntament, després del previ informe tècnic.  
Vist que, amb data 6 d'abril de 1995, l'Ajuntament d'Aigües va remetre a aquesta Conselleria el certificat de l'exposició pública i l'aprovació provisional del projecte de Normes Subsidiàries. Segons aquest certificat, de les al.legacions presentades en el termini d'exposició pública, només s'han estimat parcialment les presentades pel Sr. José María Vinuesa Angulo, en representació de Prognosis, SA, sense que s'hi haja introduït cap variació substancial en les previsions de les Normes.  
Atés que el projecte de Normes Subsidiàries d'Aigües va ser presentat davant la Conselleria de Medi Ambient el 15 de novembre de 1991, per tal que s'hi emetera la declaració d'impacte ambiental. Això no obstant, i davant la falta d'informació suficient per a prendre una decisió sobre l'actuació projectada, el 28 d'abril de 1992 va dictar-se una resolució en el sentit de tornar al promotor l'estudi d'impacte ambiental, tot fent constar la necessitat de sotmetre a nova informació pública l'estudi d'impacte ambiental complementat amb els extrems exigits en l'esmentada resolució,  
Atés que, amb data 19 d'octubre de 1992, l'Ajuntament d'Aigües va presentar un nou estudi d'impacte ambiental del projecte de Normes Subsidiàries. En relació amb aquest, amb data 11 de novembre de 1992 , es va dictar la declaració d'impacte ambiental en la qual s'estimava acceptable el projecte, només a l'efecte ambiental, amb la incorporació de diversos punts:  
- Classificar com a sòl no urbanitzable protegit de les àrees del Pinar del Balneari, Umbral del Bacorero-Foia de Cotes, Ginebrar i llits i barrancs del terme.  
- Establir en les Normes els usos permesos per al sòl no urbanitzable comú i protegit.  
- Delimitar les àrees de sistemes generals per a abocador i depuradora.  
- Incorporar les mesures necessàries per a la protecció de les vies pecuàries existents al terme municipal.  
Atés que la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant, en acord d'11 de febrer de 1993, va acordar suspendre la tramitació de les Normes Subsidiàries d'Aigües, a fi d'adaptar-les a la nova legislació urbanística apareguda durant el procediment. Aquesta adaptació, en la qual s'inclouen, entre d'altres aspectes, les condicions imposades per la declaració d'impacte ambiental d'11 de novembre de 1992 i les estipulacions establides en el conveni urbanístic subscrit el 23 de setembre de 1993 entre l'Ajuntament d'Aigües i la mercantil Prognosis, SA, en què se sotmet novament al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental objecte d'aquesta declaració,  
Atés que l'esmentat conveni urbanístic signat per Prognosis, SA i l'Ajuntament d'Aigües estableix que l'Ajuntament tramitarà una modificació del projecte de delimitació de sòl urbà aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme l'1 de juny de 1981 (planejament vigent a hores d'ara al municipi), a fi d'incloure-hi com a sòl urbà part de la finca del balneari. La modificació s'ha tramitat de manera simultània a les Normes Subsidiàries i es troba pendent d'aprovació definitiva per part de la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant. Les determinacions d'aquesta modificació han estat incorporades sense variacions al projecte de Normes Subsidiàries a què es refereix aquesta declaració d'impacte ambiental,  
Atés que, tot i la problemàtica associada al proveïment d'aigua potable per a la població d'Aigües -per causa, no sols de l'excessiva explotació de l'aqüífer, sinó a més de les característiques químiques de les aigües que s'hi extrauen-, la documentació examinada efectua una anàlisi detallada de les disponibilitats actuals, teòricament suficients per als usos previstos (llevat de l'ús per al balneari, que haurà de ser objecte d'estudi independent), a més d'assenyalar diverses mesures correctores sobre això, entre les quals figuren la posada al punt de la xarxa de distribució, la instal.lació de potabilitzadores en els nous desenvolupaments urbans o la necessitat que els plans parcials que desenvolupen el sòl urbanitzable incloguen una justificació detallada de la disponibilitat d'aigua per al proveïment,   
Atés que la documentació examinada inclou, entre d'altres, les següents determinacions:  
- Tot i que actualment les aigües residuals produïdes al municipi no reben cap tipus de tractament, s'efectua una reserva de sòl per a la ubicació d'una estació depuradora.  
- Mentre es desenvolupa el tractament mancomunat previst per als residus sòlids urbans de la comarca de l'Alacantí, s'efectua una reserva de sòl sobre materials margosos per a la ubicació d'un abocador controlat. L'actual abocador de la Foieta Lluïsa, situat sobre materials permeables, haurà de clausurar-se.  
- Les vies pecuàries existents al municipi es determinen en el plànol d'ordenació núm. 2.1, a més d'allistar-se en l'article 55.2 de la Normativa Urbanística.  
- L'article 78 de la Normativa Urbanística assenyala com a elements protegibles els següents: església, torre, escoles, Villa Gonzalo, la Torreta, edificació principal del Balneari i Llavador.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de Normes Subsidiàries de Planejament del terme municipal d'Aigües (l'Alacantí), amb les mesures correctores incloses en aquesta declaració d'impacte ambiental, a més del que indica l'estudi d'impacte ambiental, mentre no entren en contradicció amb aquelles:  
\* L'efectivitat de la modificació del traçat d'un tram de la via pecuària "Camí de Vicàlvaro" i de l'eixamplament d'un tram de l'esmentat camí, tal com es reflecteixen en la documentació de les Normes Subsidiàries, quedarà supeditada a l'obtenció de la corresponent aprovació de la modificació de la via pecuària per part de la Conselleria de Medi Ambient i a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental que es troba en tramitació actualment respecte a l'eixamplament del camí de Vicàlvaro.  
\* A l'efecte del que preveu l'article 2.4 de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable, s'haurà de determinar en els plànols d'informació la superfície del terme municipal afectada per incendis forestals amb posterioritat a l'entrada en vigor de l'esmentada llei.  
\* Durant el període de vigència de les Normes Subsidiàries l'Ajuntament d'Aigües presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit a l'estudi d'impacte ambiental, de l'efecte derivat de l'aplicació del Pla i del grau de correspondència d'aquest efecte amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància ambiental, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans i inerts.  
- Compliment de la Normativa Urbanística pel que fa al sòl no urbanitzable comú i d'especial protecció.  
- Grau d'execució de les obres d'infraestructura i actuacions previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals i el proveïment d'aigua per a consum humà.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 7 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 006/95-AIA, sobre el projecte de revisió del Pla General d'Ordenació Urbana de Burriana (Castelló), promogut pel seu ajuntament.  
Vist que, en data 9 de gener de 1995, l'Ajuntament de Burriana va remetre a la Conselleria de Medi Ambient un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental aprovat inicialment per l'Ajuntament Ple, com també un certificat de l'acord corresponent al dit ple municipal,  
Vist que, en data 8 de febrer de 1995, l'Ajuntament de Burriana va remetre a aquesta direcció general un exemplar complet de la revisió del PGOU després de la seua aprovació provisional, com també, al seu torn, un certificat de l'acord plenari corresponent a l'aprovació provisional del projecte de revisió del PGOU i de l'estudi d'impacte ambiental. Al mateix temps, es va remetre una ampliació de l'estudi d'avaluació d'impacte mitjà ambiental del Pla General d'Ordenació Urbana de Burriana, ampliació que conté les modificacions introduïdes en el document aprovat inicialment,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental (en avant EIA) ha sigut exposat al públic mitjançant un anunci de l'Ajuntament de Burriana publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 47 de 19 d'abril de 1994, diari Mediterráneo de la mateixa data i Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 2.251 de data 22 d'abril de 1994 i es va ampliar per acord plenari el termini d'exposició, mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló núm. 61 de 19 de maig de 1994, diari Mediterráneo de la mateixa data i Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 2. 272 de 23 de maig de 1994,  
Del resultat de la dita exposició pública, tan sols una de les 388 al.legacions presentades, la subscrita pel grup polític de representació municipal Unitat del Poble Valencià (UPV), va dirigida a l'estudi d'impacte ambiental, segons el certificat de l'Ajuntament de Burriana remés a aquesta direcció general en data 8 de febrer de 1995,  
Vist que l'al.legació presentada pel grup polític UPV a l'estudi d'impacte ambiental pot resumir-se en el següent:  
Primer. No és exactament cert que la revisió del Pla General comporte l'ocupació de menys sòl que el pla general anterior, ja que aquesta afirmació es fa sumant les superfícies de sòl urbà i urbanitzable, incloent al sòl urbanitzable el no programat, el qual respon a la possibilitat de ser urbanitzat però no a la necessitat de ser-ho, cosa que el diferencia del sòl urbanitzable programat, del qual sí que es preveu la seua urbanització a curt termini. Tenint això en compte, el nou pla té més sòl urbà i més sòl urbanitzable programat que el pla anterior.  
Segon. No és suficient estudiar els sòls urbanitzables i poc més per a avaluar l'impacte ambiental del Pla. S'hauria d'avaluar les repercussions ambientals que suposa el que les zones de sòl urbà UFA i UFH tinguen unes ordenances que no coincideixen amb les actuals.  
Tercer. No és afortunat l'estudi realitzat de la zona de El Arenal ja que la descripció d'aquesta no s'adapta exactament a la realitat.  
Vist que, dins del tràmit amb aquest efecte previst en la legislació ambiental (Decret 162/90 de 15 d'octubre) es van fer les següents consultes:  
1r. Servei de Residus i Contaminació pertanyent a aquesta direcció general (20 de gener de 1995).  
2n. Servei de Planificació de Recursos Hidrològics pertanyent a aquesta direcció general (20 de gener de 1995).  
3r. Servei d'Espais Naturals pertanyent a la Direcció General de Conservació del Medi Natural (20 de gener de 1995).  
4t. Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura (23 de gener de 1995).  
5é. Serveis territorials de Medi Ambient de Castelló (23 de gener de 1995).  
6é. Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública (23 de gener de 1995).  
7é. Departament de Física Aplicada (23 de gener de 1995).  
Vist que, com a resposta a les consultes efectuades, es reben els següents informes:  
1r) En data 6 de febrer de 1995, informe del Servei de Residus i Contaminació, en el qual es posa de manifest que el terme municipal de Burriana, que es troba dins de la unitat de gestió de La Plana (segons les previsions del Pla Estratègic d'Infraestructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans de la Comunitat Valenciana), actualment utilitza un abocador incontrolat la clausura del qual està prevista dins de la campanya de 1995 d'aquesta Conselleria.  
S'indica, a més, que el PGOU hauria d'establir ordenances adequades respecte a la recollida de residus i de la reserva de sòl per a contenidors als vials de nova constitució, com també exigir una adequada gestió dels residus inerts per a l'atorgament de llicències d'obres i concessions de cèdules d'habitabilitat o llicències d'activitat.  
D'altra part, s'informa sobre la conveniència d'efectuar una reserva de sòl de 3-4 ha, aproximadament, per a abocador d'inerts.  
2n) En data 23 de març de 1995, informe dels serveis territorials de Medi Ambient de Castelló, que indica la necessitat que es reserve sòl per a abocador de residus inerts i que s'elaboren ordenances municipals per a la implantació de sistemes de recollida periòdica d'estris domèstics voluminosos i residus inerts, les quals han d'incloure normes adequades per a evitar l'abocament incontrolat en llocs inadequats. També es proposa l'adopció d'ordenances d'abocaments industrials a la xarxa de sanejament municipal i ordenances de prevenció de la contaminació acústica.  
Respecte a l'aigua potable, s'indica la necessitat de classificar com a sistema general de serveis urbans totes les captacions d'aigües connectades a la xarxa municipal de proveïment d'aigua potable i de garantir la seua protecció enfront de possibles focus contaminants puntuals.  
A l'últim, es posa de manifest un error comés en classificar la via pecuària número 1 carrerada dels camins de Carnisser i Caminàs amb una amplària de 6 metres en lloc dels 20 m. reglamentaris.  
3r) En data 27 de març de 1995, informe del Servei d'Espais Naturals en què, basant-se en la Directriu 92/43 del Consell de la CEE i per tal de contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació d'hàbitats naturals, es ressalta la importància de preservar de processos urbanitzadors hàbitats naturals d'interés comunitari com són els sorrals de les costes mediterrànies.  
Respecte a la zona de El Arenal, hi destaquen dos ambients: un, des del passeig marítim fins a la ribera de la mar i un altre, des del dit passeig fins a la carretera de la costa. En la primera, es destaca l'alternança de còdols amb arena, sense que hi haja dunes per raó de l'acció humana. En la segona zona, més interior, destaca el seu manifest desordre ambiental que alterna amb menuts rodals -a la zona propera a les instal.lacions portuàries-, de pastius xeròfits anuals i vivaços. Es considera un error que, basant-se en el seu estat d'abandó i deteriorament actual, es classifique aquesta zona com a sòl urbanitzable programat, ja que així es propicia la desaparició d'un hàbitat natural mereixedor de conservació. S'indica que hauria d'escometre's un programa de regeneració dunar i restauració paisatgística, de forma que, ordenant la zona, es puga compatibilitzar el seu ús i gaudi racional amb la conservació dels valors ecològics que posseeix.  
Pel que fa als espais naturals de L'Estany de la Vila -Clot de la Mare de Déu, i la zona de la desembocadura del riu Millars, s'informa sobre la conveniència d'iniciar per a tots dos la sol.licitud de protecció amb suport en la Llei 11/94 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
4t) En data 31 de març de 1995, informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, en el qual:  
- Respecte al patrimoni etnològic s'allisten 38 pannells ceràmics inventariats al terme municipal de Burriana amb posterioritat a la fase d'exposició pública del PGOU que es tramita i que, per tant, no pogueren prendre's en compte en les al.legacions presentades en el seu moment pel Servei d'Arqueologia i Etnologia. Es proposa, doncs, que aquests béns s'incloguen en el PGOU. A l'últim, s'assenyala la necessitat de considerar com a un conjunt diverses alqueries junt a l'ermita de la Sagrada Família, ja que la importància de cadascun dels immobles està en relació amb els altres i no de forma individualitzada.  
- Respecte al patrimoni arqueològic, es remet l'informe de la unitat tècnica d'Arqueologia (informe ja remés per fax en data 27 de març de 1995), en el qual es destaca la importància històrica de la vila de Burriana i es proposa que es protegesca urbanísticament el subsòl del nucli històric i la seua zona d'eixample fins al segle XVII, alhora que s'exigeix, per mitjà de les ordenances adequades, la necessitat d'excavar arqueològicament les dites zones, abans de construir-hi qualsevol edifici.  
Vist que els serveis tècnics d'aquesta direcció general van efectuar una visita d'inspecció a les zones objecte d'anàlisi al terme municipal,  
Vist que, en data 3 d'abril de 1995, es va remetre a l'Ajuntament una còpia dels informes rebuts i es va sol.licitar, al seu torn, una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental en aquells punts en els quals resulta insuficient i que poden resumir-se en el següent:  
1) Rectificació de l'error comés en la via pecuària núm. 1 segons allò indicat en l'informe dels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló.  
2) Necessitat de reservar sòl apte per a donar servei adequat al municipi, una vegada clausurat l'abocador que s'utilitza en l'actualitat i fins que es duguen a terme les previsions del Pla Estratègic d'Infraestructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans de la Comunitat Valenciana. Necessitat d'adoptar les normes urbanístiques sobre això indicades pel Servei de Residus i Contaminació. Així mateix, necessitat de reservar sòl apte per a abocador d'inerts i d'avaluar els impactes produïts per l'existència al terme municipal d'altres abocadors incontrolats.  
3) Atesos els abocaments directes a la mar que es produeixen en l'actualitat, d'aigües residuals i de les procedents de l'estació depuradora existent, es requereix l'avaluació dels impactes que aquests produeixen a la zona litoral i mesures correctores que s'han d'aplicar entre les quals es troba la sol.licitud de la preceptiva autorització d'abocament a la mar de la qual manca la dita instal.lació.  
4) Davant la falta d'aigua per a proveïment en l'actualitat i la mala qualitat de les aigües subterrànies existents al terme municipal, es requereix la justificació de la disponibilitat del dit recurs hídric per a donar servei a tota la població (segons el sostre poblacional i les dotacions previstes en el Pla) com també per a la resta d'usos permesos.  
5) Es requereix la delimitació de les zones humides existents la vegetació de les quals s'analitza àmpliament en l'estudi d'impacte però que no es determinen en el corresponent plànol de vegetació, a pesar de la importància dels seus ecosistemes naturals per a la valoració ambiental dels impactes produïts en elles.  
Es requereix, així mateix, una anàlisi ambiental individualitzada de la zona costanera situada al sud del terme municipal, confrontant amb el sòl no urbanitzable protegit del terme municipal de Nules, que l'excloga de la unitat ambiental sòl urbà ja que les seues característiques ambientals així ho requereixen encara que urbanísticament responga a la qualificació de sòl urbà.  
Avaluació de la conveniència d'excloure dels processos urbanitzadors mitjançant la qualificació de sòl no urbanitzable protegit, les zones reservades en el Pla com a sistema general Parc Urbà GEL.1, atesa la possibilitat que els usos permesos en aquestes àrees entren en contradicció amb l'objectiu de protecció dels seus valors ambientals, sobretot en el cas de l'Estany de la Vila - Clot de la Mare de Déu.  
Descripció dels valors ambientals que donen lloc a la protecció de cadascuna de les zones qualificades com a sòl no urbanitzable de protecció ambiental (SNU-PM), amb vista a establir-hi els usos permesos i prohibits.  
Avaluació de la unitat ambiental l'Arenal i del fet que s'analitzen els seus valors ambientals, distingint-hi zones distintes quant a la seua aptitud per a l'aprofitament urbanístic, els seus valors ambientals i la seua possibilitat de recuperació.  
6) Inclusió de les zones de protecció historicoartística i arqueològica del nucli urbà de Burriana segons les indicacions de l'informe de la Direcció General de Patrimoni Artístic.  
Vist que, en data 7 d'abril de 1995 i com a resposta a l'esmentada sol.licitud d'ampliació, l'Ajuntament de Burriana va remetre un certificat del ple municipal celebrat el dia 6 d'abril de 1995 i en el qual es va adoptar, entre d'altres, l'acord d'aprovació de l'ampliació de l'estudi d'avaluació d'impacte ambiental del Pla d'Ordenació Urbana de Burriana sol.licitat per la Conselleria de Medi Ambient, el text de la qual s'adjunta al dit certificat i del contingut del qual es poden extraure les següents conclusions:  
1) No es modifica l'amplària de la via pecuària núm. 1, deixant-la amb els 6 metres considerats com a necessaris, en lloc dels 20,89 m. legals.  
2) L'sjuntament es compromet a la redacció d'una ordenança, en el termini d'un any, relativa a la gestió dels residus que es produesquen al terme municipal, ordenança que recollirà les disposicions dictades sobre això pel Servei de Residus i Contaminació.  
Aquest compromís municipal s'estén al de promoure i gestionar la neteja dels abocadors incontrolats existents i a donar un tractament adequat als residus extrets i a la seua clausura, com també a augmentar la vigilància al terme municipal per a prevenir l'aparició de futurs abocadors incontrolats.  
Respecte a les reserves de sòl per a sistemes generals per a infraestructures de tractament de residus sòlids urbans i per a abocador d'inerts, s'indica la falta de sòl apte al terme municipal ateses les seues característiques hidrogeològiques i la falta de relleus deteriorats, per la qual cosa es proposa condicionar com a abocador d'inerts el buit existent als encontorns de l'actual abocador de residus sòlids urbans i condicionar la superfície de l'abocador actual després de la seua clausura, per a adequar -sobre la dita superfície ja impermeabilitzada- les infraestructures necessàries per a resoldre la situació fins que es posen en marxa les determinacions del Pla Estratègic.  
3) Respecte a les aigües residuals i davant la deficient depuració efectuada per la depuradora existent, l'ajuntament es compromet a iniciar amb caràcter d'urgència els tràmits per a finançar, construir i posar en marxa l'ampliació de la dita depuradora, com també a iniciar la tramitació de la preceptiva autorització d'abocament a la mar.  
Respecte a l'aigua potable es remet a unes obres (sondejos al marge dret del Millars a Vila-real) realitzats per la Confederació i que es destinaran al proveïment públic.  
4) S'indica que no es van determinar les zones de vegetació amb espècies típiques de marjal, pel fet d'ocupar aquestes superfícies reduïdes o ocupacions estretes de marcat caràcter lineal, llevat de les zones del Clot i l'Estany, que es van ometre en la cartografia per error.  
Respecte al sòl urbà del sud de la zona costanera del terme, no es realitza l'anàlisi ambiental sol.licitat sinó que s'insisteix a justificar la inexistència d'impactes per causa que no es produeixen variacions en la classificació del sòl respecte al planejament anterior.  
En relació amb els parcs urbans, GEL.1, i amb els usos que s'hi permeten, l'ajuntament es compromet en el termini de 6 mesos a fer un pla especial de protecció d'aquest sistema general que zonifique l'àrea i determine els usos i activitats permesos en cada zona. S'indica, a més, que les accions urbanes recollides en el pla només seran aplicades al GEL.1 des del nucli urbà fins a dos-cents metres aigües amunt de l'ermita de la Misericòrdia. Des d'aquest punt cap a la mar solament es permetrà la restauració i regeneració de l'àrea amb finalitats didacticorecreatives i sempre amb un estricte respecte per les característiques naturals de l'entorn. Es permetrà, així mateix, el condicionament del pas existent al riu.  
S'especifiquen els usos en relació amb els objectius de protecció en cadascuna de les zones de sòl no urbanitzable de protecció ambiental.  
Respecte a la unitat ambiental de l'Arenal, es divideix la unitat en dues àrees segons les diferents potencialitats de cadascuna d'elles per a la restauració i regeneració del medi. Es proposa que en la redacció del Pla Parcial de l'Arenal es concentren les zones verdes junt al port, pel fet de ser aquesta la zona de major interés, i que s'hi protegesca la vegetació existent i es regenere i restaure l'ecosistema típic de la zona.  
Finalment, es recull íntegrament el suggeriment del Servei de Patrimoni Arqueològic i Etnològic de protegir els pannells ceràmics de la població. L'ajuntament es compromet a realitzar una advertència sobre la possible existència de restes i recomanar s'extremen les mesures de precaució en la comunicació de la llicència d'obra que afecte els sòls determinats en el plànol remés per la Conselleria de Cultura en el seu informe, indicant que al terme municipal es complirà estrictament la Llei del Patrimoni Historicoartístic.  
Atés que a la zona de l'Arenal concorren una sèrie de circumstàncies especials posades de manifest pel Servei d'Espais Naturals que requereixen una anàlisi detallada.  
Així, mentre que l'ajuntament hi proposa com a objectiu, a més de l'ús urbanístic d'una porció del territori, la potenciació i regeneració d'un ecosistema avui dia desaparegut del terme municipal aprofitant un tram de costa generat i estabilitzat gràcies a una actuació humana, el port, el Pla General trasllada al Pla Parcial la redacció per al desenvolupament d'aquest sòl urbanitzable programat SUP PRR-2, la responsabilitat de determinar l'ordenació d'usos, la ubicació de zones verdes i zones que s'han de regenerar, les parcel.les d'edificació, etc. com també l'adopció de mesures correctores necessàries per a reduir l'impacte de la classificació,   
Atés que la zona costanera sud del terme municipal presenta en l'actualitat un enclavament natural d'interés, que es correspon amb una zona de marjal més o menys reblida amb restes de vegetació característica d'aquests ambients i fragments d'ecosistemes dunars amb àmplies possibilitats de regeneració atés el seu estat actual de conservació i la no consolidació de l'activitat urbanitzadora en ella,  
A això cap afegir la seua falta d'accessibilitat, els seus problemes manifestos de drenatge que poden originar problemes d'inundació, els impactes paisatgístics i d'incoherència territorial enfront del sòl confrontant protegit de Nules davant el qual ha de funcionar com a àrea d'esmorteïment d'impactes, etc. Tot això la incapacita per al seu desenvolupament urbanístic i la fan mereixedora de l'adequada preservació i protecció davant dels processos urbanitzadors.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, i llevat d'allò allistat en l'apartat segon d'aquesta declaració, el projecte de revisió del Pla General d'Ordenació Urbana de Burriana, promogut per aquest ajuntament, sempre que es complesquen les mesures correctores exposades en l'estudi d'impacte ambiental, les determinacions contingudes en el programa de vigilància ambiental, i els compromisos adquirits per l'ajuntament en el Ple municipal de data 6 d'abril de 1995 en relació amb l'ampliació d'estudi sol.licitada. Tot això mentre que no s'entre en contradicció amb les següents condicions:  
1) A l'efecte de conjugar l'efectiva regeneració d'aquelles àrees de valor ambiental amb l'ordenació urbanística de forma que es garantesca l'objectiu de protecció de la vegetació existent i de regeneració i restauració de les dites àrees, tal com proposa l'ajuntament en el seu acord de data 6 d'abril de 1995, se sotmetrà al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental el pla parcial que es redacte en desenvolupament del SUP PRR-2 l'Arenal, al qual s'adjuntarà, per tant, el corresponent estudi d'impacte ambiental.  
2) En virtut de l'apartat 4 c) de l'annex II del Decret 162/90 pel qual es desenvolupa la Llei d'Impacte Ambiental, s'haurà de sotmetre a avaluació d'impacte ambiental el pla especial de protecció de la zona de l'Estany de la Vila - Clot de la Mare de Déu que es redactarà en el termini de sis mesos, tal com indica l'ajuntament. El dit pla especial inclourà les determinacions no sols de les zones de sistema general GEL.1, sinó també les àrees de sòl no urbanitzable de protecció ambiental SNU-PM situades als dos marges del riu Sec.  
3) Es reflectirà en els documents tècnics integrants del PGOU l'amplària legal de 20,89 metres de la via pecuària núm. 1, carrerada dels camins de Carnisser i Caminàs, atesa la naturalesa jurídica d'aquestes vies que són béns de domini públic de les comunitats autònomes i, en conseqüència, inalienables, imprescriptibles i inembargables tal com es defineix en l'article 2 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries (BOE núm. 71 de 24 de març de 1995).  
4) S'establiran els corresponents perímetres de protecció dels pous utilitzats per a proveïment de la població, a fi d'evitar el deteriorament de la qualitat de les aigües subterrànies.  
Es realitzaran controls de la qualitat de les aigües de consum de forma que aquestes complesquen en tot moment les prescripcions determinades en la reglamentació tecnicosanitària per al proveïment i control de qualitat de les aigües potables de consum públic (Reial Decret 1138/90).  
5) Se sotmetrà a avaluació d'impacte ambiental el projecte d'ampliació de l'estació depuradora d'aigües residuals que es redactarà dins del primer quadrienni i s'haurà d'iniciar, al seu torn, davant la Conselleria de Medi Ambient, la sol.licitud necessària per a la preceptiva autorització d'abocament a la mar.  
6) Qualsevol abocament que es pretenga fer a llit públic o al subsòl haurà de comptar amb la preceptiva autorització de la confederació hidrogràfica corresponent. L'ajuntament vigilarà que no es produesquen abocament il.legals, sobretot, als llits dels rius Millars i Sec. Per a això, s'assegurarà la connexió a la xarxa general de sanejament, per a la posterior depuració de totes les aigües residuals produïdes al terme, tant les procedents de les zones residencials com les industrials i s'hauran d'establir les corresponents ordenances sobre abocament a la xarxa municipal. S'exigirà, si cal, un tractament en origen per a aquelles indústries o activitats els abocaments de les quals així ho aconsellen, amb vista a protegir la xarxa de clavegueram i el sistema depurador previst.  
7) La destinació final dels residus generats al terme municipal (inerts, assimilables a urbans, tòxics o perillosos), serà l'adequat a cadascun d'ells d'acord amb les seues característiques fisicoquímiques. Es prohibirà la crema de residus, llevat que es dote d'un sistema d'incineració adequat d'acord amb la legislació vigent.  
L'ajuntament procedirà, en el termini màxim d'1 any, a la neteja i restauració dels actuals abocadors incontrolats de residus dispersos pel terme municipal.  
8) L'ajuntament vetlarà pel compliment de la legislació vigent relativa a la contaminació atmosfèrica (emissions i immissions) de les indústries i altres activitats que es desenvolupen al terme municipal. Haurà, per a això, d'adoptar les necessàries ordenances respecte a la contaminació atmosfèrica i acústica.  
Segon  
No estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, la classificació com a sòl urbà de la zona costanera situada al sud del terme municipal, des del Camí del Marge de Llombai, cap al sud fins al Camí de la Ratlla de Nules, límit del terme municipal.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València 10 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 300/94-AIA referent a l'ampliació de la pedrera Frontó al terme municipal de San Juan de Moró, promoguda per Aridos Monfort, SA.  
Vist que l'ampliació que ara se sol.licita és de la pedrera del mateix nom que va ser objecte de declaració d'impacte ambiental en data 30 d'abril de 1993, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 2.196 de data 31 de gener de 1994, i modificada per resolució de data 3 de juny de 1993, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 2.361, de data 6 d'octubre de 1994 (referència: expedient 236/92-AIA),  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, mitjançant un anunci publicat en el BOP de Castelló núm. 154, de data 22 de desembre de 1994, sense que s'hi presentara cap al.legació dins el termini previst de 30 dies hàbils, segons consta en el corresponent certificat del director territorial, rebut en data 7 de març de 1995,  
Vist que, com a conseqüència de les consultes realitzades en data 5 de gener de 1995 es van rebre les següents respostes:  
- En data 22 de febrer de 1995, informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló, en el qual es fan les següents consideracions: 1ª) El projecte afecta un àrea de topografia irregular sobre un vessant orientat a l'oest que recau sobre la marge esquerra de la rambla de la Viuda, i presenta una vegetació típica de matollar mediterrani amb alguns pins dispersos i conreus de secà; 2ª) No es veuen afectats elements naturals singulars o d'alt interés per a la seua conservació; 3ª) La conca visual extrínseca és alta encara que no afecta vies de comunicació i que la part més alta de l'explotació resultaria visible des del nucli urbà de l'Alcora, que es troba a 5'5 km de distància; 4ª) El disseny proposat per a l'explotació, amb talussos de 70ø i una forma totalment irregular adaptada als límits de la parcel.la, produirà un impacte elevat sobre la morfologia, i 5ª) La pedrera afecta la via pecuària núm. 18 (camí ramader reial del Frontó al Tossal del Pegall). Per tot això, considera acceptable el projecte sempre que s'adopten una sèrie de mesures correctores que han sigut recollides com a condicions en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
- En data 1 de març de 1995, informe de l'Ajuntament de San Juan de Moró, que es concreta en el contingut de l'acord de la Comissió de Govern de data 19 de gener de 1995, de caràcter favorable a l'ampliació projectada, segons la seua declaració d'interés social per acord plenari de data 13 d'octubre de 1994, per la inexistència de monuments o jaciments arqueològics en la zona, i per la consideració que les mesures protectores i correctores proposades poden ser suficients ambientalment.  
- En data 8 de març de 1995, la Direcció General de Patrimoni Artístic tramet dos informes, un arqueològic i un altre de la Unitat d'Inspecció, dels quals no es desprén l'existència de restes conegudes que pertanguen al patrimoni historicocultural, si bé considera que el promotor hauria d'haver aportat un estudi de la incidència del projecte sobre aquests aspectes.  
No s'ha rebut, fins avui, informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, i sense perjudici de la l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, i en particular de la corresponent ampliació de llicència d'activitat municipal, el projecte d'ampliació de la pedrera Frontó, al terme municipal de San Juan de Moró, d'acord amb el compliment del contingut de la documentació tramitada i de les condicions següents:  
1. El pendent general dels talussos de restauració no serà superior als 35ø, en compte dels 70ø previstos en el projecte. El pendent dels talussos parcials no superarà en cap cas els 45ø.  
2. La pedrera s'explotarà de manera descendent, començant pels bancs més alts i restaurant-los tot seguit de manera que a mesura que baixen queden esgotats. Caldrà desdoblegar els bancs finals, si s'escau, per tal que no tinguen més de 8 metres d'alçària, a més del pendent màxim considerat en la condició primera.  
3. Es revisarà el pla i el pressupost de restauració en els següents termes:  
- L'aportació de terra vegetal serà de 0,5 m. de gruix i no de 0,2 m. com es defineix en el projecte.  
- La terra vegetal s'estendrà tant a la plaça de la pedrera com a les bermes dels talussos.  
- El preu unitari per metre cúbic de terra vegetal s'adequarà als preus reals de mercat.  
- El condicionament dels talussos inclourà l'arrodoniment de les arestes i la limitació de l'alçada màxima fins a 8 metres, tenint en compte la limitació de 45ø com a pendent.  
- La revegetació de totes les bermes de l'explotació es farà amb Pinus halepensis i no amb Pinus sylvestris com es descriu en el projecte. S'hi inclouran, a més, espècies arbustives i herbàcies. El marc de plantació serà el definit en el projecte, cada 4 metres en les bermes.  
- Es determinaran les obres necessàries per al control de l'escolament superficial en la fase de restauració. Aquestes inclouran: contrapendent de les bermes, distribució de l'escolament en tota l'explotació i canaletes de desguàs a la base de cada talús.  
4.Els bancs d'explotació hauran de tenir una orientació cap al N o cap al NO per tal d'evitar l'impacte visual des de San Juan de Moró, aspecte aquest que el promotor haurà de preveure en tot moment, com també la reducció de la seua visibilitat des de l'Alcora.  
5. Caldrà fer els regs que resulten necessaris per a evitar la proliferació de pols en la zona, tant dels accessos a la pedrera com de la seua àrea interior.  
6. En cap cas no es faran amuntegaments d'estèrils, d'àrids ni de terres de cobertora en zones on puguen ser arrossegats per les aigües d'escolament superficial o que puguen ser afectades per les avingudes de la rambla.  
7. Per al tram de via pecuària afectat, el promotor presentarà una proposta de modificació de la via pecuària amb els plànols i croquis escaients. En aquest sentit el promotor haurà d'adquirir els terrenys annexos necessaris, tal com estableix l'article 52 del Reial Decret 2876/78 de 3 de novembre (vies pecuàries, reglament). Aquesta modificació haurà de ser aprovada pel Conseller de Medi Ambient i publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb la seua tramitació reglamentària.  
8. Si durant l'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular té l'obligació de fer-ho saber immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.  
9. El promotor haurà de presentar al Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de desembre de cada any, un informe anual en què es reculla el balanç i l'estat actual de l'explotació, respecte al volum d'extraccions i aprofitament i a l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració-estudi d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència en el desenvolupament del pla. El Servei Territorial trametrà a aquesta Conselleria una còpia de l'esmentat informe.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 11 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 007/95-AIA, referent a un projecte d'extracció de terres per a prèstec anomenat Artana I, que afecta el terme municipal d'Artana, del qual és promotora l'empresa Pavasal, SA.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha estat sotmés al tràmit d'informació pública pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, mitjançant un anunci publicat al BOP de Castelló núm. 4, de data 10 de gener de 1995, sense que s'hi presentara cap al.legació dins el termini previst de 30 dies hàbils, i segons consta en el corresponent certificat del director territorial, rebut en data 7 de març de 1995,  
Vist que, com a conseqüència de les consultes efectuades en data 22 de febrer de 1995, es van rebre les següents respostes:  
- Informe de l'Ajuntament d'Artana (rebut el 16 de març de 1995), en què comunica que l'actuació afecta únicament sòl no urbanitzable comú i no afecta restes arqueològiques conegudes.  
- Informe de la Direcció Territorial de Medi Ambient (rebut el 3 d'abril de 1995), en què comunica la presència recent de maquinària que iniciava les labors d'extracció en la zona, i així mateix, que l'explotació afecta un àrea ocupada per conreus de secà abandonats i una vegetació de matollar mediterrani, envoltada per tarongerars. El subsòl pertany a margues triàsiques coronades per un nivell dolomític. Per tot això, considera que l'impacte seria baix o moderat durant el període d'activitat de la pedrera i molt baix, una vegada acabada i restaurada aquesta. A més, recomana l'adopció d'algunes mesures correctores que han quedat recollides com a condicions en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, i en especial de la llicència municipal, l'extracció de materials anomenat Artana I, que afecta el terme municipal d'Artana, amb les condicions següents:  
1. L'explotació haurà de mantenir-se orientada cap al NW per tal de reduir l'impacte visual des de la carretera local Betxí-Artana (CS-230).  
2. La morfologia final de restauració serà un àrea de relleu pla on s'escamparà convenientment la terra vegetal retirada abans de l'extracció.  
3. No es permet la creació de runams fora de l'àrea delimitada pel projecte i qualsevol talús que fos inevitable crear haurà de ser revegetat convenientment amb espècies autòctones.  
4. L'explanació final haurà de comptar amb un sistema perimetral amb rases o cavallons o motes per tal de controlar el desguàs de l'àrea i conduir-lo cap als cursos naturals.  
5. Encara que la destinació de l'àrea es preveu que siga agrícola de regadiu, caldrà preveure també una sembra d'herbàcies, com també el seu reg i manteniment, per a millorar l'estabilitat del sòl front a l'erosió.  
6. Es realitzaran regs diaris del camí d'accés, des de la carretera, i de la plataforma de la pedrera on es realitzen les tasques de càrrega.  
7. Caldrà adequar el pressupost de restauració per tal d'incloure-hi els costos dels condicionaments anteriors i accions derivades.  
8. Si durant l'explotació de la pedrera, es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular té l'obligació de fer-ho saber a la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència immediatament i d'adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació.  
Segon  
Donar compte al Servei d'Inspecció de l'inici de l'activitat abans d'obtenir les autoritzacions administratives.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 11 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 270/94-AIA, sobre el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del terme municipal de Palomar (la Vall d'Albaida).  
Vist que, amb data 17 d'octubre de 1994, l'Ajuntament de Palomar va remetre a la Conselleria de Medi Ambient el document urbanístic del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi, junt amb el corresponent estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, d'acord amb l'article 21 del Decret 162/1990, Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, amb data 2 de desembre de 1994, es va sol.licitar telefònicament i per escrit a l'Ajuntament de Palomar que remetera els certificats d'exposició pública i aprovació provisional del projecte i l'estudi d'impacte ambiental, a fi de completar-ne l'expedient i continuar la seua tramitació,  
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, s'han efectuat consultes als següents organismes: serveis territorials de València, Servei de Planificació dels Recursos Hidrològics i Servei de Residus i Contaminació, de la Conselleria de Medi Ambient; Direcció General de Patrimoni Artístic, de la Conselleria de Cultura; i Servei de Protecció Civil, de la Conselleria d'Administració Pública, a fi que comunicaren les seues observacions sobre el projecte,  
Vist que, amb data 22 de març de 1995, l'Ajuntament de Palomar va remetre a la Conselleria de Medi Ambient la documentació sol.licitada,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut exposat al públic, pel termini d'un mes, mitjançant un anunci de l'Ajuntament de Palomar publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València, número 29, de 3 de febrer de 1995, sense que s'hi haja presentat cap al.legació, segons el certificat que consta en l'expedient,  
Vist que els informes rebuts de les consultes realitzades es resumeixen en els següents apartats:  
a) Servei de Residus i Contaminació:  
El Pla Estratègic d'Infraestructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans de la Comunitat Valenciana inclou Palomar en la Unitat de Gestió de la Safor-Vall d'Albaida, la qual disposa d'una planta de compostatge a Ador. Actualment Palomar tracta els seus residus en aquestes instal.lacions sense cap problema. Pel que fa als residus inerts, no hi ha prevista la ubicació de cap abocador al mateix municipi. Tot i això, és convenient que s'efectue la corresponent reserva de sòl per a l'eventual ubicació d'un sistema de tractament davant la possibilitat d'haver de fer-ne ús en circumstàncies especials per causa d'una alteració temporal de la gestió habitual dels residus. Aquesta reserva de sòl tindrà una superfície de 0,5 ha.  
b) Direcció General de Patrimoni Artístic   
Una vegada consultat l'Inventari de Jaciments Arqueològics, es comprova que no s'ha realitzat l'inventari en aquest terme municipal. Per això, se sol.licita que l'Ajuntament de Palomar realitze una prospecció general per mitjà d'un tècnic arqueòleg, a fi de determinar si hi ha jaciments arqueològics. Quant als béns etnològics, estan inventariats els retaules ceràmics de Sant Roc i Mare de Déu dels Desemparats, a més de la Nevera del Corral de Diego.   
Atés que la classificació del sòl prevista en el projecte resulta en general adaptada a les característiques ambientals del municipi. En aquest sentit, l'enclavament del terme situat en la serra de Benicadell es classifica com a sòl no urbanitzable d'especial protecció medi natural-paisatges i forests. Igualment, es protegeixen els llits dels rius i barrancs existents al terme municipal,  
Atés que la documentació examinada inclou, entre d'altres, les següents determinacions:  
- Les vies pecuàries existents al municipi s'allisten en la memòria informativa (apartat 1.11) i s'incorporen de manera genèrica a l'article 101 de les Normes com a sistema general de comunicacions.   
- El tractament de les aigües residuals produïdes al municipi es realitza en una estació depuradora municipal, actualment fora d'ús, que aboca al Barranc de Xunda. Es troba pendent la construcció d'una estació mancomunada que se situarà al terme municipal d'Albaida, per al qual es preveu una estació de bombeig des de l'actual abocament del clavegueram de Palomar fins a la nova depuradora.   
- Segons la memòria informativa, l'abocament dels residus sòlids urbans es realitza provisionalment a la Partida Rendaguanya. Hi ha prevista la ubicació d'una estació de transferència de residus urbans, per al seu trasllat posterior a la planta d'Ador.   
- No es coneixen restes arqueològiques al terme (memòria informativa, pàg. 49: estudi d'impacte ambiental, pàg. 31). Tot i això, es protegeixen l'església parroquial, el conjunt del nucli antic i l'ermita, a més de dues edificacions rurals.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del terme municipal de Palomar (Vall d'Albaida), amb les mesures correctores incloses en aquesta declaració d'impacte ambiental, a més del que indica l'estudi d'impacte ambiental, mentre no entren en contradicció amb aquelles:  
\* D'acord amb l'informe emés sobre això per la Direcció General de Patrimoni, s'hauran d'afegir al catàleg de protecció de les Normes els retaules ceràmics de Sant Roc i Mare de Déu dels Desemparats, a més de la Nevera del Corral de Diego.  
\* Les vies pecuàries existents al municipi hauran d'incorporar-se a l'article 101 de les Normes Urbanístiques amb indicació de la seua amplària legal, segons allò que indica l'apartat 1.11 de la memòria informativa. Aquestes vies pecuàries són les següents:  
- Carrerada d'Alacant (37,61 m)  
- Carrerada del Camí d'Ontinyent a Gandia (37,61 m)  
- Assagador del Camí de Bèlgida (10 m)  
- Assagador del Camí de Xàtiva (8 m)  
- Assagador del Camí dels Clots (8 m)  
- Assagador del Camí del Corral de Diego (8 m)  
- Assagador del Camí del Rabosser (8 m)  
Els plànols d'Ordenació hauran de determinar la totalitat de les vies pecuàries del municipi.  
\* Quant a la regulació de sorolls, els nivells previstos en les Normes Subsidiàries s'adaptaran al model d'ordenança municipal sobre sorolls, confeccionat per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.   
\* La ubicació prevista per a la planta de transferència haurà de determinar-se en els plànols corresponents. Quan entre en servei aquesta planta, l'Ajuntament de Palomar procedirà al segellament i corresponent restauració de l'abocador incontrolat situat a la Partida de Rendaguanya.  
\* S'haurà d'especificar la destinació prevista per a les aigües residuals d'origen industrial que es produïsquen al sòl apte per a urbanitzar d'aquest ús. La connexió d'aquestes àrees a la xarxa general de clavegueram per al tractament en l'estació depuradora mancomunada quedarà condicionada a les característiques fisicoquímiques de les aigües que s'hi produïsquen.  
En el cas que les característiques fisicoquímiques de les aigües residuals produïdes requeriren la depuració prèvia al tractament conjunt, l'Ajuntament exigirà a les indústries que s'hi situen la depuració prèvia de les aigües produïdes fins a nivells admissibles per al seu tractament conjunt. En cap cas no es permetrà l'abocament de les aigües d'origen industrial a la xarxa d'aigües pluvials, tal com assenyala l'article 63 de la Normativa Urbanística.   
Igualment, el pla parcial que es redacte podrà efectuar una reserva sòl dins el seu àmbit per a la ubicació de les corresponents instal.lacions de tractament. Pel que fa a les característiques exigibles de les aigües residuals produïdes en el municipi, l'Ajuntament incorporarà els paràmetres recollits en el model d'ordenança municipal d'abocaments, confeccionat per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
\* A l'efecte d'allò previst en l'article 2.4 de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable, s'haurà de determinar als plànols d'informació la superfície del terme municipal afectada per incendis forestals amb posterioritat a l'entrada en vigor de l'esmentada Llei.  
\* Durant el període de vigència de les Normes Subsidiàries l'Ajuntament de Palomar presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit a l'apartat 7 de l'estudi d'impacte ambiental, de l'efecte derivat de l'aplicació de les Normes i del grau de correspondència d'aquest efecte amb els que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància ambiental, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i industrials.  
- Grau d'execució de les obres d'infrastructura previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals i els residus sòlids urbans.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 19 d'abril de 1995  
DECLARACIO D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 084/95-AIA, sobre un projecte de taller de desballestament i compra-venda de maquinària d'obres públiques i mineria, el peticionari del qual és P. & SONS, SL, amb domicili social a C/ Salvador Cardells, 9, 4t, 12600 - Vall d'Uixó (Castelló), les instal.lacions del qual se situen al polígon industrial Carmaday, parcel.les 28 i 29, 12600 de Vall d'Uixó.   
Vist que l'activitat consisteix en els treballs de desballestament i recuperació de la totalitat, parts o components de maquinària d'obres públiques i mineria, i posteriorment en el seu recondicionament i emmagatzemament fins a la seua possible venda,  
Vist que, en data 16 de març de 1995, la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló ens va remetre una còpia del projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i l'expedient municipal,  
Vist que ha sigut sotmés a exposició pública mitjançant un edicte en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó pel termini de 10 dies, des del 4 de novembre de 1994, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del secretari de l'Ajuntament, de data 8 de febrer de 1995,  
Vist que, en data 6 d'abril de 1995, tècnics d'aquesta direcció general van visitar la zona on es desenvoluparà l'activitat objecte d'aquest expedient, a fi de confrontar la informació rebuda.   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprèn de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de taller de desballestament i compra-venda de maquinària d'obres públiques i mineria, el peticionari del qual és P. & SONS, SL, d'acord amb tot allò disposat en el seu estudi d'impacte ambiental i les següents condicions:  
1) Per tal d'evitar abocaments a la xarxa de clavegueram municipal, o accidentals al terreny, es realitzarà sistemàticament un buidatge de l'oli de les peces, recollint-lo en bidons totalment estancs, i s'emmagatzemarà en un àrea preparada per a això. La dita àrea comptarà amb paviment de formigó, amb els pendents adequats perquè conduïsquen les possibles fuites o els vessaments dels bidons d'oli a una arqueta de recollida executada per a tal fi. Com a alternativa al sistema de pendents i arqueta, es podrà rodejar la dita zona d'emmagatzemament amb un menut tancat a manera de vas, folrat de material impermeabilitzador, de forma que continga les possibles fuites o els vessaments dels bidons d'oli.  
2) En cas d'existència de bateries, es retiraran i s'emmagatzemaran en àrees que complesquen les mateixes condicions que en el punt 1r.  
3) La cambra de fangs i greixos es netejarà amb la suficient periodicitat per a evitar la seua saturació, de manera que en tot moment funcione correctament.  
4) Tant les bateries com els olis emmagatzemats, fangs i greixos, com també qualsevol altra substància susceptible de ser caracteritzada com a residu tòxic o perillós derivat de l'activitat que es duu a terme, serà retirada per un gestor autoritzat.  
5) El titular de l'activitat haurà de donar-se d'alta en el Registre de Menuts Productors de Residus Tòxics i Perillosos i quedarà subjecte, com a tal, a allò establert en la Llei 2/86 de 14 de maig, Bàsica de Residus Tòxics i Perillosos, i en el Reial Decret 833/1988, de 20 de juliol pel qual s'aprova el reglament que la desenvolupa.   
6) Queda terminantment prohibida qualsevol classe d'incineració o combustió.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar aquesta estimació d'impacte ambiental en la forma reglamentària.  
València, 21 d'abril de 1995  
DECLARACIO D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 098/95-AIA sobre el projecte de connexió de l'autovia central amb la Carretera C-320, l'Olleria-Bèlgida, promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports.  
Vist que el dit projecte forma part del projecte bàsic 11-V-1177(3) autovia Canals-Agullent de la carretera C-3316 el qual està estructurat en dues subactuacions específicament caracteritzades: la primera, l'autovia Canals-Agullent pròpiament dita; i la segona , el projecte que ens ocupa de connexió de l'autovia central amb la Carretera C-320, l'Olleria-Bèlgida,  
Vist que l'esmentat projecte bàsic 11-V-1177(3) inclou dos estudis d'impacte ambiental, corresponents a les dues actuacions anteriorment especificades en què es divideix aquell,  
Vist que, dins del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental iniciat a través de l'expedient 256/94-AIA per al projecte bàsic 11-V-1177(3) es va sol.licitar, amb data 13 de març de 1995, l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental referent a qüestions que afecten el projecte d'autovia Canals-Agullent pròpiament dita,  
Vist que, com a conseqüència de la dita sol.licitud d'ampliació, la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports en data 3 d'abril de 1995 i basant-se en el fet que han sigut exposats al tràmit d'informació pública dos estudis d'impacte ambiental independents corresponents a cadascuna de les actuacions mencionades, sol.licita que es desagreguen aquestes en dos expedients independents davant la urgència de la formulació de la declaració d'impacte ambiental de la connexió de l'autovia central amb la Carretera C-320 per a procedir a l'elaboració del projecte de construcció i la seua aprovació definitiva,  
Vist que, amb data 3 d'abril de 1995, s'obre l'expedient 098/95-AIA sobre el projecte de connexió de l'autovia central amb la Carretera C-320, L'Olleria-Bèlgida, carretera concebuda com a una primera calçada d'una autovia i que afecta els termes municipals de L'Olleria, Montaberner, Bèlgida, Alfarrasí i Otos, amb una longitud total d'11.400 metres, i sobre la qual es formula aquesta declaració d'impacte ambiental,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, publicat en el BOE de 29 de setembre de 1994 i en el DOGV de 28 de setembre de 1994 i s'hi han presentat les següents al.legacions i informes, segons un certificat de l'Oficina del Pla de Carreteres:  
- Informes dels ajuntaments de Cerdà, Canals, L'Olleria, Montaberner i Agullent.  
- 125 al.legacions referents a qüestions expropiatòries i a l'oposició dels veïns de la partida Font del Gandul, de Canals, a la disposició de l'enllaç projectat allí.  
Entre les al.legacions presentades, les úniques amb referències al projecte de connexió de l'autovia central amb la Carretera C-320, són les formulades per l'Ajuntament de Montaberner i per l'Ajuntament de L'Olleria, sense que el contingut de cap d'elles faça referència a qüestions de caràcter ambiental,  
Vist que, amb data 18 de novembre de 1994, es va consultar els ajuntaments de L'Olleria, Montaberner, Bèlgida, Alfarrasí i Otos, com també als serveis territorials de València de la Conselleria de Medi Ambient, a la Direcció General d'Interior de la Conselleria d'Administració Pública i a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura,  
Vist que, en data 20 de desembre de 1994, la Conselleria de Cultura va informar sobre el projecte indicant que, pel que fa al patrimoni arqueològic, l'estudi d'impacte realitza propostes d'intervenció correctes i temporalment ben coordinades. S'indica també la necessitat d'avaluar allò referent al patrimoni etnològic,  
Vist que, en data 9 de març de 1995, tècnics d'aquesta direcció general, una visita d'inspecció a la zona afectada per la carretera proposada.  
Atés que el Ministeri d'Obres Públiques, Transports i Medi Ambient i la Generalitat Valenciana van signar, el 7 d'octubre de 1994, un conveni per a la realització d'activitats d'interés comú en l'itinerari de la N-340 entre Alcoi i Alacant. Com a part d'aquest conveni, la Generalitat Valenciana es compromet a facilitar al MOPMA el projecte bàsic, la declaració d'impacte ambiental i, si s'escau, el projecte de construcció del condicionament del tram entre L'Olleria i Bèlgida de la denominada Variant de Montaberner,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de connexió de l'autovia central amb la Carretera C-320, l'Olleria-Bèlgida, projecte promogut per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, sempre que es complesquen les condicions d'aquesta declaració, relacionades a continuació, com també les mesures protectores, correctores i compensatòries descrites en l'estudi d'impacte ambiental (apartat 11), mentre aquestes no entren en contradicció amb aquelles:  
1)Respecte a les afeccions produïdes sobre les vies pecuàries, el projecte de construcció haurà de garantir el compliment de l'article 13 de la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies Pecuàries (BOE núm. 71, de 24 de març de 1995). Per a això, el promotor haurà de consultar els serveis territorials de València de la Conselleria de Medi Ambient, a fi que es valoren les eventuals modificacions introduïdes en les vies pecuàries afectades pel traçat.  
2)Abans d'iniciar-se les obres, el seu adjudicatari presentarà a la direcció facultativa per a la seua remissió a aquesta direcció general, el pla d'obres en què detallarà a escala suficient:  
\*La localització d'instal.lacions auxiliars necessàries per a l'execució de l'obra (se situaran aquestes en terrenys desproveïts de vegetació natural i s'evitarà, així mateix, l'elecció d'emplaçaments junt al llit de rius i barrancs, a fi d'evitar abocaments accidentals de substàncies contaminants).  
\*Els camins d'obra previstos per a l'accés a la traça projectada (s'utilitzaran preferentment camins ja existents i únicament en cas estrictament necessari es procedirà a l'obertura de nous camins i s'haurà de sotmetre aquesta, si s'escau, al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en virtut de la legislació d'impacte ambiental i de l'article 63 d) de la Llei 3/1993 de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana).  
\*Llocs d'extracció de materials com també ubicació de runams i abocadors per als materials no reutilitzables en les obres i els residus produïts en aquestes.  
Els materials de rebliment que calgueren per a l'execució del projecte i que no provinguen de les excavacions de les mateixes obres, s'obtindran de pedreres existents i legalment autoritzades. En cap cas no es permetrà l'obtenció de materials de préstec en altres àrees, independentment del volum necessari, si aquestes no tenen la consideració de pedreres legals en explotació. Si per qualsevol causa fora inevitable l'obertura de noves pedreres o l'explotació de pedreres actualment abandonades, aquestes hauran de comptar amb els preceptius permisos legals per a la seua explotació i restauració, incloent-hi la declaració d'impacte ambiental favorable emesa per aquesta conselleria.  
De la mateixa forma, si calguera utilitzar un abocador per a les terres sobrants de l'obra projectada, la seua elecció i utilització, si no es tracta d'un abocador de residus inerts degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre al procediment d'estimació d'impacte ambiental.  
En cap cas no es permetrà cap extracció o abocament indiscriminat, sobretot als llits dels rius Albaida i Clariano.  
3)Pel que fa a la restauració de les obres des del punt de vista ambiental i, per tant, a la seua integració paisatgística en l'entorn on es realitzen, s'inclourà en el projecte de construcció un Pla de Revegetació i Restauració Paisatgística, en el qual es plasmaran, amb el suport gràfic adequat i les partides pressupostàries necessàries, les mesures proposades en l'estudi d'impacte ambiental.  
El dit pla de revegetació i restauració paisatgística es remetrà a la Conselleria de Medi Ambient i s'hi inclouran les mesures que es deriven del següent:  
\*S'assuaviran els talussos, tant de desmunt com de terraplé, el necessari de manera que, quedant assegurada la seua estabilitat geotècnica, s'assegure també la viabilitat per a la seua correcta revegetació de forma que s'evite l'arrossegament de la terra vegetal que s'hi haurà de dipositar.  
Aquesta terra vegetal s'estendrà sobre tots els talussos formant una capa, aproximadament de 15 cm de gruixària i que procedirà de les operacions d'estassada de la mateixa obra, i s'haurà d'haver recuperat i apilat convenientment per al seu ús posterior, abans de la hidrosembra i la revegetació.  
\*En els talussos de desmunt que presenten un desnivell superior als 5 m es construiran cunetes de guarda en el coronament dels desmunts i caces en l'aresta exterior dels terraplens i es concentrarà el vessament superficial en baixants adequadament protegides.  
Per als talussos que superen els 7 metres d'alçada, es procedirà al seu escalonament introduint una berma horitzontal intermèdia, almenys, d'1,5 metres d'amplària.  
\*S'hi inclourà, a més de la hidrosembra i l'enjardinament d'enllaços, la plantació d'espècies arbòries i arbustives autòctones adequades, en suficient densitat i nombre que s'han de situar tant al peu de talussos com en les bermes projectades en aquests al llarg de tota la traça.  
S'haurà d'estudiar l'adequació de les espècies vegetals finalment elegides, no sols quant a la seua integració paisatgística, sinó pel que fa a la seua adaptació al medi i a la seua resistència a condicions agressives d'atmosfera contaminada (emissions de diòxid de nitrogen, diòxid de sofre, monòxid de carboni, plom, partícules...).  
Es tindrà en compte la possibilitat d'utilitzar els exemplars recuperats de les operacions d'estassada de la traça, amb la recuperació d'aquells exemplars susceptibles de ser trasplantats.  
\*Es tindrà en compte en el Pla de Revegetació el fet que totes les obres de fàbrica que creuen la traça de la carretera, en especial quan aquesta discórrega per àrees de vegetació natural o de ribera, hauran de ser considerades com a punts de pas per a la fauna. S'hi consideraran, per tant, les mesures necessàries per a la neteja i revegetació dels encontorns d'aquestes.  
4)Es realitzarà un estudi complet dels fluxos d'evacuació de les aigües superficials en règims extraordinaris, segons els resultats dels quals es projectaran les necessàries obres de drenatge transversal de la carretera per tal que aquesta no constituesca una barrera al pas de les aigües.  
5) Si durant la construcció de les obres es trobaren restes arqueològiques, es comunicarà immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, d'acord amb la Llei 16/1985 de Patrimoni Històric Espanyol.  
6) La direcció d'obra vetlarà especialment per la conservació i restauració de qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres de construcció de l'eix viari. Per a això, una vegada executades i acabades les obres, es retiraran tots els enderrocs, materials sobrants i altres elements o restes d'obra que hagen estat dipositats, abocats o abandonats en les dites àrees.  
Durant el període de garantia de l'obra, el seu contractista mantindrà i conservarà a la seua costa i en perfecte estat, totes les espècies vegetals del projecte.  
7) El programa de vigilància ambiental inclourà la realització, durant el període de garantia de l'obra, d'un control mensual dels nivells màxims d'immissió sonora, de manera que, si s'escau, s'idearan i s'executaran les mesures necessàries per a evitar l'afecció sobre les edificacions pròximes a la traça.  
Així mateix, durant la fase de construcció, s'hauran de produir tots els treballs nocturns que puguen produir impactes sonors o vibracions molestes sobre la població.  
El promotor del projecte serà el responsable de dur a terme les mesures i les actuacions proposades en el programa de vigilància ambiental (apartat 13 de l'estudi d'impacte ambiental) com també d'elaborar amb els resultats obtinguts un informe que serà remés anualment a la Conselleria de Medi Ambient.  
8) En els documents contractuals del projecte de construcció definitiu haurà de figurar l'obligatorietat, per part de l'empresa adjudicatària de les obres de construcció, del compliment de les mesures correctores establertes en l'estudi d'impacte ambiental, com també el compliment de les mesures previstes en el programa de vigilància ambiental i les que es deriven de les condicions d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
9) La introducció de modificacions respecte a la traça o a les característiques d'aquesta recollides en el projecte bàsic, sia en el projecte constructiu, sia en modificacions d'aquest, s'hauran de comunicar a aquesta direcció general, a fi d'analitzar l'efecte ambiental previsible que se'n poguera derivar.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 21 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 192/94-AIA sobre projecte d'adaptació de nau avícola a porcina a la partida Mas Belles del terme municipal de Vilanova d'Alcolea (Castelló) el promotor del qual és el Sr. Alvaro Prats Albella.  
Vist que la documentació, formada per l'expedient municipal, el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, ha estat remesa per la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de Castelló,  
Vist que l'objecte del projecte és adaptar una nau d'engreix de pollastres de 100 x 11'5 metres per a engreix de porcs. L'explotació, després d'aquesta modificació quedarà amb una capacitat de 1.500 porcs d'engreix i 13.000 pollastres d'engreix. En la nau per a engreix de porc s'excavaran vuit rases per a purins de 49'5 metres de longitud i d'1 metre d'amplària i de profunditat, respectivament,  
El sistema de producció serà d'integració, de forma que rebuts els porcells de 8 setmanes d'edat s'engreixaran en llots de 10 a 11 per quadra fins a assolir un pes viu de 95 kg i ser transportats a l'escorxador. Es realitzaran dos encebaments a l'any,  
En la nau de pollastres es realitzaran 5 encebaments a l'any deixant-la 20 dies en buit sanitari entre cada encebament.  
Vist que en l'expedient municipal s'observa l'informe de l'arquitecte municipal que indica que ... l'obra que es pretén executar es troba enclavada en sòl no urbanitzable (rústic), i el planejament d'aquest municipi no considera per a aquest sòl mesures d'especial protecció i està afectat per la disposició transitòria 3a, 1.b) de la Llei 4/92, sobre Sòl No Urbanitzable, que no permet la realització d'obres. Per això, ateses les característiques de l'obra sol.licitada s'ha de remetre l'expedient a la Comissió d'Urbanisme perquè considere si és preceptiva o no l'autorització prèvia.  
L'informe del cap local de Sanitat indica que ..les mesures correctores que es descriuen en la memòria s'estimen suficients; a la mateixa zona o al seus encontorns no hi ha altres activitats anàlogues que puguen produir efectes additius.  
Vist que s'ha procedit al tràmit d'informació pública mitjançant la inserció d'edictes en el tauler d'anuncis de l'ajuntament i en el Butlletí Oficial de la Província, i notificació personal als veïns immediats al lloc d'emplaçament de l'activitat. Durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al.legacions,  
Vist que la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló indica que sembla lògic pensar que -als municipis que en l'actualitat manquen de sòl no urbanitzable sense nivell de protecció- a part dels treballs necessaris per a la utilització agrícola, ramadera, forestal, cinegètica o anàloga de la qual siguen suceptibles els terrenys segons la seua naturalesa, puguen també autoritzar-se menuts magatzems i instal.lacions vinculades directament a l'explotació natural de la terra, sempre que hi haja els previs informes favorables de la Conselleria d'Agricultura i de la Conselleria de Medi Ambient emesos. Posteriorment es va ampliar l'informe indicant que l'interessat ha acreditat estar en possessió de la corresponent llicència que habilita l'ús ramader a l'edificació en què ara, mantenint tal ús, es pretén instal.lar espècies distintes per al seu engreix. A la vista d'això i atés que es conserva l'ús ramader preexistent i les obres que s'han d'executar no suposen un increment de volum, s'entén que no resulta exigible l'autorització prèvia d'aquesta Conselleria, cosa que no exclou la intervenció municipal amb vista a resoldre la necessària llicència de les obres per a la reforma interior de l'edifici.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental, en l'apartat Eliminació de residus, indica que els purins o mescla de dejeccions dels porcs i aigües de neteja produïts per la granja són albergats en les rases interiors de les naus degudament impermeabilitzades i cobertes. De les rases s'extrau el purí dues vegades a l'any, pel setembre i març i resulta suficient la capacitat de les fosses de purí de 586 metres cúbics per a albergar-lo amb aquest ritme d'extracció. La producció total de nutrients per al purí produït anualment a la granja serà, per als 1.300 metres cúbics produïts a l'any, de 2.750 kg de nitrogen, 385 kg de fosfats i 3.300 kg de potassi; sent la superfície sobre la qual s'aplica de 80 hectàrees d'ametlers i 40 hectàrees d'oliverers. El purí s'aplicarà mitjançant bóta hermètica i evitant la proximitat de vies de comunicació i nuclis habitats i se soterrarà immediatament per a evitar mals olors i la pèrdua d'elements fertilitzants, sobretot nitrogen.  
La gallinassa s'extrau amb pala mecànica directament sobre remolc, que la transporta als camps de cultiu i se soterra immediatament amb orelló profund.  
Vist que els animals morts seran eliminats mitjançant la seua incineració en un forn crematori. La instal.lació es tancarà amb malla galvanitzada de 2 metres d'alçada i vora superior inclinada cap a l'exterior. En les entrades a les naus es disposaran paquets de bosses de plàstic per als peus que impedesquen en ser calçats pels visitants la propagació de malalties. Es disposarà de gual sanitari a l'entrada del recinte.  
Vist que se li va sol.licitar l'ampliació de la documentació en els següents punts:  
- Tractament al qual se sotmetran els residus ramaders que els facen apropiats per al seu ús com a adob agrícola.  
- Localització en plànol cadastral de les parcel.les de cultiu on s'aprofitarà l'adob orgànic.  
- Valoració de l'efecte negatiu que pot derivar de l'abocament d'aquestes deixalles sobre el medi receptor prenent en compte les dosis i les característiques dels cultius, permeabilitat del sòl, zones de proveïment d'aigües, olors, etc.  
- Localització de l'activitat en plànol cartogràfic a escala 1:25.000.  
Vist que, en resposta a aquest requeriment, s'ha presentat l'ampliació en la qual s'indica que el tractament que s'ha de seguir consisteix a aplicar a les fosses de purins un producte biològic autoritzat innocu per al medi ambient i anticorrosiu, compost per una selecció específica de bacteris, rents, fongs i enzims sobre suport mineral amb agents perfumadors, la qual produeix sobre el purí els següents efectes:  
- Digestió de fibres de cel.lulosa, proteïnes, cossos grassos i matèria orgànica en general i predegradació dels residus.  
- Disminució dràstica de la producció d'olors.  
- Liquació del purí facilitant l'operació de bombeig, l'aplicació i la neteja de les instal.lacions.  
- Rebaixa de la demanda biològica d'oxigen.  
- Tamponar en part l'augment de pH dels purins.  
- Disminució de la presència d'elements patògens.  
- Millorar la qualitat del purí com a adob en equilibrar el seu contingut en nitrogen, fòsfor i potassi.  
El producte s'aplicarà sobre les rases de purí a la dosi de 200 centímetres cúbics cada 100 porcs la primera setmana, i 40 centímetres cúbics cada setmana posterior.  
Amb el tractament es reduirà la presència de mosques en l'explotació ja que aquestes es reprodueixen en les crostes que es formen sobre els purins.  
Vist que la gallinassa produïda en cada llocada és extreta immediatament des del pis impermeable de la nau mitjançant pala mecànica i directament sobre remolc distribuïdor que la transporta com a adob orgànic a finques rústiques i se soterra immediatament,  
Vist que, segons s'indica en la documentació, els purins s'aplicaran en camps d'ametlers, oliveres i fruiters a raó de 0'9 litres per metre quadrat i any; i a raó de 0'43 quilos per metre quadrat i any de gallinassa.  
Atés que haurà de fer-se un seguiment mitjançant l'anàlisi dels purins abans i després del tractament a fi de comprovar-ne l'efectivitat. Aquestes anàlisis es faran després del primer cicle d'engreix. Segons els resultats obtinguts s'estudiarà la necessitat d'ampliar el sistema de tractament o es considerarà suficient,  
Atés que la zona on se situa l'activitat presenta àrees de problemes de permeabilitat alta per porositat, fissuració i karstificació per la qual cosa s'haurà de limitar l'abocament a les àrees on el material geològic tinga aquestes característiques.  
La gallinassa, després de la seua utilització en camps agrícoles, haurà de completar en un femer el seu procés de fermentació.  
Atés que s'han de crear elements de mimetització natural com a pantalles d'espècies arbòries que faciliten la integració de la instal.lació en el medi,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte d'adaptació de nau avícola a porcina a la partida de Mas Belles del terme municipal de Vilanova d'Alcolea (Castelló), el promotor del qual és el Sr. Alvaro Prats Albella, atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental i les següents condicions:  
1. A fi de conéixer l'eficàcia del tractament proposat es realitzarà una anàlisi del producte obtingut en el primer cicle de producció després de la recepció de la notificació d'aquesta declaració d'impacte ambiental i la preceptiva llicència municipal.  
Segons els resultats obtinguts, s'haurà de completar el sistema de tractament, si escau, o es podrà augmentar les dosis d'adobat per hectàrea.  
2. La gallinassa haurà de completar el seu procés de fermentació en un femer creat per a tal fi en les instal.lacions annexes. El femer es construirà amb material impermeable i disposarà de fossa de recollida de lixiviats.  
3.Junt al tancat perimetral que ha de tancar les instal.lacions, es crearà un apantallament amb espècies arbòries que faciliten la integració de les naus en el medi.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 21 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 050/95-AIA, sobre el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament del municipi de la Pobla Tornesa (la Plana Alta), promogut per l'Ajuntament de la Pobla Tornesa.  
Vist que, amb data 8 de febrer de 1995, l'Ajuntament de la Pobla Tornesa va remetre a la Conselleria de Medi Ambient la documentació del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries, l'estudi d'impacte ambiental i el certificat d'aprovació provisional de tots dos documents,  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental, inclós en l'expedient urbanístic, ha estat exposat al públic pel termini d'un mes mitjançant anuncis de l'Ajuntament de la Pobla Tornesa publicats en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló de 14 de maig de 1994, i en el diari Mediterráneo de 13 de maig de 1994,  
Vist que, segons un certificat de l'ajuntament, durant el període d'informació pública s'han presentat un total de vint-i-dues al.legacions a l'expedient, cap de les quals no es refereix a l'estudi d'impacte ambiental ni incorpora, totalment o parcialment, continguts de caràcter ambiental,   
Vist que, tal com preveu l'article 18 del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89 de 3 de març, d'Impacte Ambiental, s'han efectuat consultes al Servei Territorial de Castelló, Servei d'Espais Naturals i Servei de Residus i Contaminació, de la Conselleria de Medi Ambient,  
Vist que els informes rebuts de les consultes realitzades es resumeixen en els següents apartats:  
a) Servei de Residus i Contaminació:  
El Pla Estratègic d'Infraestructures de Tractament de Residus Sòlids Urbans de la Comunitat Valenciana inclou la Pobla Tornesa en la unitat de gestió de La Plana, la qual disposarà d'una planta de tractament i compostatge i un abocador de rebujos. Pel que fa als residus inerts, no hi ha prevista la ubicació de cap abocador al mateix municipi. Independentment d'aquestes previsions, es recomana que s'efectue la corresponent reserva de sòl per a l'eventual ubicació d'un sistema de tractament, la qual tindrà una superfície d'1 ha.  
b) Servei Territorial de Castelló:  
Tot i que el projecte contempla l'actual abocador com a sistema general, la seua ubicació no és apta des del punt de vista geològic per l'elevada permeabilitat, a més d'emplaçar-se dins la zona de policia del Barranc de la Pobla. Per tant, cal localitzar una altra àrea en terrenys de baixa permeabilitat. Quant al tractament d'aigües residuals, no s'ha determinat en el plànol la reserva de sòl per al sistema de depuració previst ni s'ha definit la seua superfície en la memòria del projecte. D'altra banda, el pou de proveïment d'aigua potable del municipi es localitza en terrenys d'elevada permeabilitat i sobre un sòl classificat com apte per a urbanitzar industrial. Per tant, caldrà establir-hi un perímetre de protecció, mesura que haurà de fer-se extensiva a les captacions que proveeixen els nuclis de La Marmudella i El Boqueró.  
La zona classificada com a sòl apte per a urbanitzar Industrial inclou un tram del barranc de la Rambleta, aspecte que caldrà reparar. Així mateix, s'haurà de garantir la depuració de les aigües residuals que s'hi produesquen.   
Les ordenances de planejament defineixen com a sòl no urbanitzable de protecció especial-llits naturals el constituït pels caixers dels barrancs, la zona de servitud (5 m) i la de policia (100 m). Tot i això, en els plànols d'ordenació només es determinen com a sòl protegit els caixers dels barrancs, aspecte que caldrà reparar. L'ajuntament haurà d'elaborar ordenances municipals tendents a evitar l'abocament incontrolat de materials inerts, industrials i urbans a llocs inadequats. El planejament inclourà, així mateix, ordenances sobre l'abocament a la xarxa municipal d'aigües residuals.   
Quant a la qualificació del sòl no urbanitzable, s'ha optat per basar-se en els usos actuals del sòl. Això dóna com a resultat un mosaic de petites unitats, en especial als vessants del Bartolo i la Marmudella. Per tal de mantenir una coherència en aquesta unitat paisatgística adjacent al paratge natural del desert de les Palmes, es considera convenient la inclusió d'una nova categoria de sòl no urbanitzable protegit (SNU de protecció paisatgística).   
Finalment, tot i que les vies pecuàries existents al municipi s'han determinat al plànol d'ordenació núm. 1, la llegenda del plànol n'haurà d'incorporar l'amplària legal, a més de determinar-se cada via amb la seua amplària. D'altra banda, a causa de les obres de carreteres que la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports està executant al terme, s'han vist afectades diverses vies pecuàries, les quals modifiquen el seu traçaat. L'ajuntament haurà d'adquirir el compromís documental de ressenyar en els documents definitius del planejament el traçat i les característiques definitives de les vies pecuàries afectades, una vegada aprovada la nova classificació de les vies pecuàries del municipi.  
Atés que l'estudi d'impacte ambiental es limita a analitzar de manera molt superficial les incidències ambientals previsibles d'aquell. Aquesta superficialitat és especialment destacable en apartats com l'inventari ambiental, la valoració dels impactes o la proposta de mesures correctores. Malgrat això, les determinacions del projecte de revisió de les Normes Subsidiàries resulten en general adaptades a les característiques ambientals del municipi, en especial pel que fa a la classificació del sòl proposada. En aquest sentit, la documentació examinada incorpora, entre altres, les següents determinacions:  
- S'incorpora una llista de trenta-sis elements singulars, els quals es qualifiquen com a sòl no urbanitzable protegit-elements singulars. Aquests elements inclouen jaciments arqueològics, elements arquitectònics i etnològics i fites paisatgístiques. Tot i això, una vegada consultat l'Inventari de Jaciments Arqueològics de la Comunitat Valenciana, es comprova que hi ha almenys sis jaciments inventariats que no semblen correspondre a cap element protegit per les normes; aquests jaciments són Corral Blanc I i II, Cova del Calvari, Gaidó III, La Rambleta, Muntanya del Calvari i Pla de la Pitja.  
- Quant al tractament de les aigües residuals produïdes al municipi, de la documentació examinada sembla deduir-se l'existència d'una depuradora, però de la qual no s'indica més que la situació, ja que no es fa cap al.lusió a superfície, capacitat o estat de funcionament. Quant als nuclis dispersos, l'estudi d'impacte ambiental assenyala la futura connexió de La Marmudella (sistema 2-relleus sobre materials metamòrfics) a la xarxa de clavegueram general, mentre que per al Boqueró (sistema 5-al·luvial) i el sòl apte per a urbanitzar industrial (sistemes 4-serralades separades per depressions, i 5-al·luvial), s'indica la necessitat d'establir sistemes de depuració propis.  
- Pel que fa als residus sòlids urbans, es determina la ubicació actual de l'abocador municipal; tot i això, aquest se situa en terrenys no aptes per a aquest fi, atenent la permeabilitat dels terrenys i la proximitat del Barranc de la Pobla.  
- Les vies pecuàries existents al municipi apareixen recollides en el plànol I22 (infraestructures) i en el corresponent apartat de la memòria informativa, a més del plànol núm. 1. Malgrat això, no s'han inclòs en la normativa urbanística de manera expressa, amb indicació del seu nom i amplària legal.  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i la formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de revisió de les Normes Subsidiàries de Planejament de la Pobla Tornesa (la Plana Alta), sempre que es complesquen les mesures correctores que s'assenyalen a continuació, a més de les que s'inclouen en l'estudi d'impacte ambiental del projecte, mentre no entren en contradicció amb aquelles:  
\* Atenent el caràcter permeable de l'actual ubicació de l'abocador de residus sòlids urbans, les Normes Subsidiàries hauran de situar la corresponent reserva de sòl en terrenys aptes, de baixa permeabilitat, i allunyats de nuclis habitats, d'acord amb les directrius de l'informe emés sobre això pel Servei Territorial de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient. Aquesta reserva tindrà una superfície no inferior a una hectàrea, es classificarà com a sistema general i s'incorporarà a la documentació gràfica i escrita de les Normes.   
\* Respecte a l'estació depuradora actual, s'haurà de determinar al plànol corresponent la superfície ocupada, amb la classificació de sistema general. Igualment, es determinarà la superfície prevista per a l'eventual ampliació de la depuradora, atenent a l'increment poblacional previst i a l'eventual connexió a la xarxa general de les aigües residuals procedents de la Marmudella.  
\* Les Normes Subsidiàries hauran d'establir un perímetre de protecció del Pou de la Rambleta, d'un mínim de 100 m de radi, dins el qual es prohibirà qualsevol activitat potencialment contaminant del subsòl. Igualment, les Normes establiran perímetres de protecció anàlegs per a les captacions que proveesquen els nuclis residencials del Boqueró i la Marmudella. Aquests perímetres hauran de determinar-se en els plànols d'ordenació corresponents i incorporar-se a la normativa urbanística de les Normes.  
\* La classificació com a sòl urbà dels nuclis de La Marmudella i el Boqueró quedarà condicionada a la solució que s'adopte respecte al tractament de les aigües residuals produïdes, amb les següents condicions específiques:  
- La depuradora prevista segons l'estudi d'impacte ambiental per al nucli de El Boqueró haurà de determinar-se en els plànols d'ordenació corresponents com a sistema general.   
- Quant al nucli de La Marmudella, la connexió a la xarxa de clavegueram i a la depuradora existent quedarà condicionada a la capacitat actual d'aquesta depuradora; en el cas que aquesta fóra insuficient per a tractar les aigües produïdes al nucli, s'haurà de reservar sòl per a la ubicació d'una depuradora independent.   
\* Quant al sòl apte per a urbanitzar d'ús industrial, s'haurà de delimitar aquest tenint en compte el llit del barranc de la Rambleta, el qual tindrà la consideració de sòl no urbanitzable d'especial protecció, i el perímetre de protecció del Pou de la Rambleta.  
\*Als jaciments arqueològics i elements protegits recollits en el Catàleg d'Elements Singulars de les Normes (annex 6 a les Normes Urbanístiques) s'haurà d'afegir els següents elements catalogats per la Conselleria de Cultura, mentre no coincidesquen amb els ja protegits: Corral Blanc I i II, Cova del Calvari, Gaidó III, La Rambleta, Muntanya del Calvari i Pla de la Pitja. Aquests elements tindran la consideració de sòl no urbanitzable protegit-elements singulars i s'incorporaran, si s'escau, a l'apartat corresponent de la normativa urbanística de les Normes.  
\* El pla parcial que es redacte per a desenvolupar el sòl urbanitzable d'ús industrial haurà de tenir en compte les següents condicions:  
- S'haurà d'especificar la destinació i el tractament previstos per a les aigües residuals d'origen industrial produïdes. En el cas que la depuradora del municipi fóra insuficient per a tractar aquestes aigües, o que les característiques fisicoquímiques d'aquestes no permeteren aquest tractament, el pla parcial haurà d'efectuar una reserva de sòl per a situar-hi una depuradora amb les característiques adequades.  
- Els edificis destinats en més del 10% de la seua superfície a l'ús d'oficina, comercial, industrial, taller o magatzem, comptaran amb serveis que permeten la recollida dels diferents tipus de residus que s'hi generen. Aquests serveis consistiran en contenidors o dipòsits, dotats amb les mesures de seguretat necessàries per a evitar contaminacions, emanacions, accidents i molèsties.  
- Quant als residus sòlids assimilables a urbans, en els vials de nova creació es reservarà sòl per a la instal.lació de contenidors que puguen permetre la recollida selectiva almenys de tres tipus de residus.  
- Les consideracions anteriors hauran de ser inexcusablement tingudes en compte per l'Ajuntament de la Pobla Tornesa abans de l'aprovació del projecte d'urbanització de l'àrea industrial, com també de la concessió a cada indústria de la corresponent llicència d'activitat.  
\* Pel que fa a les característiques exigibles de les aigües residuals produïdes al municipi, l'ajuntament incorporarà els paràmetres recollits en el model d'Ordenança Municipal d'Abocaments, confeccionat per la Conselleria de Medi Ambient i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.  
\* A l'efecte d'allò previst en l'article 2.4 de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable, s'haurà de determinar als plànols d'informació la superfície afectada per incendis forestals amb posterioritat a l'entrada en vigor de l'esmentada llei.   
\* Les vies pecuàries existents al municipi hauran d'incorporar-se explícitament a la normativa urbanística com a element protegit, amb indicació de la seua amplària legal, d'acord amb la classificació de les vies pecuàries aprovada segons l'Ordre Ministerial de 21 de maig de 1981 (Boletín Oficial del Estado de 15 d'octubre de 1981). Igualment, les esmentades vies s'hauran de determinar al plànol d'ordenació corresponent amb l'amplària legal corresponent, llevat del seu pas pel nucli urbà, i s'hi determinaran els trams omesos. Finalment, l'Ajuntament de la Pobla Tornesa haurà d'adquirir compromís documental, que cal ressenyar en els documents de les Normes Subsidiàries, d'incorporar-hi el traçat i les característiques definitives de les vies pecuàries que han resultat afectades per les obres de carreteres en curs, una vegada s'aprove la nova classificació de les vies pecuàries del municipi.  
\* Quant a la qualificació del sòl no urbanitzable, s'ampliarà aquesta amb una nova categoria de sòl no urbanitzable de protecció paisatgística. Aquesta categoria s'aplicarà als terrenys situats a l'est del municipi entre la cota 370 m sobre el nivell de la mar, d'una banda, i el límit municipal i el del sòl no urbanitzable d'especial protecció-paratge natural, d'una altra, segons el plànol annex. Quant a les determinacions d'aquesta categoria de sòl, seran les mateixes que les del sòl no urbanitzable d'especial protecció-forestal, afegint-hi com a ús permés les activitats agrícoles i ramaderes extensives actualment existents.   
\* Durant el període de vigència de les Normes Subsidiàries, l'Ajuntament de la Pobla Tornesa presentarà, amb una periodicitat anual i davant la Conselleria de Medi Ambient, un informe ambiental en el qual es donarà compte del compliment del programa de vigilància descrit en l'apartat 6 de l'estudi d'impacte ambiental, de l'efecte derivat de l'aplicació de les Normes i del grau de correspondència d'aquest efecte amb el que preveu l'estudi d'impacte ambiental. A més dels controls especificats en l'esmentat programa de vigilància ambiental, s'analitzaran els següents:  
- Aparició d'edificacions disperses fora d'ordenació.  
- Grau de compliment en la gestió dels residus sòlids urbans, inerts i industrials.  
- Grau d'execució de les obres d'infraestructura previstes per a garantir el correcte tractament de les aigües residuals en els diferents sectors dispersos residencials i industrials.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 26 d'abril de 1995  
DECLARACIO D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 026/92-AIA sobre projecte de legalització de granja avícola i centre de classificació d'ous a la partida Esparza del terme municipal de Chella (València), el promotor del qual és el Sr. Andrés Fernandez Granero en representació d'EFESA.  
Vist que la documentació formada per l'expedient municipal i la memòria d'activitat de granja avícola va ser remesa a través de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de València. En l'expedient municipal, l'informe de l'enginyer municipal indica que la propietat EFESA va sol.licitar, en principi, llicència per a l'obertura i l'establiment d'activitat d'explotació porcina al novembre de 1979. L'inspector municipal veterinari emet un informe en què s'estima la no concessió de la llicència pel fet de no haver-hi tal explotació porcina sinó avícola. Per decret de l'Alcaldia es va resoldre denegar la llicència sol.licitada i instar a la propietat a la presentació de la legalització de l'activitat d'explotació avícola,  
Vist que, conforme indica l'informe del tècnic municipal, l'empresa promotora va sol.licitar la llicència d'establiment, obertura i funcionament d'una activitat d'explotació avícola a l'esmentada partida. Per a aquesta nova sol.licitud, el cap local de Sanitat estima com a convenients les mesures correctores existents. L'informe de l'arquitecte tècnic municipal certifica el compliment de les ordenances urbanístiques aplicables. Conclou l'informe de l'enginyer municipal indicant que, en visita d'inspecció efectuada com a tècnic de l'ajuntament, corrobora que les instal.lacions s'adapten a les descrites per la propietat en la sol.licitud mitjançant la memòria d'activitat i el projecte d'adequació de centre de classificació d'ous,  
Vist que l'activitat proposada consisteix en cria de gallines i l'explotació i manipulació dels ous que ponen les dites aus. L'activitat es desenvolupa en dues naus amb capacitat de 10.000 i 20.000 gallines cadascuna. Junt a la nau 1 es troba el centre de classificació d'ous,  
Vist que, una vegada vista la documentació presentada, es va comunicar al promotor que l'activitat proposada es troba subjecta al procediment d'avaluació d'impacte ambiental segons la legislació vigent en la matèria (Llei 2/1989 de 3 de març d'Impacte Ambiental, i Reglament aprovat pel Decret 162/1990 de 15 d'octubre). Per aquest motiu, se li va sol.licitar que presentara un estudi d'impacte ambiental en el qual es recolliren els punts exigits en la mencionada legislació,  
Vist que, una vegada presentat l'estudi d'impacte ambiental i revisat el seu contingut, s'hi va observar que estava incomplet perquè no tractava l'apartat de descripció, volum i tipus de residus generats amb menció expressa dels sistemes de tractament i eliminació. Així mateix, se sol.licitava la localització de l'activitat en un plànol cartogràfic a escala 1:25.000 i el plànol de planta en què es localitzen els diferents elements que componen l'activitat,  
Vist que, transcorregut bastant temps sense completar la documentació, es va remetre un escrit al promotor en el qual es reiterava que presentara l'esmentada ampliació d'acord amb l'article 92.1 de la Llei 30/1982, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú amb l'advertència que, transcorreguts tres mesos sense rebre-la, es produirà la caducitat de l'expedient i les actuacions practicades s'arxivaran sense més tràmit,  
Vist que, com a resposta a aquest requeriment, el promotor va presentar la documentació complementària sol.licitada en el seu moment,  
Vist que s'ha procedit al tràmit d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental mitjançant la inserció d'edictes en el tauler d'anuncis i en el Butlletí Oficial de la Província. Durant el període d'informació pública no s'han presentat reclamacions segons diligència efectuada pel secretari de l'Ajuntament de Chella,  
Vist que, conforme indica l'estudi d'impacte ambiental, els residus procedents de l'activitat estan estimats en 2.000 kg diaris. Aquests residus són emmagatzemats en dues basses d'obra de fàbrica revestides amb morter i localitzades en cadascun dels extrems de les dues naus existents, amb un volum estimat de 200 metres cúbics que permet un emmagatzematge per a un màxim de 60 dies. Els residus són utilitzats com a adob d'hortes, amb destinació, fonamentalment, a cultius de tabac, ceba, maduixots, tarongers i, fins i tot, oliveres, en dosis variables segons el tipus de terreny i el mateix cultiu.  
Atés que, a part de les basses d'obra de fàbrica existents en cada nau, la gallinassa és acumulada en basses de terra als encontorns de les instal.lacions. Aquestes instal.lacions s'han de corregir impermeabilitzant les basses. Abans de la utilització de la gallinassa com a adob orgànic en camps agrícoles, s'haurà de realitzar un procés de fermentació que garantesca l'obtenció d'un producte adequat. En aquest procés de compostatge es controlarà la temperatura, humitat, els olors i la proliferació d'agents patògens,  
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte de legalització de granja avícola i centre de classificació d'ous, a la partida Esparza del terme municipal de Chella (València), i el promotor del qual és el Sr. Andrés Fernandez en representació d'EFESA, atenent el que disposa l'estudi d'impacte ambiental i sempre que es complesquen les següents mesures:  
A) Mesures correctores.  
1.Les basses de terra existents en els encontorns de les instal.lacions hauran d'impermeabilitzar-se, com també les conduccions i altres instal.lacions necessàries en els dipòsits de regulació i tractament de la gallinassa.  
2.S'haurà de procedir a la fermentació controlada de la gallinassa de forma que es garantesca l'obtenció d'un adequat adob orgànic. En aquest procés s'ha de controlar la temperatura, la humitat, la no proliferació de mals olors i agents vectors.  
B) Programa de vigilància ambiental.  
Es presentarà en aquest servei en un termini no superior als quatre primers mesos comptadors a partir de la recepció de la notificació d'aquesta declaració d'impacte ambiental, el seguiment previst en la fermentació dels residus ramaders, com també la impermeabilització i millores dutes a terme en les basses.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 28 d'abril de 1995  
DECLARACIó D'IMPACTE AMBIENTAL  
Vist l'expedient 017/95-AIA sobre un projecte d'instal.lació de cogeneració amb dos motors de gas natural, marca Waukesha model H-24 GLD, de 314 Kwe cadascun, de l'empresa Estilos Cerámicos, SA, CIF A-12.087.763, amb domicili social a la Ctra. Castelló-Alcora km 16,4 de San Juan de Moró (Castelló).  
Vist que, en data 18 de gener de 1995, el Sr. Juan Terrádez Marco, enginyer industrial, amb DNI 22.680.288, com a director de les instal.lacions de cogeneració per a Estilos Cerámicos, SA, va remetre el projecte i l'estudi d'impacte ambiental,  
Vist que, en data 29 de març de 1995, el Sr. Juan Terrádez Marco va remetre un annex amb correccions a l'estudi d'impacte ambiental, referents al càlcul dels fumerals,  
Vist que, en data 7 d'abril de 1995, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, del projecte d'execució i de l'estudi de la instal.lació elèctrica en règim especial,  
Vist que ha estat exposat al públic la sol.licitud d'autorització administrativa i l'estudi d'impacte ambiental, mitjançant un anunci en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 20 de 16 de febrer de 1995, sense que s'hi hagen presentat al.legacions, segons un certificat del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, amb data d'entrada en aquesta Conselleria 19 d'abril de 1995.   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals cal formular una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament,  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en la resta de disposicions que li són aplicables,  
Atés que l'article 5é de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei,  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'únic efecte ambiental, el projecte d'instal.lació de cogeneració amb dos motors de 314 Kwe cadascun, a base de gas natural, promogut per l'empresa Estilos Cerámicos, SA, d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i precisions següents:  
1) L'oli del sistema de lubricació, possibles vessaments del motor, filtres procedents dels circuits de trasbals de l'oli, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu tòxic i perillós, serà adequadament emmagatzemada i etiquetada, i lliurada a un gestor autoritzat, segons el que disposa el Reial Decret de 20 de juliol de 1988, núm. 833/1988, de Residus Tòxics i Perillosos. Pel fet de ser productor de residus tòxics i perillosos, l'empresa estarà subjecta a tot el que disposa l'anterior Reial Decret, com també la Llei 20/86 de 14 de maig.  
2) Les emissions de gasos a l'atmosfera estaran en tot moment dins dels límits marcats pel quadre 27 (Activitats industrials diverses no especificades en aquest annex), de l'Annex IV (Nivells d'emissió de contaminants a l'atmosfera per a les principals activitats industrials potencialment contaminants de l'atmosfera), corresponent al Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre de Protecció de l'Ambient Atmosfèric.  
3) Tots els gasos d'escapament procedents de la combustió en els motors, eixiran a l'exterior a través de fumerals que compliran en tot moment l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.  
4) Es dotarà a la instal.lació de la infraestructura permanent que permeta, en qualsevol moment, la presa de mostres per al control, inspecció i vigilància del nivell d'emissions.  
5) S'incorporaran els silenciadors i els equips necessaris per a la reducció dels nivells sonors, de forma que no es transmeta a possibles habitatges, cases de camp i en general qualsevol edificació pròxima, més de 40 dB(A) diürns (de 8 h a 22 h) ni més de 30 dB(A) nocturns (de 22 h a 8 h).  
6) Es realitzarà un control anual dels nivells i de la composició de gasos emesos a l'atmosfera per una empresa col.laboradora de l'administració. El dit control complirà els requisits exigits en el Decret 833/1975, de 6 de febrer, pel qual es desenvolupa la Llei 38/1972, de 22 de desembre, de Protecció de l'Ambient Atmosfèric i els resultats seran remesos a aquesta direcció general.  
7) A fi de reduir les emissions de NOx, s'aconsella la instal.lació d'un sistema catalític de reducció selectiva, o un altre procediment anàleg, que elimine gran part del contingut de NOx dels gasos d'escapament.  
 Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, no es podrà interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar tots els mitjans que estimen oportuns per defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 28 d'abril de 1995  
RESOLUCIó  
La declaració d'impacte ambiental de l'expedient d'extracció d'àrids al riu Millars, al terme municipal d'Almassora, promogut per l'empresa CYES, SA, de data 6 de setembre de 1994, incloïa entre les seues condicions l'elaboració d'un projecte de restauració de l'àrea afectada per l'activitat, basat en la seua regeneració mitjançant un sistema de llacunes artificials de perímetre irregular i arrodonit, amb profunditat variable entre 20 i 180 cm, i illes interiors no inferiors a 50 m2 cadascuna, fent a les marges plantacions característiques d'espècies d'aquests ambients. El projecte havia de ser aportat per a la seua aprovació per aquesta Conselleria en el termini d'un mes comptador des de la data de la notificació de la declaració d'impacte ambiental.  
Les condicions de la declaració d'impacte ambiental van ser qualificades d'obligat compliment en l'autorització atorgada mitjançant la Resolució de 17 d'octubre de 1994 per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
L'empresa promotora va sol.licitar dues pròrrogues consecutives al.legant en l'última d'elles la incompatibilitat de les condicions exigides per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'extracció d'àrids en el llit del riu Millars amb els condicions de la declaració d'impacte ambiental, sense argumentar la dita incompatibilitat.  
Amb data 27 de març de 1995 l'empresa promotora va presentar escrits i plànols en què justificava que el nivell de l'aigua es troba a 6,74 m sota la cota d'excavació autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. El nivell de l'aigua subterrània va ser comprovat en un pou existent al mateix llit aigües avall del lloc d'extracció i es va presentar, així mateix, el càlcul teòric del nivell a què es trobaria l'aigua en tota la superfície d'explotació.  
 Atés que els criteris que van conduir a l'establiment de les condicions de restauració de la declaració d'impacte ambiental anaven dirigits a la creació, fora de l'àmbit d'ocupació actual, d'un hàbitat favorable a l'avifauna present al llit del riu Millars i que segons l'informe presentat per l'empresa promotora les llacunes construïdes artificialment quedarien seques pel fet de trobar-se el nivell freàtic molt per sota la cota d'extracció autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, resol:  
Primer. Exonerar l'empresa CYES, SA del compliment de les condicions 4 i 5 de la declaració d'impacte ambiental, corresponent a l'expedient d'extracció d'àrids al llit del riu Millars, romanent inalterades la resta de condicions.   
Segon. Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte de tràmit definitiu en via administrativa, es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que, en defensa del seu dret, estimen pertinents.  
Tercer. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta resolució.  
València, 28 d'abril de 1995



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2608, del 19-10-1995 (1995/836472)

RESOLUCIÓN de 9 de agosto de 1995 de la directora general de Calidad Ambiental de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se ordene la publicación de la parte dispositiva de varias declaraciones de impacto ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   2608

Fecha DOGV
:   19-10-1995

Sección del DOGV
:   OTRAS DISPOSICIONES

Número del documento
:   1995/836472

CVE


Fecha del documento
:   09-08-1995

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIóN de 9 de agosto de 1995 de la directora general de Calidad Ambiental de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, por la que se ordena la publicación de la parte dispositiva de varias declaraciones de impacto ambiental.   
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer pública la Declaración de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer pública la declaración de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental relacionadas en el anexo, dictadas en los expedientes que igualmente se relacionan.  
Valencia, 9 de agosto de 1995.- La directora general de Calidad Ambiental: Gloria Arnandis Boix.  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 015/95-AIA sobre un proyecto de planta de cogeneración con dos motores alternativos de gas natural, marca Caterpillar de 505 Kwe cada uno, a base de gas natural, de la empresa EXAGRES, SA, con domicilio social en la Avda. Reina de los Apóstoles s/nº, en Bechí (Castellón).  
Resultando que, en fecha 16 de enero de 1995, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón remitió el proyecto y el estudio de impacto ambiental,  
Resultando que ha estado expuesto al público la solicitud de autorización administrativa y el estudio de impacto ambiental, mediante anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón nº 19, de 14 de febrero de 1995, sin que se hayan presentado alegaciones, según certificado del Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, con fecha de entrada en esta Conselleria de 29 de marzo de 1995,   
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental.  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de planta de cogeneración con dos motores alternativos, marca Caterpillar de 505 Kwe cada uno, a base de gas natural, promovido por la empresa EXAGRES, SA, sita en la Avda. Reina de los Apóstoles s/nº de Bechí (Castellón), de acuerdo a las previsiones del estudio de impacto ambiental y de las condiciones y precisiones siguientes:  
1) El aceite del sistema de lubricación, posibles derrames del motor, filtros procedentes de los circuitos de trasiego del aceite, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo tóxico y peligroso, será adecuadamente almacenada y etiquetada, y entregada a gestor autorizado, según lo dispuesto en el Real Decreto de 20 de Julio de 1988, nº. 833/1988, de Residuos Tóxicos y Peligrosos. Por ser productor de residuos tóxicos y peligrosos, la empresa estará sujeta a todo lo dispuesto en el anterior Real Decreto, así como a la Ley 20/86 de 14 de mayo.  
2) Las emisiones de gases a la atmósfera estarán en todo momento dentro de los límites marcados por el cuadro 27 (Actividades industriales diversas no especificadas en este anexo), del anexo IV (Niveles de emisión de contaminantes a la atmósfera para las principales actividades industriales potencialmente contaminadoras de la atmósfera), correspondiente al Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre de Protección del Ambiente Atmosférico.  
3) Todos los gases de escape procedentes de la combustión en los motores, saldrán al exterior a través de chimeneas que cumplirán en todo momento con la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera.  
4) Se dotará a la instalación de la infraestructura permanente que permita, en cualquier momento, la toma de muestras para el control, inspección y vigilancia del nivel de emisiones.  
5) Se incorporarán los silenciadores y equipos necesarios para la reducción de los niveles sonoros, de forma que no se transmita a posibles viviendas, casas de campo y en general cualquier edificación próxima, más de 40 dB(A) diurnos (de 8 h. a 22 h.) ni más de 30 dB(A) nocturnos (de 22 h. a 8 h.)  
6) Se realizará un control anual de los niveles y de la composición de gases emitidos a la atmósfera por una empresa colaboradora de la Administración. Dicho control cumplirá los requisitos exigidos en el Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de Protección del Ambiente Atmosférico, siendo los resultados remitidos a esta Dirección General.  
7) Con el fin de reducir las emisiones de NOx, se aconseja la instalación de un sistema catalítico de reducción selectiva, u otro procedimiento análogo, que elimine gran parte del contenido de NOx de los gases de escape.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 3 de abril de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 272/94-AIA sobre un anteproyecto de cogeneración de una turbina de gas de 4,8 MW de la empresa SAMCA (Sociedad Anónima Minera Catalano-Aragonesa), ubicada en la Ctra. Vila-Real-Onda, Km. 7 de Onda (Castellón).  
Resultando que, en fecha 20 de octubre de 1994, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón remitió anteproyecto de cogeneración,  
Resultando que, en fecha 2 de noviembre de 1994 y, tras la revisión del anteproyecto, se solicitó al promotor ampliación del mismo sobre la descripción del proceso de producción, cálculo de chimeneas y estimación de todas las emisiones en los gases de escape,  
Resultando que, en fecha 16 de noviembre de 1994, Correos devolvió la carta en la que se le solicitaba la mencionada ampliación, por no existir destinatario en las seÑas indicadas en el proyecto (SAMCA, ctra. Vila-Real-Onda, Km. 7 de Onda (Castellón),  
Resultando que, en fecha 16 de noviembre de 1994 se volvió a remitir la ampliación a las seÑas siguientes: Paseo de la Independencia 21, 3º de Zaragoza,  
Resultando que, en fecha 15 de noviembre de 1994, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, perteneciente a la Conselleria de Industria, Comercio y Turismo, remitió el estudio de impacto ambiental,  
Resultando que, en fecha 7 de diciembre de 1994, remitieron por fax copia de la respuesta a la ampliación mencionada, cumplimentando satisfactoriamente todos los puntos solicitados,  
Resultando que han sido expuestos al público la solicitud de autorización administrativa y el estudio de impacto ambiental mediante anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón nº 158 de 31 de diciembre de 1994, sin que se hayan presentado alegaciones, según certificado del Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, con fecha de entrada en esta Conselleria de 29 de marzo de 1995.   
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el anteproyecto de cogeneración de una turbina de gas natural de 4,8 MW de la empresa SAMCA (Sociedad Anónima Catalano-Aragonesa), sita en la Ctra. Vila-Real-Onda, km. 7 de Onda (Castellón), de acuerdo a las previsiones del anteproyecto, de su estudio de impacto ambiental así como de la ampliación del mismo, y de las condiciones y precisiones siguientes:  
1) El aceite del sistema de lubricación y del de arranque, posibles derrames del motor, filtros procedentes de los circuitos de trasiego del aceite, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo tóxico y peligroso, será adecuadamente almacenada y etiquetada, y entregada a gestor autorizado, según lo dispuesto en el Real Decreto de 20 de Julio de 1988, nº. 833/1988, de Residuos Tóxicos y Peligrosos. Por ser productor de residuos tóxicos y peligrosos, la empresa estará sujeta a todo lo dispuesto en el anterior Real Decreto, así como a la Ley 20/86 de 14 de mayo.  
2) Las emisiones de gases a la atmósfera estarán dentro de los límites marcados por el cuadro 27 ("Actividades industriales diversas no especificadas en este anexo"), del Anexo IV ("Niveles de emisión de contaminantes a la atmósfera para las principales actividades industriales potencialmente contaminadoras de la atmósfera"), correspondiente al Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre de Protección del Ambiente Atmosférico.  
3) Todos los gases de escape procedentes de la turbina de gas, saldrán al exterior, bien a través de la chimenea de by-pass, con una altura de 15 metros, tal y como viene reflejada en el plano "Turbina de gas; Disposición general" del anteproyecto, o bien a través de la del atomizador de 32 metros de altura, tal y como viene en la ampliación del estudio de impacto ambiental. Asimismo, todas las chimeneas cumplirán la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera.  
4) Se dotará a la instalación de la infraestructura permanente que permita, en cualquier momento, la toma de muestras para el control, inspección y vigilancia del nivel de emisiones.  
5) Se incorporarán los silenciadores y equipos necesarios para la reducción de los niveles sonoros, de forma que no se transmita a posibles viviendas, casas de campo y en general cualquier edificación próxima, más de 40 dB(A) diurnos (de 8 h. a 22 h.) ni más de 30 dB(A) nocturnos (de 22 h. a 8 h.)  
6) Se realizará un control anual de los niveles y de la composición de gases emitidos a la atmósfera por una empresa colaboradora de la Administración. Dicho control cumplirá los requisitos exigidos en Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de Protección del Ambiente Atmosférico, siendo los resultados remitidos a esta Dirección General.  
7) Con el fin de reducir las emisiones de NOx, se aconseja la instalación de un sistema catalítico de reducción selectiva, u otro procedimiento análogo, que elimine gran parte del contenido de NOx de los gases de escape.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 3 de abril de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 297/94-AIA sobre la modificación nº 2 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Bèlgida (la Vall d'Albaida), promovido por el Excmo. Ayuntamiento de Bèlgida.  
Resultando que, el 21 de noviembre de 1994, se recibe de la Comisión Territorial de Urbanismo el estudio de impacto ambiental de la modificación nº 2 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Bèlgida. Y se trae de la Comisión Territorial de Urbanismo el proyecto de modificación nº 2 de las Normas Subsidiarias,  
Resultando que el proyecto de modificación nº 2 de las Normas Subsidiarias de Bèlgida trata de la recalificación de:  
10.360 m2 de suelo no urbanizable a suelo urbano, de los que 325 m2 son para la construcción de una rotonda de circunvalación y el resto, al este del casco urbano, para rectificar el trazado de la ronda perimetral de circunvalación.  
138.600 m2 de suelo no urbanizable a suelo apto para urbanizar de uso industrial, situada al norte del casco urbano y de la CC-320, de los que 54.000 m2 pertenecen a una zona clasificada como especial de usos compatibles y donde se permite la instalación de naves y almacenes agrícolas.  
Resultando que, con fecha 2 de diciembre de 1994, se solicita al Ayuntamiento de Bèlgida los resultados de la información pública del estudio de impacto ambiental, así establecido en el reglamento que desarrolla la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, Decreto 162/1990, y completar la documentación del referido expediente,  
Resultando que, el 19 de diciembre de 1994, se recibe del Ayuntamiento de Bèlgida la documentación solicitada,  
Resultando que se realizaron consultas, a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, a la Dirección General de Interior de la Conselleria de Administración Pública y a la Dirección Territorial de Valencia, al Servicio de Planificación de Recursos Hidrológicos y al Servicio de Residuos y Contaminación de esta Conselleria,  
Resultando que, según certificado del ayuntamiento, el estudio de impacto ambiental se expuso al público, durante el plazo de un mes, mediante anuncios publicados en el Boletín Oficial de la Provincia nº 197 de 20 de agosto de 1994 y en el diario Levante del 3 de octubre de 1994, y que finalizado el plazo de exposición no se presentó alegación alguna al mismo,  
Resultando que el contenido de los informes recibidos de las consultas efectuadas se resume a continuación:  
A) La Dirección General de Patrimonio Artístico informa que:  
"Consultado el Inventario de Bienes Etnológicos de la Comunidad Valenciana se comprueba que el proyecto de Modificación nº 2 de las Normas Subsidiarias de Bèlgida no incide sobre el patrimonio etnológico.  
Que consultado el Inventario de Yacimientos Arqueológicos, se ha podido comprobar que en el citado término municipal se localizan los siguientes yacimientos arqueológicos:  
Pla de l'Obrer; el Teular; el Vento (Partida del Vento); el Corral de la Negra; la Covacha de Todo; Moteta; Bèlgida (suelo urbano); el Palau del Marqués; la Solana; el Tossalet; l'Alt de l'Atarco; Sales (Partida de Sales); Fasicampo; Camino de Otos; l'Ermita de Sant Antoni Abat; Suagres; la Erola; l'Atarco; Camí de l'Alfagos; Benipri; Rendaguanya; la Caseta del General; Muntis.  
Y se considera que el Ayuntamiento de Bèlgida debe incluir los yacimientos arqueológicos relacionados en las citadas Normas Subsdidiarias, a los efectos previstos en la Ley 16/1985 de 25 de junio del Patrimonio Histórico EspaÑol."  
B) La Dirección General de Interior informa que:  
"Desde el punto de vista de Protección Civil, sobre posibles riesgos a que estuviese sometida la modificación nº 2 de las Normas Subsidiarias de Bèlgida, no se aprecian riesgos significativos que puedan afectar al proyecto y que pudiesen traducirse en daÑos relevantes para los bienes y las personas."  
C) El Servicio de Residuos y Contaminación da a conocer que:  
"El Plan Estratégico de Infraestructuras de Tratamiento de Residuos Sólidos Urbanos de la Comunidad Valenciana incluye al municipio de Bèlgida en la Unidad de Gestión de Residuos de la Safor-Vall d'Albaida, que dispone de una planta de tratamiento y vertedero de rechazos en Ador y una estación de transferencia en Palomar, de ejecución próxima. Y para el tratamiento de los residuos sólidos inertes se tiene previsto, para toda la unidad, localizar un vertedero de inertes tipo A (superficie aproximada 0,5 Ha) dentro del propio municipio.  
Y considera conveniente que en las Normas Subsidiarias se contemplen:  
1) Como previsiones urbanísticas las siguientes prescripciones:  
- Los edificios destinados en más de un 10% de sus superficie edificable a uso de oficina, comerciales, industriales, talleres y almacenaje, contarán con servicios que permitan una recogida de los distintos tipos de residuos que se generen. Estos servicios consistirán en contenedores o depósitos, dotados de las medidas de seguridad necesarias para evitar contaminaciones, emanaciones, accidentes y molestias.  
- En los viales de nueva constitución se reservará suelo para la instalación de contenedores que permitan la recogida selectiva de al menos tres tipos de residuos.  
- Para el otorgamiento de la licencia de obras de un edificio deberá presentarse por parte del promotor compromiso de admisión de los residuos en una instalación de tratamiento de residuos sólidos inertes autorizada, siempre que exista instalación autorizada en un radio de 20 Km de la obra proyectada, indicando cantidad de residuos inertes que piensa producir. El ayuntamiento comprobado el proyecto dará el visto bueno.  
- La cédula de habitabilidad o licencia de actividad para el caso del edificio no se concederá hasta que el promotor de la construcción no presente un certificado de una instalación de residuos sólidos inertes autorizada, relativa al volumen de residuos entregado y responsabilizándose de su correcta gestión, siempre que exista una de estas instalaciones en un radio de 20 Km de la obra proyectada.  
2) Y, de acuerdo a las previsiones del Plan Estratégico de Infraestructuras, que se tenga previsto para un posible vertedero de residuos sólidos inertes la reserva de 0.5 Ha. de suelo, preferentemente en suelo no urbanizable común de escasa calidad ambiental y tendrá la consideración de sistemas generales. Se buscarán preferentemente antiguas canteras u hoyos de extracción de áridos de cara a poder regenerarlos."  
D) El Servicio de Planificación y Recursos Hidrológicos informa que:  
"En la actualidad no existe sistema de depuración alguno de las aguas residuales de esta población, no obstante el Plan Director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana preve, dentro de las actuaciones complementarias para 1997 y 1998, una inversión de 157 millones para construir sistemas de depuración a las siguientes poblaciones de la Vall d'Albaida: Bèlgida, Castelló de Rugat, Benisuera, Guadasequies, Sempere, Rafol de Salem, Salem y Montichelvo. Aunque aún no existe sistema de depuración alguno, se debería regular los vertidos industriales exigiendo tratamientos adecuados para los mismos que los hagan asimilables a aguas residuales de origen urbano, en el caso de que estos sean vertidos al alcantarillado. En el caso de que las aguas residuales sean vertidas directamente a un cauce, se les exigirá la autorización correspondiente tal y como establece la Ley de Aguas.  
El abastecimiento de agua de consumo público se realiza a partir de un manantial sito en el Barranc de Les Coves Roges y de un pozo situado en la partida Martín. Tanto los caudales disponibles, como sus depósitos de almacenamiento resultan suficientes para esta población."  
E) La Dirección Territorial de Medio Ambiente informa que:  
"En relación a las vías pecuarias, están afectadas la Colada del Cº de Solana y la Colada del Camino de Palomar, ambas clasificadas por Orden Ministerial de fecha 15.07.77 (publicado en el Boletín Oficial del Estado de fecha 17.09.77) con una anchura legal de 10 m.  
Por lo que deberá respetarse en su integridad la anchura o en su defecto realizarse una modificación de trazado según la Ley 3/1995, de 23 de marzo."  
Resultando que en el plano nº 4 sobre infraestructuras del suelo apto para urbanizar, se encuentra grafiada la evacuación de las aguas residuales procedentes de ese SAU de uso industrial a la depuradora que posiblemente se ubique al otro lado de la CC-320.  
Considerando que el suelo apto para urbanizar de uso industrial es atravesado por la vía pecuaria Colada del Camino la Solana, y en él se ubica l'Ermita de Sant Antoni Abad que es yacimiento arqueológico catalogado del municipio,  
Considerando que el suelo urbano para la construcción de una rotonda de circunvalación, según se aprecia en la documentación del proyecto, afectará a la vía pecuaria Colada del Camino de Palomar,  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de modificación nº 2 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Bèlgida (la Vall d'Albaida), en los términos que establece el estudio de impacto ambiental y las siguientes condiciones:  
1) A los yacimientos arqueológicos catalogados afectados por la modificación nº 2 les serán de aplicación lo previsto en la Ley 16/1985 de 25 de junio del Patrimonio Histórico EspaÑol,  
2) Las vías pecuarias Colada del Cº de Solana y Colada del Camino de Palomar deberán respetarse en su integridad y se habrán de grafiar en su longitud y anchura legal como Sistema General.  
3) El Plan Parcial que desarrolle el SAU industrial precisará, entre otros aspectos:  
- El tipo de industrias permitido en el polígono industrial, teniendo en cuenta la proximidad de la zona urbana y especificado según las categorías o grados que establece el Decreto 54/1990, de 26 de marzo, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas.  
- Los niveles de ruido y vibraciones permitidos en dicho polígono, indicándose para ello el modelo de ordenança municipal sobre prevención de la contaminación acústica.  
- Los niveles máximos admisibles de emisiones gaseosas de las industrias, cumpliendo lo establecido en el Decreto 833/75, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/72 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
- Lo indicado por el Servicio de Residuos y Contaminación en lo referente a las previsiones urbanísticas que deben contemplarse en ordenanzas y están en consonancia con las actividades que se desarrollarán en dicho suelo industrial.  
- La reserva de suelo para ubicar el sistema de depuración de los efluentes que sea pertinente.  
- Las condiciones que se han de establecer para las aguas residuales industriales previo a su vertido a la red de saneamiento general, que serán las siguientes:  
- Concentración máxima permisible para los parámetros fisicoquímicos característicos que deben ser considerados en el vertido. (los métodos utilizados en las determinaciones analíticas serán los oficiales)  
Parámetro /Unidad Concentración  
Ph 5,50 - 9,00  
Sólidos en suspensión (mg/l) 500,00  
Materiales sedimentables (ml/l) 15,00  
Sólidos gruesos Ausentes  
DBO5 (mg/l) 500,00  
DQO (mg/l) 1.000,00  
Temperatura (øC) 40,00  
Color inapreciable a una dilución de 1/40  
Aluminio (mg/l) 10,00  
Arsénico (mg/l) 1,00  
Bario (mg/l) 20,00  
Boro (mg/l) 3,00  
Cadmio (mg/l) 0,50  
Cromo III (mg/l) 3,00  
Cromo VI (mg/l) 0,50  
Hierro (mg/l) 5,00  
Manganeso (mg/l) 5,00  
Níquel (mg/l) 5,00  
Mercurio (mg/l) 0,10  
Plomo (mg/l) 1,00  
Selenio (mg/l) 0,50  
EstaÑo (mg/l) 10,00  
Cobre (mg/l) 1,00  
Cinc (mg/l) 5,00  
Cianuros (mg/l) 0,50  
Cloruros (mg/l) 500,00  
Sulfuros (mg/l) 2,00  
Sulfatos (mg/l) 1.000,00  
Fluoruros (mg/l) 12,00  
Fósforo total (mg/l) 15,00  
Amoniaco (mg/l) 25,00  
Nitrógeno nítrico (mg/l) 20,00  
Aceites y grasas (mg/l) 100,00  
Fenoles (mg/l) 2,00  
Aldehídos (mg/l) 2,00  
Detergentes (mg/l) 6,00  
Pesticidas (mg/l) 0,05  
La suma de las fracciones de: concentración real/concentración límite relativa a los elementos tóxicos (arsénico, cadmio, cromo, níquel, mercurio, plomo, selenio, cobre y cinc) no superará el valor de 5.  
- Concentraciones microbiológicas máximas admisibles en el vertido:  
Parámetro / Unidad Concentración  
Coliformes totales/100 ml 10.000,00  
Coliformes fecales/100 ml 2.000,00  
Estreptococos fecales/100 ml 500,00  
Vibrio Cholerae/100 ml Ausentes  
Así mismo, queda prohibido el verter directa o indirectamente a las instalaciones de saneamiento, cualquiera de los siguientes productos:  
- Gasolina, nafta, petróleo y productos intermedios de destilación; benceno, tolueno, xileno, y cualquier otro disolvente o líquido orgánico inmiscible en agua, combustible o inflamable.  
- Carburo cálcico y otras substancias sólidas potencialmente peligrosas, como hidruros, peróxidos, cloratos, percloratos, bromatos, etc.  
- Componentes susceptibles de dar lugar a mezclas inflamables o explosivas con el aire, o mezclas altamente comburentes.  
- Desechos radiactivos.  
- Desechos de coloraciones indeseables y no eliminables por el sistema de depuración.  
- Pinturas y disolventes orgánicos.  
- Sustancias corrosivas.  
- Líquidos que contengan productos susceptibles de precipitar, depositarse o reaccionar con las aguas residuales produciendo alguna de las sustancias enumeradas.  
- Residuos sólidos capaces de causar obstrucciones como: cenizas, carbonillas, arenas, virutas, trapos, huesos, plásticos, basuras domésticas, etc.  
- Lodos procedentes de instalaciones de depuración, limpieza de acometidas domiciliarias, imbornales, red de alcantarillado, pozos ciegos, etc.  
- Sustancias farmacéuticas que puedan perturbar el normal funcionamiento de las instalaciones de depuración.  
- Aceites y grasas flotantes.  
- En el caso de que las aguas residuales industriales se viertan directamente a un cauce, deberá solicitar la autorización al organismo de cuenca correspondiente, tal y como establece la Ley de Aguas y los reglamentos que la desarrollan.  
4) El destino final de los residuos generados (inertes, asimilables a urbanos, tóxicos y peligrosos) será el adecuado a cada uno de ellos, de acuerdo con sus características físico-químicas.  
5) Estas condiciones habrán de ser inexcusablemente tenidas en cuenta por el ayuntamiento antes de la concesión de las correspondientes licencias de obras y/o de actividad.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
 Valencia, 4 de abril de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 316/94-AIA sobre la revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Almoradí (la Vega Baja), promovido por el Excmo. Ayuntamiento de Almoradí.  
Resultando que, el 5 de diciembre de 1994, se recibe de la Dirección Territorial de Alicante el estudio de impacto ambiental de la revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Almoradí que presentó el Ayuntamiento de dicho término municipal,  
Resultando que, con fecha 9 de enero de 1995, se solicita al Ayuntamiento de Almoradí un ejemplar del proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias aprobado provisionalmente y diligenciado para completar la documentación del referente expediente,  
Resultando que, el 17 de enero de 1995, el Ayuntamiento de Almoradí presentó el proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias solicitado,  
Resultando que se realizaron consultas a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, a la Dirección General de Interior de la Conselleria de Administración Pública, al Departamento de Física Aplicada de la Universidad de Valencia y a la Dirección Territorial de Alicante, al Servicio de Planificación y Recursos Hidrológicos y al Servicio de Residuos y Contaminación de esta Conselleria,  
Resultando que, según certificado del ayuntamiento, el estudio de impacto ambiental se expuso al público, durante el plazo de un mes, mediante edictos publicados en el tablón de anuncios del ayuntamiento, en el Boletín Oficial de la Provincia nº 175 de 2 de agosto de 1994, Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 2.327 de 12 de agosto de 1994 y en el diario Información de Alicante de fecha 29 de julio de 1994, y que transcurrido el plazo de exposición no se presentó alegación alguna al mismo,  
Resultando que, el contenido de los informes recibidos de las consultas efectuadas es el siguiente:  
A) El Servicio de Residuos y Contaminación informa que:  
"El Plan Estratégico de Infraestructuras de Tratamiento de Residuos Sólidos Urbanos de la Comunidad Valenciana, incluye el municipio de Almoradí dentro de la Unidad de Gestión de Residuos de la Vega Baja y Bajo Vinalopó, encuadrado junto con otros municipios, que dispondrán de una planta de tratamiento de residuos y vertedero de rechazos como infraestructuras de tratamiento de residuos sólidos urbanos. Y para el tratamiento de los residuos sólidos inertes se encuadra dentro de la unidad de servicio nº 2 incluida en la unidad de producción mencionada, no teniéndose previsto localizar en principio ningún vertedero de inertes dentro del propio municipio.  
En la actualidad la empresa Colsur se encarga de los residuos sólidos de Almoradí que los trata en un vertedero incontrolado en la dehesa de Campoamor.  
Como previsiones urbanísticas es conveniente que en ordenanza municipal se contemplen las prescripciones siguientes:  
Los edificios destinados en más de un 10% de su superficie edificable a uso de oficina, comerciales, industriales, talleres y almacenaje, contarán con servicios que permitan una recogida de los distintos tipos de residuos que se generen. Estos servicios consistirán en contenedores o depósitos, dotados de las medidas de seguridad necesarias para evitar contaminaciones, emanaciones, accidentes y molestias.  
En los viales de nueva constitución se reservará suelo para la instalación de contenedores que permitan la recogida selectiva de al menos tres tipos de residuos.  
Para el otorgamiento de la licencia de obras de un edificio deberá presentarse por parte del promotor compromiso de admisión de los residuos en una instalación de tratamiento de residuos sólidos inertes autorizada, siempre que exista instalación autorizada en un radio de 20 km de la obra proyectada, indicando cantidad de residuos inertes que piensa producir. El ayuntamiento comprobado el proyecto dará el visto bueno.  
La cédula de habitabilidad o licencia de actividad para el caso del edificio no se concederá hasta que el promotor de la construcción no presente un certificado de una instalación de residuos sólidos inertes autorizada, relativa al volumen de residuos entregado y responsabilizándose de su correcta gestión, siempre que exista una de estas instalaciones en un radio de 20 km de la obra proyectada.  
Es conveniente, en el proyecto de planeamiento municipal, considerar la reserva de aproximadamente 3 ha de suelo para un posible vertedero de residuos sólidos urbanos, preferentemente en suelo distante al menos 2.000 m del suelo de uso residencial, en suelo no urbanizable de escasa calidad ambiental y que tendrá la consideración de sistema general. En la elección de la zona se primará fundamentalmente las condiciones geológicas, las características de impermeabilidad de los substratos y la no contaminación de aguas superficiales y/o subterráneas."  
B) El Servicio de Planificación y Recursos Hidrológicos informa que:  
"En el término municipal de Almoradí existe una estación depuradora de aguas residuales, de fangos activados, que recoge las aguas de los núcleos de Almoradí, Las Palmeras y La Cruz de Galindo.  
únicamente se incluyen dentro de ordenación las pedanías Las Heredades y El Saladar, no existiendo ningún tipo de previsión para el resto de núcleos existentes en el municipio. Pese a que se preve la eliminación de la mayor parte de los asentamientos restantes, se debería incluir requisitos mínimos de infraestructura para estos núcleos.  
Por lo que se refiere a Las Heredades, sus aguas residuales deberán someterse a un tratamiento previamente a su vertido.  
Dada la escasez de recursos hídricos existentes en esta zona, la mayor parte de las aguas vertidas se utilizarán posteriormente para el riego, por esta razón se deberá vigilar especialmente el tratamiento de las aguas residuales, debiendo disponer todos los vertidos de la correspondiente autorización, tal y como establece la legislación vigente.  
Por lo que se refiere al vertido de las aguas residuales industriales, en el estudio de impacto ambiental se contempla la manera de realizar el vertido pero buscando soluciones individuales a la espera de una solución global. Esta opción no parece la más lógica, ya que en caso de no ser posible la conexión de las mismas a la depuradora municipal, tanto por capacidad, como por calidad o ubicación, se debería contemplar una solución de conjunto para el polígono industrial, con objeto de poder garantizar que las aguas residuales son vertidas en las debidas condiciones. Y por otra parte, en el caso de que todas o parte de la industrias pudieran ser conducidas a la depuradora municipal, se debería establecer unas concentraciones máximas permitidas de contaminantes, tal y como se contempla en el "modelo de ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado", con objeto de evitar que estos vertidos puedan alterar el funcionamiento de la planta depuradora."  
C) La Dirección General de Patrimonio Artístico da a conocer que:  
"En el citado estudio de impacto ambiental no se contempla al patrimonio histórico, artístico y arqueológico como elemento medioambiental susceptible de ser impactado por el proyecto propuesto, pese a seÑalar la existencia de un yacimiento arqueológico.  
En la zona afectada se tiene constancia de más yacimientos arqueológicos de los seÑalados, los cuales están catalogados dentro del Inventario General de Yacimientos Arqueológicos de la Comunidad Valenciana de la DGPA y que deberían ser incluidos en dichas normas como suelo no urbanizable de especial protección arqueológica. Se propone: la catalogación de los bienes que constituyen el patrimonio arqueológico existentes, mediante la prospección arqueológica de los terrenos, y declararlos como SNU de protección arqueológica.  
Consultado el Inventario de Bienes Etnológicos de la Comunidad, se comprueba que no se ha realizado el inventario de este término municipal, por lo que no se conoce la posible existencia o no de bienes etnológicos dentro del mismo.  
Respecto al patrimonio artístico se ha de incluir junto a los cuatro edificios catalogados para su protección, y que son de interés en el contexto urbano local, a la iglesia parroquial situada en la plaza de la Constitución por ser una de las pocas realizaciones que en edificios de ese uso se hace en la segunda mitad del siglo XIX. Y por otra, el núcleo antiguo de Almoradí, reconstruido íntegramente tras el terremoto de 1829, y cuyo interés radica en la morfología del núcleo entonces proyectada que ha llegado íntegra a la actualidad. Se pueden consultar los planos elaborados por el ingeniero Larramendi e incorporar al nuevo plan general."  
D) El Dirección Territorial de Alicante manifiesta en su informe:  
"La especial relevancia ambiental que toman las escasas áreas forestales en el municipio de Almoradí, que es eminentemente agrícola, hace aconsejable el incluir como suelo no urbanizable de protección especial la totalidad de Hoyo Serrano, las Lomas de Juliana y el Alto de la Escotera, o en su defecto justificar su exclusión de la misma tal como establece la Ley 4/1992 de la Generalitat Valenciana, sobre Suelo No Urbanizable.  
Las vías pecuarias que atraviesan el municipio, que están reflejadas en el estudio de impacto ambiental, deberían calificarse también con alguna figura de protección y quedar reflejadas en los planos y en las ordenanzas con su normativa de protección."  
E) La Dirección General de Interior informa que el proyecto está sometido a dos riesgos principalmente, el de inundaciones y el sísmico:  
"Almoradí es un municipio sometido a grave riesgo sísmico, con catastróficos antecedentes, por lo que se hace necesario un estricto cumplimiento de la Norma de Construcción Sismorresistente (NCSE-94). También sería necesario la redacción de un plan territorial de emergencia municipal y un plan especial municipal frente al riesgo sísmico, para dar una respuesta local satisfactoria ante este tipo de eventos.  
El término de Almoradí se sitúa en una zona de alto riesgo de inundaciones. Las causas de las inundaciones en este municipio son:  
- Las lluvias de extraordinaria intensidad que, junto a lo superficial del nivel freático, los materiales impermeables de la mayor parte del término municipal y la escasísima pendiente de la llanura aluvial, provocan acumulaciones y grandes encharcamientos.  
- El desbordamiento de azarbes y acequias, en la margen izquierda del río Segura. Estos al encontrarse a cotas inferiores que el nivel de crecida del río, cuando cesa la crecida del Segura, las aguas dispersas no regresan a su cauce.  
- El desbordamiento del río Segura o rotura de sus motas, pero con el nuevo encauzamiento del río Segura se minimizará enormemente este riesgo.  
La zona más afectada por las inundaciones es el Saladar que constituye una zona deprimida del terreno, por lo que se recomienda la no construcción de más viviendas en el núcleo urbano del Saladar.  
El alcantarillado insuficiente y la depuradora, causan problemas en el casco urbano de Almoradí, por lo que hay que dimensionar los desagües pluviales de las nuevas zonas a urbanizar, y adecuar la nueva depuradora a las necesidades de desagüe, con el fin de evitar los problemas que se generan en caso de fuertes lluvias.  
Las zonas industriales hay que adecuarlas a este riesgo subiendo en bancadas de 1 m la maquinaria y elevando el área de almacén de materias primas y productos terminados.  
También hay que adecuar el actual plan municipal frente a inundaciones a la reciente legislación incidente en el tema, elaborando el plan especial municipal frente a inundaciones."  
Resultando que, en el plano I-2 de red de saneamiento se grafía una reserva de suelo para depuradora cerca a la actual y las conexiones a la red básica existente de las zonas de ampliación: suelo apto para urbanizar terciario números 1, 2 y 3; suelo apto para urbanizar residencial números 1 y 2; suelo apto para urbanizar industrial, sector-I.1.  
Y en el suelo urbano "Las Heredades" está grafiada la conexión a la red general del núcleo de población del mismo nombre que pertenece al término de Rojales. Las aguas residuales de todo el núcleo de Las Heredades son tratadas en la depuradora existente en Formentera del Segura.  
Resultando que en el plano nº 45 de Ordenación "El Saladar" se encuentra grafiada la depuradora, en el sistema general de equipamiento, dentro del límite del suelo urbano de este núcleo.  
Considerando que, por la especial relevancia ambiental que toman las escasas áreas forestales en el municipio de Almoradí, esas áreas forestales se han de proteger y librarlas así de ser transformadas a cultivos,  
Considerando que el término municipal de Almoradí se encuentra sometido, principalmente, a los riesgos de inundaciones y sísmico,  
Considerando que todos los suelos de uso residencial e industrial situados a la margen izquierda del río Segura conducirán sus aguas residuales a las redes generales de saneamiento más próximas para ser tratadas en depuradoras,  
Considerando que para el suelo apto para urbanizar terciario nº 4; el suelo apto para urbanizar residencial "Lomas de La Juliana", suelo urbano de equipamiento municipal (cementerio) y núcleo fuera de Ordenación "El Raiguero de Almoradí", situados en la margen derecha del río Segura, no se contempla ninguna instalación de depuración de sus aguas residuales, ni trazado de red de saneamiento que conecte a las existentes en el término,  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Almoradí (la Vega Baja), en los términos que establece el estudio de impacto ambiental y con las siguientes condiciones:  
1) A los yacimientos arqueológicos del término, incluidos en el Inventario General de Yacimientos Arqueológicos de la Comunidad Valenciana, se les delimitará como suelo no urbanizable de protección especial arqueológica un área de protección en la que será de aplicación la Ley 16/1985 de Patrimonio Histórico EspaÑol, quedando grafiadas en el plano de clasificación del suelo y reflejadas en la normativa correspondiente del proyecto.  
Y dentro de la normativa correspondiente al patrimonio artístico se incluirán: el núcleo antiguo que data de la reconstrucción posterior a 1829 y la iglesia parroquial, ésta última se incorporará al catálogo presentado en el proyecto como edificios de interés en el contexto urbano local.  
2) Recibirán la clasificación de suelo no urbanizable de protección especial las zonas del término consideradas forestales como: la totalidad del área de Hoyo Serrano, las Lomas de Juliana y el Alto de la Escotera, tal y como figuran en los anexos 1, 2 y 3 de la presente declaración de impacto ambiental.  
3) Las vías pecuarias que atraviesan el municipio recibirán a todo su largo y ancho legal la clasificación de suelo no urbanizable de protección especial vías pecuarias, quedando así grafiadas en el plano de clasificación del suelo y recogida su protección en la normativa del proyecto.  
4) En la documentación urbanística que desarrolle el suelo apto para urbanizar residencial "Lomas de La Juliana" y suelo apto para urbanizar terciario nº 4 reservarán suelo como sistema general para ubicar el sistema de depuración de los efluentes que sea pertinente.  
5) Las condiciones que se han de establecer para las aguas residuales industriales previo a su vertido a la red de saneamiento general serán las siguientes:  
- Concentración máxima permisible para los parámetros fisicoquímicos característicos que deben ser considerados en el vertido. (los métodos utilizados en las determinaciones analíticas serán los oficiales)  
Parámetro /Unidad Concentración  
Ph 5,50 - 9,00  
Sólidos en suspensión (mg/l) 500,00  
Materiales sedimentables (ml/l) 15,00  
Sólidos gruesos Ausentes  
DBO5 (mg/l) 500,00  
DQO (mg/l) 1.000,00  
Temperatura (øC) 40,00  
Color inapreciable a una dilución de 1/40  
Aluminio (mg/l) 10,00  
Arsénico (mg/l) 1,00  
Bario (mg/l) 20,00  
Boro (mg/l) 3,00  
Cadmio (mg/l) 0,50  
Cromo III (mg/l) 3,00  
Cromo VI (mg/l) 0,50  
Hierro (mg/l) 5,00  
Manganeso (mg/l) 5,00  
Níquel (mg/l) 5,00  
Mercurio (mg/l) 0,10  
Plomo (mg/l) 1,00  
Selenio (mg/l) 0,50  
EstaÑo (mg/l) 10,00  
Cobre (mg/l) 1,00  
Cinc (mg/l) 5,00  
Cianuros (mg/l) 0,50  
Cloruros (mg/l) 500,00  
Sulfuros (mg/l) 2,00  
Sulfatos (mg/l) 1.000,00  
Fluoruros (mg/l) 12,00  
Fósforo total (mg/l) 15,00  
Amoniaco (mg/l) 25,00  
Nitrógeno nítrico (mg/l) 20,00  
Aceites y grasas (mg/l) 100,00  
Fenoles (mg/l) 2,00  
Aldehidos (mg/l) 2,00  
Detergentes (mg/l) 6,00  
Pesticidas (mg/l) 0,05  
La suma de las fracciones de: concentración real/concentración límite relativa a los elementos tóxicos (arsénico, cadmio, cromo, níquel, mercurio, plomo, selenio, cobre y cinc) no superará el valor de 5.  
- Concentraciones microbiológicas máximas admisibles en el vertido:  
Parámetro / Unidad Concentración  
Coliformes totales/100 ml 10.000,00  
Coliformes fecales/100 ml 2.000,00  
Estreptococos fecales/100 ml 500,00  
Vibrio Cholerae/100 ml Ausentes  
Así mismo, queda prohibido el verter directa o indirectamente a las instalaciones de saneamiento, cualquiera de los siguientes productos:  
- Gasolina, nafta, petroleo y productos intermedios de destilación; benceno tolueno, xileno, y cualquier otro disolvente o líquido orgánico inmiscible en agua, combustible o inflamable.  
- Carburo cálcico y otras substancias sólidas potencialmente peligrosas, como hidruros, peróxidos, cloratos, percloratos, bromatos, etc.  
- Componentes susceptibles de dar lugar a mezclas inflamables o explosivas con el aire, o mezclas altamente comburentes.  
- Desechos radiactivos.  
- Desechos de coloraciones indeseables y no eliminables por el sistema de depuración.  
- Pinturas y disolventes orgánicos.  
- Sustancias corrosivas.  
- Líquidos que contengan productos susceptibles de precipitar, depositarse o reaccionar con las aguas residuales produciendo alguna de las sustancias enumeradas.  
- Residuos sólidos capaces de causar obstrucciones como: cenizas, carbonillas, arenas, virutas, trapos, huesos, plásticos, basuras domésticas, etc.  
- Lodos procedentes de instalaciones de depuración, limpieza de acometidas domiciliarias, imbornales, red de alcantarillado, pozos ciegos, etc.  
- Sustancias farmacéuticas que puedan perturbar el normal funcionamiento de las instalaciones de depuración.  
- Aceites y grasas flotantes.  
6) Aquellas viviendas o industrias que no viertan sus aguas residuales al alcantarillado, deberán depurar sus aguas antes de realizar el correspondiente vertido, prohibiéndose en todo caso el vertido directo de las mismas a pozos ciegos. Dichos vertidos necesitarán la autorización del organismo de cuenca correspondiente, tal y como se recoge en la Ley de Aguas y en los reglamentos que la desarrollan.   
7) Se tendrá en cuenta lo indicado por el Servicio de Residuos y Contaminación en lo referente a las previsiones urbanísticas que deben contemplarse en ordenanzas y la reserva de suelo para vertedero.  
8) El destino final de los residuos generados (inertes, asimilables a urbanos, tóxicos y peligrosos) será el adecuado a cada uno de ellos, de acuerdo con sus características físico-químicas.  
9) Ante el grave riesgo sísmico al que está sometido el municipio de Almoradí será de aplicación la Norma de Construcción Sismorresistente (NCSE-94) y la redacción, por parte de ese Ayuntamiento, de los planes (territorial y especiales) de emergencias municipales necesarios y así considerados por la Dirección General de Interior de la Conselleria de Administración Pública.  
10) Frente al riesgo de inundación que afecta al municipio quedarán recogidas en la normativa del proyecto las siguientes medidas preventivas:  
- En el núcleo urbano de El Saladar, situado en la zona más afectada, no estará permitida la construcción de nuevas viviendas.  
- En todas las zonas a urbanizar colindantes al casco urbano de Almoradí, y que utilizarán la misma depuradora, se dimensionarán los desagües de pluviales y se adecuará la nueva depuradora a las necesidades de desagüe.  
- En las zonas industriales se establecerá que, para todas las industrias allí ubicadas, deberán colocar la maquinaria en bancada de 1 m de altura y elevar el área dedicada a almacenar las materias primas y productos derivados.  
- Se adecuará el actual Plan Municipal frente a inundaciones a la reciente legislación incidente en el tema, y se elaborará el Plan Especial Municipal frente a inundaciones.  
11) Estas condiciones habrán de ser inexcusablemente tenidas en cuenta por el Ayuntamiento antes de la concesión de las correspondientes licencias de obras y/o de actividad.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 4 de abril de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 298/94-AIA, sobre el proyecto de revisión del Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Cullera (la Ribera Baixa), promovido por el Ayuntamiento de Cullera.  
Resultando que, con fecha 19 de noviembre de 1994, la Comisión Territorial de Urbanismo de València remitió a la Conselleria de Medio Ambiente el estudio de impacto ambiental del proyecto de revisión del Plan General de Ordenación Urbana de Cullera,  
Resultando que de acuerdo con el artículo 21 del Decreto 162/1990, Reglamento de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, con fecha 5 de diciembre de 1994 se solicitó al Ayuntamiento de Cullera que remitiera los documentos técnicos del proyecto y los certificados de exposición pública y aprobación provisional del proyecto y el estudio de impacto ambiental, a fin de completar el expediente y continuar su tramitación,  
Resultando que, tal y como prevé el artículo 18 del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, se han efectuado consultas a los siguientes organismos: Servicios Territoriales de Valencia, Servicio de Planificación de los Recursos Hidrológicos, Servicio de Espacios Naturales y Servicio de Residuos y Contaminación, de la Conselleria de Medio Ambiente, y Consejo Directivo del Parque Natural de la Albufera. Igualmente, se efectuaron consultas verbales a la Dirección General de Patrimonio Artístico, de la Conselleria de Cultura y al Servicio de Protección Civil, de la Conselleria de Administración Pública, a fin de que comunicaran sus observaciones sobre el proyecto,  
Resultando que, con fecha 23 de diciembre de 1994, el Ayuntamiento de Cullera remitió a la Conselleria de Medio Ambiente los certificados de la exposición pública del proyecto de revisión del Plan General y el estudio de impacto ambiental. En cuanto al documento técnico del proyecto, se indica que éste se encuentra depositado en las dependencias de la Comisión Territorial de Urbanismo de València,  
Resultando que, con fecha 16 de enero de 1995, se comunicó al Ayuntamiento de Cullera que, sin menoscabo de lo que seÑala el citado artículo 21 del Decreto 162/1990, y a fin de agilizar la tramitación del expediente, el Servicio de Programación y Evaluación de Impacto Ambiental se ha puesto en contacto con la Comisión Territorial de Urbanismo de València. La citada comisión sólo dispone de un ejemplar del proyecto de revisión del Plan General, lo que impide su consulta y análisis,  
Resultando que, con fecha 26 de enero de 1995, el Ayuntamiento de Cullera comunicó a la Conselleria de Medio Ambiente que, puestos en contacto con la Comisión Territorial de Urbanismo de València, ésta facilitaría un ejemplar del proyecto de revisión del Plan General, a fin de que fuera incorporado al expediente para la emisión de la correspondiente declaración de impacto ambiental,  
Resultando que el estudio de impacto ambiental ha sido expuesto al público, por el plazo de un mes, mediante un anuncio del Ayuntamiento de Cullera publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de València de 30 de mayo de 1994; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de 26 de mayo de 1994, y en el diario Levante de 30 de mayo de 1994,  
Resultando que, durante el período de información pública, se ha presentado una única alegación al estudio de impacto ambiental, por parte de Rafael Pardo Gutiérrez, en nombre propio y en representación de Acció Ecologista-Agró, en la que manifiesta la oposición a las tres áreas de suelo urbanizable no programado planteadas en el tramo litoral entre la acequia de Sant Llorenç y el Mareny Blau, y solicita su clasificación como suelo no urbanizable de protección especial,  
Resultando que la citada alegación ha sido desestimada por el pleno del Ayuntamiento, después de previo informe del arquitecto redactor del proyecto de plan general,  
Resultando que, durante el período de información pública del proyecto de Plan General, se han presentado varias alegaciones que recogen, total o parcialmente, contenidos de carácter ambiental. Estas alegaciones se refieren, entre otros, a los siguientes aspectos:  
- Necesidad de un estudio y una declaración de impacto ambiental del área portuaria.  
- Oposición a la clasificación de sectores de suelo urbanizable dentro del ámbito del Parque Natural de la Albufera, por razones jurídicas y ambientales.  
- Falta de consideración por parte del proyecto de plan general, de yacimientos y zonas arqueológicas existentes en el término municipal.  
Resultando que los informes recibidos de las consultas realizadas se resumen en los siguientes apartados:  
a) Servicio de Residuos y Contaminación:  
El Plan Estratégico de Infraestructuras de Tratamiento de Residuos Sólidos Urbanos de la Comunidad Valenciana incluye Cullera en la Unidad de Gestión de la Ribera del Júcar, que dispone de una planta de compostaje en Guadassuar y el vertedero de desechos de Xàtiva. Actualmente Cullera trata sus residuos en estas instalaciones sin ningún problema. En cuanto a los residuos inertes, no está prevista la ubicación de ningún vertedero en el propio municipio. A pesar de ello, es conveniente que se efectúe la correspondiente reserva de suelo para la eventual ubicación de un sistema de tratamiento ante la posibilidad de tener que hacer uso en circunstancias especiales debido a una alteración temporal de la gestión habitual de los residuos. Esta reserva de suelo tendrá una superficie de 4 ha, mientras que para residuos inertes se recomienda que se reserve una superficie de 2 ha.  
b) Dirección General de Conservación del Medio Natural:  
El documento analizado considera el incremento de urbanización en el extremo litoral norte del término, mediante la ampliación del suelo urbano del Mareny de Sant Llorenç y el Dosser, y la instalación de tres núcleos de suelo urbanizable no programado en la franja litoral entre los dos núcleos citados. Esta ampliación es contraria a lo previsto en la Ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable, además de provocar una degradación irreversible en un territorio incluido en el Parque Natural de la Albufera como zona de protección especial agrícola e integral. El interés de esta zona se basa en la Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestre, además de la delimitación del Parque Natural de la Albufera como área de la lista A del Convenio de Ramsar (convención internacional para la protección de zonas húmedas) y como zona ZEPA (Directiva 79/409/CEE, relativa a la protección de Zonas de Especial Protección para las Aves).   
Las ampliaciones propuestas se basan en una situación irregular, dado que la Conselleria de Medio Ambiente ha instruido 18 expedientes sancionadores con resolución de demolición contra otros tantos casos de construcciones de segunda residencia ilegales. Esta situación está evidentemente motivada por la ausencia de vigilancia municipal en cuanto a disciplina urbanística. Otro aspecto que hay que considerar es la falta de reconocimiento por parte del equipo redactor del PGOU del Decreto 71/93, de 31 de mayo, de Régimen Jurídico del Parque Natural de la Albufera.  
Se adjuntan como anexos la justificación del interés ecológico del cordón dunar del Mareny de Sant Llorenç y el listado de los expedientes sancionadores instruidos contra edificaciones sin licencia.  
Resultando que la Dirección General de Patrimonio Artístico ha remitido a esta Conselleria un total de 39 fichas de yacimientos arqueológicos situados en el término municipal de Cullera y recogidos en el Inventario de Yacimientos Arqueológicos de la Comunidad Valenciana. La mayor parte de estos yacimientos no han sido recogidos en el proyecto de Plan General,  
Resultando que los servicios territoriales de Medio Ambiente de València remitieron el listado de las vías pecuarias clasificadas en el término municipal de Cullera, ninguna de las cuales no ha sido considerada explícitamente en la documentación del proyecto de plan general ni en el estudio de impacto ambiental.  
Considerando que el término municipal de Cullera, a pesar de la elevadísima presión urbanística soportada a partir del desarrollo masivo del sector turístico, conserva aún enclaves de un interés ambiental y paisajístico excepcional, cuyo ejemplo más llamativo - aunque no el único- es el Parque Natural de la Albufera. Este interés se seÑala en el propio estudio de impacto ambiental del proyecto, al reconocer "la elevada calidad ambiental general en el término municipal, que se pone de manifiesto en sus playas, cordones dunares, zonas húmedas y en la singularidad de su montaÑa",  
Considerando que el estudio de impacto ambiental se limita en general a repetir en gran parte la información recogida en la memoria informativa del Plan General, mientras que la valoración de los impactos ambientales se hace de modo superficial y sin tener en cuenta la totalidad de las unidades ambientales afectadas. Además, el citado estudio contiene deficiencias importantes, como la omisión de un sector de suelo urbanizable programado en la zona del Brosquil, así como diferencias sustanciales en la delimitación de varios sectores de suelo urbanizable y no urbanizable protegido respecto a la documentación del Plan General. Es el caso, por ejemplo, del suelo no urbanizable de protección especial El Marenyet (PE-6), que queda reducido de hecho, según el Plan General, al dominio público marítimo-terrestre, mientras que según el estudio de impacto ambiental incluiría las pequeÑas zonas húmedas (malladas y fuentes) situadas en el tramo sur del Brosquil. Estas inexactitudes tienen como resultado, en algunos casos, que la valoración del impacto previsible de determinadas calificaciones del suelo sufra desviaciones significativas, puesto que se evita considerar la afección sobre zonas de especial valor ambiental,  
Considerando que el proyecto de plan general prevé la instalación de un puerto de tipo marino a la zona de la Bega, al sureste del núcleo urbano de Cullera. En este sentido, el Plan de Puertos e Instalaciones Náutico-deportivas en la Comunidad Valenciana, confeccionado por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes (1989), propone la ampliación de la instalación del puerto de Cullera, de manera que en el horizonte temporal de 1990 se contara con 250 amarres más. De la información analizada por esta dirección general se desprende la existencia de un estudio de impacto ambiental redactado para el puerto propuesto a instancia de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes. Aún así, el citado estudio no ha sido presentado en esta Conselleria, ni sus determinaciones parecen haber sido incorporadas al estudio de impacto ambiental del proyecto de plan general. En consecuencia, la documentación examinada no justifica la idoneidad de la zona escogida para la ubicación del puerto, no ha efectuado ningún estudio de alternativas al respecto ni se proponen medidas correctoras de ningún tipo,  
Considerando que el estudio de impacto ambiental reconoce, en cuanto al abastecimiento de agua potable, la insuficiencia de la infraestructura actual para el aumento de dotaciones y demandas que se experimentan, con una capacidad reguladora reducida. A pesar de ello, no se propone ninguna medida correctora específica,   
Considerando que el Decreto 71/1993, de 31 de mayo, del Gobierno Valenciano, de Régimen Jurídico del Parque de la Albufera, mantiene para este parque natural la misma delimitación que recogía en su momento el Decreto 89/1986, de 8 de julio, anulado por sentencia del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana (ratificada por sentencia del Tribunal Supremo de 20 de julio de 1992) basado en la falta del preceptivo informe previo del Consejo de Estado,  
Considerando que el citado Decreto 71/1993 establece en su artículo 3.3.a. que todo el suelo incluido en el parque ahora clasificado como no urbanizable será mantenido con esta clasificación y será objeto de protección especial. Igualmente, el apartado 3.3.b determina que el suelo ahora clasificado como urbano o urbanizable podrá mantener esta clasificación, en tanto que el apartado 3.3.d recoge la necesidad de que los futuros planes generales de ordenación y las normas subsidiarias de planeamiento municipal, y el resto de instrumentos de ordenación del territorio, se ajusten a las mencionadas disposiciones,  
Considerando que hay varias propuestas del proyecto de Plan General de Cullera que contradicen manifiestamente los artículos citados del Decreto 71/1993, ya que proponen en el área incluida dentro del Parque Natural de la Albufera la clasificación de tres sectores de suelo urbanizable no programado, la ampliación de un área de suelo urbano y la clasificación de algunas zonas como suelo no urbanizable común RC-1,  
Considerando que el sector suroeste del término municipal de Cullera corresponde a una zona de marjal, actualmente ocupada por el cultivo de arroz, pero con un interés ecológico y ambiental muy elevado; esta zona figura en diversos inventarios de zonas húmedas de interés (a menudo con el nombre de "Marjales al sur del Júcar"), y se encuentra protegida en el planeamiento de algunos de los municipios colindantes como zona húmeda. El estudio de impacto ambiental individualiza esta unidad ambiental de marjal (Unidad M.J.1, Marjal de Cullera-Tavernes), y le atribuye una calidad ambiental alta. Por su parte, el proyecto de plan general clasifica la citada zona húmeda como suelo no urbanizable común RC-3, en el que se permiten los siguientes usos:  
- Construcciones ligeras o instalaciones destinadas a explotaciones agrarias (invernaderos u otros análogos), con una superficie máxima de 30 m2, siempre que guarden relación con la naturaleza y el destino agrícola de la finca, que habrá de tener una superficie no inferior a una hectárea.   
- Obras de restauración, acondicionamiento y reforma de los edificios existentes destinados preferentemente a vivienda unifamiliar cuando la tipología responda a la tradicional del lugar y tengan carácter aislado.  
- Obras, instalaciones y servicios públicos, con determinadas condiciones específicas.  
Las características actuales de esta zona hacen deseable su calificación como suelo no urbanizable de especial protección, aunque se mantendrían los usos compatibles antes citados, al amparo de lo que dispone el artículo noveno de la Ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable.   
Considerando que, como es bien conocido, el término municipal de Cullera se encuentra sometido a un elevado riesgo de inundación, derivado de las avenidas del río Júcar. El estudio de impacto ambiental y la memoria informativa del plan incorporan un detallado análisis sobre la inundabilidad del término, que determina varias zonas del mismo, de acuerdo con la intensidad del citado riesgo. Así, se considera que tiene riesgo alto la parte meridional del término, desde la orilla derecha del río Júcar hasta el mar. Las urbanizaciones ubicadas en este sector (Brosquil, Marenyet, l'Estany y El Dorado) pueden sufrir daÑos graves. Como riesgo medio se considera el sector más próximo a la orilla izquierda del Júcar, incluyendo la zona de La Bega, entre el núcleo urbano de Cullera y el mar. Aún así, el proyecto de plan general no realiza ninguna previsión explícita para disminuir el riesgo de inundación -a excepción de una alusión puntual en el caso de los sectores urbanizables ubicados a la derecha del Júcar-, además de plantear varias actuaciones urbanísticas en áreas calificadas en el estudio de impacto ambiental y la memoria informativa como sometidas a riesgo alto y medio de inundación. Estas actuaciones son, con exclusión del suelo urbano, las siguientes:  
- En áreas sometidas a riesgo alto de inundación: suelo urbanizable no programado NPI-4; suelo urbanizable programado PPR-5, PPR-7, PPR-8, PPR-9, PPR-10 y PPR-11; sistema general de servicios públicos; sistema general de infraestructuras-depuradora.   
- En áreas sometidas a riesgo medio de inundación: suelo urbanizable programado PRM-3 i PPR-6; sistema general área portuaria; sistema general de infraestructuras-suministro de energía eléctrica.  
Considerando que la zona sur del Brosquil representa, como seÑala el estudio de impacto ambiental, una depresión topográfica que se prolonga tierra adentro a través de las acequias, por lo que constituyen salidas predeterminadas por las cuales las aguas desbordadas rompen superficialmente la restinga en cada avenida. A pesar del grado elevadísimo de ocupación urbanística irregular que sufre la zona -con proliferación de viviendas unifamiliares sin ningún tipo de regulación, muchas de ellas en construcción actualmente-, el citado estudio califica las áreas del Brosquil centre y sud (correspondientes en parte a los sectores de SUP 10 y 11, según el Plan, y 9 y 10 según el estudio de impacto) como de calidad ambiental alta (valor 4 sobre 5), dada la existencia en éstas de algunas zonas dunares y, sobre todo, de malladas y fuentes de elevado interés ambiental. En este sentido, se ha de remarcar que aunque la memoria del Plan seÑala que se ha incorporado a la protección especial "El Marenyet" en suelo no urbanizable, recogiendo así la protección del cordón dunar y las malladas del litoral sur de Cullera, la delimitación que se propone para los sectores de suelo urbanizable programado 10 y 11 incluye estas zonas húmedas dentro del ámbito del suelo urbanizable, si bien se seÑala la ubicación de los sistemas generales de espacios libres en coincidencia con la franja más próxima al litoral,  
Considerando que, según lo seÑalado en el punto anterior, y además del valor ambiental derivado de la abundancia de manantiales -muchas de ellas en un estado deplorable de conservación-, puede afirmarse que el área ocupada por los sectores de suelo urbanizable programado PPR-10 y PPR-11 constituye, al menos parcialmente, la vía principal de desagüe de las aguas procedentes de las avenidas extraordinarias del Júcar al sur del término municipal de Cullera,  
Considerando que, según la documentación examinada por esta dirección general, la delimitación de la zona de dominio público marítimo-terrestre en el extremo sur del Brosquil, que inicialmente incluía las áreas de mallada y fuente inmediatas a la costa, ha sido modificada con posterioridad por la demarcación de costas a raíz de las obras efectuadas para construir una duna artificial. Hay que seÑalar que los caminos de acceso abiertos presumiblemente para las obras citadas han afectado parte de la fuente situada al sur del Brosquil,  
Considerando que el cabo de Cullera alberga una de las últimas poblaciones conocidas de la especie vegetal Limonium dufourei, endemismo valenciano en peligro de extinción estrictamente protegido por la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas. Aunque la ocupación urbanística de los alrededores del faro de Cullera ha hecho desaparecer gran parte de las poblaciones de esta especie en la zona, el área incluida dentro del dominio público marítimo-terrestre conserva aún algunas de estas poblaciones, por lo que resulta necesario establecer las medidas necesarias para garantizar su viabilidad y evitar la extinción de la especie,   
Considerando que la red de saneamiento de Cullera presenta notables carencias, como se seÑala en la página 306 y siguientes de la memoria informativa del proyecto de plan general. Según la citada memoria, la red de colectores secundarios de la ciudad de Cullera es muy deficitaria, además de que algunos edificios vierten sus aguas residuales a acequias subterráneas sin identificar. La zona de la bahía de Cullera ha sido objeto de un estudio en profundidad por parte de la Universidad Politécnica de València, que ha puesto de manifiesto numerosas deficiencias, entre las que se pueden mencionar las anomalías en la red y la insuficiencia de la depuradora del faro. El resto del municipio, poblados antiguos y urbanizaciones no tratan sus aguas residuales,  
Considerando que, según el Inventario de Yacimientos Arqueológicos de la Comunidad Valenciana, confeccionado por la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, se encuentran inventariados en el término municipal de Cullera un total de 38 yacimientos arqueológicos y paleontológicos y elementos históricos que hay que proteger. El Catálogo de Edificios Protegidos del Plan General de Ordenación Urbana (anexo 6 a las Normas Urbanísticas) considera un total de 149 elementos protegidos, además de un listado de 30 retablos cerámicos. Aún así, sólo 6 de estos elementos corresponden a yacimientos arqueológicos catalogados por la Conselleria de Cultura: castillo, santuario y via-crucis (medieval-contemporáneo), Cova del Dragut (bronce), volcán del faro (paleolítico-ibérico), Ermita dels Sants de la Pedra (medieval), Ermita de Sant Llorenç (moderna) y Torre Mareny (moderna, s. XVI). Por lo tanto, quedan sin ningún tipo de protección un total de 32 yacimientos arqueológicos catalogados, algunos de los cuales se ubican en el ámbito de suelo urbano o urbanizable. El estudio de impacto ambiental no ha valorado la incidencia del proyecto sobre los mencionados yacimientos,  
Considerando que en la documentación examinada no se ha encontrado ninguna determinación explícita sobre las vías pecuarias existentes en el municipio, excepto alusiones generales a la Ley 22/1974 en la memoria informativa del proyecto de plan general y la indicación, en el artículo 4.12 de las Normas Urbanísticas, que las vías pecuarias existentes en el municipio -sin indicar cuáles son- tendrán, en suelo no urbanizable, la calificación PI (protección de infraestructuras),  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Cullera (la Ribera Baixa), a excepción de lo que se seÑala en los puntos segundo y tercero de esta declaración de impacto ambiental, y siempre que se cumplan las medidas correctoras que se seÑalan a continuación, además de las incluidas en el estudio de impacto ambiental del proyecto, en tanto que no entren en contradicción con aquéllas:  
\* Atendiendo al elevado riesgo de inundación por avenidas del Júcar al que se encuentra sometido el término municipal de Cullera, el proyecto de Plan General tendrá que incorporar directrices explícitas de protección para reducir este riesgo a niveles admisibles en los sectores de suelo urbanizable sometidos a un riesgo alto o medio según la documentación del Plan y su estudio de impacto ambiental. Estas directrices incluirán las medidas -limitación de sótanos, obligatoriedad de plantas bajas exentas, prohibición de almacenaje de sustancias tóxicas y peligrosas en el caso de usos industriales, etc- que se consideren oportunas para prevenir, dentro de lo que cabe, los daÑos a bienes y personas. Las citadas directrices se tendrán que incorporar a los planes parciales que desarrollen estos suelos, y la aprobación definitiva de los mismos quedará condicionada al informe favorable previo emitido por el Servicio de Protección Civil de la Conselleria de Administración Pública. Los sectores y áreas afectados por esta condición, de acuerdo con lo indicado por el estudio de impacto ambiental y la memoria informativa del proyecto de plan general, son los siguientes:  
- Suelo urbanizable no programado NPI-4 (industrial margen derecho)  
- Suelo urbanizable programado PPR-5 (residencial margen derecho)  
- Suelo urbanizable programado PPR- 7 (Marenyet Oest)  
- Suelo urbanizable programado PPR-8 (Brosquil Nord)  
- Suelo urbanizable programado PPR-9 (Brosquil Centre-1)  
Por lo que respecta al suelo urbanizable programado PPR-10 y PPR-11, se atendrá a lo que se seÑala al respecto en el punto segundo de esta declaración.  
\* El proyecto de plan general tendrá que considerar la existencia, en los alrededores del faro, de poblaciones de la especie vegetal endémica Limonium dufourei. En este sentido, la documentación del Plan incorporará la necesidad de que cualquier obra que se realice en la carretera de acceso al faro o en el suelo urbano situado inmediatamente al oeste de ésta, y que pueda provocar alteraciones sobre el régimen de las escorrentías que circulan sobre los alcantarillados del faro, sea supervisada por el servicio competente de la Conselleria de Medio Ambiente.  
\* En cuanto a la propuesta de ubicación del Sistema General de Espacios Libres (GEL) en la zona superior de la montaÑa de Les Raboses, la eventual adecuación de esta área para el uso previsto tendrá en cuenta el carácter de zona natural del entorno en que se ubica. En consecuencia, el proyecto de plan general tendrá que incorporar directrices explícitas respecto a esta adecuación, que consistirán al menos en la prohibición de efectuar movimientos de tierra y alterar el perfil del terreno, la utilización en la revegetación de especies autóctonas correspondientes a la vegetación potencial de la zona, la reconstrucción de ecosistemas naturales y el mantenimiento y conservación de aquellas zonas ocupadas por vegetación natural que presenten un estado aceptable de conservación o recuperación, así como el respeto absoluto a las singularidades arqueológicas y botánicas que se presentaran.  
\* A los yacimientos arqueológicos y elementos protegidos recogidos en el Catálogo de Edificios Protegidos del proyecto de Plan General (anexo 6 a las Normas Urbanísticas) se tendrán que aÑadir los siguientes elementos catalogados por la Conselleria de Cultura:  
- Ràfol (medieval)  
- Nora (medieval)  
- Torre Escipions (islámica)  
- Cueva de L'Aliga (paleolítico superior-epipaleolítico)  
- Covacha Ribera (eneolítico-bronce antiguo)  
- El Murtar (medieval)  
- Fragols (medieval)  
- Bena-Faquil (medieval)  
- MontaÑa de L'Aliga (paleolítico-bronce)  
- Cueva del Barranc de Ribera (indeterminada)  
- Vertiente SE del Castillo (indeterminada)  
- Recinto urbano medieval (medieval)  
- Alrededores del Castillo (ibérica a medieval)  
- Covacha Giner (eneolítico)  
- Brecha Osífera del Castillo (paleontológico-pleistoceno)  
- Rafal- Mussa (medieval)  
- Tollo (medieval)  
- Les Oliveretes (bronce)  
- Esquerda de les Oliveretes (bronce)  
- Muntanya Petita (bronce)  
- Punta de l'Illa (romano)  
- Alt del Fort (ibérico-islámico-medieval)  
- Barrio de la Ràpita (ibero-romano y bajo imperial)  
- Alquería del Camí de la Calçada (medieval)  
- Asil de Bou (final eneolítico)  
- Cueva de L'Arena (paleolítico superior)  
- Cueva de la Bassa de Sant Llorenç (paleontológico)  
- Recinto Musulmán (islámico)  
- Cueva del Borratxo o Punta Negra (neolítico-bronce)  
- Cueva de l'Avenc de la Pastereta  
- Cueva de l'Avenc (bronce)  
- Cueva del Dragut (bronce)  
Estos elementos gozarán del nivel de protección número 1, de acuerdo con lo que se especifica en el artículo 3.20 de las Normas Urbanísticas del proyecto de plan general, y habrán de delimitarse y grafiarse en los planos de ordenación correspondientes.  
\* En cuanto a los recintos urbanos islámico y medieval y en el barrio de la Ràpita, donde el inventario de yacimientos arqueológicos indica la existencia de restos islámicos, medievales e ibero-romanos, el proyecto de plan general tendrá que delimitar estos ámbitos como perímetros de protección arqueológica y establecer las medidas adecuadas para garantizar la preservación de los restos que se presenten en los mismos. Entre estas medidas habrá de figurar al menos la necesidad de efectuar catas arqueológicas previas a cualquier obra que se realice. El hallazgo de yacimientos de cualquier tipo en estas zonas, como en el resto del término municipal, tendrá como consecuencia la paralización inmediata de las obras y la obligatoriedad de informar sobre los hallazgos que se produjeran a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, según lo que establece la Ley 16/1985, de Patrimonio Histórico EspaÑol.  
\* El proyecto de plan general tendrá que incorporar el listado de vías pecuarias clasificadas en el término municipal de Cullera por la Orden de 8 de septiembre de 1989, de la Conselleria de Agricultura y Pesca (DOGV número 1.156). Estas vías son las siguientes (con indicación de la anchura legal):  
- Sendero de Natzaret a Gandia (20 m)  
- Sendero de Les Barques (20 m)  
- Sendero de Alginet y Algemesí (20 m)  
- Azagador de la Racona (4,5-6 m)  
- Azagador de la Mota de Favara a Cullera (4,5-12/ 4,5:2/ 12:2 m)  
- Azagador del Mareny (5/5:2 m)  
- Azagador de L'Alter (5 m)  
- Azagador de la Torre del Riu (4,5-6 m)   
- Azagador de la Font del Gegant (4,5-6 m)  
La totalidad de las vías pecuarias citadas tendrán que recogerse en la Normativa Urbanística del Plan como elementos protegidos, además de grafiarse en los planos de información y ordenación correspondientes, con indicación de su anchura legal.  
\* Las previsiones del proyecto de plan general sobre la red viaria incluida dentro del ámbito del Parque de la Albufera quedarán en suspenso hasta que se apruebe definitivamente el proyecto de ordenación de la red viaria de la Albufera, redactado por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, actualmente en fase de proyecto básico y pendiente de declaración de impacto ambiental que ha de emitir la Conselleria de Medio Ambiente.  
\* Por lo que respecta al proyecto de variante de Sueca, PK 242 a 259 (que se encuentra actualmente en fase de estudio informativo por parte del Ministerio de Obras Públicas, Transportes y Medio Ambiente), la eventual reserva de suelo que efectuará el proyecto de plan general para alguna de las cinco soluciones propuestas en el citado estudio informativo quedará condicionada a la solución que se adopte definitivamente, la cual tendrá que contar en cualquier caso con la preceptiva declaración de impacto ambiental.  
\* Se tendrá que especificar el destino previsto para las aguas residuales de origen industrial producidas en los suelos urbanos y urbanizables de este uso. La conexión de estas áreas a la red general de alcantarillado para el tratamiento en la estación depuradora prevista para el municipio quedará condicionada a las características físico-químicas de las aguas que se produzcan.  
En el caso de que las características físico-químicas de las aguas residuales producidas requirieran la depuración previa al tratamiento conjunto, el Ayuntamiento exigirá a las industrias que se ubiquen la depuración previa de las aguas producidas hasta niveles admisibles para su tratamiento conjunto. Igualmente, y en el caso del suelo urbanizable no programado NPI-4, el plan parcial que se redacte podrá efectuar una reserva de suelo dentro de su ámbito para la ubicación de las correspondientes instalaciones de tratamiento.  
Por lo que respecta a las características exigibles de las aguas residuales producidas en el municipio, el Ayuntamiento incorporará los parámetros recogidos en el modelo de ordenanza municipal de vertidos, confeccionado por la Conselleria de Medio Ambiente y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
\* De acuerdo con las directrices contenidas en el informe emitido por el Servicio de Residuos y Contaminación de la Conselleria de Medio Ambiente, el Plan General tendrá que reservar suelo para la eventual ubicación de una planta de transferencia de residuos sólidos urbanos, la cual se grafiará en los planos correspondientes como sistema general. Igualmente, el Plan General tendrá que efectuar una reserva de suelo para la ubicación de un vertedero de residuos sólidos inertes. Este vertedero se ubicará preferentemente en canteras abandonadas o huecos de los terrenos que no correspondan a fuentes, malladas o zonas húmedas. Complementariamente, el Ayuntamiento de Cullera tendrá que adoptar las disposiciones necesarias para evitar el vertido indiscriminado de residuos sólidos urbanos e inertes en el término municipal.  
\* Durante el período de vigencia del Plan General el Ayuntamiento de Cullera presentará, con una periodicidad anual y ante la Conselleria de Medio Ambiente, un informe ambiental en el que se dará cuenta del cumplimiento del programa de vigilancia descrito en el apartado 9 del estudio de impacto ambiental, de los efectos derivados de la aplicación del Plan y del grado de correspondencia de estos efectos con los que prevé el estudio de impacto ambiental. Además de los controles especificados en el citado programa de vigilancia ambiental, se analizarán los siguientes:  
- Aparición de edificaciones dispersas fuera de ordenación  
- Grado de cumplimiento en la gestión de los residuos sólidos urbanos, inertes e industriales  
- Grado de ejecución de las obras de infraestructura previstas para garantizar el correcto tratamiento de las aguas residuales en los diferentes sectores dispersos residenciales e industriales.  
Segundo  
No estimar aceptable, únicamente a los efectos ambientales, las siguientes determinaciones del proyecto de Plan General de Ordenación Urbana de Cullera:  
\* En tanto no entren en contradicción con lo que dispone el Decreto 71/1993, de 31 de mayo, del Gobierno Valenciano, de régimen jurídico del Parque de la Albufera, no se estiman aceptables las siguientes propuestas:  
- Suelo urbanizable no programado área NPR-1 (Mareny Nord)  
- Suelo urbanizable no programado área NPR-2 (Mareny Sud)  
- Suelo urbanizable no programado área NPR-3 (Juluna)  
- La ampliación del Mareny de Sant Llorenç y El Dosser respecto al área delimitada como suelo urbano en las Normas Subsidiarias Transitorias vigentes.  
- El sector de suelo no urbanizable común RC-1 correspondiente al campo de tiro situado en El Cabeçol.  
Para estas áreas se mantendrá la clasificación como suelo no urbanizable de especial protección, en las diferentes categorías que afecten al parque natural.  
\* La clasificación como suelo urbanizable común-RC3 de los arrozales al sur del Júcar, los cuales se calificarán como suelo no urbanizable de especial protección, aunque se mantendrán los usos compatibles seÑalados en el proyecto de Plan General, al amparo de lo que dispone el artículo noveno de la Ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable.  
\* La clasificación como suelo urbanizable programado de los sectores PPR-10 (El Brosquil Centre-2) y PPR-11 (El Brosquil Sud).   
Las áreas ocupadas por marjal y fuentes grafiadas en los planos del Plan General se clasificarán como suelo no urbanizable de protección especial PE-6. Así mismo, cualquier actuación urbanística que se desarrolle en los sectores citados quedará condicionada tanto a la no afección sobre el suelo no urbanizable de protección especial PE-6, como a la justificación documentada de que la actividad urbanística en la zona en cuestión no afectaría a las características del desagüe en el caso de avenidas extraordinarias del río Júcar.  
Tercero  
Por lo que se refiere al área clasificada como sistema general-área portuaria en la zona de La Bega, la eficacia de la aprobación definitiva del Plan al respecto quedará supeditada a la preceptiva declaración de impacto ambiental que se emita en su día para esta actividad. En cualquier caso, el expediente que se remita a esta Conselleria para la emisión de la citada declaración tendrá que incluir, sin menoscabo de lo recogido en la legislación sectorial vigente, un estudio de alternativas sobre la ubicación del puerto, así como la valoración detallada de los posibles efectos de la construcción de la infraestructura sobre el desagüe del río Júcar en el caso de avenidas extraordinarias.  
Cuarto  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Quinto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 5 de abril de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 171/93-AIA sobre la modificación nº 11 al Plan General de Ordenación Urbana de Orihuela (La Vega Baja), promovido por el Excmo. Ayuntamiento de Orihuela.  
Resultando que, el 30 de agosto de 1993, el Ayuntamiento de Orihuela presentó el estudio de impacto ambiental de la modificación nº 11 al PGOU y los resultados de la exposición pública,  
Resultando que, en fecha 8 de septiembre de 1993, se solicita al Ayuntamiento de Orihuela el proyecto técnico de la modificación al PGOU aprobado provisionalmente para completar la documentación del referente expediente,  
Resultando que, en fecha 15 de noviembre de 1993, se le requiere nuevamente al Ayuntamiento el proyecto técnico,  
Resultando que, el 3 de noviembre de 1994, se le comunica al Ayuntamiento del plazo de diez días para presentar el proyecto de modificación solicitado y que transcurrido ese tiempo sin recibirlo se le archivará el expediente abierto al efecto,  
Resultando que, el 21 de noviembre de 1994, se recibe escrito del Ayuntamiento de Orihuela en el que da a conocer la fase de trámite en que se encontraba la modificación nº 11 al PGOU y que éste se remitiría una vez tuviese la aprobación provisional; situación que mantiene abierto el expediente,  
Resultando que, el 14 de febrero de 1995, se recibe el proyecto de modificación nº 11 al PGOU, aprobado provisionalmente por el Pleno del Ayuntamiento en sesión celebrada el 6 de febrero del mismo aÑo,  
Resultando que, el proyecto de modificación nº 11 al PGOU de Orihuela trata de la recalificación de 3,2 ha de suelo no urbanizable a suelo apto para urbanizar no programado, que se encuentra rodeado por otros suelos urbanizables (PAU-16) al norte y este, la Ctra. de Orihuela a Redován al sur y con vial de circunvalación al oeste. Y este suelo reclasificado pasará a formar parte del PAU-22 de uso industrial situado al otro lado del vial de circunvalación,  
Resultando que, según certificado del Ayuntamiento, el estudio de impacto ambiental se expuso al público durante el plazo de un mes y que finalizado el plazo de exposición no se presentó alegación alguna al mismo.  
Considerando que en el estudio de impacto ambiental no se contempla la incidencia medioambiental del uso industrial que tendrá el suelo apto para urbanizar no programado, a pesar de situarse entre otros suelos con ese mismo uso,  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de modificación nº 11 al Plan General de Ordenación Urbana de Orihuela (La Vega Baja), en los términos que establece el estudio de impacto ambiental y los siguientes puntos:  
1) El destino final de los residuos generados (inertes, asimilables a urbanos, tóxicos y peligrosos) será el adecuado a cada uno de ellos, de acuerdo con sus características físico-químicas.  
2) Las condiciones que se han de establecer para las aguas residuales industriales previo a su vertido a la red de saneamiento general, serán las siguientes:  
- Concentración máxima permisible para los parámetros físicoquímicos característicos que deben ser considerados en el vertido (los métodos utilizados en las determinaciones analíticas serán los oficiales).  
Parámetro /Unidad Concentración  
Ph 5,50 - 9,00  
Sólidos en suspensión (mg/l) 500,00  
Materiales sedimentables (ml/l) 15,00  
Sólidos gruesos Ausentes  
DBO5 (mg/l) 500,00  
DQO (mg/l) 1.000,00  
Temperatura (øC) 40,00  
Color inapreciable a una dilución de 1/40  
Aluminio (mg/l) 10,00  
Arsénico (mg/l) 1,00  
Bario (mg/l) 20,00  
Boro (mg/l) 3,00  
Cadmio (mg/l) 0,50  
Cromo III (mg/l) 3,00  
Cromo VI (mg/l) 0,50  
Hierro (mg/l) 5,00  
Manganeso (mg/l) 5,00  
Níquel (mg/l) 5,00  
Mercurio (mg/l) 0,10  
Plomo (mg/l) 1,00  
Selenio (mg/l) 0,50  
EstaÑo (mg/l) 10,00  
Cobre (mg/l) 1,00  
Cinc (mg/l) 5,00  
Cianuros (mg/l) 0,50  
Cloruros (mg/l) 500,00  
Sulfuros (mg/l) 2,00  
Sulfatos (mg/l) 1.000,00  
Fluoruros (mg/l) 12,00  
Fósforo total (mg/l) 15,00  
Amoniaco (mg/l) 25,00  
Nitrógeno nítrico (mg/l) 20,00  
Aceites y grasas (mg/l) 100,00  
Fenoles (mg/l) 2,00  
Aldehídos (mg/l) 2,00  
Detergentes (mg/l) 6,00  
Pesticidas (mg/l) 0,05  
La suma de las fracciones de: concentración real/concentración límite relativa a los elementos tóxicos (arsénico, cadmio, cromo, níquel, mercurio, plomo, selenio, cobre y cinc) no superará el valor de 5.  
- Concentraciones microbiológicas máximas admisibles en el vertido:  
Parámetro / Unidad Concentración  
Coliformes totales/100 ml 10.000,00  
Coliformes fecales/100 ml 2.000,00  
Estreptococos fecales/100 ml 500,00  
Vibrio Cholerae/100 ml Ausentes  
Así mismo, queda prohibido el verter directa o indirectamente a las instalaciones de saneamiento, cualquiera de los siguientes productos:  
- Gasolina, nafta, petroleo y productos intermedios de destilación; benceno tolueno, xileno, y cualquier otro disolvente o líquido orgánico inmiscible en agua, combustible o inflamable.  
- Carburo cálcico y otras substancias sólidas potencialmente peligrosas, como hidruros, peróxidos, cloratos, percloratos, bromatos, etc.  
- Componentes susceptibles de dar lugar a mezclas inflamables o explosivas con el aire, o mezclas altamente comburentes.  
- Desechos radiactivos.  
- Desechos de coloraciones indeseables y no eliminables por el sistema de depuración.  
- Pinturas y disolventes orgánicos.  
- Sustancias corrosivas.  
- Líquidos que contengan productos susceptibles de precipitar, depositarse o reaccionar con las aguas residuales produciendo alguna de las sustancias enumeradas.  
- Residuos sólidos capaces de causar obstrucciones como: cenizas, carbonillas, arenas, virutas, trapos, huesos, plásticos, basuras domésticas, etc.  
- Lodos procedentes de instalaciones de depuración, limpieza de acometidas domiciliarias, imbornales, red de alcantarillado, pozos ciegos, etc.  
- Sustancias farmacéuticas que puedan perturbar el normal funcionamiento de las instalaciones de depuración.  
- Aceites y grasas flotantes.  
3) En el caso de que las aguas residuales no se viertan al alcantarillado, deberán depurar sus aguas antes de realizar el correspondiente vertido, prohibiéndose el vertido directo de las mismas a pozos ciegos. Dichos vertidos necesitarán la autorización del organismo de cuenca correspondiente, tal y como establece la Ley de Aguas y los reglamentos que la desarrollan.  
4) Los niveles máximos admisibles de emisiones gaseosas de las industrias cumplirán lo establecido en el Decreto 833/75, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/72 de protección del ambiente atmosférico.  
5) Respecto a los niveles de ruido y vibraciones permitidos se indican los contenidos en el Modelo de Ordenanza Municipal sobre prevención de la contaminación acústica.  
6) Estas condiciones habrán de ser inexcusablemente tenidas en cuenta por el Ayuntamiento antes de la concesión de las correspondientes licencias de obras y/o de actividad.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
 Valencia, 6 de abril de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 010/95-AIA sobre la modificación nº 2 al Plan General de Ordenación Urbana de Guardamar del Segura (la Vega Baja), promovido por el Excmo. Ayuntamiento de Guardamar del Segura.  
Resultando que, el 12 de enero de 1995, el Ayuntamiento de Guardamar del Segura presentó el proyecto de modificación nº 2 al PGOU y el estudio de impacto ambiental,  
Resultando que el proyecto de modificación nº 2 al PGOU consiste en adaptar la normativa del suelo no urbanizable común a la Ley 4/92, de 5 de junio, de la Generalitat Valenciana, sobre Suelo No Urbanizable,  
Resultando que, el 31 de marzo de 1995, se recibe del Ayuntamiento documentación del trámite de información pública del estudio de impacto ambiental,  
Resultando que, según certificado del Ayuntamiento, el estudio de impacto ambiental ha estado a exposición pública, durante el plazo de treinta días, mediante edicto del Ayuntamiento publicado en el Boletín Oficial de la Provincia nº 34 de 10 de febrero de 1995, y que finalizado el plazo de exposición no se presentó alegación alguna al mismo,  
Resultando que, en el proyecto de modificación se recoge dentro del apartado de usos, actividades sujetos a autorización previa en SNU a las instalaciones y usos de camping.  
Considerando que, la Ley 4/92, en su artículo 8.2, dispone que las actividades turísticas, deportivas, recreativas, de ocio y esparcimiento y terciarios, en los que están incluidos los campings, se han de aprobar previa declaración de interés comunitario,  
Considerando que en el apartado 10.B) de la normativa del proyecto, el Ayuntamiento propone como actividades sujetas a previa declaración de interés comunitario "la totalidad de usos y aprovechamientos susceptibles de interés comunitario... en las condiciones y por el procedimiento establecido en la Ley 4/92, de la Generalitat Valenciana", en contradicción con lo dispuesto en el punto anterior.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de modificación nº 2 al Plan General de Ordenación Urbana de Guardamar del Segura (la Vega Baja), en los términos que establece el estudio de impacto ambiental y la siguiente condición:  
En concordancia con lo preceptuado en la Ley 4/92, de la Generalitat Valenciana, sobre suelo no urbanizable, las actividades turísticas, deportivas, recreativas, de ocio y esparcimiento y terciarias, precisarán declaración de interés comunitario.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno. No obstante, podrán utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 7 de abril de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 073/95-AIA, sobre el proyecto de Normas Subsidiarias de Planeamiento del término municipal de Aigües (l'Alacantí).  
Resultando que, con fecha 23 de noviembre de 1994, el Ayuntamiento de Aigües presentó en la Conselleria de Medio Ambiente el estudio de impacto ambiental de las Normas Subsidiarias del municipio para consulta previa al trámite de evaluación de impacto ambiental,   
Resultando que, con fecha 12 de diciembre de 1994, se remitió al Ayuntamiento de Aigües un informe sobre la documentación presentada. En este informe se seÑalan los siguientes aspectos del estudio que tendrían que ser completados:  
- Patrimonio arqueológico eventualmente existente en el término.  
- Ampliación del análisis de los riesgos ambientales.  
- Previsiones para el tratamiento de las aguas residuales de origen urbano.  
- Ampliación del suelo no urbanizable de especial protección a varias áreas naturales del norte y este del término.  
Resultando que, con fecha 2 de marzo de 1995, el Ayuntamiento de Aigües remitió a la Conselleria de Medio Ambiente el documento de aprobación inicial del proyecto de Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio, junto con el correspondiente estudio de impacto ambiental y el certificado de la exposición pública de éste,  
Resultando que el estudio de impacto ambiental ha sido expuesto al público, por el plazo de un mes, mediante anuncios del Ayuntamiento de Aigües publicados en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante, nº 280, de 7 de diciembre de 1994; Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, nº 2.416, de 29 de diciembre de 1994, y en el diario Información de 2 de diciembre de 1994,  
Resultando que durante el período de información pública se han presentado dos alegaciones al expediente, por parte de Dª María Leticia de Borbón y de Rojas, con el siguiente contenido:  
- Establecimiento de un suelo apto para urbanizar de unos 60.000 m2 en la zona denominada del Pi.  
- Se considera insuficientemente justificado el valor ecológico atribuido al Pinar del Balneari, Umbral del Bacorero-Foia de Cotes y Ginebral.  
Ambas alegaciones han sido desestimadas por el pleno del Ayuntamiento, previo informe técnico.  
Resultando que, con fecha 6 de abril de 1995, el Ayuntamiento de Aigües remitió a esta Conselleria el certificado de la exposición pública y la aprobación provisional del proyecto de Normas Subsidiarias. Según este certificado, de las alegaciones presentadas en el plazo de exposición pública, sólo se han estimado parcialmente las presentadas por D. José María Vinuesa Angulo, en representación de Prognosis, SA, sin que se haya introducido ninguna variación sustancial en las previsiones de las Normas.  
Considerando que el proyecto de Normas Subsidiarias de Aigües fue presentado ante la Conselleria de Medio Ambiente el 15 de noviembre de 1991, con objeto de que se emitiera la declaración de impacto ambiental. No obstante, y ante la falta de información suficiente para tomar una decisión sobre la actuación proyectada, el 28 de abril de 1992 se dictó una resolución en el sentido de devolver al promotor el estudio de impacto ambiental, haciendo constar la necesidad de someter a nueva información pública el estudio de impacto ambiental complementado con los extremos exigidos en la citada resolución,  
Considerando que, con fecha 19 de octubre de 1992, el Ayuntamiento de Aigües presentó un nuevo estudio de impacto ambiental del proyecto de Normas Subsidiarias. En relación con el mismo, con fecha 11 de noviembre de 1992, se dictó la declaración de impacto ambiental en la que se estimaba aceptable el proyecto, sólo a los efectos ambientales, con la incorporación de varios puntos:  
- Clasificar como suelo no urbanizable protegido de las áreas del Pinar del Balneari, Umbral del Bacorero-Foia de Cotes, Ginebrar y cauces y barrancos del término.  
- Establecer en las Normas los usos permitidos para el suelo no urbanizable común y protegido.  
- Delimitar las áreas de sistemas generales para vertedero y depuradora.  
- Incorporar las medidas necesarias para la protección de las vías pecuarias existentes en el término municipal.  
Considerando que la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante, en acuerdo de 11 de febrero de 1993, acordó suspender la tramitación de las Normas Subsidiarias de Aigües, a fin de adaptarlas a la nueva legislación urbanística aparecida durante el procedimiento. Esta adaptación, en la que se incluyen, entre otros aspectos, las condiciones impuestas por la declaración de impacto ambiental de 11 de noviembre de 1992 y las estipulaciones establecidas en el convenio urbanístico suscrito el 23 de septiembre de 1993 entre el Ayuntamiento de Aigües y la mercantil Prognosis, SA, en que se somete nuevamente al trámite de evaluación de impacto ambiental objeto de esta declaración,  
Considerando que el mencionado convenio urbanístico firmado por Prognosis, SA y el Ayuntamiento de Aigües establece que el Ayuntamiento tramitará una modificación del proyecto de delimitación de suelo urbano aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo el 1 de junio de 1981 (planeamiento vigente actualmente en el municipio), a fin de incluirlo como suelo urbano parte de la finca del balneario. La modificación se ha tramitado de modo simultáneo a las Normas Subsidiarias y se encuentra pendiente de aprobación definitiva por parte de la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante. Las determinaciones de esta modificación han sido incorporadas sin variaciones al proyecto de Normas Subsidiarias a que se refiere esta declaración de impacto ambiental,  
Considerando que, a pesar de la problemática asociada al abastecimiento de agua potable para la población de Aigües - debido, no sólo a la excesiva explotación del acuífero, sinó además de las características químicas de las aguas que se extraen- , la documentación examinada efectúa un análisis detallado de las disponibilidades actuales, teóricamente suficientes para los usos previstos (a excepción del uso para el balneario, que tendrá que ser objeto de estudio independiente), además de seÑalar varias medidas correctoras al respecto, entre las que figuran la puesta a punto de la red de distribución, la instalación de potabilizadores en los nuevos desarrollos urbanos o la necesidad de que los planes parciales que desarrollen el suelo urbanizable incluyan una justificación detallada de la disponibilidad de agua para el abastecimiento,  
Considerando que la documentación examinada incluye, entre otros, las siguientes determinaciones:  
- Aunque actualmente las aguas residuales producidas en el municipio no reciben ningún tipo de tratamiento, se efectúa una reserva de suelo para la ubicación de una estación depuradora.  
- En tanto se desarrolla el tratamiento mancomunado previsto para los residuos sólidos urbanos de la comarca de l'Alacantí, se efectúa una reserva de suelo sobre materiales margosos para la ubicación de un vertedero controlado. El actual vertedero de la Foieta Lluïsa, situado sobre materiales permeables, tendrá que clausurarse.  
- Las vías pecuarias existentes en el municipio se grafían en el plano de ordenación nº 2.1, además de relacionarse en el artículo 55.2 de la Normativa Urbanística.  
- El artículo 78 de la Normativa Urbanística seÑala como elementos protegibles los siguientes: iglesia, torre, escuelas, Villa Gonzalo, la Torreta, edificación principal del Balneari y Llavador.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Normas Subsidiarias de Planeamiento del término municipal de Aigües (l'Alacantí), con las medidas correctoras incluidas en esta declaración de impacto ambiental, además de lo que indica el estudio de impacto ambiental, en tanto que no entren en contradicción con aquéllas:  
\* La efectividad de la modificación del trazado de un tramo de la vía pecuaria "Camí de Vicàlvaro" y del ensanche de un tramo del citado camino, tal y como se reflejan en la documentación de las Normas Subsidiarias, quedará supeditada a la obtención de la correspondiente aprobación de la modificación de la vía pecuaria por parte de la Conselleria de Medio Ambiente y a la emisión de la declaración de impacto ambiental que se encuentra en tramitación actualmente respecto al ensanche del Camí de Vicàlvaro.  
\* A los efectos de lo previsto en el artículo 2.4 de la Ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable, se tendrá que grafiar en los planos de información la superficie del término municipal afectada por incendios forestales con posterioridad a la entrada en vigor de la citada ley.  
\* Durante el periodo de vigencia de las Normas Subsidiarias el Ayuntamiento de Aigües presentará, con una periodicidad anual y ante la Conselleria de Medio Ambiente, un informe ambiental en el que se dará cuenta del cumplimiento del programa de vigilancia descrito en el estudio de impacto ambiental, de los efectos derivados de la aplicación del Plan y del grado de correspondencia de estos efectos con los que prevé el estudio de impacto ambiental. Además de los controles especificados en el citado programa de vigilancia ambiental, se analizarán los siguientes:  
- Aparición de edificaciones dispersas fuera de ordenación.  
- Grado de cumplimiento en la gestión de los residuos sólidos urbanos e inertes.  
- Cumplimiento de la Normativa Urbanística por el cual hace al suelo no urbanizable común y de especial protección.  
- Grado de ejecución de las obras de infraestructura y actuaciones previstas para garantizar el correcto tratamiento de las aguas residuales y el abastecimiento de agua para consumo humano.   
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno. No obstante, podrán utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 7 de abril de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 006/95-AIA, sobre el proyecto de revisión del Plan General de Ordenación Urbana de Burriana (Castellón), promovido por el Ayuntamiento de Burriana.  
Resultando que, en fecha 9 de enero de 1995, el Ayuntamiento de Burriana remitió a esta Conselleria de Medio Ambiente un ejemplar del estudio de impacto ambiental aprobado inicialmente por el Ayuntamiento pleno, remitiendo también certificación del acuerdo correspondiente a dicho pleno municipal,  
Resultando que, en fecha 8 de febrero de 1995 el Ayuntamiento de Burriana remitió a esta Dirección General un ejemplar completo de la revisión del PGOU tras su aprobación provisional, remitiendo a su vez certificación del acuerdo plenario correspondiente a la aprobación provisional del proyecto de revisión del PGOU y del estudio de impacto ambiental. Al mismo tiempo se remitió una "ampliación del estudio de evaluación de impacto medio ambiental del Plan General de Ordenación Urbana de Burriana", ampliación que contiene las modificaciones introducidas en el documento aprobado inicialmente,  
Resultando que el estudio de impacto ambiental (en adelante EIA) ha estado expuesto al público mediante anuncio del Ayuntamiento de Burriana publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón nº 47 de 19 de abril de 1994, diario Mediterráneo de la misma fecha y Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 2251 de fecha 22 de abril de 1994, habiéndose ampliado por acuerdo plenario el plazo de exposición, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia nº 61 de 19 de mayo de 1994, diario Mediterráneo de la misma fecha y Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 2272 de 23 de mayo de 1994.  
Del resultado de dicha exposición pública, tan sólo una de las 388 alegaciones presentadas, la suscrita por el grupo político de representación municipal UPV, va dirigida al estudio de impacto ambiental, según certificación del Ayuntamiento de Burriana remitida a esta Dirección General en fecha 8 de febrero de 1995.  
Resultando que la alegación presentada por el grupo político UPV al estudio de impacto ambiental puede resumirse en lo siguiente:  
Primero. No es exactamente cierto que la revisión del Plan General comporte la ocupación de menos suelo que el Plan General anterior, puesto que esta afirmación se hace sumando las superficies de suelo urbano y urbanizable, incluyendo en el suelo urbanizable el no programado, el cual responde a una posibilidad de poder ser urbanizado pero no a la necesidad de serlo, lo que lo diferencia del suelo urbanizable programado del cual si se prevé su urbanización en corto plazo. Teniendo esto en cuenta, el nuevo Plan tiene más suelo urbano y más suelo urbanizable programado que el Plan anterior.  
Segundo. No es suficiente estudiar los suelos urbanizables y poco más para evaluar el impacto ambiental del Plan, deberían evaluarse las repercusiones ambientales que supone el que las zonas de suelo urbano UFA y UFH tengan unas ordenanzas que no coinciden con las actuales.  
Tercero. No es afortunado el estudio realizado de la zona de El Arenal puesto que la descripción de ésta no se ajusta exactamente a la realidad.  
Resultando que, dentro del trámite a tales efectos previsto en la legislación ambiental (Decreto 162/90 de 15 de octubre) se efectuaron las siguientes consultas:  
1º.Servicio de Residuos y Contaminación perteneciente a esta Dirección General (20 de enero de 1995).  
2º.Servicio de Planificación de Recursos Hidrológicos perteneciente a esta Dirección General (20 de enero de 1995).  
3º.Servicio de Espacios Naturales perteneciente a la Dirección General de Conservación del Medio Natural (20 de enero de 1995).  
4º.Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura (23 de enero de 1995).  
5º.Servicios Territoriales de Medio Ambiente de Castellón (23 de enero de 1995).  
6º.Dirección General de Interior de la Conselleria de Administración Pública (23 de enero de 1995).  
7º.Departamento de Física Aplicada (23 de enero de 1995).  
Resultando que, como respuesta a las consultas efectuadas, se reciben los siguientes informes:  
1º) En fecha 6 de febrero de 1995, informe del Servicio de Residuos y Contaminación, en el que se pone de manifiesto que el término municipal de Burriana, que se encuentra dentro de la Unidad de Gestión de La PLana (según las previsiones del Plan Estratégico de Infraestructuras de Tratamiento de Residuos Sólidos Urbanos de la Comunidad Valenciana), actualmente utiliza un vertedero incontrolado cuya clausura está prevista dentro de la campaÑa de 1995 de esta Conselleria.  
Se indica además que el PGOU debería establecer ordenanzas adecuadas respecto de la recogida de residuos y de la reserva de suelo para contenedores en los viales de nueva constitución, así como exigir una adecuada gestión de los residuos inertes para el otorgamiento de licencias de obras y concesiones de cédulas de habitabilidad o licencias de actividad.  
Por otra parte, se informa sobre la conveniencia de efectuar una reserva de suelo de aproximadamente 3-4 ha para vertedero de inertes.  
2º) En fecha 23 de marzo de 1995, informe de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón que indican la necesidad de que se reserve suelo para vertedero de residuos inertes y que se elaboren ordenanzas municipales para la implantación de sistemas de recogida periódica de enseres domésticos voluminosos y residuos inertes, debiendo incluir en estas ordenanzas normas adecuadas para evitar el vertido incontrolado en lugares inadecuados. También se propone la adopción de ordenanzas de vertidos industriales a la red de saneamiento municipal y ordenanzas de prevención de la contaminación acústica.  
Respecto del agua potable se indica la necesidad de clasificar como sistema general de servicios urbanos todas las captaciones de aguas conectadas a la red municipal de abastecimiento de agua potable, garantizando su protección frente a posibles focos contaminantes puntuales.  
Por último se pone de manifiesto un error cometido al clasificar la Vía Pecuaria nº 1 "Colada de los caminos de Carnisser y Caminàs" con una anchura de 6 m en lugar de los 20 m reglamentarios.  
3º) En fecha 27 de marzo de 1995, informe del Servicio de Espacios Naturales en el que, basándose en la Directiva 92/43 del Consejo de la CEE y con objeto de contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de hábitats naturales, se resalta la importancia de preservar de procesos urbanizadores hábitats naturales de interés comunitario como son los arenales de las costas mediterráneas.  
Respecto de la zona de El Arenal, destaca en ella dos ambientes: uno desde el paseo marítimo hasta la ribera del mar y otro desde dicho paseo hasta la carretera de la costa. En la primera se destaca la alternancia de cantos rodados con arena, sin que existan dunas debido a la acción humana. En la segunda zona, más interior, destaca su manifiesto desorden ambiental que alterna con pequeÑos rodales - en la zona cercana a las instalaciones portuarias- , de pastizales xerófitos anuales y vivaces. Se considera un error el que basándose en su estado de abandono y deterioro actual, se clasifique esta zona como suelo urbanizable programado, puesto que así se propicia la desaparición de un hábitat natural merecedor de conservación. Se indica que debería acometerse un programa de regeneración dunar y restauración paisajística, de forma que, ordenando la zona, se pueda compatibilizar su uso y disfrute racional con la conservación de los valores ecológicos que posee.  
En lo que respecta a los espacios naturales de El Estany de la Vila-Clot de la Mare de Déu, y la zona de la desembocadura del río Mijares, se informa sobre la conveniencia de iniciar para ambos la solicitud de protección con soporte en la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
4º) En fecha 31 de marzo de 1995, informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, en el que:  
- Respecto del patrimonio etnológico se relacionan 38 paneles cerámicos inventariados en el término municipal de Burriana con posterioridad a la fase de exposición pública del PGOU que se tramita y que por tanto no pudieron tenerse en cuenta en las alegaciones presentadas en su día por el Servicio de Arqueología y Etnología. Se propone, pues, que estos bienes se incluyan en el PGOU. Por último se seÑala la necesidad de considerar como un conjunto diversas alquerías junto a la ermita de la Sagrada Familia, puesto que la importancia de cada uno de los inmuebles está en relación con los otros y no de forma individualizada.  
- Respecto del patrimonio arqueológico se remite el informe de la Unidad Técnica de Arqueología (informe ya remitido por fax en fecha 27 de marzo de 1995), en el que se destaca la importancia histórica de la villa de Burriana proponiendo se proteja urbanísticamente el subsuelo del casco histórico y su zona de ensanche hasta el siglo XVII, exigiéndose mediante las ordenanzas adecuadas, la necesidad de excavar arqueológicamente dichas zonas, previamente a la construcción de cualquier edificio en las mismas.  
Resultando que los servicios técnicos de esta Dirección General efectuaron una visita de inspección a las zonas objeto de análisis en el término municipal,  
Resultando que, en fecha 3 de abril de 1995, se remitió al Ayuntamiento copia de los informes recibidos, solicitando a su vez ampliación del estudio de impacto ambiental en aquellos puntos en los que el mismo resulta insuficiente y que pueden resumirse en lo siguiente:  
1) Rectificación del error cometido en la Vía Pecuaria nº 1 según lo indicado en el informe de los Servicios Territoriales de Medio Ambiente de Castellón.  
2) Necesidad de reservar suelo apto para dar servicio adecuado al municipio una vez clausurado el vertedero que se utiliza en la actualidad y hasta que se lleven a término las previsiones del Plan Estratégico de Infraestructuras de Tratamiento de Residuos Sólidos Urbanos de la Comunidad Valenciana. Necesidad de adoptar las normas urbanísticas al respecto indicadas por el Servicio de Residuos y Contaminación. Asimismo, necesidad de reservar suelo apto para vertedero de inertes y de evaluar los impactos producidos por la existencia en el término municipal de otros vertederos incontrolados.  
3) Dados los vertidos directos al mar que se producen en la actualidad, de aguas residuales y de las procedentes de la estación depuradora existente, se requiere evaluación de los impactos que éstos producen en la zona litoral y medidas correctoras a aplicar entre las que se encuentra la solicitud de la preceptiva autorización de vertido al mar de la que carece dicha instalación.  
4) Ante la falta de agua para abastecimiento en la actualidad y la mala calidad de las aguas subterráneas existentes en el término municipal, se requiere justificación de la disponibilidad de dicho recurso hídrico para dar servicio a toda la población (según el techo poblacional y las dotaciones previstas en el Plan) así como para el resto de usos permitidos.  
5) Se requiere la delimitación de las zonas húmedas existentes cuya vegetación se analiza ampliamente en el estudio de impacto pero que no se grafían en el correspondiente plano de vegetación, pese a la importancia de sus ecosistemas naturales para la valoración ambiental de los impactos en ellas producidos.  
Se requiere asimismo, un análisis ambiental individualizado de la zona costera situada al sur del término municipal, colindante con el suelo no urbanizable protegido del término municipal de Nules, exluyéndola de la unidad ambiental "Suelo Urbano" puesto que sus características ambientales así lo requieren aunque urbanísticamente responda a la calificación de suelo urbano.  
Evaluación de la conveniencia de excluir de los procesos urbanizadores mediante la calificación de suelo no urbanizable protegido, las zonas reservadas en el Plan como sistema general Parque Urbano GEL.1, dada la posibilidad de que los usos permitidos en estas áreas entren en contradicción con el objetivo de protección de sus valores ambientales, sobre todo en el caso del Estany de la Vila - Clot de la Mare de Déu.  
Descripción de los valores ambientales que dan lugar a la protección de cada una de las zonas calificadas como suelo no urbanizable de protección medioambiental (SNU-PM), en aras a establecer los usos en ellas permitidos y prohibidos.  
Evaluación de la Unidad Ambiental "El Arenal" y del hecho de que se analicen sus valores ambientales distinguiendo en la misma zonas distintas en cuanto a su aptitud para el aprovechamiento urbanístico, sus valores ambientales y la posibilidad de recuperación de los mismos.  
6) Inclusión de las zonas de protección histórico-artística y arqueológica del casco urbano de Burriana según las indicaciones del informe de la Dirección General de Patrimonio Artístico.  
Resultando que, en fecha 7 de abril de 1995, y como respuesta a la citada solicitud de ampliación, el Ayuntamiento de Burriana remitió certificación del pleno municipal celebrado el día 6 de abril de 1995 y en el que se adoptó entre otros el acuerdo de aprobación de la "Ampliación del Estudio de evaluación de impacto ambiental del Plan de Ordenación Urbana de Burriana solicitado por la Conselleria de Medio Ambiente", cuyo texto se acompaÑa a dicha certificación y de cuyo contenido pueden extraerse las siguientes conclusiones:  
1) No se modifica la anchura de la Vía Pecuaria nº 1, dejándola con los 6 metros considerados como necesarios, en lugar de los 20,89 m. legales.   
2) El Ayuntamiento se compromete a la redacción de una ordenanza, en el plazo de un aÑo, relativa a la gestión de los residuos que se produzcan en el término municipal, ordenanza que recogerá las disposiciones dictadas al respecto por el Servicio de Residuos y Contaminación.  
Este compromiso municipal se extiende al de promover y gestionar la limpieza de los vertederos incontrolados existentes, dando un tratamiento adecuado a los residuos extraídos y a su clausura, comprometiéndose asimismo a aumentar la vigilancia en el término municipal para prevenir la aparición de futuros vertederos incontrolados.  
Respecto de las reservas de suelo para sistemas generales para infraestructuras de tratamiento de residuos sólidos urbanos y para vertedero de inertes, se indica la falta de suelo apto en el término municipal dadas sus características hidrogeológicas y la falta de relieves deteriorados, por lo que se propone acondicionar como vertedero de inertes el hueco existente en los alrededores del actual vertedero de residuos sólidos urbanos y acondicionar la superficie del vertedero actual tras su clausura, para sobre dicha superficie ya impermeabilizada adecuar las infraestructuras necesarias para resolver la situación hasta que se pongan en marcha las determinaciones del Plan Estratégico.  
3) Respecto de las aguas residuales y ante la deficiente depuración efectuada por la depuradora existente, el Ayuntamiento se compromete a iniciar con carácter de urgencia los trámites para financiar, construir y poner en funcionamiento la ampliación de dicha depuradora, así como a iniciar la tramitación de la preceptiva autorización de vertido al mar.  
Respecto del agua potable se remite a unas obras (sondeos en la margen derecha del Mijares en Vila-real) realizados por la Confederación y que se destinarán al abastecimiento público.  
4) Se indica que no se grafiaron las zonas de vegetación con especies típicas de marjal, por ocupar estas superficies reducidas u ocupaciones estrechas de marcado carácter lineal, salvo en las zonas de El Clot y El Estany, que se omitieron en la cartografía por error.  
Respecto del suelo urbano del sur de la zona costera del término, no se realiza el análisis ambiental solicitado sino que se insiste en justificar la inexistencia de impactos debido a que no se producen variaciones en la clasificación del suelo con respecto al planeamiento anterior.  
En relación con los parques urbanos, GEL.1, y con los usos en ellos permitidos, el Ayuntamiento se compromete en el plazo de 6 meses a realizar un Plan Especial de Protección de este sistema general que zonifique el área y determine los usos y actividades permitidos en cada zona. Se indica además que las acciones urbanas recogidas en el Plan solo serán aplicadas al GEL.1 desde el casco urbano hasta doscientos metros aguas arriba de la ermita de la Misericordia. De este punto hacia el mar solamente se permitirá la restauración y regeneración del área con finalidades didáctico-recreativas y siempre con un estricto respeto por las características naturales del entorno. Se permitirá asimismo el acondicionamiento del paso existente en el río.  
Se especifican los usos en relación con los objetivos de protección en cada una de las zonas de suelo no urbanizable de protección medioambiental.  
Respecto de la Unidad Ambiental de El Arenal, se divide la unidad en dos áreas según las diferentes potencialidades de cada una de ellas para la restauración y regeneración del medio. Se propone que en la redacción del Plan Parcial de El Arenal se concentren las zonas verdes junto al puerto, por ser esta la zona de mayor interés, y que en ella se proteja la vegetación existente y se regenere y restaure el ecosistema típico de la zona.  
Por último, se recoge íntegramente la sugerencia del Servicio de Patrimonio Arqueológico y Etnológico de proteger los paneles cerámicos de la población. El Ayuntamiento se compromete "a realizar una advertencia sobre la posible existencia de restos y recomendar que se extremen las medidas de precaución en la comunicación de la licencia de obra que afecte a los suelos grafiados en el plano remitido por la Conselleria de Cultura en su informe", indicando que en el término municipal se cumplirá estrictamente la Ley del Patrimonio Histórico-Artístico.  
Considerando que en la zona de El Arenal concurren una serie de circunstancias especiales puestas de manifiesto por el Servicio de Espacios Naturales que requieren un análisis pormenorizado.  
Así, mientras que el Ayuntamiento propone como objetivo en la misma, además del uso urbanístico de una porción del territorio, "la potenciación y regeneración de un ecosistema hoy en día desaparecido del término municipal aprovechando un tramo de costa generado y estabilizado gracias a una actuación humana, el puerto", el Plan General traslada al Plan Parcial que se redacte para desarrollar este suelo urbanizable programado SUP PRR-2, la responsabilidad de determinar la ordenación de usos, la ubicación de zonas verdes y zonas a regenerar, las parcelas de edificación, etc. así como la adopción de medidas correctoras necesarias para reducir el impacto de la clasificación.  
Considerando que la zona costera sur del término municipal presenta en la actualidad un enclave natural de interés, que se corresponde con una zona de marjal más o menos colmatada con restos de vegetación característica de estos ambientes y fragmentos de ecosistemas dunares con amplias posibilidades de regeneración dado su estado actual de conservación y la no consolidación de la actividad urbanizadora en la misma.  
A esto cabe aÑadir su falta de accesibilidad, sus problemas manifiestos de drenaje que pueden derivar en problemas de inundación, los impactos paisajísticos y de incoherencia territorial frente al suelo colindante protegido de Nules ante el que debe funcionar como área de amortiguación de impactos, etc. todo lo cual la incapacitan para su desarrollo urbanístico y la hacen merecedora de la adecuada preservación y protección frente a los procesos urbanizadores,  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable a los solos efectos ambientales, y salvo lo relacionado en el apartado segundo de esta declaración, el proyecto de revisión del Plan General de Ordenación Urbana de Burriana, promovido por ese Ayuntamiento, siempre y cuando se cumplan las medidas correctoras expuestas en el estudio de impacto ambiental, las determinaciones contenidas en el programa de vigilancia ambiental, y los compromisos adquiridos por el Ayuntamiento en el pleno municipal de fecha 6 de abril de 1995 en relación con la ampliación de estudio solicitada. Todo ello mientras no se entre en contradicción con los siguientes condicionantes:  
1) A los efectos de conjugar la efectiva regeneración de aquellas áreas de valor ambiental con la ordenación urbanística de forma que se garantice el objetivo de protección de la vegetación existente y de regeneración y restauración de dichas áreas, tal y como propone el Ayuntamiento en su acuerdo de fecha 6 de abril de 1995, se someterá al trámite de evaluación de impacto ambiental el Plan Parcial que se redacte en desarrollo del SUP PRR-2 El Arenal, al que se acompaÑará, por tanto del correspondiente estudio de impacto ambiental.  
2) En virtud del apartado 4 c) del anexo II del Decreto 162/90 por el que se desarrolla la Ley de Impacto Ambiental, deberá someterse a evaluación de impacto ambiental el plan especial de protección de la zona del Estany de la Vila - Clot de la Mare de Déu que se redactará en el plazo de seis meses, tal y como indica el Ayuntamiento. Dicho plan especial incluirá las determinaciones no sólo de las zonas de sistema general GEL.1, sino también las áreas de suelo no urbanizable de protección medioambiental SNU-PM situadas en ambos márgenes del río Seco.  
3) Se reflejará en los documentos técnicos integrantes del PGOU el ancho legal de 20,89 metros de la Vía Pecuaria nº 1 Colada de los caminos de Carnisser i Caminàs, dada la naturaleza jurídica de estas vías que son "bienes de dominio público de las comunidades autónomas y, en consecuencia, inalienables, imprescriptibles e inembargables" tal y como se define en el artículo 2 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias (BOE nº. 71 de 24 de marzo de 1995).  
4) Se establecerán los correspondientes perímetros de protección de los pozos utilizados para abastecimiento de la población, a fin de evitar el deterioro de la calidad de las aguas subterráneas.  
Se realizarán controles de la calidad de las aguas de consumo de forma que éstas cumplan en todo momento las prescripciones determinadas en la reglamentación técnico-sanitaria para el abastecimiento y control de calidad de las aguas potables de consumo público (Real Decreto 1138/90).  
5) Se someterá a evaluación de impacto ambiental el proyecto de ampliación de la estación depuradora de aguas residuales que se redactará dentro del primer cuatrienio, debiendo iniciar a su vez, ante esta Conselleria de Medio Ambiente, la solicitud necesaria para la preceptiva autorización de vertido al mar.  
6) Cualquier vertido que se pretenda realizar a cauce público o al subsuelo deberá contar con la preceptiva autorización de la confederación hidrográfica correspondiente. El Ayuntamiento vigilará que no se produzcan vertidos ilegales sobre todo en los cauces de los ríos Mijares y Seco, para ello se asegurará la conexión a la red general de saneamiento, para la posterior depuración de todas las aguas residuales producidas en el término, tanto las procedentes de las zonas residenciales como las industriales, debiendo establecer las correspondientes ordenanzas sobre vertido a la red municipal. Se exigirá, en caso de ser necesario, un tratamiento en origen para aquellas industrias o actividades cuyos vertidos así lo aconsejen, con vistas a proteger la red de alcantarillado y el sistema depurador previsto.  
7) El destino final de los residuos generados en el término municipal (inertes, asimilables a urbanos, tóxicos y/o peligrosos), será el adecuado a cada uno de ellos de acuerdo con sus características físico-químicas. Se prohibirá la quema de residuos, salvo que se dote de un sistema de incineración adecuado de acuerdo a la legislación vigente.  
El Ayuntamiento procederá, en el plazo máximo de 1 aÑo, a la limpieza y restauración de los actuales vertederos incontrolados de residuos dispersos por el término municipal.  
8) El Ayuntamiento velará por el cumplimiento de la legislación vigente relativa a la contaminación atmosférica (emisiones e inmisiones) de las industrias y demás actividades que se desarrollen en el término municipal. Deberá, para ello, adoptar las necesarias ordenanzas respecto de la contaminación atmosférica y acústica.  
Segundo  
No estimar aceptable, sólo a los efectos ambientales, la clasificación como suelo urbano de la zona costera situada al sur del término municipal, desde el Camí del Marge de Llombai, hacia el sur hasta el Camí de la Ratlla de Nules, límite del término municipal.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 10 de abril de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 300/94-AIA referente a la ampliación de la cantera "Frontó" en el término municipal de San Juan de Moró, promovida por Aridos Monfort, SA.  
Resultando que la ampliación que ahora se solicita es de la cantera del mismo nombre que fue objeto de declaración de impacto ambiental en fecha 30 de abril de 1993, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº. 2.196 de fecha 31 de enero de 1994, y modificada por resolución de fecha 3 de junio de 1993, publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 2.361, de fecha 6 de octubre de 1994 (referencia: expediente 236/92-AIA),  
Resultando que el estudio de impacto ambiental ha sido sometido al trámite de información pública por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, mediante un anuncio publicado en el BOP de Castellón nº 154, de fecha 22 de diciembre de 1994, sin que se presentara ninguna alegación dentro del plazo previsto de 30 días hábiles, según consta en el correspondiente certificado del director territorial, recibido en fecha 7 de marzo de 1995,  
Resultando que, como consecuencia de las consultas realizadas en fecha 5 de enero de 1995 se recibieron las siguientes contestaciones:  
- En fecha 22 de febrero de 1995, informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón, en el que se hacen las siguientes consideraciones: 1ª) El proyecto afecta a un área de topografía irregular sobre una ladera orientada al oeste que recae sobre el margen izquierdo de la rambla de la Viuda, y presenta una vegetación típica de matorral mediterráneo con algunos pinos dispersos y cultivos de secano; 2ª) No se ven afectados elementos naturales singulares o de alto interés para su conservación; 3ª) La cuenca visual extrínseca es alta aunque no afecta a vías de comunicación y que la parte más alta de la explotación resultaría visible desde el casco urbano de l'Alcora, que se encuentra a 5'5 km de distancia; 4ª) El diseÑo propuesto para la explotación, con taludes de 70ø y una forma totalmente irregular adaptada a los límites de la parcela, producirá un impacto elevado sobre la morfología, y 5ª) La cantera afecta a la vía pecuaria nº 18 (Camino ganadero real del Frontó al Tossal del Pegall). Por todo ello, considera aceptable el proyecto siempre y cuando se adopten una serie de medidas correctoras que han sido recogidas como condiciones en esta declaración de impacto ambiental.  
- En fecha 1 de marzo de 1995, informe del Ayuntamiento de San Juan de Moró, que se concreta en el contenido del acuerdo de la Comisión de Gobierno de fecha 19 de enero de 1995, de carácter favorable a la ampliación proyectada, según su declaración de interés social por acuerdo plenario de fecha 13 de octubre de 1994, por la inexistencia de monumentos o yacimientos arqueológicos en la zona y por la consideración de que las medidas protectoras y correctoras propuestas pueden ser suficientes ambientalmente.  
- En fecha 8 de marzo de 1995, la Dirección General de Patrimonio Artístico envía dos informes, uno arqueológico y otro de la Unidad de Inspección, de los cuales no se desprende la existencia de restos conocidos que pertenezcan al patrimonio histórico-cultural, si bien considera que el promotor tendría que haber aportado un estudio de la incidencia del proyecto sobre estos aspectos.  
No se ha recibido, hasta la fecha, informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales, y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean aplicables, y en particular de la correspondiente ampliación de licencia de actividad municipal, el proyecto de ampliación de la cantera Frontó, en el término municipal de San Juan de Moró, de acuerdo con el cumplimiento del contenido de la documentación tramitada y las condiciones siguientes:  
1. La pendiente general de los taludes de restauración no será superior a los 35ø, en vez de los 70ø previstos en el proyecto. La pendiente de los taludes parciales no superará en ningún caso los 45ø.  
2. La cantera se explotará de modo descendiente, comenzando por los bancos más altos y restaurándolos inmediatamente de forma que conforme bajen queden agotados. Habrá que desdoblar los bancos finales, en su caso, con objeto de que no tengan más de 8 metros de altura, además de la pendiente máxima considerada en la condición primera.  
3. Se revisará el plan y el presupuesto de restauración en los siguientes términos:  
- La aportación de tierra vegetal será de 0,5 m de espesor y no de 0,2 m como se define en el proyecto.  
- La tierra vegetal se extenderá tanto a la plaza de la cantera como a las bermas de los taludes.  
- El precio unitario por metro cúbico de tierra vegetal se adecuará a los precios reales de mercado.  
- El acondicionamiento de los taludes incluirá el redondeo de las aristas y la limitación de la altura máxima hasta 8 metros, teniendo en cuenta la limitación de 45ø como pendiente.  
- La revegetación de todas las bermas de la explotación se hará con Pinus halepensis y no con Pinus sylvestris como se describe en el proyecto. Se incluirán, además, especies arbustivas y herbáceas. El marco de plantación será el definido en el proyecto, cada 4 metros en las bermas.  
- Se diseÑarán las obras necesarias para el control de la corriente superficial en la fase de restauración. Estas incluirán: contrapendiente de las bermas, distribución de la corriente en toda la explotación y canaladuras de desagüe en la base de cada talud.  
4. Los bancos de explotación habrán de tener una orientación hacia el N o hacia el NO para evitar el impacto visual desde San Juan de Moró, aspecto éste que el promotor tendrá que prever en todo momento, así como la reducción de su visibilidad desde l'Alcora.  
5. Habrá que hacer los riegos que resulten necesarios para evitar la proliferación de polvo en la zona, tanto de los accesos a la cantera como de su área interior.  
6. En ningún caso se harán apilamientos de estériles, de áridos ni de tierras de cobertura en zonas donde puedan ser arrastradas por las aguas de corriente superficial o que puedan ser afectadas por las avenidas de la rambla.  
7. Para el tramo de vía pecuaria afectado, el promotor presentará una propuesta de modificación de la vía pecuaria con los planos y croquis adecuados. En este sentido, el promotor habrá de adquirir los terrenos anexos necesarios, tal y como establece el artículo 52 del Real Decreto 2876/78 de 3 de noviembre (vías pecuarias, reglamento). Esta modificación tendrá que ser aprobada por el Conseller de Medio Ambiente y publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo con su tramitación reglamentaria.  
8. Si durante la explotación de la cantera, se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular tiene la obligación de ponerlo en conocimiento de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia inmediatamente, y de adoptar las medidas pertinentes para su protección y conservación.  
9. El promotor habrá de presentar al Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de diciembre de cada aÑo, un informe anual en que se recoja el balance y el estado actual de la explotación, respecto al volumen de extracciones y aprovechamiento y a la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el plan de restauración-estudio de impacto ambiental, así como cualquier posible incidencia en el desarrollo del plan. El Servicio Territorial remitirá a esta Conselleria una copia del citado informe.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno. No obstante, podrán utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 11 de abril de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 007/95-AIA, referente a un proyecto de extracción de tierras para préstamo denominado "Artana I", que afecta al término municipal de Artana, del que es promotora la empresa Pavasal, SA.  
Resultando que el estudio de impacto ambiental ha sido sometido al trámite de información pública por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, mediante un anuncio publicado en el BOP de Castellón nº 4, de fecha 10 de enero de 1995, sin que se presentara ninguna alegación dentro del plazo previsto de 30 días hábiles, y según consta en el correspondiente certificado del director territorial, recibido en fecha 7 de marzo de 1995,  
Resultando que, como consecuencia de las consultas efectuadas en fecha 22 de febrero de 1995, se recibieron las siguientes respuestas:  
- Informe del Ayuntamiento de Artana (recibido el 16 de marzo de 1995), en el que comunica que la actuación afecta únicamente a suelo no urbanizable común y no afecta a restos arqueológicos conocidos.  
- Informe de la Dirección Territorial de Medio Ambiente (recibido el 3 de abril de 1995), en el que comunica la presencia reciente de maquinaria que iniciaba las labores de extracción en la zona y, asimismo, que la explotación afecta a un área ocupada por cultivos de secano abandonados y una vegetación de matorral mediterráneo, rodeada por naranjos. El subsuelo pertenece a margas triásicas coronadas por un nivel dolomítico. Por todo ello, considera que el impacto sería bajo o moderado durante el período de actividad de la cantera y muy bajo, una vez acabada y restaurada ésta. Además, recomienda la adopción de algunas medidas correctoras que han quedado recogidas como condiciones en esta declaración de impacto ambiental.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales, y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean aplicables, y en especial de la licencia municipal, la extracción de materiales denominada Artana I, que afecta al término municipal de Artana, con las condiciones siguientes:  
1. La explotación tendrá que mantenerse orientada hacia el NW para reducir el impacto visual desde la carretera local Betxí-Artana (CS-230).  
2. La morfología final de restauración será un área de relieve llano donde se escampará convenientemente la tierra vegetal retirada antes de la extracción.  
3. No se permite la creación de escombreras fuera del área delimitada por el proyecto y cualquier talud que fuera inevitable crear tendrá que ser revegetado convenientemente con especies autóctonas.  
4. La explanación final tendrá que contar con un sistema perimetral con vallas, caballones o motas con objeto de controlar el desagüe del área y conducirlo hacia los cursos naturales.  
5. Aunque el destino del área se prevé que sea agrícola de regadío, habrá que prever también una siembra de herbáceas, así como su riego y mantenimiento, para mejorar la estabilidad del suelo frente a la erosión.  
6. Se realizarán riegos diarios del camino de acceso, desde la carretera, y de la plataforma de la cantera donde se realicen las tareas de carga.  
7. Habrá que adecuar el presupuesto de restauración con objeto de incluir los costes de los acondicionamientos anteriores y acciones derivadas.  
8. Si durante la explotación de la cantera, se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular tiene la obligación de ponerlo en conocimiento de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia inmediatamente, así como de adoptar las medidas pertinentes para su protección y conservación.  
Segundo  
Dar cuenta al Servicio de Inspección del inicio de la actividad antes de obtener las autorizaciones administrativas.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno. No obstante, podrán utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 11 de abril de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 270/94-AIA, sobre el proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del término municipal de Palomar (la Vall d'Albaida).  
Resultando que, con fecha 17 de octubre de 1994, el Ayuntamiento de Palomar remitió a la Conselleria de Medio Ambiente el documento urbanístico del proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio, junto con el correspondiente estudio de impacto ambiental,  
Resultando que, de acuerdo con el artículo 21 del Decreto 162/1990, Reglamento de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, con fecha 2 de diciembre de 1994, se solicitó telefónicamente y por escrito al Ayuntamiento de Palomar que remitiera los certificados de exposición pública y aprobación provisional del proyecto y el estudio de impacto ambiental, a fin de completar el expediente y continuar su tramitación,  
Resultando que, tal y como prevé el artículo 18 del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, se han efectuado consultas a los siguientes organismos: servicios territoriales de València, Servicio de Planificación de los Recursos Hidrológicos y Servicio de Residuos y Contaminación, de la Conselleria de Medio Ambiente; Dirección General de Patrimonio Artístico, de la Conselleria de Cultura; y Servicio de Protección Civil, de la Conselleria de Administración Pública, a fin de que comunicaran sus observaciones sobre el proyecto,  
Resultando que, con fecha 22 de marzo de 1995, el Ayuntamiento de Palomar remitió a la Conselleria de Medio Ambiente la documentación solicitada,  
Resultando que el estudio de impacto ambiental ha sido expuesto al público, por el plazo de un mes, mediante un anuncio del Ayuntamiento de Palomar publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de València, número 29, de 3 de febrero de 1995, sin que se haya presentado ninguna alegación, según el certificado que consta en el expediente,  
Resultando que los informes recibidos de las consultas realizadas se resumen en los siguientes apartados:  
a) Servicio de Residuos y Contaminación:  
El Plan Estratégico de Infraestructuras de Tratamiento de Residuos Sólidos Urbanos de la Comunidad Valenciana incluye Palomar en la Unidad de Gestión de la Safor-Vall d'Albaida, que dispone de una planta de compostaje en Ador. Actualmente Palomar trata sus residuos en estas instalaciones sin ningún problema. En cuanto a los residuos inertes, no está prevista la ubicación de ningún vertedero en el propio municipio. A pesar de ello, es conveniente que se efectúe la correspondiente reserva de suelo para la eventual ubicación de un sistema de tratamiento ante la posibilidad de tener que hacer uso en circunstancias especiales debido a una alteración temporal de la gestión habitual de los residuos. Esta reserva de suelo tendrá una superficie de 0,5 ha.  
b) Dirección General de Patrimonio Artístico  
Una vez consultado el Inventario de Yacimientos Arqueológicos, se comprueba que no se ha realizado el inventario en este término municipal. Por ello, se solicita que el Ayuntamiento de Palomar realice una prospección general por medio de un técnico arqueólogo, a fin de determinar si hay yacimientos arqueológicos. En cuanto a los bienes etnológicos, están inventariados los retablos cerámicos de Sant Roc y Mare de Déu dels Desemparats, además de la Nevera del Corral de Diego.   
Considerando que la clasificación del suelo prevista en el proyecto resulta en general adaptada a las características ambientales del municipio. En este sentido, el enclave del término situado en la sierra de Benicadell se clasifica como suelo no urbanizable de especial protección medio natural-paisajes y montes. Igualmente, se protegen los cauces de los ríos y barrancos existentes en el término municipal,  
Considerando que la documentación examinada incluye, entre otras, las siguientes determinaciones:  
- Las vías pecuarias existentes en el municipio se relacionan en la memoria informativa (apartado 1.11) y se incorporan de modo genérico al artículo 101 de las Normas como sistema general de comunicaciones.   
- El tratamiento de las aguas residuales producidas en el municipio se realiza en una estación depuradora municipal, actualmente fuera de uso, que vierte al Barranco de Xunda. Se encuentra pendiente la construcción de una estación mancomunada que se ubicará en el término municipal de Albaida, para la que se prevé una estación de bombeo desde el actual vertido del alcantarillado de Palomar hasta la nueva depuradora.   
- Según la memoria informativa, el vertido de los residuos sólidos urbanos se realiza provisionalmente en la Partida Rendaguanya. Está prevista la ubicación de una estación de transferencia de residuos urbanos, para su traslado posterior a la planta de Ador.   
- No se conocen restos arqueológicos en el término (memoria informativa, pág. 49: estudio de impacto ambiental, pág. 31). A pesar de ello, se protegen la iglesia parroquial, el conjunto del casco antiguo y la ermita, además de dos edificaciones rurales.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del término municipal de Palomar (Vall d'Albaida), con las medidas correctoras incluidas en esta declaración de impacto ambiental, además de lo que indica el estudio de impacto ambiental, en tanto que no entren en contradicción con aquéllas:  
\* De acuerdo con el informe emitido al respecto por la Dirección General de Patrimonio, se tendrán que aÑadir al catálogo de protección de las Normas los retablos cerámicos de Sant Roc y Mare de Déu dels Desemparats, además de la Nevera del Corral de Diego.  
\* Las vías pecuarias existentes en el municipio tendrán que incorporarse al artículo 101 de las Normas Urbanísticas con indicación de su anchura legal, según lo que indica el apartado 1.11 de la memoria informativa. Estas vías pecuarias son las siguientes:  
- Cordel de Alacant (37,61 m)  
- Cordel del Camí d'Ontinyent a Gandia (37,61 m)  
- Azagador del Camí de Bèlgida (10 m)  
- Azagador del Camí de Xàtiva (8 m)  
- Azagador del Camí dels Clots (8 m)  
- Azagador del Camí del Corral de Diego (8 m)  
- Azagador del Camí del Rabosser (8 m)  
Los planos de Ordenación tendrán que grafiar la totalidad de las vías pecuarias del municipio.  
\* En cuanto a la regulación de ruidos, los niveles previstos en las Normas Subsidiarias se adaptarán al modelo de ordenanza municipal sobre ruidos, confeccionado por la Conselleria de Medio Ambiente y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.   
\* La ubicación prevista para la planta de transferencia tendrá que grafiarse en los planos correspondientes. Cuando entre en servicio esta planta, el Ayuntamiento de Palomar procederá al sellado y correspondiente restauración del vertedero incontrolado situado en la Partida de Rendaguanya.  
\* Se tendrá que especificar el destino previsto para las aguas residuales de origen industrial que se produzcan en el suelo apto para urbanizar de este uso. La conexión de esta área a la red general de alcantarillado para el tratamiento en la estación depuradora mancomunada quedará condicionada a las características físico-químicas de las aguas que se produzcan.  
En el caso de que las características físico-químicas de las aguas residuales producidas requirieran la depuración previa al tratamiento conjunto, el Ayuntamiento exigirá a las industrias que se ubiquen la depuración previa de las aguas producidas hasta niveles admisibles para su tratamiento conjunto. En ningún caso se permitirá el vertido de las aguas de origen industrial a la red de aguas pluviales, tal y como seÑala el artículo 63 de la Normativa Urbanística.   
Igualmente, el plan parcial que se redacte podrá efectuar una reserva de suelo dentro de su ámbito para la ubicación de las correspondientes instalaciones de tratamiento. Por lo que respecta a las características exigibles de las aguas residuales producidas en el municipio, el Ayuntamiento incorporará los parámetros recogidos en el modelo de ordenanza municipal de vertidos, confeccionado por la Conselleria de Medio Ambiente y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
\* A los efectos de lo previsto en el artículo 2.4 de la Ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable, se tendrá que grafiar en los planos de información la superficie del término municipal afectada por incendios forestales con posterioridad a la entrada en vigor de la mencionada ley.  
\* Durante el periodo de vigencia de las Normas Subsidiarias el Ayuntamiento de Palomar presentará, con una periodicidad anual y ante la Conselleria de Medio Ambiente, un informe ambiental en el que se dará cuenta del cumplimiento del programa de vigilancia descrito en el apartado 7 del estudio de impacto ambiental, de los efectos derivados de la aplicación de las Normas y del grado de correspondencia de estos efectos con los que prevé el estudio de impacto ambiental. Además de los controles especificados en el citado programa de vigilancia ambiental, se analizarán los siguientes:  
- Aparición de edificaciones dispersas fuera de ordenación.  
- Grado de cumplimiento en la gestión de los residuos sólidos urbanos, inertes e industriales.  
- Grado de ejecución de las obras de infraestructura previstas para garantizar el correcto tratamiento de las aguas residuales y los residuos sólidos urbanos.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 19 de abril de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 084/95-AIA, sobre un proyecto de taller de desguace y compra-venta de maquinaria de obras públicas y minería, cuyo peticionario es P. & SONS, S.L., con domicilio social en C/ Salvador Cardells, 9, 4º, 12600 - Vall d'Uixó (Castellón), cuyas instalaciones se ubican en el polígono industrial Carmaday, parcelas 28 y 29, 12600 de Vall d'Uixó,   
Resultando que la actividad consiste en los trabajos de desguace y recuperación de la totalidad, partes o componentes de maquinaria de obras públicas y minería, procediéndose posteriormente a su reacondicionamiento y almacenamiento hasta su posible venta,  
Resultando que en fecha 16 de marzo de 1995, la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón nos remitió copia del proyecto de actividad, estudio de impacto ambiental y el expediente municipal,  
Resultando que ha estado sometido a exposición pública mediante edicto en el Tablón de Anuncios del Ayuntamiento de la Vall d'Uixó por plazo de 10 días, desde el 4 de noviembre de 1994, sin que se hayan presentado alegaciones, según certificado del secretario del Ayuntamiento, de fecha 8 de febrero de 1995,  
Resultando que, en fecha 6 de abril de 1995 técnicos de esta Dirección General realizaron visita a la zona donde se va a desarrollar la actividad objeto de este expediente, con el fin de cotejar la información recibida.   
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una estimación de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales, el proyecto de "Taller de desguace y compra-venta de maquinaria de obras públicas y minería, cuyo peticionario es P. & SONS, S.L., de acuerdo con todo lo dispuesto en su estudio de impacto ambiental, así como de los siguientes condicionantes:  
1) Con objeto de evitar vertidos a la red de alcantarillado municipal, o accidentales al terreno, se realizará sistemáticamente un vaciado del aceite de las piezas, recogiéndolo en bidones totalmente estancos, y almacenados en un área preparada para ello; dicha área contará con pavimento de hormigón, con las pendientes adecuadas para que conduzcan las posibles fugas o derrames de los bidones de aceite a una arqueta de recogida ejecutada para tal fin. Como alternativa al sistema de pendientes y arqueta, se podrá rodear dicha zona de almacenamiento con un pequeÑo cerramiento a modo de vasija, forrado de material impermeabilizador, de forma que contenga las posibles fugas o derrames de los bidones de aceite.  
2) En caso de existencia de baterías, se retirarán y almacenarán en áreas que cumplan con las mismas condiciones que en el punto 1º.  
3) La cámara de fangos y grasas se limpiará con la suficiente periodicidad para evitar su saturación, de manera que en todo momento funcione correctamente.  
4) Tanto las baterías, como los aceites almacenados, fangos y grasas, así como cualquier otra sustancia susceptible de ser caracterizada como residuo tóxico y/o peligroso derivado de la actividad que se lleva a cabo, será retirada por gestor autorizado.   
5) El titular de la actividad deberá darse de alta en el Registro de PequeÑos Productores de Residuos Tóxicos y Peligrosos, quedando sujeto como tal, a lo establecido en la Ley 2/86 de 14 de mayo, Básica de Residuos Tóxicos y Peligrosos, y en el Real Decreto 833/1988, de 20 de julio por el que se aprueba el reglamento que la desarrolla.   
6) Queda terminantemente prohibida cualquier clase de incineración o combustión.   
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar la presente estimación de impacto ambiental en la forma reglamentaria.  
Valencia, 21 de abril de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 098/95-AIA sobre el proyecto de "Conexión de la Autovía Central con la Carretera C-320, L'Olleria-Bèlgida", promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes.  
Resultando que dicho proyecto forma parte del proyecto básico "11-V-1177(3) Autovía Canals-Agullent de la carretera C-3316" el cual está estructurado en dos subactuaciones específicamente caracterizadas: la primera, la autovía Canals-Agullent propiamente dicha; y la segunda, el proyecto que nos ocupa de conexión de la autovía central con la carretera C-320, L'Olleria-Bèlgida,  
Resultando que el citado proyecto básico 11-V-1177(3) incluye dos estudios de impacto ambiental, correspondientes a las dos actuaciones anteriormente especificadas en que se divide el mismo,  
Resultando que dentro del tramite de evaluación de impacto ambiental iniciado a través del expediente 256/94-AIA para el Proyecto Básico 11-V-1177(3) se solicitó, con fecha 13 de marzo de 1995, ampliación de estudio de impacto ambiental referente a cuestiones que afectan al proyecto de autovía Canals-Agullent propiamente dicha,  
Resultando que como consecuencia de dicha solicitud de ampliación, la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes en fecha 3 de abril de 1995 y basándose en el hecho de que han estado expuestos al trámite de información pública dos estudios de impacto ambiental independientes correspondientes a cada una de las actuaciones mencionadas, solicita se desagreguen las mismas en dos expedientes independientes ante la urgencia de la formulación de la declaración de impacto ambiental de la conexión de la autovía central con la carretera C-320 para proceder a la elaboración del proyecto de construcción y su aprobación definitiva,  
Resultando que con fecha 3 de abril de 1995 se abre el expediente 098/95-AIA sobre el proyecto de "Conexión de la Autovía Central con la Carretera C-320, L'Olleria-Bèlgida", carretera concebida como una primera calzada de una autovía y que afecta a los términos municipales de L'Olleria, Montaberner, Bèlgida, Alfarrasí y Otos, con una longitud total de 11.400 metros, y sobre la que se formula la presente declaración de impacto ambiental,  
Resultando que el estudio de impacto ambiental ha sido sometido a información pública mediante anuncio de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, publicado en el BOE de 29 de septiembre de 1994 y en el DOGV de 28 de septiembre de 1994, habiéndose presentado las siguientes alegaciones e informes según certificación de la Oficina del Plan de Carreteras:  
- Informes de los Ayuntamientos de Cerdà, Canals, L'Olleria, Montaberner y Agullent.  
- 125 alegaciones referentes a cuestiones expropiadoras y a la oposición de los vecinos de la partida "Font del Gandul", de Canals, a la disposición del enlace allí proyectado.  
Entre las alegaciones presentadas, las únicas con referencias al proyecto de conexión de la autovía central con la carretera C-320, son las formuladas por el Ayuntamiento de Montaberner y por el Ayuntamiento de l'Olleria, sin que el contenido de ninguna de ellas haga referencia a cuestiones de carácter ambiental.  
Resultando que, con fecha 18 de noviembre de 1994, se efectuó consulta a los Ayuntamientos de l'Olleria, Montaberner, Bèlgida, Alfarrasí y Otos, así como a los servicios territoriales de Valencia de esta Conselleria de Medio Ambiente, a la Dirección General de Interior de la Conselleria de Administración Pública y a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura,  
Resultando que, en fecha 20 de diciembre de 1994, la Conselleria de Cultura informó sobre el proyecto indicando que en lo que respecta al patrimonio arqueológico, el estudio de impacto realiza propuestas de intervención correctas y temporalmente bien coordinadas. Se indica también la necesidad de evaluar lo referente al patrimonio etnológico,  
Resultando que, en fecha 9 de marzo de 1995, fue efectuada, por técnicos de esta Dirección General, una visita de inspección a la zona afectada por la carretera propuesta.  
Considerando que el Ministerio de Obras Públicas, Transportes y Medio Ambiente y la Generalitat Valenciana firmaron, el 7 de octubre de 1994, un convenio para la realización de actividades de interés común en el itinerario de la N-340 entre Alcoi y Alacant. Como parte de este convenio, la Generalitat Valenciana se compromete a facilitar al MOPMA el proyecto básico, la declaración de impacto ambiental y, en su caso, el proyecto de construcción del acondicionamiento del tramo entre L'Olleria y Bèlgida de la denominada "Variante de Montaberner".  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental,  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de "Conexión de la Autovía Central con la Carretera C-320, l'Olleria-Bèlgida", proyecto promovido por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes, siempre y cuando se cumplan los condicionantes de la presente declaración, relacionados a continuación, así como las medidas protectoras, correctoras y compensatorias descritas en el estudio de impacto ambiental (apdo. 11), en tanto éstas no entren en contradicción con aquéllos:  
1) Respecto de las afecciones producidas sobre las vías pecuarias, el proyecto de construcción deberá garantizar el cumplimiento del artículo 13 de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias (BOE nº 71, de 24-III-1995). Para ello el promotor deberá efectuar consulta a los servicios territoriales de Valencia de esta Conselleria de Medio Ambiente, con el fin de que se valoren las eventuales modificaciones introducidas en las vías pecuarias afectadas por el trazado.  
2) Antes de iniciarse las obras, el adjudicatario de las mismas presentará a la Dirección Facultativa para su remisión a esta Dirección General, el Plan de Obras en el que detallará a nivel suficiente:  
\*La localización de instalaciones auxiliares necesarias para la ejecución de la obra (se situarán las mismas en terrenos desprovistos de vegetación natural, evitándose asimismo la elección de emplazamientos junto al cauce de ríos y barrancos, a fin de evitar vertidos accidentales de sustancias contaminantes).  
\*Los caminos de obra previstos para el acceso a la traza proyectada (se utilizarán preferentemente caminos ya existentes y únicamente en caso estrictamente necesario se procederá a la apertura de nuevos caminos, debiendo someter ésta, en su caso, al procedimiento de evaluación de impacto ambiental en virtud de la legislación de Impacto Ambiental y del artículo. 63 d) de la Ley 3/1993 de 9 de diciembre, Forestal de la Comunidad Valenciana).  
\*Lugares de extracción de materiales así como ubicación de escombreras y vertederos para los materiales no reutilizables en las obras y los residuos producidos en las mismas.  
Los materiales de relleno que fueran necesarios para la ejecución del proyecto, y que no provengan de las excavaciones de las propias obras, se obtendrán de canteras existentes y legalmente autorizadas. En ningún caso se permitirá la obtención de materiales de préstamo en otras áreas, sea cual sea el volumen necesario, si éstas no tienen la consideración de canteras legales en explotación. Si por cualquier causa fuera inevitable la apertura de nuevas canteras o la explotación de canteras actualmente abandonadas, éstas habrán de contar con los preceptivos permisos legales para su explotación y restauración, incluyendo la declaración de impacto ambiental favorable emitida por esta Conselleria.  
Del mismo modo, si fuera necesario utilizar un vertedero para las tierras sobrantes de la obra proyectada, la elección y utilización de éste, de no tratarse de un vertedero de residuos inertes debidamente identificado y legalizado, se deberá someter al procedimiento de estimación de impacto ambiental.  
En ningún caso se permitirá ninguna extracción o vertido indiscriminado, sobre todo en los lechos de los ríos Albaida y Clariano.  
3) En lo que respecta a la restauración de las obras desde el punto de vista ambiental y por tanto a su integración paisajística en el entorno en que se realizan, se incluirá en el Proyecto de Construcción un "Plan de Revegetación y Restauración Paisajística" en el que se plasmarán, con el soporte gráfico adecuado y las partidas presupuestarias necesarias, las medidas propuestas en el estudio de impacto ambiental.  
Dicho Plan de Revegetación y Restauración Paisajística se remitirá a esta Conselleria de Medio Ambiente y en el mismo se incluirán las medidas que se deriven de lo siguiente:  
\*Se suavizarán los taludes, tanto de desmonte como de terraplén, lo necesario de manera que quedando asegurada su estabilidad geotécnica, se asegure también la viabilidad para su correcta revegetación de forma que se evite el arrastre de la tierra vegetal que sobre ellos deberá depositarse.  
Esta tierra vegetal se extenderá sobre todos los taludes formando una capa de aproximadamente 15 cms de espesor y que procederá de las operaciones de desbroce de la propia obra, habiendo sido convenientemente recuperada y acopiada para su uso posterior, previo a la hidrosiembra y la revegetación.  
\*En los taludes de desmonte que presenten un desnivel superior a los 5 m se construirán cunetas de guarda en la coronación de los desmontes, y caces en la arista exterior de los terraplenes, concentrando la escorrentía superficial en bajantes adecuadamente protegidas.  
Para aquellos taludes que superen los 7 metros de altura, se procederá a su escalonamiento introduciendo una berma horizontal intermedia de al menos 1,5 metros de anchura.  
\* Se incluirá además de la hidrosiembra y el ajardinamiento de enlaces, la plantación de especies arbóreas y arbustivas autóctonas adecuadas, en suficiente densidad y número, a ubicar tanto a pie de taludes como en las bermas proyectadas en los mismos a lo largo de toda la traza.  
Deberá estudiarse la adecuación de las especies vegetales finalmente elegidas, no sólo en cuanto a su integración paisajística, sinó en lo que se refiere a su adaptación al medio y a su resistencia a condiciones agresivas de atmósfera contaminada (emisiones de dióxido de nitrógeno, dióxido de azufre, monóxido de carbono, plomo, partículas...).  
Se tendrá en cuenta la posibilidad de utilizar los ejemplares recuperados de las operaciones de desbroce de la traza, procediendo a la recuperación de aquellos ejemplares susceptibles de ser trasplantados.  
\* Se tendrá en cuenta en el Plan de Revegetación el hecho de que todas las obras de fábrica que cruzan la traza de la carretera, es especial cuando ésta discurra por áreas de vegetación natural o de ribera, deberán ser consideradas como puntos de paso para la fauna. Se contemplarán por tanto las medidas necesarias para la limpieza y revegetación de los alrededores de las mismas.  
4) Se realizará un estudio completo de los flujos de evacuación de las aguas superficiales en regímenes extraordinarios, en base a cuyos resultados se proyectarán las necesarias obras de drenaje transversal de la carretera con objeto de que ésta no constituya una barrera al paso de las aguas.  
5) Si durante la construcción de las obras se encontraran restos arqueológicos se comunicará inmediatamente el hallazgo a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, de acuerdo con la Ley 16/1985 de Patrimonio Histórico EspaÑol.  
6) La Dirección de Obra velará especialmente por la conservación y restauración de cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras de construcción del eje viario. Para ello se procederá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, a la retirada de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás elementos o restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en dichas áreas.  
Durante el periodo de garantía de la obra, el contratista de la misma mantendrá y conservará a su costa y en perfecto estado, todas las especies vegetales del proyecto.  
7) El programa de vigilancia ambiental incluirá la realización, durante el periodo de garantía de la obra, de un control mensual de los niveles máximos de inmisión sonora, de manera que en su caso se diseÑarán y ejecutarán las medidas necesarias para evitar la afección sobre las edificaciones próximas a la traza.  
Asimismo durante la fase de construcción, deberán prohibirse los trabajos nocturnos que puedan producir impactos sonoros y/o vibraciones molestas sobre la población.  
El promotor del proyecto será el responsable de llevar a cabo las medidas y actuaciones propuestas en el programa de vigilancia ambiental (apdo. 13 del estudio de impacto ambiental), debiendo elaborar con los resultados obtenidos un informe que será remitido anualmente a esta Conselleria de Medio Ambiente.  
8) En los documentos contractuales del proyecto de construcción definitivo deberá figurar la obligatoriedad, por parte de la empresa adjudicataria de las obras de construcción, del cumplimiento de las medidas correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental, así como el cumplimiento de las medidas previstas en el programa de vigilància ambiental y las que se deriven de los condicionantes de esta declaración de impacto ambiental.  
9) La introducción de modificaciones respecto a la traza o las características de la misma recogidas en el Proyecto Básico, ya sea en el Proyecto Constructivo o mediante modificados al mismo, deberán comunicarse a esta Dirección General, a fin de proceder al análisis de los efectos ambientales previsibles que pudieran derivarse.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 21 de abril de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 192/94-AIA sobre proyecto de "Adaptación de nave avícola a porcina" en la partida Mas Belles del término municipal de Vilanova d'Alcolea (Castellón) y cuyo promotor es D. Alvaro Prats Albella.  
Resultando que la documentación formada por expediente municipal, proyecto y estudio de impacto ambiental ha sido remitido por la Comisión Provincial de Calificación de Actividades de Castellón,  
Resultando que el objeto del proyecto es adaptar una nave de cebo de pollos de 100 x 11'5 metros para cebo de cerdos. La explotación tras la presente modificación quedará con una capacidad de 1.500 cerdos de cebo y 13.000 pollos de engorde. En la nave para cebo de cerdo se excavarán ocho zanjas para purines de 49'5 metros de longitud y de 1 metros de anchura y de profundidad respectivamente,  
El sistema de producción será de integración de forma que recibidos los lechones de 8 semanas de edad se cebarán en lotes de 10 a 11 por cuadra hasta alcanzar un peso vivo de 95 kg y ser transportados a matadero. Se realizarán dos cebas al aÑo.  
En la nave de pollos se realizarán 5 cebas al aÑo dejándola 20 días en vacío sanitario entre ceba y ceba.  
Resultando que en el expediente municipal se observa el informe del arquitecto municipal que indica que ".. la obra que se pretende realizar se encuentra enclavada en suelo no urbanizable (rústico), y el planeamiento de este municipio no contempla para este suelo medidas de especial protección, está afectado por la disposición transitoria 3ª 1.b) de la Ley 4/92, sobre Suelo No Urbanizable, que no permite la realización de obras. Por lo que dadas las características de la obra solicitada debe remitirse el expediente a la Comisión de Urbanismo para que considera si es preceptivo o no la autorización previa".  
El informe del jefe local de Sanidad indica que "..las medidas correctoras que se describen en la memoria se estiman suficientes; en la misma zona o en sus proximidades no existen otras actividades análogas que puedan producir efectos aditivos".  
Resultando que se ha procedido al trámite de información pública mediante inserción de edictos en el tablón de anuncios del Ayuntamiento y en el Boletín Oficial de la Provincia, y notificación personal a los vecinos inmediatos al lugar de emplazamiento de la actividad. Durante el periodo de información pública no se han presentado alegaciones,  
Resultando que la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón indica que "...parece lógico pensar que -en los municipios que en la actualidad carecen de suelo no urbanizable sin nivel de protección- a parte de los trabajos necesarios para la utilización agrícola, ganadera, forestal, cinegética o análoga de que sean susceptibles los terrenos conforme a su naturaleza, puedan también autorizarse pequeÑos almacenes e instalaciones vinculadas directamente a la explotación natural de la tierra, siempre que medien los previos informes favorables de la Conselleria de Agricultura y de la Conselleria de Medio Ambiente emitidos". Posteriormente se amplió el informe indicando que "...el interesado ha acreditado estar en posesión de la correspondiente licencia que habilita el uso ganadero en la edificación en la que ahora, manteniendo tal uso, se pretende instalar especies distintas para su cebo. A la vista de ello y dado que se conserva el uso ganadero preexistente y las obras a ejecutar no suponen un incremento de volumen, se entiende que no resulta exigible la autorización previa de esta Conselleria, lo que no excluye la intervención municipal en orden a resolver la necesaria licencia de la sobras para la reforma interior del edificio",  
Resultando que el estudio de impacto ambiental, en el apartado "Eliminación de residuos", indica que los purines o mezcla de deyecciones de los cerdos y aguas de limpieza producidos por la granja son albergados en las zanjas interiores de las naves debidamente impermeabilizadas y cubiertas. De las zanjas es extraído el purín dos veces al aÑo en septiembre y marzo, resultando suficiente la capacidad de las fosas de purín de 586 metros cúbicos para albergarlo con este ritmo de extracción. La producción total de nutrientes por el purín producido anualmente en la granja será, para los 1.300 metros cúbicos producidos al aÑo, de 2.750 kg de nitrógeno, 385 kg de fosfatos y 3.300 kg de potasio; siendo la superficie sobre la que se aplica de 80 hectáreas de almendros y 40 hectáreas de olivos. El purín se aplicará mediante cuba hermética y evitando la proximidad de vías de comunicación y núcleos habitados; enterrándose inmediatamente para evitar malos olores y la pérdida de elementos fertilizantes sobre todo nitrógeno.  
La gallinaza se extrae con pala mecánica directamente sobre remolque que la transporta a los campos de cultivo enterrándose inmediatamente con vertedera profunda.   
Resultando que los animales muertos serán eliminados mediante su incineración en horno crematorio. La instalación se cerrará con malla galvanizada de 2 metros de altura y borde superior inclinado hacia el exterior. En las entradas a las naves se dispondrán paquetes de bolsas de plástico para los pies que impidan al ser calzados por las visitas la propagación de enfermedades. Se dispondrá de vado sanitario a la entrada del recinto,  
Resultando que le fue solicitada ampliación de la documentación en los siguientes puntos:  
- Tratamiento al que se van a someter los residuos ganaderos que los hagan apropiados para su uso como abono agrícola.  
- Localización en plano catastral de las parcelas de cultivo donde se va a aprovechar el abono orgánico.  
- Valoración de los efectos negativos que pueden originarse del vertido de estos desechos sobre el medio receptor teniendo en cuenta las dosis y características de los cultivos, permeabilidad del suelo, zonas de abastecimiento de aguas, olores, etc.  
- Localización de la actividad en plano cartográfico a escala 1:25.000.  
Resultando que en contestación a este requerimiento se ha presentado ampliación en el que se indica "...que el tratamiento a seguir consiste en aplicar en las fosas de purines un producto biológico autorizado inocuo para el medio ambiente y anticorrosivo, compuesto por una selección específica de bacterias, levaduras, hongos y enzimas sobre soporte mineral con agentes perfumantes, la cual produce sobre el purín los siguientes efectos:  
 - Digestión de fibras de celulosa, proteínas, cuerpos grasos y materia orgánica en general, predegradándose los residuos.  
 - Disminución drástica de la producción de olores.  
 - Licuación del purín facilitando la operación de bombeo, la aplicación y la limpieza de las instalaciones.  
 - Rebajar la demanda biológica de oxígeno.  
 - Tamponar en parte el aumento de pH de los purines.  
 - Disminución de la presencia de elementos patógenos.  
 - Mejorar la calidad del purín, como abono al equilibrar su contenido en nitrógeno, fósforo y potasio.  
El producto se aplicará sobre las zanjas de purín a la dosis de 200 centímetros cúbicos cada 100 cerdos la primera semana, y 40 centímetros cúbicos cada semana siguiente.  
Con el tratamiento se reducirá la presencia de moscas en la explotación ya que estas se reproducen en las costras que se forman sobre los purines.  
Resultando que la gallinaza producida en cada pollada es extraída inmediatamente desde el piso impermeable de la nave mediante pala mecánica y directamente sobre remolque distribuidor que la transporta como abono orgánico a fincas rústicas enterrándose inmediatamente,  
Resultando que conforme se indica en la documentación los purines se aplicarán en campos de almendros, olivos y frutales a razón de 0'9 litros por metro cuadrado y aÑo; y a razón de 0'43 kilos por metro cuadrado y aÑo de gallinaza.  
Considerando que deberá realizarse un seguimiento mediante el análisis de los purines antes y después del tratamiento con el fin de comprobar la efectividad del mismo. Estos análisis se realizarán después del primer ciclo de engorde. En función de los resultados obtenidos se estudiará la necesidad de ampliar el sistema de tratamiento o se considerará suficiente,  
Considerando que la zona donde se ubica la actividad presenta áreas de problemas de permeabilidad alta por porosidad, fisuración y karstificación por lo que deberá limitarse el vertido en las áreas donde el material geológico tenga estas características,  
La gallinaza, previa su utilización en campos agrícolas, deberá completar en estercolero su proceso de fermentación.  
Considerando que deben crearse elementos de mimetización natural como pantallas de especies arbóreas que faciliten la integración de la instalación en el medio,  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
 Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales el proyecto de "Adaptación de nave avícola a porcina" en la partida de Mas Belles del término municipal de Vilanova d'Alcolea (Castellón), y cuyo promotor es D. Alvaro Prats Albella, atendiendo a lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental y las siguientes condiciones:  
1.Con el fin de conocer la eficacia del tratamiento propuesto se realizará un análisis del producto obtenido en el primer ciclo de producción tras el recibo de la notificación de la presente declaración de impacto ambiental y la preceptiva licencia municipal.  
En función de los resultado obtenidos se deberá completar el sistema de tratamiento si procede, o se podrá aumentar las dosis de abonado por hectárea.  
2.La gallinaza deberá completar su proceso de fermentación en estercolero creado para tal fin en las instalaciones anexas. El estercolero se realizará con material impermeable y dispondrá de fosa de recogida de lixiviados.  
3.Junto al vallado perimetral que debe cerrar las instalaciones se creará un apantallamiento con especies arbóreas que faciliten la integración de las naves en el medio.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 21 de abril de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 050/95-AIA, sobre el proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento del municipio de la Pobla Tornesa (la Plana Alta), promovido por el Ayuntamiento de la Pobla Tornesa.  
Resultando que, con fecha 8 de febrero de 1995, el Ayuntamiento de la Pobla Tornesa remitió a la Conselleria de Medio Ambiente la documentación del proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias, el estudio de impacto ambiental y el certificado de aprobación provisional de ambos documentos,  
Resultando que el estudio de impacto ambiental, incluido en el expediente urbanístico, ha sido expuesto al público por el plazo de un mes mediante anuncios del Ayuntamiento de la Pobla Tornesa publicados en el Boletín Oficial de la Provincia de Castelló de 14 de mayo de 1994, y en el diario "Mediterráneo" de 13 de mayo de 1994,  
Resultando que, según un certificado del Ayuntamiento, durante el período de información pública se han presentado un total de veintidós alegaciones al expediente, ninguna de las cuales se refiere al estudio de impacto ambiental ni incorpora, total o parcialmente, contenidos de carácter ambiental,  
Resultando que, tal y como prevé el artículo 18 del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89 de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, se han efectuado consultas al Servicio Territorial de Castellón, Servicio de Espacios Naturales y Servicio de Residuos y Contaminación, de la Conselleria de Medio Ambiente,  
Resultando que los informes recibidos de las consultas realizadas se resumen en los siguientes apartados:  
a) Servicio de Residuos y Contaminación:  
El Plan Estratégico de Infraestructuras de Tratamiento de Residuos Sólidos Urbanos de la Comunidad Valenciana incluye la Pobla Tornesa en la unidad de gestión de La Plana, la cual dispondrá de una planta de tratamiento y compostaje y un vertedero de rechazos. En lo referente a los residuos inertes, no está prevista la ubicación de ningún vertedero en el propio municipio. Independientemente de estas previsiones, se recomienda que se efectúe la correspondiente reserva de suelo para la eventual ubicación de un sistema de tratamiento, la cual tendrá una superficie de 1 ha.  
b) Servicio Territorial de Castellón:  
Aunque el proyecte contempla el actual vertedero como sistema general, su ubicación no es apta desde el punto de vista geológico por la elevada permeabilidad, además de emplazarse dentro de la zona de policía del Barranc de la Pobla. Por lo tanto, hay que localizar otra área en terrenos de baja permeabilidad. En cuanto al tratamiento de aguas residuales, no se ha grafiado en el plano la reserva de suelo para el sistema de depuración previsto ni se ha definido su superficie en la memoria del proyecto. Por otra parte, el pozo de abastecimiento de agua potable del municipio se localiza en terrenos de elevada permeabilidad y sobre un suelo clasificado como apto para urbanizar industrial. Por lo tanto, habrá que establecer un perímetro de protección, medida que tendrá que hacerse extensiva a las captaciones que abastecen los núcleos de La Marmudella y El Boqueró.  
La zona clasificada como suelo apto para urbanizar industrial incluye un tramo del barranco de la Rambleta, aspecto que habrá que subsanar. Así mismo, se tendrá que garantizar la depuración de las aguas residuales que se produzcan.   
Las ordenanzas de planeamiento definen como suelo no urbanizable de protección especial-cauces naturales el constituido por los cajeros de los barrancos, la zona de servidumbre (5 m) y la de policía (100 m). Aún así, en los planos de ordenación sólo se grafían como suelo protegido los cajeros de los barrancos, aspecto que habrá que subsanar. El Ayuntamiento tendrá que elaborar ordenanzas municipales tendentes a evitar el vertido incontrolado de materiales inertes, industriales y urbanos a lugares inadecuados. El planeamiento incluirá, así mismo, ordenanzas sobre el vertido a la red municipal de aguas residuales.  
En cuanto a la calificación del suelo no urbanizable, se ha optado por basarse en los usos actuales del suelo. Esto da como resultado un mosaico de pequeÑas unidades, en especial en las laderas del Bartolo i la Marmudella. Con objeto de mantener una coherencia en esta unidad paisajística adyacente en el paraje natural del Desert de les Palmes, se considera conveniente la inclusión de una nueva categoría de suelo no urbanizable protegido (SNU de protección paisajística).   
Finalmente, aunque las vías pecuarias existentes en el municipio se han determinado en el plano de ordenación nº 1, la leyenda del plano tendrá que incorporar la anchura legal, además de grafiarse cada vía con su anchura. Por otra parte, a causa de las obras de carreteras que la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes está ejecutando en el término, se han visto afectadas varias vías pecuarias, las cuales modifican su trazado. El Ayuntamiento tendrá que adquirir el compromiso documental de reseÑar en los documentos definitivos del planeamiento el trazado y características definitivas de las vías pecuarias afectadas, una vez aprobada la nueva clasificación de las vías pecuarias del municipio.  
Considerando que el estudio de impacto ambiental se limita a analizar de modo muy superficial las incidencias ambientales previsibles del mismo. Esta superficialidad es especialmente destacable en apartados como el inventario ambiental, la valoración de los impactos o la propuesta de medidas correctoras. A pesar de ello, las determinaciones del proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias resultan en general adaptadas a les características ambientales del municipio, en especial por lo que respecta a la clasificación del suelo propuesta. En este sentido, la documentación examinada incorpora, entre otras, las siguientes determinaciones:  
- Se incorpora un listado de treinta y seis elementos singulares, los cuales se califican como suelo no urbanizable protegido-elementos singulares. Estos elementos incluyen yacimientos arqueológicos, elementos arquitectónicos y etnológicos e hitos paisajísticos. Aún así, una vez consultado el Inventario de Yacimientos Arqueológicos de la Comunidad Valenciana, se comprueba que hay, al menos, seis yacimientos inventariados que no parecen corresponder a ningún elemento protegido por las Normas; estos yacimientos son Corral Blanc I i II, Cova del Calvari, Gaidó III, La Rambleta, Muntanya del Calvari y Pla de la Pitja.  
- En cuanto al tratamiento de las aguas residuales producidas en el municipio, de la documentación examinada parece deducirse la existencia de una depuradora, pero de la cual no se indica más que la situación, puesto que no se hace ninguna alusión a superficie, capacidad o estado de funcionamiento. En cuanto a los núcleos dispersos, el estudio de impacto ambiental seÑala la futura conexión de La Marmudella (sistema 2- relieves sobre materiales metamórficos) a la red de alcantarillado general, mientras que para el Boqueró (sistema 5-aluvial) y el suelo apto para urbanizar industrial (sistemas 4-cordilleras separadas por depresiones, y 5-aluvial), se indica la necesidad de establecer sistemas de depuración propios.  
- Por lo que respecta a los residuos sólidos urbanos, se determina la ubicación actual del vertedero municipal; aún así, éste se ubica en terrenos no aptos para este fin, atendiendo a la permeabilidad de los terrenos y la proximidad del Barranc de la Pobla.  
- Las vías pecuarias existentes en el municipio aparecen recogidas en el plano I22 (infraestructuras) y en el correspondiente apartado de la memoria informativa, además del plano nº 1. A pesar de ello, no se han incluido en la normativa urbanística de manera expresa, con indicación de su nombre y anchura legal.  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Decreto 182/1992, de 10 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se modifica el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de revisión de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de la Pobla Tornesa (la Plana Alta), siempre que se cumplan las medidas correctoras que se seÑalan a continuación, además de las que se incluyen en el estudio de impacto ambiental del proyecto, en tanto que no entren en contradicción con aquéllas:  
\* Atendiendo al carácter permeable de la actual ubicación del vertedero de residuos sólidos urbanos, las Normas Subsidiarias tendrán que localizar la correspondiente reserva de suelo en terrenos aptos, de baja permeabilidad, y alejados de núcleos habitados, de acuerdo con las directrices del informe emitido al respecto por el Servicio Territorial de Castellón de la Conselleria de Medio Ambiente. Esta reserva tendrá una superficie no inferior a una hectárea, se clasificará como sistema general y se incorporará a la documentación gráfica y escrita de las Normas.   
\* Respecto a la estación depuradora actual, se tendrá que grafiar en el plano correspondiente la superficie ocupada, con la clasificación de sistema general. Igualmente, se determinará la superficie prevista para la eventual ampliación de la depuradora, atendiendo al incremento poblacional previsto y a la eventual conexión a la red general de las aguas residuales procedentes de la Marmudella.  
\* Las Normas Subsidiarias tendrán que de establecer un perímetro de protección del Pou de la Rambleta, de un mínimo de 100 m de radio, dentro del cual se prohibirá cualquier actividad potencialmente contaminante del subsuelo. Igualmente, las Normas establecerán perímetros de protección análogos para las captaciones que abastezcan a los núcleos residenciales de El Boqueró y La Marmudella. Estos perímetros tendrán que grafiarse en los planos de ordenación correspondientes e incorporarse a la normativa urbanística de las Normas.  
\* La clasificación como suelo urbano de los núcleo de La Marmudella y El Boqueró quedará condicionada a la solución que se adopte respecto al tratamiento de las aguas residuales producidas, con las siguientes condiciones específicas:  
- La depuradora prevista según el estudio de impacto ambiental para el núcleo de El Boqueró tendrá que grafiarse en los planos de ordenación correspondientes como sistema general.   
- En cuanto al núcleo de La Marmudella, la conexión a la red de alcantarillado y a la depuradora existente quedará condicionada a la capacidad actual de esta depuradora; en el caso de que esta fuera insuficiente para tratar las aguas producidas en el núcleo, se tendrá que reservar suelo para la ubicación de una depuradora independiente.   
\* En cuanto al suelo apto para urbanizar de uso industrial, se tendrá que delimitar éste teniendo en cuenta el cauce del barranco de la Rambleta, que tendrá la consideración de suelo no urbanizable de especial protección, y el perímetro de protección del Pou de la Rambleta.  
\* En los yacimientos arqueológicos y elementos protegidos recogidos en el Catálogo de Elementos Singulares de las Normas (anexo 6 a las Normas Urbanísticas) se tendrá que aÑadir los siguientes elementos catalogados por la Conselleria de Cultura, en tanto que no coincidan con los ya protegidos: Corral Blanc I y II, Cova del Calvari, Gaidó III, La Rambleta, Muntanya del Calvari y Pla de la Pitja. Estos elementos tendrán la consideración de suelo no urbanizable protegido-elementos singulares y se incorporarán, en su caso, al apartado correspondiente de la normativa urbanística de las Normas.  
\* El plan parcial que se redacte para desarrollar el suelo urbanizable de uso industrial habrá de tener en cuenta las siguientes condiciones:  
- Se tendrá que especificar el destino y el tratamiento previstos para las aguas residuales de origen industrial producidas. En el caso de que la depuradora del municipio fuera insuficiente para tratar estas aguas, o que las características físico-químicas de las mismas no permitieran este tratamiento, el plan parcial habrá de efectuar una reserva de suelo para ubicar allí una depuradora con las características adecuadas.  
- Los edificios destinados en más del 10% de su superficie al uso de oficina, comercial, industrial, taller o almacén, contarán con servicios que permitan la recogida de los diferentes tipos de residuos que se generen. Estos servicios consistirán en contenedores o depósitos, dotados con las medidas de seguridad necesarias para evitar contaminaciones, emanaciones, accidentes y molestias.  
- En cuanto a los residuos sólidos asimilables a urbanos, en los viales de nueva creación se reservará suelo para la instalación de contenedores que puedan permitir la recogida selectiva al menos de tres tipos de residuos.  
- Las consideraciones anteriores habrán de ser inexcusablemente tenidas en cuenta por el Ayuntamiento de la Pobla Tornesa antes de la aprobación del proyecto de urbanización del área industrial, así cono de la concesión a cada industria de la correspondiente licencia de actividad.  
\* En lo referente a las características exigibles de las aguas residuales producidas en el municipio, el Ayuntamiento incorporará los parámetros recogidos en el modelo de Ordenanza Municipal de Vertidos, confeccionado por la Conselleria de Medio Ambiente y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.  
\* A los efectos de lo previsto en el artículo 2.4 de la Ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable, se tendrá que grafiar en los planos de información la superficie afectada por incendios forestales con posterioridad a la entrada en vigor de la citada ley.   
\* Las vías pecuarias existentes en el municipio habrán de incorporarse explícitamente a la normativa urbanística como elemento protegido, con indicación de su anchura legal, de acuerdo con la clasificación de las vías pecuarias aprobada según la Orden Ministerial de 21 de mayo de 1981 (Boletín Oficial del Estado de 15 de octubre de 1981). Igualmente, las mencionadas vías se tendrán que grafiar en el plano de ordenación correspondiente con la anchura legal correspondiente, a excepción de su paso por el casco urbano, y se grafiarán en aquél los tramos omitidos. Finalmente, el Ayuntamiento de la Pobla Tornesa tendrá que adquirir compromiso documental, que hace falta reseÑar en los documentos de las Normas Subsidiarias, de incorporar el trazado y las características definitivas de las vías pecuarias que han resultado afectadas por las obras de carreteras en curso, una vez se apruebe la nueva clasificación de las vías pecuarias del municipio.  
\* En cuanto a la calificación del suelo no urbanizable, se ampliará la misma con una nueva categoría de suelo no urbanizable de protección paisajística. Esta categoría se aplicará a los terrenos situados al este del municipio entre la cota 370 m sobre el nivel del mar, por una parte, y el límite municipal y el del suelo no urbanizable de especial protección-paraje natural, por otra, según el plano anexo. En cuanto a las determinaciones de esta categoría de suelo, serán las mismas que las del suelo no urbanizable de especial protección-forestal, aÑadiendo como uso permitido las actividades agrícolas y ganaderas extensivas actualmente existentes.   
\* Durante el período de vigencia de las Normas Subsidiarias, el Ayuntamiento de la Pobla Tornesa presentará, con una periodicidad anual y ante la Conselleria de Medio Ambiente, un informe ambiental en el que se dará cuenta del cumplimiento del programa de vigilancia descrito en el apartado 6 del estudio de impacto ambiental, del efecto derivado de la aplicación de las Normas y del grado de correspondencia de este efecto con el que prevé el estudio de impacto ambiental. Además de los controles especificados en el mencionado programa de vigilancia ambiental, se analizarán los siguientes:  
- Aparición de edificaciones dispersas fuera de ordenación.  
- Grado de cumplimiento en la gestión de los residuos sólidos urbanos, inertes e industriales.  
- Grado de ejecución de las obras de infraestructura previstas para garantizar el correcto tratamiento de las aguas residuales en los diferentes sectores dispersos residenciales e industriales.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno. No obstante, podrán utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 26 de abril de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 026/92-AIA sobre proyecto de legalización de "Granja avícola y centro de clasificación de huevos" en la partida Esparza del término municipal de Chella (Valencia), y cuyo promotor es D. Andrés Fernandez Granero en representación de EFESA.  
Resultando que la documentación formada por expediente municipal y memoria de actividad de granja avícola fue remitida a través de la Comisión Provincial de Calificación de Actividades de Valencia. En el expediente municipal, el informe del ingeniero municipal indica que la propiedad EFESA solicitó, en principio, licencia para apertura y establecimiento de actividad de explotación porcina en noviembre de 1979. El inspector municipal veterinario emite un informe por el que se estima la no concesión de la licencia al no existir tal explotación porcina sino avícola. Por decreto de la Alcaldía se resolvió denegar la licencia solicitada e instando a la propiedad a la presentación de la legalización de la actividad de explotación avícola,  
Resultando que, conforme indica el informe del técnico municipal, la empresa promotora solicitó licencia de establecimiento, apertura y funcionamiento de una actividad de explotación avícola en la citada partida. Para esta nueva solicitud, el jefe local de Sanidad estima como convenientes las medidas correctoras existentes. El informe del arquitecto técnico municipal en el informe certifica el cumplimiento de las ordenanzas urbanísticas aplicables. Concluye el informe del ingeniero municipal indicando que en visita de inspección efectuada como técnico del Ayuntamiento corrobora que las instalaciones se ajustan a las descritas por la propiedad en la solicitud mediante memoria de actividad y proyecto de adecuación de centro de clasificación de huevos,  
Resultando que la actividad propuesta consiste en la cría de gallinas y la explotación y manipulación de los huevos que ponen dichas aves. La actividad se desarrolla en dos naves con capacidad de 10.000 y 20.000 gallinas cada una. Anexo a la nave 1 se encuentra el centro de clasificación de huevos,  
Resultando que una vez vista la documentación presentada se le comunicó al promotor que la actividad propuesta se encuentra sujeta al procedimiento de evaluación de impacto ambiental según la legislación vigente en la materia (Ley 2/1989 de 3 de marzo de Impacto Ambiental, y reglamento aprobado por el Decreto 162/1990 de 15 de octubre). Por tal motivo le fue solicitado que presentase un estudio de impacto ambiental en el que se recogieran los puntos exigidos en la mencionada legislación,  
Resultando que una vez presentado el estudio de impacto ambiental y revisado su contenido se observó que el mismo estaba incompleto por no tratar el apartado de descripción, volumen y tipos de residuos generados con mención expresa de los sistemas de tratamiento y/o eliminación. Asimismo se solicitaba localización de la actividad en plano cartográfico a escala 1:25.000; y plano de planta donde se localicen los diferentes elementos que componen la actividad,  
Resultando que transcurrido bastante tiempo sin completar la documentación se remitió escrito al promotor reiterando presentarse la citada ampliación de acuerdo con el artículo 92.1 de la Ley 30/1982, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común con la advertencia que, transcurridos tres meses sin recibirla, se producirá la caducidad del expediente y las actuaciones practicadas se archivarán sin más trámite,  
Resultando que en contestación a este requerimiento el promotor presentó la documentación complementaria solicitada en su día,  
Resultando que se ha procedido al trámite de información pública del estudio de impacto ambiental mediante inserción de edictos en el tablón de anuncios y Boletín Oficial de la Provincia. Durante el periodo de información pública no se han presentado reclamaciones según diligencia efectuada por el secretario del Ayuntamiento de Chella,  
Resultando que conforme indica el estudio de impacto ambiental, los residuos procedentes de la actividad están estimados en 2.000 kg diarios. Estos residuos son almacenados en dos balsas de obra de fábrica revestidas con mortero y localizadas en cada uno de los extremos de las dos naves existentes, con un volumen estimado de 200 metros cúbicos que permite un almacenamiento para un máximo de 60 días. Los residuos son utilizados como abono de huertas, con destino fundamentalmente para cultivos de tabaco, cebolla, fresón, naranjos, e incluso olivos, siendo las dosis variables en función del tipo de terreno y del propio cultivo.  
Considerando que, a parte de las balsas de obra de fábrica existentes en cada nave, la gallinaza es acumulada en balsas de tierra en las proximidades de las instalaciones. Estas instalaciones deben corregirse impermeabilizando las balsas. Previo a la utilización de la gallinaza como abono orgánico en campos agrícolas deberá realizarse un proceso de fermentación que garantice la obtención de un producto adecuado. En este proceso de compostaje se controlará la temperatura, humedad, los olores y la proliferación de agentes patógenos,  
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de legalización de "Granja avícola y centro de clasificación de huevos", en la partida Esparza del término municipal de Chella (Valencia), y cuyo promotor es D. Andrés Fernandez en representación de EFESA, atendiendo a lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental y siempre que se cumplan las siguientes medidas:  
A) Medidas correctoras.  
1.Las balsas de tierra existentes en las proximidades de las instalaciones deberán impermeabilizarse, así como las conducciones y demás instalaciones necesarias en los depósitos de regulación y tratamiento de la gallinaza.  
2.Deberá procederse a la fermentación controlada de la gallinaza de forma que se garantice la obtención de un adecuado abono orgánico. En este proceso debe controlarse la temperatura, la humedad, la no proliferación de malos olores y agentes vectores.  
B) Programa de vigilancia ambiental.  
1.Se presentará en este Servicio en un plazo no superior a los cuatro primeros meses contados a partir del recibo de la notificación de la presente declaración de impacto ambiental, el seguimiento previsto en la fermentación de los residuos ganaderos, así como impermeabilización y mejoras llevadas a cabo en las balsas.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 28 de abril de 1995  
DECLARACIóN DE IMPACTO AMBIENTAL  
Visto el expediente 017/95-AIA sobre un proyecto de instalación de cogeneración con dos motores de gas natural, marca Waukesha modelo H-24 GLD, de 314 Kwe cada uno, de la empresa ESTILOS CERAMICOS SA, CIF A-12.087.763, con domicilio social en la Ctra. Castellón - Alcora km 16,4 de San Juan del Moro (Castellón).  
Resultando que, en fecha 18 de enero de 1995, D. Juan Terrádez Marco, ingeniero industrial, DNI 22.680.288, como director de las instalaciones de cogeneración para Estilos Cerámicos SA, remitió el proyecto y estudio de impacto ambiental,  
Resultando que en fecha 29 de marzo de 1995, D. Juan Terrádez Marco remitió anexo con correcciones al estudio de impacto ambiental, referentes al cálculo de las chimeneas,  
Resultando que, en fecha 7 de abril de 1995, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón remitió copia del estudio de impacto ambiental, del proyecto de ejecución, y del estudio de la instalación eléctrica en régimen especial,  
Resultando que ha estado expuesto al público la solicitud de autorización administrativa y el estudio de impacto ambiental, mediante anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón nº 20 de 16 de febrero de 1995, sin que se hayan presentado alegaciones, según certificado del Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón, con fecha de entrada en esta Conselleria de 19 de abril de 1995.   
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento,  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación,  
Considerando que el artículo quinto de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley,  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del Conseller de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de instalación de cogeneración con dos motores de 314 Kwe cada uno, a base de gas natural, promovido por la empresa ESTILOS CERAMICOS S.A., de acuerdo a las previsiones del estudio de impacto ambiental y de las condiciones y precisiones siguientes:  
1) El aceite del sistema de lubricación, posibles derrames del motor, filtros procedentes de los circuitos de trasiego del aceite, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo tóxico y peligroso, será adecuadamente almacenada y etiquetada, y entregada a gestor autorizado, según lo dispuesto en el Real Decreto de 20 de Julio de 1988, nº. 833/1988, de Residuos Tóxicos y Peligrosos. Por ser productor de residuos tóxicos y peligrosos, la empresa estará sujeta a todo lo dispuesto en el anterior Real Decreto, así como a la Ley 20/86 de 14 de mayo.  
2) Las emisiones de gases a la atmósfera estarán en todo momento dentro de los límites marcados por el cuadro 27 ("Actividades industriales diversas no especificadas en este anexo"), del Anexo IV ("Niveles de emisión de contaminantes a la atmósfera para las principales actividades industriales potencialmente contaminadoras de la atmósfera"), correspondiente al Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre de Protección del Ambiente Atmosférico.  
3) Todos los gases de escape procedentes de la combustión en los motores, saldrán al exterior a través de chimeneas que cumplirán en todo momento con la Orden de 18 de octubre de 1976, sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera.  
4) Se dotará a la instalación de la infraestructura permanente que permita, en cualquier momento, la toma de muestras para el control, inspección y vigilancia del nivel de emisiones.   
5) Se incorporarán los silenciadores y equipos necesarios para la reducción de los niveles sonoros, de forma que no se transmita a posibles viviendas, casas de campo y en general cualquier edificación próxima, más de 40 dB(A) diurnos (de 8 h. a 22 h.) ni más de 30 dB(A) nocturnos (de 22 h. a 8 h.).  
6) Se realizará un control anual de los niveles y de la composición de gases emitidos a la atmósfera por una empresa colaboradora de la Administración. Dicho control cumplirá los requisitos exigidos en el Decreto 833/1975, de 6 de febrero, por el que se desarrolla la Ley 38/1972, de 22 de diciembre, de Protección del Ambiente Atmosférico, siendo los resultados remitidos a esta Dirección General.  
7) Con el fin de reducir las emisiones de NOx, se aconseja la instalación de un sistema catalítico de reducción selectiva, u otro procedimiento análogo, que elimine gran parte del contenido de NOx de los gases de escape.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 28 de abril de 1995  
RESOLUCIóN  
La declaración de impacto ambiental del expediente de extracción de áridos en el río Mijares, en el término municipal de Almassora, promovido por la empresa CYES, SA, de fecha 6 de septiembre de 1994, incluía entre sus condicionantes la elaboración de un proyecto de restauración del área afectada por la actividad, basado en su regeneración mediante un sistema de lagunas artificiales de perímetro irregular y redondeado, con profundidad variable entre 20 y 180 cm, e islas interiores no inferiores a 50 m2 cada una, realizando en los márgenes plantaciones características de especies de estos ambientes. El proyecto debía ser aportado para su aprobación por esta Conselleria en el plazo de un mes contado desde la fecha de la notificación de la declaración de impacto ambiental.  
Los condicionantes de la declaración de impacto ambiental fueron recogidos como de obligado cumplimiento en la autorización otorgada mediante Resolución de 17 de octubre de 1994 por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
La empresa promotora solicitó dos prórrogas consecutivas alegando en la última de ellas la incompatibilidad de los condicionantes exigidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar para la extracción de áridos en el cauce del río Mijares con los condicionantes de la declaración de impacto ambiental, sin argumentar dicha incompatibilidad.  
Con fecha 27 de marzo de 1995 la empresa promotora presentó escritos y planos en los que justificaba que el nivel del agua se encuentra a 6,74 m por debajo de la cota de excavación autorizada por la Confederación Hidrográfica del Júcar. El nivel del agua subterránea fue comprobado en un pozo existente en el mismo lecho del cauce aguas abajo del lugar de extracción presentando, así mismo, el cálculo teórico del nivel al que se encontraría el agua en toda la superficie de explotación.  
 Considerando que los criterios que condujeron al establecimiento de las condiciones de restauración de la declaración de impacto ambiental estaban dirigidos a la creación, fuera del ámbito de ocupación actual, de un hábitat favorable a la avifauna presente en el cauce del río Mijares y que según el informe presentado por la empresa promotora las lagunas construidas artificialmente quedarían secas por encontrarse el nivel freático muy por debajo de la cota de extracción autorizada por la Confederación Hidrográfica del Júcar, resuelvo:  
Primero. Exonerar a la empresa CYES,S.A. del cumplimiento   
de los condicionantes 4 y 5 de la declaración de impacto ambiental, correspondiente al expediente de extracción de áridos en el cauce del río Mijares, permaneciendo inalterados el resto de condicionantes.   
Segundo. Notificar a las personas interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto de trámite definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero. Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente resolución.  
Valencia, 28 de abril de 1995



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML