Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6747, del 03-04-2012 (2012/3245)

RESOLUCIÓ de 24 de febrer de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental corresponents als termes municipals de Llombai, Guadassuar, Xàbia, (Guardamar-Torrevieja-Orihuela-Pilar de la Horadada), València i Alzira.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6747

Data del DOGV
:   03-04-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/3245

CVE


Data del document
:   24-02-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Guadassuar](javascript:void(0))
    * [Pilar de la Horadada](javascript:void(0))
    * [Torrevieja](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [Llombai](javascript:void(0))
    * [Xàbia](javascript:void(0))
    * [Guardamar de la Safor](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Alzira](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 24 de febrer de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental corresponents als termes municipals de Llombai, Guadassuar, Xàbia, (Guardamar-Torrevieja-Orihuela-Pilar de la Horadada), València i Alzira. [2012/3245]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 45/2006 AIA, 75/2006 AIA, 163/2007 AIA, 167/2006 AIA, 169/2007 AIA i 293/2006 AIA.  
  
València, 24 de febrer de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el servici d'avaluació d'impacte ambiental  
Expedient: 45/2006-AIA.  
Títol: modificació de les normes subsidiàries homologació sector industrial de Llombai (València).  
Promotor: Ajuntament de Llombai (València).  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Llombai i CTV.  
Localització: terme municipal de Llombai (València).  
Descripció del projecte   
1. Objecte de projecte  
El present estudi d'impacte es realitza per a l'homologació sectorial d'una àrea urbanitzable industrial que afecta una àrea de 53,20 ha situada a l'est del nucli urbà de Llombai, entre el riu Magre i la nova autovia que travessarà el municipi.  
Actualment esta zona està classificada com a sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i l'objectiu de l'homologació és la seua reclassificació com a zona urbanitzable per a la ubicació d'un polígon industrial necessari per al desenrotllament del municipi.  
El municipi de Llombai disposa de normes subsidiàries de planejament municipal aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme en 1982.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El municipi de Llombai pertany a la comarca de la Ribera Alta, situada al sud de la província de València de la qual dista aproximadament 30 km. Està travessat pel riu Magre, afluent del Xúquer, que dividix el municipi en dos parts, i deixa el nucli urbà en la part oest. Limita al nord amb Real i Monserrat, al sud amb Catadau i Alfarp, a l'est amb Picassent i a l'oest amb Dos Aguas.  
El sector objecte del present estudi d'impacte ambiental està format per una àrea d'horta que estava intensament cultivada, en la qual no hi ha cap àrea consolidada per l'edificació. El sector està situat sobre sòl classificat com a sòl no urbanitzable, en tràmit de conversió en sòl urbanitzable pel PGOU de Llombai.  
Al sud limita amb el camí de València, que, al seu torn, coincidix amb el límit municipal amb Alfarp i després d'este se situa el sector industrial d'Alfarp (actualment en tràmits d'homologació). Este camí de València és, a més, sendera, de domini públic autonòmic.  
Els seus limites són:  
Pel nord: limita amb el vial proposat per l'ordenació i sòl no urbanitzable.  
Pel sud: limita amb el camí de València i límit municipal.  
Per l'est: limita amb sòl no urbanitzable, en projecte la nova CV-50.  
Per l'oest: limita amb el llit el riu Magre.  
- Planejament proposat  
Les determinacions de l'ordenació estructural són les següents:  
  
La classificació del sòl del sector és la de sòl urbanitzable d'ús industrial. La superfície que es proposa urbanitzar és de 532.000 m² aproximadament. La seua execució es durà a terme amb un sol PAI al costat del sector industrial limítrof d'Alfarp. L'ordenació urbanística detallada estarà composta per :  
Superfície total del sector: 532.000 m².  
Superfície computable: 483.029,73 m².  
Edificabilitat industrial: 289.818 m²t.  
Reserva de sòl dotacional públic.  
Sòl dotacional públic: 199.212 m².  
Sòl dotacional públic viari: 144.909 m².  
Sòl destinat a zones verdes: 48.303 m². L'ús global o dominant del sector plantejat és l'industrial. L'ús preferent és l'industrial i comercial. Els usos compatibles són els hotelers, els recreatius, les oficines, els servicis de vendes automòbil, els magatzems, els equipaments etc. I els usos prohibits són els residencials.  
Hi ha una franja de sòl no urbanitzable de 44.358 m² de protecció de carreteres dins del sector sotmesa a la limitació d'usos que establix la Llei 6/1991, de 27 de març, de la Generalitat Valenciana, Llei de Carreteres de la Comunitat Valenciana.  
La resta de la superfície del sector està destinat a sòl dotacional públic SD. Este sòl dotacional públic es diferencia entre sòl dotacional públic viari i sòl dotacional públic no viari.  
En l'àmbit d'este sector hi ha béns de domini públic no municipal com el camí ramader denominat sendera del camí de València, amb una amplitud de 20,89 m, i que constituïx precisament el seu límit pel sud. Es determina que forma part de la xarxa primària o estructural de destí dotacional públic, per la qual cosa l'aprofitament tipus serà de 0,60 m²t / m²s.  
Un vial pertanyent a la xarxa viària primària interna travessa longitudinalment els sectors urbanitzables industrials de Llombai i d'Alfarp (els dos pendents d'homologació), fins a connectar amb la rotonda d'accés al dos sectors situat en la CV-520, en el terme d'Alfarp. Este entrarà directament en l'eixida X de la futura autovia CV-50.  
  
3. Alternatives proposades   
L'EsIA no fa un examen d'alternatives tècnicament viables per a la ubicació del sector. L'elecció es realitza depenent del que s'ha plantejat en el document de concert previ del PGOU de Llombai que es troba en estos moments en tramitació. Amb esta premissa i després d'un estudi del territori municipal i les seues característiques, es va triar la ubicació més idònia per a la dotació de sòl industrial en el sector objecte del present EsIA.  
Segons l'EsIA, es va triar esta ubicació per la seua idoneïtat de connexió amb la futura autovia CV-50 i per estar en sòl limítrof a sòl urbanitzable d'ús industrial en el terme d'Alfarp segons el concert previ del model territorial presentat a Alfarp en dicienbre de 2004. A més, s'ha creat l'Agrupació d'Interés Urbanístic Alfarp-Llombai amb la intenció de desenrotllar en una única actuació urbanística el PAI del polígon industrial Alfarp-Llombai. La xarxa primària de connexió a este polígon constarà d'una rotonda que s'ubicarà en la CV-520 que donarà accés a través d'un vial primari intern als 2 sectors del polígon  
  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 3 de febrer de 2006 la Direcció Territorial de València va remetre la documentació relativa a la modificació de les NNSS homologació sector industrial de Llombai (València), composta per expedient administratiu, estudi d'impacte ambiental i projecte, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
Es va exposar al públic l'estudi d'impacte ambiental, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons els anuncis publicats en el DOGV núm. 5.038, de 29 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública es van presentar dos al·legacions, i cap d'estes és de caràcter mediambiental, segons consta en el certificat emés per l'Ajuntament de Llombai amb data 5 de desembre de 2005, en els quals s'incloïa el certificat de l'aprovació provisional en el Ple de la sessió del dia 28 d'octubre de 2005.  
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 23 de febrer de 2006 s'emet, per part d'este servici, un requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, i se sol·licita la documentació següent:  
  
- Justificació de la reclassificació del sòl amb risc d'inundació nivell 1, de conformitat amb l'article 22.1 del PATRICOVA, pel qual el sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o urbanitzable. Per això, la necessitat de remetre l'informe, emés pel servici d'ordenació territorial, sobre l'estudi d'inundabilitat de conformitat amb l'article 16 del PATRICOVA a fi de concretar l'àrea afectada per risc d'inundació nivell 1. Així mateix, s'hauran de remetre les mesures correctores adoptades, en funció del dit informe, entre les quals haurà d'establir-se una que garantisca la no afecció a les obres de drenatge transversal previstes pel PATRICOVA.  
  
- Certificat de l'entitat gestora sobre la capacitat de gestió de residus sòlids urbans inerts.  
- Certificat sobre la capacitat de la nova EDAR que es pretén instal·lar per a depurar i assimilar les aigües residuals abocades per les indústries que s'instal·len en el polígon industrial, així com un informe de les activitats industrials que es realitzaran, a fi de conéixer el tipus de residus que es generaran i si seran assimilables per l'EDAR.  
  
- De conformitat amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat del dit increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos exigents legalment implantats.  
- Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que establix la Llei 4/1998, d'11 de Juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
En contestació a este requeriment es rep, amb data 22 de juny de 2007, per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, la documentació remesa per l'Ajuntament de Llombai.  
Amb data 25 de maig de 2006 s'emet, per part d'este servici, el 2n requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, i se sol·licita la documentació següent:  
  
- Informe sobre l'estudi d'inundabilitat remés el 21 de març de 2006 per l'Ajuntament d'Alfarp a la secció de planejament de la Comissió Territorial d'Urbanisme per a poder prosseguir amb el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.   
- Certificat sobre la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts.  
- Certificat sobre la capacitat de l'EDAR de la Mancomunitat del Marquesat per a depurar i assimilar les aigües residuals generades per les indústries que s'instal·len en el polígon industrial, o, si és el cas, de l'ampliació prevista.  
- Informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el que establix la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
En contestació a este requeriment es rep, amb data 22 de juny de 2007, amb data 10 d'octubre de 2006 i amb data 16 de novembre de 2006, per part de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València i per part de l'Ajuntament de Llombai, documentació complementària.  
Amb data 20 de desembre de 2006 s'emet, per part d'este Servici, el 3r requeriment de documentació a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, i se sol·licita la documentació següent:  
- D'acord amb l'article 18 de la normativa del Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), haurà de presentar l'estudi d'inundabilitat aprovat per la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, amb un informe previ favorable de l'organisme de conca competent.  
El mencionat estudi d'inundabilitat haurà de completar-se amb el que establixen les conclusions de l'informe l'estudi d'inundabilitat relatiu a l'homologació modificativa del sector industrial de Llombai (València), amb data 5 d'octubre de 2006, emés pel Servici d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.   
- En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, haurà d'obtindre's informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
- D'acord amb l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, informe favorable de l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la seua disponibilitat i compatibilitat del dit increment amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afectació o menyscabament a altres usos exigents legalment implantats.  
En contestació a este requeriment es rep, amb data 19 de gener de 2007 i 22 de febrer de 2007, per part de Codapa, SL, i de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, documentació complementària.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
En l'expedient incoat s'inclouen els informes següents sol·licitats durant la seua tramitació:  
1. Informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori, amb data 22 de desembre de 2006, sobre l'estudi del paisatge de l'homologació modificativa del sector industrial del municipi de Llombai (València), el qual conclou el següent:  
«... En conclusió cal informar que l'objecte del present informe és l'homologació modificativa del sector industrial del municipi de Llombai (València), el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, i, per tant, no és exigible, de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que, com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
  
Per això, s'emet el present informe en contestació a la sol·licitud d'eixe Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'adjunte l'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per este servici».  
2. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, amb data 7 de maig de 2007, patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, el qual conclou el següent:  
«Per la qual cosa, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics, s'emet informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Ley4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià l'estudi d'impacte ambiental de l'homologació modificativa del sector industrial de Llombai».  
3. Informe del Servici d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, amb data 5 d'octubre de 2006, relatiu a l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa del sector industrial del municipi de Llombai (València), el qual informa que:  
«Vist l'informe de 19 de setembre de 2006, emés per la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre l'estudi d'inundabilitat relatiu a l'homologació modificativa del sector industrial del terme municipal de Llombai».  
«Vist el contingut de l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa del sector industrial del terme municipal de Llombai i l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, s'estima que no és procedent la seua aprovació, ja que no es considera suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, es considera que la valoració del present estudi ha de quedar posposada al coneixement de l'ordenació detallada del sector, en especial les condicions d'ús junt amb el llit del riu, i del compliment dels requisits indicats en l'informe de l'organisme de conca».  
4. 2n informe del Servici d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, amb data 4 de juny de 2007, relatiu a l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa del sector industrial del municipi de Llombai (València), el conclou que:  
«... Conclusions  
Vist el contingut de l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa del sector industrial A-1 del terme municipal de Llombai i els informes emesos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i la Divisió de Recursos Hidràulics de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, s'emet un informe favorable condicionat a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat en considerar suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). L'aprovació de l'estudi d'inundabilitat es considerarà subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (Pla Parcial), i haurà de complir les condicions següents:  
- L'Ajuntament, com a administració competent, haurà de verificar el compliment de les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat i l'establida en l'article 30 de la normativa del pla referent a què l'ordenació detallada del sòl urbanitzable del sector industrial A-1, limítrof amb el llit del riu Magre, haurà de disposar de terrenys destinats a espais lliures i zona verda públics al llarg de tota l'extensió. Els mencionats espais lliures i zones verdes hauran de complir les condicions dimensionades exigides per als jardins per la legislació urbanística aplicable. El tractament i enjardinament serà l'adequat al seu caràcter inundable i de suport d'un ecosistema ripari. En cap cas es podran computar com a zona verda els terrenys ocupats pel llit del riu.  
  
- El promotor haurà de presentar en el Servici d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge els plans d'ordenació del sector SUD A-1 junt amb l'annex de la xarxa de drenatge del projecte d'urbanització del sector Industrial, que haurà de preveure la construcció d'uns canals de protecció en les zones SUD A-2 i A-1 Alfarp que arrepleguen les aigües del drenatge transversal de la futura autovia CV-50, provinents dels barrancs d'Antoní la Sardinera, del Castell i de la senda l'Estepar, així com la canalització del barranc de la Creueta i adequació de la desembocadura, d'acord amb els cabals obtinguts en l'estudi d'inundabilitat.  
D'altra banda, en el moment que l'actuació afecte domini públic hidràulic o zona de policia o a la possible incidència en el règim de corrents, haurà d'ajustar-se al que establix la normativa vigent (text refós de la Llei d'Aigües i la resta de disposicions que la despleguen), igualment s'haurà d'obtindre autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, així com si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània».  
5. Informe de la Divisió de Carreteres de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport de 26 de març de 2007, referent a la informació pública del projecte bàsic i estudi d'impacte ambiental variant de la carretera CV-50. Tram l'Alcúdia-Llombai, en contestació a al·legació presentada per Ajuntaments de Llombai i Alfarp. El mencionat informe conclou que:  
«... es mantindrà la zona de protecció a 50 m de l'autovia sempre que els dits sectors industrials assumisquen la realització de les mesures correctors oportunes a fi d'evitar l'impacte acústic de la nova autovia CV-50 sobre estos sectors, de manera que es complisca la legislació de soroll vigent respecte d'això. Per tant, la realització de les mesures correctores necessàries per a evitar l'impacte acústic negatiu sobre els sectors industrials previstos seran a càrrec dels dits polígons industrials».  
  
6. Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) de 18 de maig de 2006, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració del Marquesat per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel sector industrial de Llombai, el qual conclou que «... Esta entitat de sanejament d'aigües informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR del Marquesat de les aigües residuals generades per l'homologació modificativa del sector industrial de Llombai sempre que es complisquen les condicions següents:...». Entre els quals cal destacar el tercer: «...3. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva, i atés el funcionament actual de l'EDAR, hauran d'estar executades les actuacions previstes (punt 2 de l'informe: en el II Pla director de Sanejament i Depuració de la Comunitat Valenciana sí que establixen actuacions tant en el sistema de tractament com en la xarxa de col·lectors per a l'anualitat de 2008.  
7. Certificat de la mercantil GIRSA (Gestió Integral de Residus Sòlids, SA) de 28 de juliol de 2006, sobre suficiència i capacitat de la gestió de residus sòlids urbans de Llombai en relació amb l'homologació modificativa del sector industrial de Llombai, el qual certifica la capacitat del tractament en la planta de tractament de Guadassuar fins que entre en funcionament el Pla Zonal X, XI i XII a què pertany el municipi de Llombai.  
8. Certificat de la Comunitat de Regants de Llombai de 20 d'octubre de 2006, com a titular de l'explotació dels pous: castell d'Alèdua, les Fontanelles i el Castellar (inscrits en el registre d'aigües), que en la mesura del seu aforament, la dita Comunitat de Regants garantix el subministrament d'aigua en quantitat i qualitat necessàries per a subministrar al polígon industrial Alfarp-Llombai, segons les seues necessitats. A més afig: «...la Comunitat de Regants de Llombai està disposada a realitzar totes les sol·licituds i gestions necessàries per a obtindre de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer l'autorització per al canvi d'ús de l'aigua de reg a ús industrial, i l'augment de volum màxim anual, si és el cas.»  
Afeccions legals  
1. Després de les consultes de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF, CTV i Xarxa Natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
2. PATRICOVA  
L'àmbit de la zona d'estudi està afectat amb risc d'inundació 1 per la zona VC29: con del riu Magre, segons el Pla d'Acció Territorial de caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
Haurà de complir les previsions contingudes en la normativa del Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
3. Vies ramaderes  
L'àmbit del sector proposat afecta el camí ramader denominat sendera del camí de València, amb una amplitud de 20,89 m, i que constituïx precisament el seu límit pel sud.  
D'altra banda, el camí ramader denominat canal Reial d'Aragó, amb una amplària legal de 75,22 m, discorre paral·lela a l'eix del riu Magre. Encara que no penetra en el sector, discorre paral·lel a este i, per tant, s'haurà de respectar el seu domini públic.  
Hauran de ser respectades en tot el seu traçat i amplària d'acord amb el que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Vies pecuàries i la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
4. Rambles i llits  
L'actuació afecta, directament i indirectament, el domini públic hidràulic i o/zona de policia o a la possible incidència en el règim de corrents del riu Magre, situat al llarg del límit oest del sector.  
Es pretén construir una xarxa separativa d'aigües residuals i pluvials perquè les aigües pluvials puguen ser abocades directament al llit públic.  
Haurà d'ajustar-se al que establix la normativa vigent respecte al domini públic del riu Magre (text refós de la Llei d'Aigües i la resta de disposicions que la despleguen); igualment s'haurà d'obtindre autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, així com si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
5. Jaciments arqueològics  
Segons l'EsIA no hi ha jaciment paleontològic identificat, encara que n'hi ha un pròxim en la zona límit amb el Tello, la torre d'Alèdua.   
  
Es presenta informe favorable a l'EsIA als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
6. Infraestructures de transport  
Hi ha afecció a la carretera CV-520 a causa de la xarxa primària de connexió a este polígon constarà d'una rotonda que s'ubicarà en esta carretera i que donarà accés a través d'un vial primari intern als 2 sectors del polígon (Alfarp i Llombai, els dos en tramitació).  
També estarà afectat el sector per la futura autovia CV-50, el traçat de la qual circularà pel límit est del sector.  
Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposats en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, així com la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
Consideracions ambientals   
1. Atenent els criteris litològics i geomorfològics segons els quals el municipi de Llombai s'inclou en el sistema al·luvial-col·luvial. Este està format per depòsits caracteritzats per la mescla de materials procedents d'al·luvions fluvials i erosions de vessant, com a conseqüència de donar-se els dos processos simultàniament. Estan associats a barrancs i rambles d'escàs desenrotllament transversal, com també a la vora de massissos mesozoics.  
Quant a la litologia, la zona d'estudi està format per lloses calcàries terciàries i crostes calcàries quaternàries sobre materials detrítics. En concret la zona en què es realitzarà l'homologació està dins d'una unitat formada per graves i llims, i se li conferixen característiques com ara permeabilitat alta, estabilitat de talussos baixa, vulnerabilitat d'aqüífers baixa.  
Segons la classificació de la FAO (1974) el tipus de sòl existent està format per fluvisòls. Són sòls desenrotllats sobre depòsits al·luvials el material original del qual el constituïxen depòsits, predominantment recents, d'origen fluvial, lacustre o marí. Es troben en àrees periòdicament inundades, a menys que estiguen protegides per dics, de planes al·luvials, cons fluvials i valls pantanoses. Estes planes s'han anat formant per l'acumulació de sediments erosionats de les cadenes muntanyoses de l'interior de la Comunitat Valenciana durant milers d'anys i actualment, encara que de forma esporàdica, continuen rebent aportacions periòdiques a partir dels episodis de riuades i inundacions. Tradicionalment són els sòls utilitzats com a zona d'horta i fruiters en la contornada dels nuclis urbans. Són sòls susceptibles d'aconseguir una elevada productivitat quan es donen circumstàncies d'adequada profunditat, topografies planes i textures equilibrades. Però també tenen limitacions i problemes derivats de la possibilitat de patir inundacions, elevada alçària de la capa freàtica, textures extremes i risc de salinitat.   
  
2. D'acord amb l'EsIA presentat, en l'àmbit d'actuació, no s'ha trobat cap espècie inclosa en els annexos I i II de l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades. Com tampoc s'arreplega cap espècie del Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades (Reial Decret 439/1990, de 30 de març, BOE núm. 82 de 5 d'abril de 1992) actualitzat per les ordenes 29 agost de 1996, 9 de juliol de 1998, 9 de juny de 1999, 10 de març de 2000, 28 de maig de 2001, MAM/2734/2002, de 21 d'octubre, i MAM/1653/2003, de 10 de juny, publicades totes estes en el Boletín Oficial del Estado (BOE).  
Els terrenys objecte d'estudi estan formats per cultius principalment de cítrics i bresquilleres alguns dels quals es mantenen en actiu mentre que altres estan abandonats.  
Segons l'EsIA, a més de la presència de les espècies de cultiu, hi ha formacions de caràcter nitròfil, associades a estos cultius en producció o en procés d'abandó, i, d'altra banda, les formacions nitròfiles i halonitròfiles associades a tot tipus d'ambients com a la vora de camí, terrenys erms, etc., vegetació ruderal i viària. Atés el grau d'antropització, les espècies trobades solen ser d'àmplia distribució cronològica. És prou escassa i poc diversa.  
Cal destacar també la vegetació del llit del riu Magre, ja que este conforma un dels límits del polígon. És un riu sec la flora del qual es caracteritza per la presència de plantes de la família de les gramínies i altres com a baladres.  
No es troben en l'àmbit àrees forestals que hagen patit incendis a partir de l'entrada en vigor de la Llei 4/1992, de Sòl No Urbanitzable.  
  
3. Segons l'EsIA, la zona de cultiu està compresa en una àrea de cultius citrícoles i fruiters, per la qual cosa presenta una fauna constituïda per espècies adaptades a ambients fortament antropitzats.   
El catàleg presentat arreplega aquelles espècies que d'alguna manera o d'una altra es relacionen amb diferents ambients que es donen en la zona en general. Esta llista és una simple recopilació de noms en què s'assenyala la probabilitat de la seua presència en la zona o no. Per la qual cosa és molt bàsica i dóna poca informació sobre la fauna existent en el sector, perquè no assenyala en quins punts es pot trobar predominança de cada espècie ni com fan ús de l'àrea d'estudi, i s'assenyala si és espai vital, de nidificació o quins són els punts més freqüents de pas. Per tant, la informació a este respecte és insuficient, la qual cosa porta a una difícil valoració de la zona.  
En la llista presentada en l'EsIA com a fauna representativa de la zona i que pot estar afectada per l'actuació, no s'han trobat espècies amb algun tipus de protecció d'acord amb el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual es crea i es regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Fauna Amenaçades, en el qual s'establixen categories i normes per a la seua protecció. L'EsIA no especifica l'afecció del projecte a estes espècies que apareixen en la llista.  
  
Segons el que s'ha vist en l'EsIA, no cal indicar la presència d'individus catalogats com d'especial interés o en perill d'extinció, ni es troben en les àrees objecte d'estudi, cap de les espècies del Catàleg Nacional d'Espècies Amenaçades, Reial Decret 439/1990, de 30 de març.  
4. Per al subministrament d'aigua potable del sector industrial proposat es requerix un cabal d'aigua potable de 56,6 litres/s, els que proposa subministrar per mitjà de la utilització de pous de reg existents en la zona, els quals són:  
- Pou núm. 1: pou de la comunitat de regants, l'administrador del qual és el Sr. Vicente Adán Joares, situat en el Castell Alèdua, polígon 2 de Llombai, amb una capacitat de 4.000 l/min. Actualment bombament a la bassa a 300 metres de distància. Allí se situarà una planta potabilitzadora des d'on eixirà la nova infraestructura fins al polígon.  
- Pou núm. 2: el Castellar, polígon 2, a 1,5 km de distància amb 4.500 l/min, connectat a la mateixa bassa que el pou anterior. També pertany a la comunitat de regants.  
- Pou Navarro: situat en la partida d'Escondella en el terme municipal d'Alfarp, amb una capacitat de 17.000 l/min segons l'EsIA, la superfície prevista de sòl urbanitzable industrial és de 53.2 ha, cosa que suposa un cabal d'aigua potable a subministrar de 56,6 litres/s, és a dir, un consum previst de 210.600 m³/any. En l'actualitat, els sòls objecte d'homologació són sòls cultivats en regadiu amb una dotació aproximada anual de 5.500 m³/ha/any, la qual cosa suposa un consum actual de 289.575 m³/any. Per tant, segons la documentació aportada, el consum d'aigua del sector industrial seria menor que el consum actual per a reg, amb una diferència de 78.975 m³/any.  
Es presenta la sol·licitud realitzada a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer amb data 24 de maig de 2005 per a obtindre un informe regulat en l'article 19.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació de Territori i Protecció del Paisatge, sobre disponibilitat de recursos hídrics per als usos previstos en l'ordenació. Destacar que fins a la data no s'ha rebut el mencionat informe.  
No es presenta la sol·licitud ni el certificat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la concessió d'aigües subterrànies del pou núm. 1 de la comunitat de regants, del pou núm. 2 el Castellar i del pou Navarro (excepte proveïment) per a ús industrial, d'acord amb l'article 59 i següents de la Llei d'Aigües; article 104 i següents i concordants del reglament domini públic hidràulic. S'entén que actualment l'ús de l'aigua d'estos pous és el de reg no d'ús industrial, per tant, haurà de tindre resolt l'expedient administratiu que necessita la Llei d'Aigües, per a poder disposar d'estos subministraments.  
Per tant, s'haurà d'obtindre l'informe de la Confederació Hidrogràfica Xúquer de disponibilitat d'estes, a més de tindre resolt els tràmits administratius per al canvi d'ús dels esmentats pous, exigits per la legislació d'aigües, així com tindre resolta la falta d'infraestructures necessàries per a connectar els pous ja existents amb les xarxes de subministrament corresponents.  
Per a l'evacuació d'aigües pluvials i residuals es projecta una xarxa separativa que conduirà les residuals fins a la nova EDAR que s'haurà de construir i que es projecta al costat del polígon en el terme municipal d'Alfarp (homologació sector industrial Alfarp, expedient conjunt 34/2006-AIA). La capacitat d'esta EDAR haurà de respondre com a mínim a una demanda de 2.500 m³/dia.  
Revisada la documentació de l'expedient 34/2006-AIA, en el pla núm. 0.2 xarxa primària, pertanyent al document d'homologació modificativa del sector industrial d'Alfarp (València), s'observa que l'EDAR se situa en l'extrem sud-oest del sector junt amb el riu Magre i a la carretera CV-520. A més, s'observa que no es presenta projecte de l'EDAR del polígon industrial conjunt, amb la qual cosa, no es disposa d'informació sobre:  
- Les característiques tècniques de la mencionada EDAR.  
- Característiques de l'abocament generat (paràmetres de l'abocament).  
- Punts d'abocament.  
-Tipus de dispositiu controlador d'abocament que es va a instal·lar  
- Estudi hidrogeològic per a abocament d'aigües procedents de l'EDAR a domini públic  
Cal recordar que l'abocament d'aigües residuals necessita autorització administrativa prèvia de l'organisme de conca competent (article 100 del text refós de la Llei d'Aigües). D'altra banda, per a la reutilització de l'efluent es requerix autorització o concessió atorgada per esta Confederació.  
D'altra banda, es presenta l'informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR) de 18 de maig de 2006, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració del Marquesat per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel sector industrial de Llombai. Del mencionat informe s'extrau que l'EDAR del Marquesat dóna servici als municipis d'Alfarp, Catadau i Llombai i està dissenyada per a tractar 1.875 m³/dia. En l'actualitat l'influent és de 1.078 m³/dia.   
Com el cabal generat previst per l'actuació és de 1.724 m³/dia, se supera la capacitat de l'EDAR del Marquesat amb la qual cosa, l'esmentat informe conclou que si no es construïx una EDAR pròpia i es pretén connectar el sistema públic de sanejament, hauran d'executar-se les actuacions d'ampliació i millora de la planta previstes per a poder efectuar la connexió efectiva i poder tractar el nou cabal generat.   
Cal destacar que en el II Pla director de Sanejament d'Aigües de la Comunitat Valenciana es preveuen actuacions d'ampliació i millora. S'haurà d'obtindre informació sobre que s'augmentarà la capacitat de la planta i amb això es permetrà la recepció i el tractament de majors cabals dels actuals.  
5. Segons l'EsIA, el clima de Llombai es troba en la zona D, denominada clima de la franja de transició. Este comprén la zona entre la plana litoral septentrional, les muntanyes del NW i l'altiplà Requena-Utiel. En allunyar-se del Mediterrani disminuïx el màxim de la tardor, s'incrementa el màxim secundari de la primavera per la major incidència dels fluxos del W i disminuïx la sequera estival per l'augment de les tempestats.   
Les temperatures mitjanes disminuïxen respecte a la costa per la major altitud, però tant les oscil·lacions tèrmiques diàries com les anuals augmenten, i la mitjana anual del municipi és de 17,7º C, i són juny i juliol els mesos més càlids (25º C) i gener el mes més fred (5º C).   
  
Els totals pluviomètrics anuals oscil·len al voltant dels 550 mm de mitjana. S'observa una època de sequera a l'estiu i s'aconseguix el màxim en juliol amb menys de 20 mm de precipitació. De setembre a desembre la precipitació és més elevada, i és novembre el mes més plujós que aconseguix una precipitació de 88 mm.  
6. Quant a la hidrologia superficial, el polígon industrial proposat limita per l'oest amb el llit del riu Magre, i està travessat per la séquia d'Alèdua.  
A causa de l'ocupació del sòl es passara d'un terreny agrícola a una superfície urbanitzada, la qual cosa implica la pavimentació i l'asfaltat de la majoria del sòl, i suposa una pèrdua de la permeabilitat del terreny i, per tant, una disminució de la humitat del sòl, la qual cosa serà perjudicial tant per a les zones que s'inclouen en el sector com per a les adjacents. Açò implica que la séquia, i les seues ramificacions, reben major aigua d'escolament en l'època de pluja.  
D'altra banda, per a l'eliminació de les aigües pluvials del sector l'evacuació al riu Magre, s'haurà d'obtindre l'autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, prèviament a l'actuació, per a l'abocament de les aigües pluvials (article 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, Reial Decret 849/1986).  
A més, respecte a la séquia d'Alèdua, que travessa el sector proposat, s'haurà de garantir el reg de parcel·les situades fora del sector, per això, l'esmentada infraestructura de reg haurà de ser entubada, soterrada o conservada, al seu pas pel sector.  
Respecte al risc d'inundabilitat, cal destacar que l'àmbit de la zona d'estudi està afectat amb risc nivell 1 per la zona VC29: con del riu Magre, segons el PATRICOVA. Es tracta de tota la zona del sector que limita per l'oest amb la ribera del riu Magre.  
El promotor presenta, en la seua documentació, un estudi d'inundabilitat i una posterior addenda al dit estudi esmenat les deficiències trobades pels tècnics de Conselleria i de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
El segon informe del Servici d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de 4 de juny de 2007, està basat en el contingut de l'estudi d'inundabilitat de l'homologació modificativa del sector industrial del terme municipal de Llombai i en l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, conclou amb l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (Pla Parcial), i haurà de complir unes condicions, les quals seran de compliment obligatori i formaran part de les condicions que s'establixen en el punt segon d'esta declaració d'impacte ambiental.  
  
D'altra banda, en el moment que l'actuació afecte domini públic hidràulic i/o zona de policia o a la possible incidència en el règim de corrents, haurà d'ajustar-se al que establix la normativa vigent (text refós de la Llei d'Aigües i la resta de disposicions que la despleguen), igualment s'haurà d'obtindre autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, així com si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
7. Respecte a les infraestructures de transport, el nou polígon proposat afectarà la carretera CV-520 pel fet que la xarxa primària de connexió a este polígon constarà d'una rotonda que s'ubicarà en esta carretera i que donarà accés a través d'un vial primari intern als 2 sectors del polígon (Alfarp i Llombai, els dos en tramitació).   
També, el sector estarà afectat per la futura autovia CV-50, el traçat de la qual circularà pel límit est del sector.   
Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, així com la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
8. L'instrument de planejament proposat afecta el camí ramader denominat sendera del camí de València, amb una amplària legal de 20,89m, i que constituïx precisament el seu límit pel sud. D'altra banda, el camí ramader denominat canal Reial d'Aragó, amb una amplària legal de 75,22 m, discorre paral·lela a l'eix del riu Magre. Encara que no penetra en el sector, discorre paral·lel a este i, per tant, s'haurà de respectar el seu domini públic.  
La proposta haurà de complir tots els requisits exigits per l'article 12 de la Llei 3/95, que tracta de les modificacions del traçat de les vies pecuàries com a conseqüència d'una nova ordenació territorial. Així mateix, es mantindrà l'amplària legal de les vies pecuàries afectades, establida en 20,89 i 75,22 metres en el tram previst. A més, s'haurà de respectar el caràcter de domini públic dels camins ramaders, ja que la seua superfície no computa als efectes de compliment d'estàndards urbanístics.  
9. L'EsIA no presenta un estudi acústic. S'hauran d'incorporar a l'EsIA mesures correctores per a corregir els efectes provocats per la maquinària i la resta d'elements que poden provocar algun tipus d'alteració del nivell sonor de la zona en la fase d'execució del projecte. A més, hauran de realitzar, a càrrec del promotor, les oportunes mesures correctores per a evitar l'impacte acústic negatiu sobre els sectors industrials previstos. Estes mesures hauran d'establir-se també en el Programa de Vigilància Ambiental.   
L'EsIA no integra en la seua documentació un estudi d'ordenació i protecció del paisatge, es fa referència a l'afecció sobre el paisatge per mitjà del punt 4.1.4 paisatge (pàgines de la 34 a 35 de l'EsIA) pertanyent, al punt 4 inventari ambiental i descripció de les interaccions ecològiques clau (pàgina 23 de l'EsIA). Segons la documentació referida, el paisatge serà el factor que patirà més impacte desfavorable, a causa de l'eliminació d'un paisatge agrícola i l'aparició d'un paisatge industrial. L'efecte sobre el paisatge ocorrerà tant en la fase de construcció com en la de funcionament per l'aparició d'edificacions, persones, vehicles etc., i serà irreversible. L'impacte sobre el paisatge serà perjudicial, d'intensitat alta, d'extensió total o generalitzada, d'efecte immediat, permanent i irreversible.  
D'altra banda, hi ha un informe del Servici de Suport Tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori de 22 de desembre de 2006, sobre l'estudi del paisatge de l'homologació modificativa del sector industrial del municipi de Llombai (València), el qual conclou que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'adjunte l'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per este Servici.  
10. Segons l'EsIA, en l'àmbit d'estudi no es troba cap jaciment arqueològic o paleontològic, o cap d'element etnològic, localitzat en l'àmbit sobre els sòls que es reclassifiquen i passen de ser sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable.  
S'aporta l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, resultat de preveure en l'EsIA estes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància i/o mesures correctores respecte d'això. En el dit informe es destaca la localització en l'àmbit de diversos elements etnològics: el molí d'Alèdua, la xarxa de séquies i els murs de pedra seca. En l'informe s'aprova l'actuació, sempre que, es complisca amb les mesures següents:   
  
- El molí d'Alèdua: no estarà afectat ja que el solar que ocupa quedarà inclòs en la zona verda prevista, i s'haurà de mantindre part del seu entorn i, fins i tot, el seu sistema hidràulic per a poder posar-lo en funcionament o després d'una posada en valor del dit molí. Igualment, la proposta de catalogació i documentació es considera encertada, i s'haurà de presentar la fitxa de l'esmentat element seguint el model de fitxa de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus.  
  
- La xarxa de séquies: sobre estes sí que hi haurà una afecció directa i es proposa la documentació del dit sistema hidràulic. Quant a la séquia d'Alginet, només estarà afectada parcialment i es procedirà a la canalització, i es proposarà el seu estudi i la recuperació dels elements de carreu de les preses d'aigua. En el moment de posada en marxa del projecte s'haurà de comunicar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus l'extracció d'estos carreus per a poder resoldre sobre el museu depositari.  
- L'arquitectura de pedra seca, ribassos o marges: l'informe proposa la utilització de dita tècnica per a la realització dels bancals de les zones verdes enjardinades que genere el nou sector industrial.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en els quals siga preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana. i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2. m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'Avaluació de l'Impacte Ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li aplique, la modificació de les NNSS homologació sector industrial de Llombai (València), sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i supeditat al compliment de les condicions establides en el segon punt d'esta declaració.  
  
  
Segon  
Se supedita l'aprovació definitiva a què es reflectisca en les fitxes de planejament i gestió del sector les condicions següents:  
1. Abans de l'inici de l'execució de les obres haurà d'acreditar, davant d'esta Conselleria, la disponibilitat i compatibilitat dels recursos hídrics necessaris per a garantir el subministrament que generarà el desenrotllament previst.  
2. L'Ajuntament, com a administració competent, haurà de verificar el compliment de les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat i l'establida en l'article 30 de la normativa del pla referent a què l'ordenació detallada del sòl urbanitzable del sector industrial A-1, limítrof amb el llit del riu Magre, haurà de disposar de terrenys destinats a espais lliures i zona verda públiques al llarg de tota l'extensió. Els mencionats espais lliures i zones verdes hauran de complir les condicions dimensionades exigides per als jardins per la legislació urbanística aplicable. El tractament i enjardinament serà l'adequat al seu caràcter inundable i de suport d'un ecosistema ripari. En cap cas es podran computar com a zona verda els terrenys ocupats pel llit.  
  
3. Abans de l'aprovació definitiva d'esta Conselleria, el promotor haurà de presentar, en el Servici d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge els plans d'ordenació del sector SUD A-1 junt amb l'annex de la xarxa de drenatge del projecte d'urbanització del sector industrial, que haurà de preveure la construcció d'uns canals de protecció en les zones SUD A-2 i A-1 Alfarp que arrepleguen les aigües del drenatge transversal de la futura autovia CV-50, provinents dels barrancs d'Antoní la Sardinera, del Castell i de la senda l'Estepar, així com la canalització del barranc de la Creueta i adequació de la desembocadura, d'acord amb els cabals obtinguts en l'estudi d'inundabilitat.  
  
4. D'acord amb l'article 59 i següents de la Llei d'Aigües; article 104 i següents i concordants del Reglament Domini Públic Hidràulic, haurà d'iniciar-se la sol·licitud davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'autorització de concessió d'aigües subterrànies dels pous per a ús industrial i reg, i l'execució del projecte quedarà condicionada a l'obtenció favorable de l'esmentada autorització. En el cas que la dita autorització fóra desfavorable, així haurà d'entendre's també la present declaració d'impacte ambiental.  
5. No es donaran les llicències d'activitat a les indústries fins que no estiga executada i la llista per al funcionament la nova EDAR projectada en el polígon industrial adjunt en el terme municipal d'Alfarp, situada en l'extrem sud-oest de l'esmentat sector, pegada al riu Magre i a la carretera CV-520.  
6. Haurà de tindre resolt el corresponent expedient d'autorització d'abocament de l'efluent de la depuradora i de les aigües pluvials al riu Magre (article 100 del text refós de la Llei d'Aigües) i la complementària autorització o concessió per a la reutilització del dit efluent, abans de l'aprovació definitiva per esta conselleria. Estan prohibits els abocaments al barranc sense depuració prèvia.  
7. L'abocament generat pel desenrotllament urbanístic haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
8. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de la futura CV-50 i de la carretera CV-520, exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, així com la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
9. L'homologació haurà de complir tots els requisits exigits per l'article 12 de la Llei 3/95, de 23 de març, de Camins Ramaders, que tracta de les modificacions del traçat dels camins ramaders com a conseqüència d'una nova ordenació territorial. Així mateix, es mantindrà l'amplària legal dels camins ramaders afectats, establida en 20,89 metres per a la sendera del camí de València i 75,22 metres per al canal Reial d'Aragó. A més, s'haurà de respectar el caràcter de domini públic dels camins ramaders, ja que la seua superfície no computa als efectes de compliment d'estàndards urbanístics.  
10. La xarxa d'aigües pluvials del sector haurà de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.  
11. L'Ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, els certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
12. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i s'indicarà, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat, s'exigiran a les empreses els certificats que acrediten l'entrega dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
  
13. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'amuntegament dels materials a utilitzar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
14. Seran de compliment obligatori les condicions imposades en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de 7 de maig de 2007, respecte dels elements etnològics que estaran afectats per l'actuació.  
15. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les infraestructures de reg, canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. La séquia d'Alèdua haurà de ser entubada, soterrada o conservada, al seu pas pel sector.  
16. Qualsevol desviació o alteració haurà de tindre l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en tot cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.  
17. Per a l'adequació de la zona verda s'haurà d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la seua subsistència. Estes espècies hauran d'utilitzar-se igualment en la restauració dels possibles talussos naturals que s'executen amb motiu de la urbanització.  
18. En el cas que els cultius limítrofs estiguen afectats durant les obres d'edificació, s'hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'estos.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Esta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
  
València, 17 de desembre de 2007. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el servici d'avaluació d'impacte ambiental  
Expedient: 75/2006-AIA.  
Títol: Pla Parcial modificatiu del sector SUBLE PPT1 de Guadassuar.  
Promotor: Ajuntament de Guadassuar.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Guadassuar i CTU.  
Localització: terme municipal de Guadassuar, partida Boquera.  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
El projecte té com a objecte la revisió i la modificació del planejament vigent pel Pla General de Guadassuar, revisat el febrer de 2000, a fi de reclassificar el sector de sòl no urbanitzable de reserva REIC, és a dir, amb prohibició d'implantació d'actuacions a l'empara de DIC, a sòl urbanitzable d'ús terciari.  
  
  
  
El Pla Parcial proposa la modificació del planejament següent: / El Plan parcial propone la siguiente modificación del planeamiento:  
  
El sector proposat comprén una superfície total de 173.106,38 m² i el seu àmbit d'actuació són els terrenys romanents que hi ha entre el sòl urbà consolidat de Guadassuar, la séquia Reial del Xúquer, l'antiga CV-50 i la nova variant de la CV-50.  
Per mitjà del Pla Parcial modificatiu es pretén la reclassificació els terrenys situats dins dels límits següents:  
- Límit nord: séquia Reial del Xúquer.  
- Límit sud: sectors industrials SUBLE PPI1, ARI1, EUI1 i SUBLE PPI2, ARI2, EUI2, este últim en execució. Nucli urbà.  
- Límit est: antiga carretera CV-50, carretera de Chiva, actualment forma part de la trama urbana.  
- Límit oest: carretera CV-50, Chiva-Tavernes de la Valldigna.  
El promotor justifica la necessitat de l'actuació basant-se en els arguments següents:  
- Disposar de sòl d'ús terciari urbanitzat, que per la seua situació geogràfica presenta una elevada aptitud per a la implantació de nous servicis, tant per a satisfer les demandes de les indústries de la zona donada les immillorables condicions d'accessibilitat de la seua localització.  
  
- Preveure les possibilitats d'expansió del nucli de població de Guadassuar, cap a una zona residual d'ús agrícola, que queda estrangulat per tres infraestructures importants, citades anteriorment.  
- La nova classificació de sòl terciari té una perfecta compatibilitat amb l'ús industrial del sòl que és limítrof a este i que està ja parcialment desenrotllat.  
- Desenrotllar la zona verda que per normativa ha de ser objecte de cessió, de manera conjunta a l'enjardinament de la zona de reserva de viari que la legislació sectorial de carreteres obliga. D'esta manera, es pretén definir una estructura que gaudi de l'equilibri just entre edificabilitat i espais lliures, que sàpia donar continuïtat a la trama urbana existent; amb creació d'una zona que, per la seua qualitat i singularitat, contribuïsca a millorar l'oferta d'ús terciari, amb vista a millorar la competitivitat del municipi de Guadassuar.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
- Localització  
El municipi de Guadassuar està enclavat en el centre de la comarca de la Ribera Alta, província de València, prop de la confluència dels rius Xúquer i Magre. Limita al nord amb els termes municipals de Tous, l'Alcúdia, Carlet i Alginet; a l'est amb el terme d'Algemesí; al sud amb els d'Alzira, Massalavés, Montortal i Rosaleny de Benimodo; i a l'oest amb el de Tous.  
- Planejament vigent i proposat  
La classificació del sòl en el terme municipal segons el Pla General de 1997, revisat i refós en el 2000, es resumix en la següent taula.   
  
- Ordenació prevista i usos  
D'acord amb el Pla Parcial modificatiu del sector SUBLE PPT1 i l'estudi d'impacte ambiental presentat sobre este, s'articula un sector no previst en el planejament vigent d'ús terciari, amb una superfície total xifrada en 173.106,376 m²s (dels quals 8.190,722 m² corresponen a xarxa primària adscrita al sector com a reserva de viari corresponent a l'autovia CV 50 Alzira-l'Alcúdia) en la qual es donen els paràmetres urbanístics següents:  
  
  
  
L'edificabilitat que s'assigna al sector en el Pla Parcial, seguix les directrius marcades en el Pla General de Guadassuar. Amb eixa edificabilitat s'obtenen els estàndards legals de dotació que ha de complir l'ordenació prevista. Així doncs, s'obtenen les superfícies següents:  
Dotació de xarxa secundària  
Zona verda ZV=24.758,25 m²s (15,01%>10%)  
Xarxa viària RV + AV =42.920,80 m²s (26,02%>26%)  
Total de superfície de sòl net = 97.236 m²s  
S'establix l'ús característic del sector com a ús terciari, i queda la qualificació següent:  
  
  
  
3. Alternatives  
Per a l'estudi de possibles alternatives, el promotor es regix pel que establix l'estudi d'impacte ambiental que s'adjunta al Pla General de Guadassuar en el qual es distingixen 8 unitats ambientals en el terme municipal, i s'establix per a cada una d'estes una jerarquització dels usos.   
El promotor tria els terrenys classificats en el Pla General com a sòl no urbanitzable REIC, per dos raons fonamentals:  
- El sòl urbanitzable està esgotat en el municipi.  
- Sent l'ús predominant el terciari la ubicació més adequada seria la unitat ambiental 4 (zona periurbana) atesa la seua proximitat al nucli urbà. Dins de la UA 4, el promotor considera la zona que queda a l'oest del nucli urbà la més idònia pel menor impacte produït, les excepcionals Condicions d'accessibilitat.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
Amb data 8 de març de 2006 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre l'estudi d'impacte ambiental, expedient administratiu i projecte relatiu al Pla Parcial modificatiu del sector SUBLE PPT1 del municipi de Guadassuar, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en els periòdics Levante i Las Províncias de 20 de juny de 2005 i en el DOGV núm. 5.033, de 22 de juny de 2005.  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions a l'alternativa ni cap alternativa en competència, segons el certificat de l'Ajuntament que inclou l'acord del Plenari de 21 de desembre de 2005.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 11 de setembre de 2006 s'emet requeriment de documentació, per part d'este servici, a la Secció de Planejament de la Direcció Territorial de València, a fi de completar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, en el qual se sol·licita la documentació següent:  
  
1. D'acord amb l'article 18 del Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), haurà de presentar un estudi d'inundabilitat aprovat per la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, amb un informe previ de l'organisme de conca competent.  
El dit estudi d'inundabilitat haurà de completar-se amb el que establixen les conclusions de l'informe sobre l'estudi d'inundabilitat relatiu al Pla Parcial de Millora modificatiu del sector PPT1 de Guadassuar (València) de 19 de juliol de 2006, emés pel Servici d'Ordenació Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori iHabitatge.  
2. D'acord amb l'article 245 del Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del Domini Públic Hidràulic, que desplega els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües, autorització de l'organisme de conca competent per a l'abocament de les aigües pluvials a llit públic o xarxa de séquies existent.  
3. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, haurà d'obtindre's l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.  
En contestació a este requeriment:  
Amb data 30 d'octubre de 2006, la Direcció Territorial de València remet l'annex a la memòria de l'EsIA i l'annex de memòria de prospecció arqueològica.  
Amb data 22 de febrer de 2007 l'Ajuntament de Guadassuar remet la documentació complementària, composta per estudi d'inundabilitat, autorització de la séquia Reial del Xúquer, sol·licitud a patrimoni.  
Amb data 11 d'abril de 2007, Ennia Ingeniería, SL, remet una còpia de l'informe de patrimoni i l'estudi de prospecció arqueològica  
Sol·licitud d'informes sectorials  
1. Informe del Servici d'Ordenació Territorial de 17 de juliol de 2006, en relació amb el risc d'inundació del Pla Parcial modificatiu del sector SUBLE PPT1 Guadassuar (València), el qual conclou el següent:  
«L'àmbit d'actuació urbanística està afectat per risc d'inundació 6 del PATRICOVA.   
L'estudi elaborat pel CEDEX per encàrrec de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer es basa en el pla global davant de les inundacions en la ribera del Xúquer, està fet a escala 1:2000, i es delimita amb més precisió la zona de risc que la realitzada en el PATRICOVA, i tal com ho establix l'article 15 de la normativa del pla, els riscos d'inundació es determinaran a partir d'estudis oficials i plans aprovats per la Generalitat o per un organisme de conca.  
En els documents aportats, s'afirma la no inundabilitat del sector, encara que no s'inclou la cartografia del CEDEX que justifique que no hi ha risc d'inundació. Documentació que haurà d'aportar-se si es vol eludir l'estudi d'inundabilitat en l'àmbit del Sector PPT1».   
   
2. 2n informe del Servici d'Ordenació Territorial de 19 de juliol de 2006, sobre l'estudi d'inundabilitat relatiu al Pla Parcial de millora modificatiu del sector PPT1 de Guadassuar (València), el qual conclou el següent:  
«Conclusions:  
Vist el contingut de l'estudi d'inundabilitat del Pla parcial modificatiu sector PPT1 de Guadassuar i l'informe emés per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, es considera que no és procedent la seua aprovació en no estimar suficientment complides les previsions del PATRICOVA.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment es considera necessari que el tècnic redactor de l'estudi d'inundabilitat complete este en els termes següents:  
Haurà d'analitzar-se la incidència que pot tindre en els resultats de l'estudi les inundacions produïdes pel riu Magre ja que la cartografia de risc d'inundació en la ribera del Xúquer no inclou la delimitació del risc del riu Magre, fet que, d'altra banda, sí que arreplega el PATRICOVA.  
  
En l'estudi s'hauran de preveure totes les infraestructures existents i justificar, com establix l'article 13 de la normativa del Pla, que amb l'actuació urbanística no es produïx un increment significatiu del risc d'inundació que poguera afectar tercers aliens al desenrotllament previst».  
3. Resolució de la directora general d'Ordenació Territorial de 13 de novembre de 2007, en la qual es resol aprovar l'estudi d'inundabilitat relatiu al Pla Parcial de Millora modificatiu del sector PPT1 de Guadassuar (València), en considerar-se suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). A més, s'indica que s'haurà d'obtindre autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, així com si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
4. Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de 2 d'abril de 2007, patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, el qual conclou el següent:  
  
«Per la qual cosa, vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels servicis tècnics, s'emet informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, l'estudi d'impacte ambiental del Pla Parcial de Millora modificatiu del sector PPT1 de Guadassuar (València) visat pel Col·legi d'Enginyers de Camins, Canals i Ports de València de 02.02.06».  
5. Informe del servici de suport tècnic de la Direcció General d'Ordenació del Territori de 21 de desembre de 2006, sobre l'estudi del paisatge del Pla Parcial de Millora sector SUBLE PPT1 de Guadassuar (València), el qual conclou el següent:  
«...En conclusió cal informar que l'objecte del present informe és la Pla Parcial de millora sector SUBLE PPT1 de Guadassuar (València), el tràmit d'informació pública del qual va concloure amb anterioritat a l'entrada en vigor de la LUV, 1 de febrer de 2006, i, per tant, no és exigible, de conformitat amb l'anteriorment assenyalat, l'estudi d'integració paisatgística, sense perjuí que, tal com s'ha indicat anteriorment, el paisatge actuarà com a criteri condicionant.  
Per això, s'emet el present informe en contestació a la sol·licitud d'eixe Servici Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, i s'assenyala que per la data d'informació pública de l'expedient de referència no cal que s'adjunte l'instrument de paisatge, per la qual cosa no cal emetre un informe respecte d'això per este servici».  
6. Informe de l'entitat de sanejament d'aigües (EPSAR) de 30 de maig de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Guadassuar per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla Parcial de Millora sector SUBLE PPT1 de Guadassuar (València), el qual conclou dient: «...Esta entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR Guadassuar de les aigües residuals generades pel desenrotllament del Pla Parcial de Millora sector SUBLE PPT1 de Guadassuar (València) sempre que es complisquen les condicions següents:...». Entre els quals cal destacar: «...l'abocament generat pel desenrotllament urbanístic de referència haurà de complir els límits d'abocament establits en l'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament d'aigües a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent».  
7. Certificat de l'empresa GIRSA com a titular de la gestió de la planta de tractament de RSUs de Guadassuar, 059/V/RNP/CV, de 23 d'agost de 2005, que certifica que l'esmentada planta de tractament té capacitat suficient per a la gestió dels gestió dels residus urbans, que puguen generar-se en un futur com a conseqüència del desenrotllament urbanístic del sector terciari SUBLE PPT1 AR1 UE1 en el polígon 7 de rústica del terme municipal de Guadassuar amb motiu del nou instrument d'ordenació que es preveu per les normes urbanístiques subsidiàries en tramitació per a la seua aprovació.  
8. Autorització de la Junta de Govern de la séquia Reial del Xúquer de 2 de gener de 2007, per a l'abocament de les aigües pluvials generades pel Pla Parcial de Millora sector SUBLE PPT1 de Guadassuar (València) al llit de la séquia del Rec Nou. Esta autorització està condicionada, i es destaca la condició general segona que determina que: «...Esta autorització no suposa ni exclou les que puguen ser necessàries de l'administració central, autonòmica o local, del requisit de les quals no està eximit el sol·licitant. Independentment de la present autorització i per a l'entrada en vigor d'esta, l'interessat haurà d'obtindre prèviament de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer l'autorització administrativa complementària, de la qual haurà de remetre una fotocòpia a les oficines de la comunitat.   
9. Informe de l'empresa EGEVASA com a gestor del sistema de proveïment en alta de les poblacions de Guadassuar i l'Alcúdia de 2 d'agost de 2007, sobre suficiència de subministrament d'aigua potable per a absorbir la demanda generada pel Pla Parcial de Millora sector PPT1 de Guadassuar, el qual conclou que des de l'actual infraestructura hidràulica de la població, en l'actualitat és viable assumir l'increment previst.   
Afeccions legals  
1. Després de les consultes de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, inventari forestal de la CV, CTV i xarxa natura, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. PATRICOVA  
D'acord amb el PATRICOVA i consultada la seua cartografia, el sector objecte d'estudi està classificat com a zona d'inundació amb un risc nivell 6.   
Haurà d'atendre's a tot el que establix la normativa del PATRICOVA.  
3. Camins ramaders pecuàries  
No hi ha camins ramaders que poden estar afectats per l'actuació proposada.  
4. Rambles i llits  
En el projecte es pretén abocar les aigües pluvials a la xarxa de pluvials, llit públic o xarxa de séquies.  
Haurà d'obtindre els permisos i les autoritzacions pertinents per a l'abocament, tal com s'establix en el Reial Decret Legislatiu 1/01, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el text refós de la Llei d'Aigües i el Reial Decret 849/86, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del Domini Públic Hidràulic que desplega els títols preliminar, I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/85, de 2 d'agost, d'Aigües.  
5. Jaciments arqueològics.  
Segons l'EsIA no hi ha jaciments arqueològics o paleontològic, o d'algun element etnològic.   
Es presenta l'informe favorable a l'EsIA als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.  
6. Infraestructures de transport.  
El sector limita en el seu marge oest amb l'autovia autonòmica CV-50 Alzira-l'Alcúdia, per tant, està subjecte al compliment de la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana.   
Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de vials exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, així com la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat Valenciana.  
7. Infraestructures de transport energètic  
El sector proposat inclou una línia aèria d'alta tensió (220 kV) que ho creua pel nord d'est a oest i una altra línia aèria de mitjana tensió (20 KV) que el travessa de nord-oest a sud, per tot el límit oest pegat a l'autovia CV-50 Alzira-l'Alcúdia.  
Per a la línia d'alta tensió, s'establix una separació de 10 m en projecció horitzontal des dels cables exteriors de la instal·lació fins a l'edificació més pròxima que és l'illa TER I, amb la qual cosa es complix el Reial Decret 3151/1968, de 28 de novembre, pel qual s'aprova el reglament de línies elèctriques aèries d'alta tensió que en l'article 35.2 definix les distàncies mínimes a construccions, edificacions i zona urbana.  
La línia de mitjana tensió es pretén soterrar estudiant el millor traçat, amb l'acord previ amb la companyia subministradora sobre els nous traçats. Hi ha actualment diverses línies elèctriques que creuen el sector, una d'estes és una línia d'alta tensió.  
Haurà d'atendre's, pel que fa a les distàncies mínimes a edificacions, construccions i zones urbanes, al que establix la Llei 54/1997, de 27 novembre, del Sector Elèctric, així com al reglament de línies elèctriques d'alta tensió i a la resta de legislació que se li aplique.  
  
Consideracions ambientals  
El projecte preveu la urbanització d'un sòl amb elevada capacitat agrològica, l'activitat agrícola de la qual en l'actualitat és elevada, i es produïx, d'esta manera, una ocupació de sòl amb potencial agrícola destacat.  
La vegetació natural d'estos sòls ha desaparegut per l'ús agrícola d'estes parcel·les. S'han substituït per cultius principalment de cítrics i fruiter (caqui majoritàriament), amb presència d'espècies vegetals associades a estos cultius. Destacar que en l'actualitat la majoria dels camps de cultiu presents estan en estat d'abandó.  
  
La fauna associada presenta les característiques de les zones de cultiu fortament antropitzades, a més d'estar pegada al nucli urbà, formades per espècies poc sensibles a les modificacions del medi provocades per l'activitat humana.   
L'àmbit objecte d'estudi està afectat per risc d'inundació nivell 6 segons el PATRICOVA. El sector està afectat per les zones: VC28: inundació massiva del riu Xúquer, classificada de risc 1,2, 3 i 5, la VC30: barranc de Benimodo (riu Sec), amb risc 1, 3 i 6, i VC29: con del riu Magre, classificada de risc 1, 3 i 6, que és la que afecta directament el sector de l'estudi amb risc 6 segons el PATRICOVA. S'adjunta estudi d'inundabilitat relatiu al Pla Parcial de Millora modificatiu del sector PPT1 de Guadassuar i una posterior addenda a este, el qual és aprovat per la Resolució de la directora general d'Ordenació Territorial de 13 de novembre de 2007, en considerar-se suficientment complides les previsions contingudes en el Pla d'Acció Territorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
  
Respecte a la hidrologia superficial, en l'EsIA es considera que la nova ordenació i ús del sòl plantejats poden alterar la xarxa superficial de drenatge i el seu funcionament hidrològic. La xarxa de reg queda interceptada per la línia de delimitació del sector, en el projecte d'urbanització s'haurà de tindre present la servitud a mantindre i donar solució per mitjà de la reposició de séquies i es dissenya el traçat més adequat i dimensionat per a continuar donant servici a aquells que el tenien.  
  
Per tot això, serà necessària la reposició per part de l'urbanitzador de tots els servicis i infraestructures de regs afectats i funcionalment necessaris. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració de les dites instal·lacions haurà de tindre l'autorització de la comunitat de regants o de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.  
El projecte planteja abocar les aigües pluvials al llit de la séquia Reial del Xúquer que transcorre pel límit nord del sector. A este respecte, el promotor presenta autorització de desaigüe als llits de la comunitat de regants de la séquia Reial del Xúquer de València, en el qual es concedix el dret d'aqüeducte de les aigües pluvials que s'haurà de canalitzar a la séquia del Rec Nou. Independentment d'esta autorització i per a l'entrada en vigor d'esta, l'interessat haurà d'obtindre prèviament l'autorització administrativa de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'abocament de les aigües pluvials i remetre una còpia a la Junta de Govern de la séquia Reial del Xúquer.  
Respecte a la hidrologia subterrània, el sector està situat en l'àmbit de la unitat hidrogeològica de la plana de València sud. La fàcies hidroquímica de la seua aigua és bicarbonatada càlcica, i es detecten elevats continguts en sulfats i nitrats, relacionats amb les pràctiques agrícoles que es realitzen en la zona. Cal destacar que per a la zona que ocupa el sector, la vulnerabilitat davant de la contaminació de l'aqüífer és alta a causa de l'alta permeabilitat per porositat intergranular dels materials quaternaris.   
Segons l'EsIA, ateses les característiques citades anteriorment, es consideren desaconsellables els usos urbanístics industrials i residencials intensius, així com l'agrícola intensiu. L'ús predominant del sector proposat és el terciari de servicis, i estan prohibits el residencial i l'industrial, i s'inclouen, entre les obres a realitzar, la canalització de les aigües negres generades fins a l'EDAR de Guadassuar, amb capacitat per al tractament, segons informe de l'EPSAR de 30 de maig de 2005. Per tant, donant una adequada solució al sistema d'evacuació i depuració de les aigües residuals generades i dels residus sòlids urbans, no són previsibles efectes significatius, i es garantix la no-afecció de l'aqüífer present.  
Segons l'EsIA (punt 5.9 recursos bàsics i infraestructures existents), el proveïment d'aigua potable del sector es realitzarà amb la captació procedent del pou de proveïment municipal, situat en la plaça Reginaldo Barberá Jornet de Guadassuar. A este respecte, es presenta un informe de l'empresa EGEVASA com a gestor del sistema de proveïment en alta de les poblacions de Guadassuar i l'Alcúdia de 2 d'agost de 2007, sobre suficiència de subministrament d'aigua potable per a absorbir la demanda generada pel Pla Parcial de Millora sector PPT1 de Guadassuar. En este informe s'estima una demanda de recursos hídrics generada de 28.744 m³/any, que suposa un increment d'un 2,09% del total del volum subministrat pel sistema en alta de les poblacions de l'Alcúdia i Guadassuar. El proveïment es realitza a través de tres perforacions, segons la sol·licitud de concessió d'aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, expedient 02-CP-166, de les quals dos d'estes estan ubicades en el paratge de Montecristo, en el marge dret del canal Xúquer-Túria, i la tercera i última realitzada l'any 1995, ubicada en el marge esquerre.   
La xarxa de proveïment connectarà amb la dels sectors industrials limítrofs, ja consolidats, PPI1 i PPI2, i continua amb xarxa mallada de PVC traçada en estos, el diàmetre de la qual és de 150 i 90 mm.  
Respecte el sanejament i la depuració de les aigües residuals generades previstes, es realitzarà en l'EDAR de Guadassuar, i es realitza la connexió a la xarxa municipal existent en els dos sectors industrials limítrofs PPI1 i PPI2, per mitjà de col·lector de 500 mm de diàmetre de PVC situat al c/ de Benifaió i un altre de 400 mm de diàmetre situat al c/ de Massalavés. Es presenta un informe de l'entitat de sanejament d'aigües (EPSAR) de 30 de maig de 2005, sobre la capacitat del sistema de sanejament i la depuració de Guadassuar per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Pla Parcial de Millora sector SUBLE PPT1 de Guadassuar (València), el qual informa sobre la viabilitat del tractament en l'EDAR Guadassuar, i es basa en les dades de funcionament de la dita EDAR i de les dades previstes pel Pla Parcial.   
  
El sector proposat limita per l'oest amb la carretera CV-50, Chiva-Tavernes de la Valldigna, i afecta la zona de protecció de la dita autovia, amb la qual cosa està subjecte al compliment de la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana. En l'article 33 de l'esmentada Llei 6/1991, es definix la zona de protecció de carreteres i la restricció d'usos en esta zona. El projecte proposat per al Sector PPT1 de Guadassuar establix una zona de protecció de 50 metres, dels quals, els 25 m exteriors s'han destinat a zona verda, computable com a dotació de xarxa secundària, i la resta fins a l'explanació de la carretera es deixa com a reserva de viari de xarxa primària, no computable, encara que amb un lleuger enjardinament. Per tant, es complix el que establix l'article 33 de l'esmentada llei.  
El sector està travessat per dos línies elèctriques, un d'alta tensió pel nord del sector, paral·lel a la séquia Reial del Xúquer, i l'altre de mitjana tensió per l'oest, paral·lel a l'autovia CV-50. Respecte a la línia de mitjana tensió, el projecte d'urbanització inclou el soterrament d'esta en el tram afectat, segons establix el reglament elèctric i les normes d'urbanització municipals. D'altra banda, respecte a la línia elèctrica d'alta tensió, destacar que presenta un suport dins dels límits del sector i que el planejament proposat fa coincidir la zona d'aparcament en l'extrem pròxim a la séquia Reial amb el traçat de la línia. L'alineació més pròxima plantejada és la illa TER I, que està a una distància en projecció horitzontal de 10 metres més 5 metres de separació del Pla Parcial de Desenrotllament. Amb això, es complixen les distàncies de servitud de les edificacions establides en la legislació sectorial de xarxes d'alta tensió.  
  
Segons l'EsIA, en l'àmbit d'estudi no hi ha cap jaciment arqueològic o paleontològic, o cap d'element etnològic, localitzat en l'àmbit sobre els sòls que es reclassifiquen que passen de ser sòl no urbanitzable a sòl urbanitzable. S'aporta l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià, resultat de preveure en l'EsIA estes actuacions realitzades, els resultats i el programa de vigilància i/o mesures correctores respecte d'això.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2. m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha esposat anteriorment, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li aplique, el Pla Parcial Modificatiu del Sector SUBLE PPT1 de Guadassuar (València), sempre que este es desenrotlle d'acord amb el que establix la documentació presentada i supeditat al compliment de les condicions establides a continuació en el punt segon de la present declaració.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment de les condicions següents:  
1. Les mesures correctores proposades s'estimen acceptables i seran de compliment obligatori a fi de minimitzar els possibles impactes que puga generar l'actuació, tant en la seua fase de construcció com en la fase de funcionament.  
2. D'acord amb l'article 245 del reglament de domini públic hidràulic, Reial Decret 849/1986, inclosa la modificació realitzada pel Reial Decret 606/03, haurà d'obtindre l'autorització per a l'abocament de les aigües pluvials al llit públic de la séquia Reial del Xúquer, abans de l'aprovació definitiva d'esta Conselleria.  
3. D'acord amb els articles 2, 6 i 9 del Reglament de Domini Públic Hidràulic, Reial Decret 849/1986, inclosa la modificació realitzada pel Reial Decret 606/03, s'haurà de mantindre expedita la zona de servitud del llit de la séquia Reial del Xúquer, així com haurà d'obtindre l'autorització administrativa per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer prèvia a l'execució de qualsevol obra o actuació en la zona de policia de l'esmentat llit, abans de l'aprovació definitiva d'esta Conselleria.  
4. L'abocament generat pel desenrotllament urbanístic haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent.  
5. L'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram editat per esta entitat, i dotada, a més, de guies per a la instal·lació d'una mitja lluna que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, haurà de preveure la construcció sobre la dita arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesurament en continu, tancada amb clau.  
6. La xarxa d'aigües pluvials del sector haurà de travessar un separador de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de l'abocament.   
7. L'ajuntament exigirà a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'este tipus de residus.  
  
8. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra i indicar, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'esta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat, s'exigiran a les empreses els certificats que acrediten l'entrega dels residus generats a empreses gestores autoritzades.  
  
9. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'amuntegament dels materials a utilitzar en les obres d'urbanització i edificació, i evitar l'ocupació dels terrenys limítrofs.  
10. Hauran de respectar-se les zones de protecció i de domini públic per afecció de l'autovia CV-50, exposades en la Llei 6/1991, de 27 de març, de Carreteres de la Comunitat Valenciana, així com la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de mesures fiscals, de gestió financera i administrativa, i d'organització de la Generalitat Valenciana.   
11. En el cas que les construccions afecten els servicis i les infraestructures de reg, serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'este. Qualsevol desviació o alteració haurà de tindre l'autorització de la comunitat de regants propietària o, en tot cas, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, la qual determinarà la forma en què es duran a terme les actuacions proposades.   
12. Per a l'adequació de la zona verda s'haurà d'utilitzar terra adequada, en cap cas residus, i espècies vegetals autòctones que no requerisquen gran quantitat d'aigua per a la seua subsistència.   
13. Per a les línies elèctriques que creuen el sector, haurà d'atendre's, pel que fa a les distàncies mínimes a edificacions, construccions i zones urbanes, al que establix la Llei 54/1997, de 27 novembre, del sector elèctric, així com al reglament de línies elèctriques d'alta tensió i a la resta de legislació que se li aplique.  
Haurà d'estudiar-se la possibilitat de desviar o soterrar estes línies elèctriques al seu pas per la zona d'estudi.  
14. En el Pla de Vigilància s'establirà que no es donaran noves llicències d'activitat si això suposa:  
- Una demanda d'aigua potable tal que supere els volums d'aigua que garantix, amb data de hui, el proveïment, sempre que no s'aporte, davant de la comissió territorial d'urbanisme, per mitjà d'informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, l'existència d'aigua potable en quantitat i en qualitat suficient per als usos previstos en l'ordenació del Pla Parcial, segons les previsions dels plans hidrològics, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
- El cabal previst d'aigües residuals siga superior a la capacitat de l'EDAR projectada.  
  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
València, 12 de desembre de 2007. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 163/07-AIA  
Títol: projecte d'antena MPB per a subministrament de gas natural al terme municipal de Xàbia.  
Promotor: Endesa Gas Alacant  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: Xàbia (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte. L'objecte del projecte és la construcció d'una antena de MPB el fi de la qual serà subministrar gas natural al terme municipal de Xàbia amb fins industrials i domèstics.  
La dita antena té l'origen en la posició 03 del gasoducte de transport secundari Marina Alta. En l'inici, i en la proximitat de la dita posició 03, s'instal·larà un armari de regulació AP/MPB, dins del polígon industrial Catarroges.  
La conducció de l'antena MPB serà de polietilé de DN 250 amb una longitud total de traçat de 1.559 metres.  
A fi de poder efectuar el subministrament als usuaris, s'instal·larà un armari de regulació i mesurament d'APA/MPB de cabal nominal (2+1) x10.000 Nm³/h de pressió d'entrada màxima 16 bar i d'eixida regulable entre 4 i 0,4 bar, que alimentarà la xarxa de distribució del municipi de Xàbia.   
La col·locació de la conducció se soterrarà a una profunditat mínima d'un metre excepte en l'encreuament amb rius, torrents o rierols la profunditat de soterrament de la qual serà de 1,50 a 2,00 metres o superior i en l'encreuament amb vies de comunicació que s'instal·larà a una profunditat mínima de 1,50 metres.  
Es realitzarà una doble senyalització de la conducció: una soterrada consistent en banda plàstica d'avís i una visible sobre el terreny consistent en la instal·lació de fites amb plaques informatives.   
Les canonades de PE s'uniran per mitjà de soldadura per termofusió o per electrofusió.  
Les instal·lacions auxiliars previstes són:  
- Vàlvules de seccionament.  
- Armari de regulació.  
- Conductes per a protecció de cables de telecomunicacions.  
2. Descripció de l'execució de les obres.  
Les fases de què es compon l'obra són:  
- Replantejament i abalisat del terreny.  
- Obertura de la pista de treball: es preveu una amplària de pista de treball de 10 metres. Comprén esta fase de l'obra el desbrossament i rebuig del terreny i la remoció de la terra superficial del terreny en 20 o 30 cm.  
- Obertura de la rasa: se situarà asimètricament a la pista de treball i tindrà una amplària de 0,50 metres i una profunditat mínima de 1,20 metres.  
- Operacions auxiliars: comprén les operacions de càrrega, manipulació, i transport de materials.  
- Muntatge, electrofusió, protecció de la canonada i posada en rasa.  
- Restitució del terreny.   
- Senyalització.  
Quant a l'encreuament de barrancs (inclosos en la zonificació del PORN del Montgó com a connectors ambientals) este es realitzarà sense perforació i utilitzant en part infraestructures preexistents.  
La zona de servitud a l'acabament de les obres es materialitzarà en una zona de 4 metres (dos metres al costat de cada eix de la canonada), en el qual estarà prohibit llaurar o cavar a una profunditat major de 50 cm, plantar arbres i arbustos de tall alt i realitzar obres o edificacions en esta banda de terreny, sense permís de l'administració.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient consistent en la documentació tècnica del projecte, l'estudi d'impacte ambiental, el document de síntesi i el resultat de la informació pública va tindre entrada en els servicis centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge el dia 12 de juliol de 2007 procedent del Servici Territorial d'Energia d'Alacant.   
  
El tràmit d'informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació de l'edicte en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant de 13 d'abril de 2007, i per mitjà d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de 26 d'abril de 2007.   
Durant el període d'informació pública es van rebre al·legacions: cap d'estes de caràcter mediambiental.  
El dia 11 de setembre de 2007, es realitza requeriment de documentació consistent en la petició de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.  
El dia 30 d'octubre de 2007 es rep una còpia de l'informe d'impacte arqueològic i etnològic  
El dia 20 de novembre de 2007 el Servici Territorial d'Energia d'Alacant remet una còpia de la petició de l'empresa promotora davant de la Direcció Territorial de Cultura d'Alacant de l'informe regulat en l'article 11 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.   
Informes sectorials  
L'expedient conté els informes:  
- Servici d'Ordenació Sostenible de Medi del dit informe s'extrau el següent:  
«El traçat discorre íntegrament dins d'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) del Montgó, aprovat per mitjà de Decret 180/2002, de 5 de novembre, del Consell, concretament per zones ordenades com a àrees perifèriques d'amortiment d'impactes, i presenta les afeccions següents:  
- 595 m a àrees urbanes i urbanitzables.  
- 579 m a àrees agrícoles.  
- 385 m a connectors ambientals.  
I conclou l'informe: «... la construcció de l'antena MPB per al subministrament de gas natural a la població de Xàbia..., no contradiu el concepte ni va en contra dels objectius que per als connectors ecològics marca l'article 102 del PORN, per la qual cosa no és probable que es produïsca cap afecció negativa sobre el Parc Natural del Montgó».  
  
Atesa la coincidència de l'antena de gas MPB amb una part del traçat del gasoducte de transport secundari Marina Alta, el Servici d'Ordenació Sostenible del Medi estima que s'han de dur les obres de manera conjunta i una vegada que es considere este favorable.  
L'estudi d'impacte ambiental inclou estudi arqueològic del qual s'extracta el següent:  
«A partir de la informació aportada pels inventaris arqueològics i etnològics de la Comunitat Valenciana, a priori el traçat del gasoducte proposat per a l'antena de MPB per al subministrament de gas natural al terme municipal de Xàbia no afecta cap jaciment arqueològic o bé de caràcter etnològic.  
No obstant això, serà necessària la realització d'una prospecció arqueològica superficial que permeta corroborar esta informació». De l'informe d'impacte arqueològic i etnològic elaborat com a conseqüència de la prospecció arqueològica superficial es destaca:   
«...les prospeccions es van dur a terme després de la concessió del permís pertinent per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià...».  
«...las prospeccions superficials no han detectat cap element arqueològic nou susceptible d'estar alterat per les obres de canalització».  
  
Afeccions legals  
El traçat del gasoducte presenta les afeccions següents:  
- Sòl no urbanitzable (rústic sense protecció).  
- Sòl urbà (industrial).  
- Domini públic hidràulic: barranc de la Vall (barranc de l'Hedra) i afluent.  
- Camins ramaders: carrerada de Montgons.  
- PORN del Montgó: àrees urbanes, àrees agrícoles, connectors ambientals.  
- Sòl forestal.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden estar afectats de forma important pel projecte d'activitat.   
D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, els elements ambientals que poden estar afectats pel projecte són els següents:  
  
- Medi físic: atmosfera, geomorfologia i geologia, sòls, hidrologia, vegetació, fauna, paisatge, espais naturals i hàbitats naturals.  
- Medi socioeconòmic: població, ocupació, infraestructures, arqueologia.  
2. Identificació i valoració d'impactes. D'acord amb els elements del medi que poden estar afectats pel projecte d'activitat l'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els següents impactes següents (en extracte).  
Fase: de construcció:  
- Obertura de la pista de treball i eliminació de la coberta vegetal: l'eliminació de la coberta vegetal és l'impacte més rellevant de la construcció del gasoducte que pot ocasionar, junt amb l'obertura de la pista, augment dels fenòmens erosius, pèrdua de la biodiversitat i afeccions sobre el paisatge. Tots estos impactes es valoren com a moderats.  
  
- Creació d'ocupació: l'impacte es valora com a positiu.  
- Obertura de rasa: produïx impactes associats a la conservació del recurs sòl i ocasiona afeccions a la fauna per caigudes en rasa. Els dits impactes es valoren com a moderats.  
- Emmagatzematge de materials: els impactes que es deriven de l'emmagatzematge de materials quant a afecció a la vegetació i dispersió de partícules a l'aire es considera com a moderat quan estos materials són inerts i poden ser sever si de l'emmagatzematge de materials es pot derivar algun tipus d'abocament de substàncies perilloses.  
  
- Realització de la prova hidràulica: s'estima que ocasionarà un impacte moderat per la seua possible repercussió sobre els recursos hídrics.  
- Impacte sobre el sòl valorat com moderat derivat de la compactació d'este i disgregació de la capa superficial.  
- Afecció a la vegetació per depòsit sobre esta de partícules de pols: el dit impacte es considera compatible en desaparéixer a l'acabament de les obres.  
- Augment de la contaminació acústica. El dit impacte es valora com a compatible.  
Fase d'explotació:  
- Instal·lació de senyalitzacions: suposarà un impacte moderat sobre el paisatge.  
- Implantació de servituds: l'estudi d'impacte ambiental considera com a compatible les afeccions derivades de la servitud de pas (4 metres) a causa de la xicoteta magnitud d'eixa superfície.  
- Funcionament de la instal·lació: l'impacte es considera positiu a causa de la possibilitat d'utilitzar una font d'energia menys contaminant.  
- Risc d'accidents: es considera un risc potencial i reduït a causa de les mesures de seguretat i, per tant, es considera com a moderat.  
  
Quant a l'afecció a espais naturals (PORN del Parc Natural del Montgó), es considera l'impacte com a moderat i es considera que este seria sever en cas d'afecció involuntària de qualsevol valor natural.  
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.   
L'estudi d'impacte ambiental distingix entre mesures correctores, preventives i minimitzadores.  
Es consideren com a mesures preventives aquelles dirigides a incloure en la redacció del projecte criteris mediambientals.  
Es consideren mesures minimitzadores aquella que tenen com a objectiu reduir determinats impactes per a garantir la qualitat ambiental de l'obra. Es destaquen les següents: adequat maneig i conservació de la terra vegetal, senyalització de la zona d'ocupació temporal; respecte a vegetació d'interés; triturat de restes vegetals i incorporació a la restauració del terreny; respecte d'exemplars arboris de gran port; supervisió de les zones d'aplec de materials per assistent tècnic ambiental; minimització del temps d'obertura de la rasa i revisió periòdica d'estes.  
  
Com a mesures correctores l'estudi d'impacte ambiental proposa les següents (en extracte): descompactació de sòl, neteja de la pista de treball, reposició de terra vegetal, instal·lació de gabions a les zones que presenten risc d'erosió o despreniment, reposició de les estructures afectades.  
El Programa de Vigilància Ambiental es basa en el control de les mesures correctores i minimitzadores d'impactes i requerix la col·laboració, si és el cas, d'un assistent tècnic ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I .7.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot el que s'ha exposat anteriorment formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte antena MPB per a subministrament de gas natural al terme municipal de Xàbia sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i modificacions establits a continuació:  
1. Amb anterioritat a l'inici de les obres s'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
No obstant això, si en el transcurs de les obres apareixen restes arqueològiques o paleontològics s'haurà de suspendre l'actuació i s'haurà de delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho forma immediata a Conselleria de Cultura, Educació i Esport l'aparició d'estes troballes, de conformitat amb la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.   
  
2. Es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
  
3. L'encreuament dels barrancs comptarà amb els permisos expedits per la confederació competent havent de respectar-se tots els termes que l'autorització d'encreuament impose. A més a la finalització de les obres no quedarà cap resta procedent d'excavació o desbrossament.  
Així mateix s'obtindran els permisos pertinents en relació amb l'autorització de la utilització d'aigua per a la prova hidràulica.  
4. S'obtindran els permisos pertinents en relació a l'afecció del gasoducte al camí ramader carrerada Montgons.  
5. L'execució de les obres es realitzarà de forma conjunta amb el gasoducte de transport secundari Marina Alta, fase I i es respectaran les condicions ambientals proposades en la declaració d'impacte ambiental del dit projecte en els trams comuns al dos gasoductes.  
  
6. La pista de treball no podrà superar en cap cas l'amplària de 8 metres quan el traçat discórrega paral·lel al camí i a la resta de trams i d'acord amb el projecte no excedirà de 10 metres havent de reduir-se la dita amplària sempre que això siga possible.  
7. S'informarà la direcció del Parc Natural del Montgó de l'inici de les obres amb tres dies d'antelació com a mínim.  
8. Les reparacions i canvis d'oli de maquinària es realitzaran en tallers degudament autoritzats.  
9. S'habilitaran rampes per a facilitar l'eixida de la possible fauna atrapada en les rases.   
10. Les zones d'amuntegament i les zones del parc de maquinària s'instal·laran preferentment en parcel·la erma i allunyada dels cursos d'aigües.  
11. Qualsevol aparició de poblacions de flora o fauna d'interés es comunicarà de forma immediata a la direcció del parc perquè puguen ser habilitades mesures de conservació/protecció.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 18 de desembre de 2007. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 167/2006-AIA.  
Promotor: Gas Natural, SA.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Energia d'Alacant (Conselleria d'Infraestructures i Transport).  
Objecte projecte: conducció de gas natural Guardamar-Torrevieja-Orihuela-Pilar de la Horadada (Alacant).  
Localització: en els termes municipals de Guardamar del Segura, Torrevieja, Orihuela i Pilar de la Horadada (Alacant).  
Descripció del projecte  
La descripció s'efectua tenint en compte tota la documentació presentada:   
L'objecte del projecte és la construcció d'un gasoducte que partirà del punt final del ramal d'alimentació d'eix Torrevieja-Guardamar Orihuela-Pilar-de la Horarada en el terme municipal d'Orihuela. No partirà, com inicialment estava previst en el projecte, del terme municipal de Guardamar del Segura a partir de ramal 1 de l'AS-15, ja que eixe traçat es va desestimar per qüestions tècniques.  
La conducció alimentada des del punt d'inici tindrà una longitud de 32.648 m, i acaba en el nord a Guardamar del Segura i en el sud en Pilar de la Horadada, i afecta, a més, als termes municipals següents: Torrevieja i Orihuela. Es pretén donar subministrament de gas natural a tots els municipis abans indicats.  
Característiques del projecte tenint en compte tota la documentació presentada pel promotor:  
- Longitud de 32.648 m  
- Canonada de polietilé amb diàmetre nominal d'entre 200 i 250 mm i amb pressió de 4 bar.  
- Pista de treball de 10 m d'amplària normal.  
- Rasa d'entre 0,60 m i 0,65 m d'amplària i a una profunditat mínima d'1 m.  
- Obres:  
Replantejament i abalisat de traçat.  
Obertura de pista de treball: desbrossament i rebuig de terreny amb màquines talladores i retroexcavadores. Retirada de terra vegetal per a la seua posterior reposició. La pista servix per a acumular materials extrets de la rasa i per a la circulació de maquinària i obres.  
Obertura de rasa per mitjà de retroexcavadora. El material extret s'empra en part per al posterior ompliment de la rasa.   
Càrrega, transport, descàrrega, emmagatzematge i distribució de materials d'obra. Zones d'amuntegament de materials situades pegades o molt pròximes a la pista de treball. La pista de treball s'obri i s'anivella i les canonades es transporten per la mateixa pista.  
Corbat, soldadura, protecció de la canonada i posada en rasa. Les canonades es col·loquen dins de la rasa amb tractors ploma. Una vegada col·locada la canonada s'omplirà amb materials d'excavació i si fóra necessari materials de préstecs.  
- Sistema de comunicació i control: en paral·lel a la conducció de gas i en la mateixa rasa s'instal·laran en tubs de polietilé cables de telecomunicacions de fibres òptiques.  
- Restitució del terreny, amb col·locació de terra vegetal. Es restituïxen murs, closa, tanques, qualsevol altre obstacle retirat. Descompactació de sòls.  
- Senyalització amb fites en vèrtexs.  
- Servituds permanents:  
Servitud de pas: zona de 3 m d'amplària, 1,5 m a cada costat de l'eix de la canonada, que comporta l'ocupació del subsòl per les canalitzacions, dret de pas del personal i ocupació temporal del terreny per a atendre la vigilància, conservació i reparació de les instal·lacions, prohibició de cavar o llaurar a profunditat major a 50 cm, prohibició de plantar arbres i arbustos de tall alt i prohibició de realitzar obres o edificacions sense permís de l'administració.  
- Duració d'obres: 20 mesos.  
- Servicis d'explotació i manteniment.  
- Els encreuaments de cursos hídrics s'efectuaran per mitjà de baines passaaigües.  
D'acord amb documentació presentada amb data d'entrada 5 de desembre de 2006:  
- L'encreuament del canal de las Salinas i de la cinta transportadora de la companyia de sal de Torrevieja s'executarà per mitjà de perforació dirigida, i la conducció soterrada va a 1,5 m i 2,5 m des de la generatriu superior de la canonada fins al fons del canal de las Salinas i de la galeria de la instal·lació de la cinta transportadora. La perforació eixirà de sengles pous que s'executaran sense que afecten les instal·lacions del canal i la cinta i així com les seues zones d'influència.  
- L'encreuament del canal de l'Acequión es realitzarà a cel obert i estarà protegit per mitjà de tub de protecció de DN 18 autosuportant.  
Tramitació administrativa  
Pel Servici Territorial d'Energia d'Alacant de la Conselleria d'Infraestructures i Transport es va remetre una còpia del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i les al·legacions rebudes durant el període d'informació pública (BOP del 10.11.2005 i DOCV del 09.11.2005), així com informes.  
Es va sol·licitar informe l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria.  
Es va sol·licitar al promotor ampliar la documentació presentada en una sèrie de punts relatius a l'aclariment respecte a l'inici de la conducció i la desestimació de ramal, així com valoració d'afecció a vegetació, etc. Pel promotor es va remetre documentació en resposta a la sol·licitud efectuada.  
Amb data 27 de desembre de 2006 es va remetre informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria en què s'indicava que en algunes zones del traçat, en el terme municipal de Guardamar del Segura, discorre en l'àmbit del PORN del sistema de zones humides del sud d'Alacant dins de l'àrea d'amortiment d'impactes catalogada com a àrea de predomini agrícola B, i que per la informació facilitada no es justifica el perquè de l'afecció a esta zona.  
  
Amb data 29 de gener de 2007 es va efectuar al promotor requeriment d'ampliació de la documentació adjuntant l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Natural i aclariment respecte a la modificació de traçat conseqüència de l'informe de Carreteres.  
Amb data 20 de febrer de 2007 es rep de la Conselleria de Cultura (Servici de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental) informe favorable, amb indicació que s'establixen les mesures correctores adequades. S'indica, a més, que des de la consideració del patrimoni etnològic s'han assenyalat una sèrie de béns que estan pròxims a les obres del gasoducte, però que no estaran afectats per este. Per al canal de las Salinas de la Mata i l'Acequión s'indica que en no poder-se desviar la traça, la tècnica constructiva en els dos casos evitarà la seua afecció, ja que per al canal es proposa una instal·lació subterrània, per mitjà d'una perforació mina o talp, i instal·lació aèria, i se suspén la canonada sobre una estructura perpendicular, per a l'Acequión. S'haurà d'incloure expressament com a mesura cautelar el seguiment de les obres en estos punts.  
  
Amb data 10 d'abril de 2007 es remet pel promotor la documentació en resposta al requeriment efectuat.  
Amb data 4 de juny de 2007 es va remetre pel promotor documentació complementària.  
Amb data 21 de juny de 2007 se sol·licita informe l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals en relació amb la documentació presentada pel promotor.  
Amb data 4 de juliol de 2007 es rep informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria en què s'informa en el sentit següent:  
- S'emet informe favorable el projecte a la vista de la documentació presentada:  
S'hauran de complir les mesures protectores i correctores reflectides en l'estudi d'impacte ambiental, així com seguir exactament el pla de vigilància ambiental recomanat, per a previndre o corregir tots els possibles efectes negatius que pogueren realitzar-se durant les obres d'execució del projecte i que pogueren afectar els hàbitats o espècies presents en els espais naturals protegits citats en l'informe. Sobretot s'haurà de prestar una atenció especial a la restitució del terreny. També es procedirà a la col·locació de murs, tanques i qualsevol obstacle que siga necessari retirar per a l'obertura de la pista.  
  
Triar la tècnica menys impactant per als encreuaments amb cursos hídrics: rambles, rierols i rius, per a causar la mínima afecció sobre la vegetació de ribera i fauna associada. S'hauran d'aplicar les mesures oportunes per a minimitzar els impactes produïts sobre el règim hídric i el medi biòtic. S'hauran d'establir mesures específiques de protecció i correcció d'impactes, tendents a preservar tant les característiques hidrodinàmiques del llit com la conservació i l'eventual revegetació de les àrees ocupades per vegetació de ribera que poguera estar afectada al llarg del procés constructiu.  
S'hauran de seguir, sempre que siga possible, els corredors d'altres infraestructures ja existents. En este cas, paral·lel a la carretera N-332, camins i carrers de les urbanitzacions en els termes municipals afectats.  
- En l'informe s'indica respecte als punts en què el projecte discorre afectant l'àmbit del PORN el següent:   
D'acord amb la documentació rebuda s'ha eliminat un tram entre els vèrtexs V 28-i V 31-de manera que discorre per fora de l'àmbit del PORN  
Respecte a l'altre punt d'entrada en l'àmbit del PORN: V-11 a V-22, s'indica que s'ha comprovat amb claredat, després d'estudiar detingudament la documentació complementària aportada, que de totes les possibles alternatives al traçat per la dita àrea, el traçat projectat és el millor des del punt de vista ambiental d'acord amb el que establix el Decret 60/2003, de 13 de maig, del Consell de la Generalitat (article 13). Es considera que l'afecció en eixe tram està degudament justificada.  
  
Informació pública  
Es va sotmetre el projecte i l'estudi d'impacte ambiental al període d'informació pública (BOP del 10.11.2005 i DOCV del 09.11.2005) tal com va indicar el Servici Territorial d'Energia d'Alacant. Es van efectuar al·legacions, i es va fer una síntesi d'estes a continuació:  
- Al·legacions de diversos particulars de Guardamar del Segura en relació amb el fet que el traçat afecta sòl urbanitzable amb programa aprovat i que es podria incloure la canalització dins dels terrenys de la futura via parc. En alguns casos s'indica que no s'ha tingut en compte l'existència d'edificacions, arbratge agrícola, camins, etc. Al·legació de particular de Pilar de la Horadada en el sentit de seguir el paral·lelisme a la N-332 i no travessar la seua finca.  
- Al·legació de Naturcorp Redes, SAU, que indica que hi ha un altre projecte de xarxa en Pilar de la Horadada i que l'actual no hauria de ser atés, a més, no es justifica que puga atendre la demanda, etc.  
A continuació es fa un resum de la resposta d'al·legacions efectuada pel promotor i remesa pel Servici Territorial d'Energia d'Alacant:  
  
- En relació amb la proposta de modificar el traçat per a ajustar-se a la N-332 s'accepten les al·legacions i es desplaça el traçat a 8 m de la N-332 a Guardamar del Segura, i a Pilar de la Horadada condicionen l'acceptació a l'autorització del Ministeri de Foment.  
- En relació a l'al·legació de Naturcorp Redes, SAU, s'indica que ha de ser l'òrgan substantiu el que indique quines sol·licituds de gasoductes han d'atendre's.  
Les al·legacions referides no tenen caràcter ambiental, no obstant això es reflectixen en esta declaració en remetre-les a l'òrgan substantiu.  
Informes remesos per l'òrgan substantiu que consten en expedient.  
  
En la documentació remesa per l'òrgan substantiu consten els informes següents:  
- Informes favorables dels ajuntaments de Pilar de la Horadada, Orihuela i Torrevieja.   
- Servici de Costes d'Alacant indica que en afectar el domini públic marítim terrestre i zones de servitud haurà de remetre la documentació per a tramitar-ne l'ocupació.  
- La Confederació Hidrogràfica del Segura emet informe favorable i indica que haurà de sol·licitar-hi autorització.  
- L'ajuntament de Guardamar del Segura informa desfavorablement el travessar zona de protecció arqueològica i sector industrial, i proposa un traçat alternatiu que informaria favorablement.  
- Servici Territorial d'Alacant de Carreteres de la Conselleria d'Infraestructures i Transport informa que l'Oficina del Pla de Carreteres informa desfavorablement ja que no és possible comprovar el compliment de zones de protecció de carretera nacional-332. Com a criteri general no es permetran paral·lelismes dins dels 50 m contigus al dos marges de la N-332 afectats pels projectes Via Parc Guardamar-Torrevieja i Via Parc Torrevieja-Pilar de la Horadada, i es reduïx la zona de protecció a 25 m. Els projectes de construcció estan en fase de redacció pel Ministeri de Foment.  
- Ministeri de Foment denega les obres en les zones de domini públic, servitud i afecció a la carretera N-332 en els dos marges entre el PK 42,850 al PK 67,830 en comprovar que no s'ajusta al projecte de Via parc Torrevieja-Pilar de la Horadada redactat per la Conselleria d'Infraestructures.  
- Ministeri de Foment emet l'informe favorable respecte a l'autopista AP-7 amb condicions.  
El promotor, a l'al·legació de l'informe de l'Ajuntament de Guardamar del Segura, informa que accepta traslladar la conducció cap a la N-332 a 8 m de distància i pel que fa a la zona de protecció arqueològica s'indica que s'està a l'espera de l'informe vinculant de la Conselleria de Cultura, no obstant això indiquen que han intentat que el traçat s'allunyara d'eixa zona el més possible.  
Consideracions ambientals  
1. La present declaració d'impacte ambiental avalua el projecte presentat inicialment amb les modificacions presentades pel promotor en la documentació complementària en relació amb els xicotets canvis de traçat conseqüència de les al·legacions en el procés d'informació pública, així com modificacions introduïdes entre el vèrtex V-28 a V-31, i se situa fora de l'àmbit del PORN del sistema de zones humides del sud d'Alacant i la resta de modificacions presentades.  
  
Igualment s'ha tingut en compte en l'avaluació que s'efectua que l'inici del traçat o punt d'impulsió de gas a la conducció projectada serà a partir del punt final del ramal d'alimentació a l'eix Guardamar del Segura-Torrevieja-Orihuela-Pilar de la Horadada amb declaració d'impacte ambiental de 7 de juny de 2007 (N/ref. exp. 352/2006-AIA).  
  
2. La conducció des de l'extrem nord a Guardamar del Segura fins a l'extrem sud en Pilar de la Horadada discorre majoritàriament i afecta sòls urbans i urbanitzables en paral·lel a la infraestructura carretera nacional 332. Afecta en determinats trams a sòl no urbanitzable, fonamentalment als camps de cultiu de tipus hortícoles i fruiters, de vegades abandonats. Puntualment afecta terrenys naturals amb vegetació de barrancs (encreuament de diversos barrancs) o de matoll semiàrid amb pineda de pi blanc (Pinus halepensis).  
3. En el tram entre el vèrtex V-11 a V-22 la conducció entra en l'àmbit del PORN del sistema de zones humides del sud d'Alacant (àrea de predomini agrícola), i ha justificat. d'acord amb l'informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals d'esta Conselleria, que el traçat proposat és el millor des del punt de vista mediambiental, així com ha justificat l'ocupació d'eixa zona. S'indica en la documentació presentada que el discórrer per eixa zona és per a evitar discórrer per l'altre costat de la carretera i afecta el LIC Dunas de Guardamar del Segura.  
  
Entre els vèrtexs V-11 i V-22 s'afecta terrenys de cultiu molt pròxims a la carretera N-332.  
Respecte a l'altra zona en què es penetrava en l'àmbit del PORN del sistema de zones humides del sud d'Alacant (V-28 a V-31), en la documentació remesa pel promotor amb data entrada de 4 de juny de 2007 es modifica el traçat fent discórrer este pel marge oposat de la carretera N-332 per sòl urbà.  
4. El traçat afecta en determinades zones, creuant-los, els llits: riu Sec, rambla de les Estaques, etc. En conseqüència haurà de sol·licitar-se l'autorització a l'organisme de conca, la Confederació Hidrogràfica del Segura.  
5. El traçat creua la rambla de les Estaques, i allunyada de la zona d'encreuament està la microreserva vegetal rambla de les Estaques que no estarà afectada per l'obra. Esta microreserva presenta espècies d'interés com ara Helianthemum caput-felis, Sideritis murgetana subespècies littoralis i Thymus hyemalis.  
L'encreuament de la conducció s'efectua al costat de la via que creua la rambla, i s'estima necessari com a mesura preventiva la inspecció prèvia de la zona per professionals botànics amb la supervisió dels Servicis Tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria per a determinar si és necessari adoptar mesures addicionals (com ara jalonament de zones a no afectar, trasplantament d'exemplars, etc.) i/o xicotetes modificacions de la traça per a reduir o evitar l'afecció a la flora i vegetació de la rambla.  
6. El traçat afecta en determinades zones camins ramaders: sendera de la serra Escalona, canal de les Estaques i canal Bella, i s'haurà de complir el que establix respecte d'això la llei de camins ramaders i obtindre informe favorable de la Direcció Territorial d'Alacant respecte a la seua ocupació i afecció.  
7. S'afecta en determinades zones el domini públic marítim terrestre i zona de servitud, en especial en l'encreuament del canal de las Salinas i el canal de l'Acequión. D'acord amb allò que s'ha indicat en l'estudi de patrimoni este s'efectuarà tal com s'ha descrit en la present declaració, de manera que en el primer cas es farà per mitjà de perforació dirigida soterrada i en el segon aeri. Haurà d'obtindre's l'autorització del Servici Provincial de Costes a Alacant del Ministeri de Medi Ambient.  
  
8. El projecte s'ha informat desfavorablement per la Conselleria d'Infraestructures en no poder comprovar el compliment de les zones de protecció de la carretera N-332. Igualment consta en els informes remesos per l'òrgan substantiu denegació d'obres pel Ministeri de Foment en no ajustar-se al projecte Via parc Torrevieja-Pilar de la Horadada.  
  
La conducció discorre en gran part del seu traçat en paral·lel aproximadament a la carretera nacional 332 i a les futures Vies parcs de Guardamar-Torrevieja i Torrevieja-Pilar de la Horadada, discorre en paral·lel separada de les calçades de la via parc i del carril bici, de vegades prou pròxima.  
Pel promotor es va informar este respecte que s'havia mantingut una reunió amb el Ministeri de Foment i s'havien presentat modificacions de traçat, amb aportació dels plans corresponents. En els plans aportats s'ha pogut comprovar que a penes hi ha modificacions de traçat, i no s'ha aportat l'informe favorable del Ministeri de Foment.  
  
Des del punt de vista ambiental el traçat es considera acceptable amb una sèrie de condicions, i respecte a l'afecció a la carretera nacional 332 i futures vies parc i l'afecció al domini públic i zones de protecció es considera que s'hauran d'obtindre les autoritzacions que corresponguen per part del Ministeri de Foment i de la Conselleria d'Infraestructures si és el cas. En qualsevol cas qualsevol modificació de traçat que es duga a terme se sotmetrà a avaluació d'impacte ambiental quan així ho determine la legislació en la matèria independentment de les autoritzacions i/o informes que necessite legalment.  
  
9. Respecte a l'afecció al patrimoni cultural, en l'estudi de l'impacte al patrimoni cultural presentat, i informat per la Conselleria de Cultura, s'indica el resum següent:   
- El projecte s'emplaça en una zona d'alt valor patrimonial, encara que la banda d'afecció se situa retirada en gran manera dels punts d'interés, i són quatre únicament els punts d'especial rellevància: Torre del Águila, canal de las Salinas, Acequión i Villa de Lo Monte. En fase d'obra es prendran les mesures necessàries per a garantir que cap d'estos elements es veja afectat pel projecte.  
- Altres restes d'interés (paleontologia, art rupestre o escultures) no els han associat a la seua prospecció.  
- Resum de mesures en les zones següents:  
Torre del Águila (Guardamar del Segura): abalisat de seguretat i seguiment arqueològic.  
canal de las Salinas (Torrevieja): modificació de projecte tal com s'ha descrit en la present declaració i en annex a l'estudi de patrimoni, i seguiment arqueològic.  
Torreblanca (Torrevieja): abalisat de seguretat i seguiment arqueològic.  
Acequión (Torrevieja): modificació de projecte tal com s'ha descrit en la present declaració i en annex a l'estudi de patrimoni, i seguiment arqueològic.  
Lo Monte (Pilar de la Horadada): seguiment arqueològic i excavació.  
Altres zones, com per exemple a Orihuela es recomana el seguiment, etc.  
Per seguiment intensiu i sistemàtic ha d'entendre's el control exhaustiu del moviment de terres en cada una de les fases. Este seguiment haurà de ser autoritzat, de manera prèvia al seu inici per la Conselleria de Cultura de la Generalitat Valenciana. El tècnic responsable decidirà, segons el resultat dels treballs, la idoneïtat de prolongar-ho a fases successives (de desbrossament a obertura de rases, etc.); en el cas dels trams subjectes a modificació de projecte el tècnic responsable del seguiment determinarà la freqüència necessària de visita a cada un d'estos punts per a garantir la no-afecció.  
En els trams per als quals s'ha recomanat seguiment del desbrossament es pretén avaluar la possible incidència de l'obertura de la rasa sobre restes d'interés arqueològic i, d'existir, s'excavaran fins als límits de l'expropiació, sempre amb tècnica i metodologia arqueològica, coordinant la realització d'estos treballs amb la Conselleria de Cultura de la Generalitat Valenciana.   
Els abalisats de seguretat hauran de garantir en tot moment la impossibilitat d'afecció accidental als elements a què es pretén protegir. Els costos meritats dels treballs arqueològics seran exclusivament a càrrec del promotor de l'obra. L'arqueòleg responsable del seguiment haurà d'optimitzar els recursos posats a la seua disposició per la propietat, i farà un ús adequat de la maquinària, dels recursos humans, etc. Tenint en compte que serà qui, en funció del resultat de les troballes, marque el ritme dels treballs.  
  
Respecte dels efectes que la construcció del gasoducte poguera tindre sobre altres elements desconeguts en el moment de redactar l'informe assenyalar que, evidentment no es poden avaluar i es recomana la necessitat que si durant els treballs de desmunt i moviment de terres es produïra el descobriment d'alguna troballa d'interés, de manera cautelar se suspendran temporalment els treballs en la zona per a previndre possibles afeccions negatives sobre eixa troballa, fins que l'arqueòleg responsable del seguiment i els tècnics de la inspecció dels servicis territorials assenyalen les mesures de protecció necessàries. És a dir, es procedirà segons el que establix la Llei del Patrimoni Cultural Valencià.  
  
La Conselleria de Cultura ha informat favorablement de manera que indica que considera adequades les mesures correctores plantejades en l'estudi referit fent insistència a incloure com a mesura cautelar el seguiment de les obres en el canal de las Salinas i en l'Acequión.  
Tenint en compte que respecte al traçat inicial del projecte s'han efectuat algunes modificacions en acceptar-se al·legacions en el procés de la informació pública i respecte a la no-afecció a zona d'amortiment del sistema de zones humides del sud d'Alacant entre altres es considera necessari que la Conselleria de Cultura determine si és necessari ampliar l'estudi d'afecció patrimonial presentat i obtindre nou informe favorable d'esta respecte d'això.  
10. S'afecta la muntanya d'utilitat pública de la Generalitat Valenciana en un determinat tram del traçat, per la qual cosa haurà d'obtindre's l'informe favorable d'ocupació d'este per part de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria.  
11. L'estudi d'impacte ambiental indica que l'impacte sobre els llits, el paisatge, els sòls, la fauna i la vegetació seran moderats o compatibles.  
Es considera que el traçat de la conducció seguix, en la mesura que siga possible, el paral·lelisme o proximitat a infraestructures existents, en especial a la carretera nacional 332 i futures vies parc, cosa que mediambientalment s'estima positiu.   
L'afecció a la vegetació natural és puntual i es limita, en general, a encreuaments de barrancs i rambles i a xicotets trams amb vegetació tipus matoll semiàrid i en alguna zona com Guardamar del Segura es tractaria d'una zona amb pineda de pi blanc (pinus halepensis), s'estima que l'impacte és moderat i són necessàries, no obstant això, mesures preventives i correctores en determinats trams com els referits.   
L'afecció al paisatge és temporal durant la fase d'execució i en qualsevol cas s'estima moderada.   
L'afecció a la fauna s'estima igualment moderada per les zones per les quals discorre la traça majoritàriament.  
12. L'estudi planteja una sèrie de mesures correctores d'entre les quals es destaquen les següents:  
- Descompactació de terreny per mitjà de treball.  
- Retirada capa de terra vegetal de pista de treball i reposició en restauració.  
- Revegetació d'aquelles àrees amb vegetació natural afectades pel traçat.  
- Els materials procedents del desbrossament es distribuiran sobre la pista una vegada concloses les obres.  
- Es realitzaran recorreguts sistemàtics prèviament a l'entrada de maquinària per a detectar possibles llocs d'interés per a la fauna.  
- Revisió periòdica sobre zona d'obres per a l'actuació sobre espècies de fauna que pogueren quedar atrapades.  
- Si el contractista no poguera trobar cap propietari disposat a quedar-se amb la terra s'obtindran els oportuns permisos i autoritzacions.  
  
- Senyalització de pista de treball per a evitar que els vehicles s'isquen de la mateixa o causar destrosses innecessàries.  
- Reparació i restitució al seu estat original de tancaments, murs, etc.  
- Prèviament a la restitució del terreny es netejaran totes les zones d'ocupació temporal i àrees afectades pels treballs retirant el material a abocador.  
- Prèviament a l'entrada de la maquinària es realitzarà una comprovació de l'inventari vegetal.  
- Per a evitar la tala indiscriminada de boscos i els possibles danys a la vegetació adjacent es jalonaran, durant el replantejament, les masses de vegetació natural i en funció de les espècies s'estimarà un perímetre de protecció, i desviarà la pista o la rasa en una amplària suficient.  
- Sobre l'afecció de cursos hídrics:  
a) Les vores dels cursos hídrics seran restaurades i protegides per a previndre erosions, i assegurarà que estiguen degudament consolidades.  
b) S'haurà de tindre en compte el cabal ecològic dels rius a l'hora de bombar aigua per a la prova hidràulica, de manera que el cabal no estiga alterat. Tant per a l'amuntegament com per a l'abocament de les aigües s'haurà de tindre el corresponent permís de la Confederació Hidrogràfica.  
c) No es realitzaran abocaments (productes químics, etc.) a cursos hídrics i s'hauran d'arreplegar i tractar per gestor autoritzat.  
En relació amb estes es consideren en general adequades i és necessari, no obstant això, la modificació d'estes en determinats aspectes, així com la introducció d'altres mesures preventives i correctores que permeten una correcta integració de l'obra en el medi i evitar en la mesura que es puga, o reduir, l'impacte sobre l'entorn.  
13. En relació al programa de vigilància ambiental  
Respecte al programa establit en l'estudi es destaca la possibilitat d'anomenar pel promotor un assistent tècnic ambiental durant el temps d'execució d'obres i de restauració, responsable de l'execució del programa de vigilància ambiental.  
En relació amb el programa referit es considera necessari estendre-ho al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, així com les condicions que s'establisquen en la present declaració. Es considera igualment necessària la contractació de l'assistent tècnic ambiental proposat pel promotor per al control del programa de vigilància ambiental.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I, apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, després de la resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162 1990/, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.   
L'article16.2 m) del Decret 131 2007/, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot això i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes resolc:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de conducció de gas natural Guardamar-Torrevieja-Orihuela-Pilar de la Horardada (Alacant) en els termes municipals de Guardamar del Segura, Torrevieja, Orihuela i Pilar de la Horadada (Alacant), el promotor del qual és Gas Natural SDG, SA, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen necessàries (en especial l'obtenció de les autoritzacions del Ministeri de Foment i de la Conselleria d'Infraestructures respecte a l'afecció al domini públic i zones de protecció de la N-332 i futures vies parc), així com el compliment del que s'ha establit en tota la documentació aportada i en l'apartat segon de la present declaració.  
  
Segon  
Condicions per a la realització i el funcionament del projecte:  
1. El traçat es modificarà entre els vèrtexs V-28 i V-31, d'acord amb la documentació presentada davant d'esta Conselleria, discorrent pel marge oposat a la carretera N-332 per sòl urbà per fora de la zona d'amortiment del sistema de zones humides del sud d'Alacant.  
  
2. Prèviament a l'execució de l'obra, amb suficient antelació, s'inspeccionarà per professionals en la matèria (flora i fauna) contractats pel promotor, i amb la supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria, la traça de l'obra, en especial en les zones que s'afecte terrenys naturals (zona de casa forestal i entorn a Guardamar del Segura, encreuament de barrancs, etc.) i dins de l'àmbit del PORN del sistema de zones humides del sud d'Alacant per a determinar i establir si fóra necessari, d'acord amb el que indiquen els servicis tècnics citats, mesures preventives addicionals respecte a la vegetació, flora i fauna (ús de pista restringida, xicotetes modificacions de la traça, períodes de limitació d'execució d'obres, exemplars vegetals que no han d'afectar-se (jalonament de zones amb vegetació natural a no afectar, trasplantament d'espècies de flora, si és el cas, etc.).  
  
Es posarà especial atenció a l'encreuament de la rambla de les Estaques.  
3. Durant el replantejament de la traça, amb la supervisió dels servicis tècnics abans citats, es fixaran les zones amb vegetació natural a jalonar per a evitar afecció.   
4. Els materials procedents de l'excavació que no es reutilitzen en l'obra es duran a un abocador legalitzat i en el cas que el material extret de la rasa no fóra de qualitat adequada, els materials per a l'ompliment d'esta s'obtindran de pedreres legalitzades.  
5. En el cas que per a zones d'amuntegament, depòsit de materials i parc de maquinària es necessiten terrenys fora de la pista de treball, s'ubicaran en parcel·les en què l'afecció a la vegetació siga mínima amb la supervisió dels servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria. Una vegada acabades les obres els terrenys hauran de restaurar-se.  
6. En relació amb la restauració d'aquelles zones amb vegetació natural s'efectuarà supervisió amb els servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant per a determinar quines actuacions és necessari dur a terme segons les característiques de la zona: si és suficient amb la reposició de terra vegetal o, a més, s'han d'efectuar sembres i plantacions, espècies a utilitzar i mètodes, regs de plantació, etc. En principi en aquelles zones amb vegetació natural es durà a terme revegetació amb espècies pròpies de la vegetació de la zona per a una correcta integració, llevat que, per part dels servicis tècnics abans citats, s'indique que no cal.  
En el tram de la casa forestal i entorn, a un costat i a l'altre de la carretera, a Guardamar del Segura, s'efectuarà en qualsevol cas revegetació de la traça amb les espècies forestals presents en la zona: Pinus halepensis, Rosmarinus officinalis, etc. Es posarà també especial atenció en l'encreuament de llits, rambla de les Estaques, etc., en els quals excepte indicació en contra pels servicis tècnics citats hauran d'efectuar-se revegetacions amb espècies de rambla i de matolls, espinals i llentiscars amb pineda de pi blanc, en marges.   
7. S'obtindrà l'autorització de l'organisme de conca corresponent en aquelles actuacions que afecten el domini públic hidràulic.  
  
8. Manteniment i posada a punt adequada de la maquinària.  
9. Es procedirà al reg de la pista de treball ben sovint en aquelles zones en què per climatologia o altres circumstàncies es preveja generar un excés de pols, en especial en aquelles zones pròximes a la població. Els camions que discórreguen amb material que puga generar pols hauran d'anar coberts amb una lona.  
10. En el desenrotllament de les obres es respectaran els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.  
11. Es complirà el que establix el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació amb les obres en la proximitat de zones naturals. S'efectuaran, cas de ser necessari, les correccions o les mesures, que, pels servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria, s'estimen necessaris.  
12. Es disposaran dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua utilitzada en la prova hidràulica de les canonades. S'implantaran mesures per a evitar l'absorció de fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'utilitzar algun producte químic en l'esmentada prova, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament al llit públic. Els productes químics sobrants es derivaran a gestor autoritzat. En tot cas, prèviament i amb suficient antelació s'informarà els servicis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria perquè donen el vistiplau per a evitar que tant la captació de l'aigua com el seu abocament ocasione efectes negatius en l'àrea de protecció dels sistemes de zones humides del sud d'Alacant i en el mateix Parc Natural de les llacunes de la Mata i Torrevieja.  
  
13. En el cas d'encreuament de barranc a cel obert i utilització d'escullera, s'engravarà esta amb terra per a facilitar la regeneració de la vegetació.  
14. Respecte al patrimoni cultural es compliran les recomanacions i les mesures indicades en l'estudi d'afecció al patrimoni cultural presentat i reflectides en resum en la present declaració, així com el que establix l'informe de la Conselleria de Cultura igualment reflectit en resum en la present declaració.  
La Conselleria de Cultura, prèvia consulta pel promotor, determinarà si és necessari modificar o ampliar l'estudi d'impacte ambiental respecte al patrimoni cultural i obtindre respecte d'això informe favorable d'eixa Conselleria respecte a les modificacions de traçat conseqüència de l'acceptació de les al·legacions, modificació de traçat en determinat tram per a no afectar l'àrea d'amortiment d'impactes del sistema de protecció de les zones humides del sud, etc. En cas afirmatiu es durà a terme el que indica i establit per esta.  
15. Respecte a l'afecció a vies pecuàries, es complirà el que establix la legislació de vies pecuàries i s'obtindrà l'autorització d'ocupació davant de la Direcció Territorial d'Alacant d'esta Conselleria, i compliran les condicions que esta establisca.  
16. Les possibles modificacions de traçat se sotmetran a avaluació d'impacte ambiental en el cas que la legislació en la matèria així ho requerisca.  
17. En relació amb el Programa de Vigilància Ambiental es considera necessari estendre'l al control de totes les mesures correctores (preventives, minimitzadores i correctores) de l'estudi d'impacte ambiental, així com a les condicions establides en esta declaració. Es considera igualment que pel promotor es contractarà, tal com proposa, un assistent tècnic ambiental per al control del Programa de Vigilància Ambiental.  
  
  
Tercer  
Notificar als interessats que contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 28 de desembre de 2007. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 169/2007-AIA  
Títol: subestació transformadora de 220/132/20 KV ST la Font de Sant Lluís.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU.  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: al costat del camí de les Escoles Malilla, terme municipal de València.  
Descripció del projecte  
La subestació transformadora (ST) la Font de Sant Lluís es va autoritzar en 1966 en 66/11 kV. En 1972 es va autoritzar l'establiment de la nova estació transformadora de 132/20 kV, i autoritzava posteriorment diverses ampliacions. Esta és de tipus intempèrie i està ubicada en una zona molt pròxima a València capital, la qual cosa produïx un impacte visual en l'entorn. S'alimenta per mitjà de 4 línies elèctriques de 132 kV (des de la subestació de Torrent, la Punta-el Grau, la Punta-Massanassa-Picassent i Silla-Massanassa) i 1 línia de 220 kV (provinent de la ST Torrent). Proveïx una gran part del subministrament de València capital i el seu entorn. Té configuració elèctrica de simple barra partida, per la qual cosa qualsevol incidència suposaria la pèrdua parcial del centre i el tall de subministrament a la zona. A més, la xarxa de 132 kV en general i en esta zona en particular té un alt grau de saturació, per la qual cosa es requerix major interconnexió des del sistema de 220 kV.   
  
L'objecte del projecte presentat és la reforma de l'actual ST la Font de Sant Lluís, i substituir l'actual sistema de 220 kV i 132 kV per altres de nova implantació. Per a possibilitar l'evacuació de la potència disponible amb la nova alimentació a 220 kV, es dotarà una nova transformació directa 220/20 kV formada per 3 transformadors de 50 MVA cada un, i es renovarà completament l'actual sistema de 20 kV.   
  
S'ha adoptat una solució de tipus interior, d'acord amb el caràcter periurbà de la zona.  
La reforma es realitzarà sense afectar la continuïtat del servici, i es procedirà al desmuntatge de les antigues instal·lacions una vegada s'hagen posat en servici les noves.  
La ST la Font de Sant Lluís constarà després de la reforma de les instal·lacions següents:  
- Un sistema elèctric de 220 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 10 posicions corresponents a 3 de línia, 4 de transformadors i 1 enllaç de barres.  
- Un sistema elèctric de 132 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6 i 8 posicions corresponents a 6 de línia, 1 de transformador i 1 enllaç de barres.  
- Un sistema elèctric de 20 kV amb una configuració de doble barra (DB) tipus interior amb aïllament en SF6, conformat per 3 mòduls de cel·les amb un total de 54 posicions de les quals 40 seran eixides de línia, 3 de transformador, 2 de servicis auxiliars, 2 d'enllaç de barres i mesura, 2 de partició, 2 d'unió amb cable i 3 de bateria de condensadors. Este sistema es completa amb la instal·lació en l'interior de 3 conjunts de bateries de condensadors escalonades (BCE).  
  
- Una transformació instal·lada en l'interior de l'edifici, dotada amb un autotransformador de 225 MVA de potència i relació 220/132/11 kV (recuperat de la pròpia instal·lació) i 3 transformadors de potència de 50 MVA cada un i relació 220/20 kV, amb les seues corresponents reactàncies trifàsiques limitadores de presa de terra. Per al subministrament dels equips i servicis propis de la subestació es muntaran 2 transformadors de servicis auxiliars (TSA) de relació 20/0,380-0,220 i 250 kVA de potència cada un.  
- Un edifici en què s'ubicaran els transformadors de potència, les cel·les de 220 kV, 132 kV i 20 kV, equips de control, protecció, comunicació, alimentació en BT, etc., necessaris per al funcionament correcte de la subestació.  
La parcel·la objecte de l'actuació es localitza en sòl urbanitzable no programat (80%) qualificat per a usos terciaris i equipaments especials i en sòl no urbanitzable (20%) qualificat també per a equipaments especials. Segons s'indica, la parcel·la triada, d'uns 9.100 m², serà l'adjudicada a Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, com a resultat d'un pla d'actuació urbanística. La subestació ocuparà 6.280 m².  
  
Afeccions legals  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, en el seu annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals està la producció i la distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). El titular de l'activitat estarà obligat a remetre un informe preliminar de situació a l'òrgan autonòmic competent, segons s'arreplega en l'article 3.1 de la dita norma.  
La gestió dels residus generats, en particular dels olis usats, atendrà al que establix la legislació estatal i autonòmica reguladora de la matèria.  
La normativa de l'Ajuntament de València regula la tala i canvi d'emplaçament dels arbres i palmeres existents en el municipi.  
  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que procedisca obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Consideracions ambientals  
L'actual ST la Font de Sant Lluís s'ubica en un entorn periurbà sobre el qual genera un impacte principalment visual. La reforma d'esta i l'adopció d'una solució de tipus interior disminuirà este impacte, i s'adequarà millor a la zona.  
S'ha pres com a zona d'estudi una àrea de 9 km² per a considerar les possibles afeccions de la instal·lació. Esta es localitza sobre l'àmplia depressió morfològica que constituïx l'horta de València. L'àrea d'estudi té un caràcter marcadament periurbà i industrial, i acollirà nombroses infraestructures. A uns 200 m es localitza la canalització del riu Túria. El valor de la vegetació natural existent (vegetació ripària, espècies de caràcter ruderal i arvenses, cultius hortícoles) és molt baix. La diversitat faunística és pobre i està constituïda majoritàriament per les espècies típiques d'ambients urbans.   
Cal citar com a element del medi susceptible de estar afectat l'existència de dos exemplars arboris (Ficus carica i Washingtonia robusta) que estaran en l'interior de la parcel·la de la subestació, en la zona de vials interiors.  
Durant la fase de construcció s'executaran els elements següents:  
  
- Tancament de malla metàl·lica per a delimitar el terreny de la subestació i dos portes.  
- Xarxa d'arreplegada d'aigües pluvials.  
- Vials interiors de ferm rígid per a accés d'equips de transport i manteniment.  
- Edifici per a albergar els equips de la subestació.  
- 4 bancades de formigó armat per a la instal·lació dels transformadors dotades de cubeta per a arreplegada i conducció de l'oli fins a depòsit de confinament. Depòsit comú d'arreplegada i conductes d'unió.  
- Plantació de tanca vegetal en el perímetre de la instal·lació. L'explotació de la instal·lació (transformació de l'electricitat) porta associades labors de manteniment.  
Les principals accions amb possible afecció sobre el medi que comporta l'execució del projecte és la mateixa obra civil executada, mentre que en la seua posterior explotació seran l'ocupació de terreny, gestió de residus i els processos de transformació de l'energia.  
Els impactes potencials de la instal·lació, en relació amb els diversos factors considerats són:  
- En relació amb les persones i béns de l'entorn, la fase d'obres pot ocasionar molèsties per soroll i pols. En la fase d'explotació, podrien produir-se, així mateix, vibracions i soroll i risc d'electrocució. Eventualment, es podria produir una pèrdua d'hexafluorur de sofre (SF6), que és un gas sintètic i inert sense riscos per a la salut.   
- La presència d'oli mineral pot representar un risc de contaminació per possible abocament accidental.  
- Els residus esperats estan relacionats amb la presència d'oli mineral i el seu progressiu envelliment, així com amb el final de la vida útil de la instal·lació i el seu futur desmantellament.  
- La instal·lació emet radiacions electromagnètiques a freqüència de 50 Hz, per tant, no-ionitzants.  
- L'execució del projecte suposarà una millora respecte a l'afecció paisatgística de la instal·lació actual.  
- No es detecten afeccions sobre el patrimoni paleontològic ni s'han documentat jaciments arqueològics. Respecte al patrimoni etnològic, es constata la presència de séquies de reg que podrien ser afectades per les obres.  
- Major capacitat del sistema i millora de la fiabilitat i l'operativitat de l'explotació, la qual cosa proporciona millors nivells de qualitat i seguretat del subministrament.  
Com a mesures preventives i correctores s'adopten les següents:  
- Els transformadors se seleccionen amb el criteri que han de complir amb certs límits d'emissió sonora per a ser adquirits. A més, s'instal·len de forma aïllada per a evitar transmetre vibracions.  
- Es disposa d'un sistema de detecció automàtica de fugues de SF6.  
-- Cada transformador s'instal·la sobre una cubeta que arreplegaria qualsevol abocament accidental d'oli i el conduïx a un depòsit d'arreplegada per al seu posterior tractament. Els elements de control instal·lats permeten detectar immediatament possibles fugues.  
- Es reduïx el risc d'electrocució dotant la subestació d'instal·lació de presa de terra i la resta de prescripcions en matèria de seguretat aplicables.   
- Tots els residus generats es retiren i són entregats a empresa autoritzada per a la seua gestió.   
- S'ha realitzat un estudi del camp electromagnètic que podria originar el funcionament de la ST, i es conclou que, encara en les condicions més desfavorables, els nivells generats estan molt per davall dels límits recomanats.  
- Es transitarà pel camí de les Fonts durant les obres i es garantirà el reg de les parcel·les limítrofes durant i després de les obres. L'aparició de restes arqueològiques o paleontològics obligarà a suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament.   
  
- Es garantirà el subministrament d'aigua a través dels canals veïns de reg durant i després de les obres.  
- Altres mesures adoptades: reservar la terra vegetal, no realitzar manteniment de maquinària, minimitzar les arreplegades, disposar de contenidors per a residus d'obra, restauració de superfícies, manteniment de les cubetes de seguretat d'arreplegada d'oli, l'ús de maquinària d'obra que complisca els valors d'emissió sonora i el seu adequat manteniment, evitar alçament de pols i neteja general en acabar l'obra.  
Les actuacions proposades en el Programa de Vigilància Ambiental són les següents:  
- Es comprovarà que l'afecció de terrenys és l'estrictament necessària.  
- Es comprovarà que totes les actuacions necessàries per a la instal·lació de la ST es realitzen en l'interior de la parcel·la on es projecta l'actuació.  
- Es comprovarà que el parc de maquinària, magatzem d'olis i combustibles, etc., així com els llavats de maquinària i posades a punt d'esta, es localitzen en els llocs autoritzats i no en altres llocs.  
  
- Es vigilarà que no s'arrepleguen substàncies perilloses prop de les séquies i corrents d'aigua.  
- Es controlarà que els residus o qualsevol altre material sobrant de l'obra són retirats de forma convenient.  
- Controlarà que els olis procedents dels transformadors són gestionats convenientment.  
- Es comprovarà el compliment de les mesures preventives i correctores descrites en l'apartat anterior.   
Tramitació administrativa  
Amb data 6 d'agost de 2007, va tindre entrada en els servicis centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge escrit del Servici Territorial d'Energia de València, pel qual es sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i es remetia el corresponent expedient, incloent-hi:  
- Avantprojecte de la instal·lació subestació transformadora de 220/132/20 KV ST la Font de Sant Lluís  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental.  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'anunci en el DOGV (29.05.2007), sense que s'hagen formulat al·legacions.  
Amb data 27 de setembre de 2007, es va rebre escrit presentat pel promotor, per mitjà del qual es remeten els documents presentats davant de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i els informes emesos per esta última en relació amb el projecte, així com certes modificacions a l'estudi d'impacte ambiental realitzades basant-se en estos.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de subestació transformadora s'ha sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint de la Llei 2 1989/, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei. L'article16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217 2007/, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte de subestació transformadora de 220/132/20 kV ST la Font de Sant Lluís promoguda per Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, en el terme municipal de València, al costat del camí de les Escoles Malilla, (coordenades del centre de la parcel·la UTM X: 726.145, I: 4.369.025, fus 30 aprox.), sempre que esta es desenrotlle amb les previsions de l'avantprojecte, el estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient. El projecte va associat al posterior desmantellament de l'actual instal·lació ST la Font de Sant Lluís de tipus intempèrie.  
Addicionalment, s'establixen les condicions següents:  
1. Es restauraran a les seues condicions inicials, totes les àrees que s'hagen vist alterades per les obres i es procedirà a la correcta gestió dels residus generats. Esta condició es referix tant a les obres d'execució de la nova instal·lació com a les posteriors obres de desmantellament de la instal·lació existent.  
2. Les operacions de buidatge i ompliment amb gas SF6, es realitzarà per mitjà d'equips que impedisquen l'emissió lliure del gas a l'atmosfera.  
3. Prèviament a la poda, tala o trasllat dels exemplars arboris existents en la parcel·la afectada, s'haurà de disposar de la preceptiva autorització expressa de l'Ajuntament de València.  
4. Es disposarà de l'informe definitiu establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i s'adoptaran les mesures de protecció addicionals que, si és el cas, establisca este. En tot cas, l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics determinarà l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.   
5. Respecte a les emissions de camps electromagnètics derivades del funcionament de la ST caldrà ajustar-se al que s'ha establit per la Direcció General de Salut Pública, òrgan competent en la vigilància sanitària de la contaminació electromagnètica, d'acord amb la Llei 4/2005, de 17 juny. En tot cas, estes es mantindran per davall dels límits establits per la recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 t per al camp magnètic.   
6. A la posada en marxa de la subestació transformadora, es procedirà a mesurar els nivells sonors generats a fi de verificar el compliment de les condicions establides en la legislació vigent, i s'incorporen els resultats al Programa de Vigilància Ambiental.  
7. Les accions incloses en el Programa de Vigilància Ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
8. D'acord amb l'article 4 del Reial Decret Llei 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.   
  
València, 30 de novembre de 2007. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 293/2006-AIA.  
Promotor: Centre Comercial Vilella 2003, SL.  
Autoritat substantiva: l'Ajuntament d'Alzira i la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Objecte projecte: canalització de barrancs en el sector Vilella 1 en el terme municipal d'Alzira (València).  
Localització: barrancs de Vilella, l'Estret i la Casella en el sector Vilella 1 d'Alzira.  
Descripció del projecte  
La descripció s'efectua tenint en compte tota la documentació presentada, i es limita a les canalitzacions dels barrancs de Vilella, l'Estret i de la Casella en el sector urbanitzable Vilella 1 d'Alzira, que és l'actuació sotmesa a avaluació d'impacte ambiental:  
El projecte pretén complir les condicions establides per a les canalitzacions tant per la Conselleria de Medi Ambient en la declaració d'impacte ambiental del projecte de modificació puntual del PGOU del sector Vilella 1 d'Alzira (data 28 d'octubre de 2004), com per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Descripció:   
- En l'àmbit del sector Vilella 1 se substituiran les seccions actuals del barranc de Vilella i de l'Estret per una secció trapezoïdal d'escullera engravada amb formigó de 4 m en la base i 6 m en coronació, talussos 1H:1,5V i una alçària de caixers de 1,5 m, a cada un dels marges d'estos llits s'establixen unes franges de 5 m amb unes lloses de formigó com a zones de servitud que estan delimitades de la resta de la urbanització del sector per mitjà de la instal·lació d'unes barreres de seguretat tipus bionda.  
Per a garantir que estos barrancs puguen trasbalsar el cabal corresponent a l'avinguda de 100 anys com exigia la Divisió de Recursos Hidràulics i segons la DIA abans referida, es realitzarà un canal d'alleugeriment en el límit del sector, entre l'obra de drenatge de la CV-571 i la confluència amb el barranc de la Casella. L'amplària en coronació serà de 30 m, el llit d'escullera rejuntada de formigó, amb marges formats per murs de gabions i una alçària de caixers variable entre 2,44 i 2,99 m.  
- En l'àmbit del sector Vilella, respecte al barranc de la Casella s'ha previst regularitzar el pendent mitjà i s'ha adaptat la secció a una secció trapezoïdal de talús esquerre 1H:1V i dret 1H:2V amb 8 m d'amplària en la base i 2 m d'altura, excepte xicotet tram. La tipologia del material és escullera formigonada.  
Per a aconseguir que l'avinguda de 100 anys passe pel barranc, es preveu un llit d'avingudes extremes per mitjà de la prolongació del marge esquerre fins que s'aconseguix el camí de servici deixat a l'efecte en la zona a urbanitzar. Sobre la dita plataforma es realitzarà una llosa de formigó.  
Tramitació administrativa  
Amb data 3 d'agost de 2006 es va remetre pel Centre Comercial Vilella 2003, SL, la documentació relativa al projecte d'urbanització, la canalització de barrancs i l'estudi d'impacte ambiental, així com el resultat del tràmit d'informació pública.  
Amb data d'eixida 28 de desembre de 2006 es va tornar la documentació abans citada al Centre Comercial Vilella 2003, SL, per a la seua correcta tramitació a través de l'òrgan substantiu, l'Ajuntament, així com se li sol·licitaven aclariments i completar la documentació presentada, en relació al projecte de canalització, l'estudi d'impacte ambiental i la informació pública.  
Amb data 28 de desembre de 2006 es va sol·licitar un informe a la Comissió Territorial d'Urbanisme de València (CTU) i a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ), i amb data 9 de gener de 2007 al Servici d'Ordenació Territorial (SOT) d'esta Conselleria.  
Amb data 28 de desembre de 2006 es va sol·licitar un informe a l'Ajuntament, així com se li va informar que s'havia remés informe de denúncia de l'Àrea d'Inspecció d'esta Conselleria en relació amb l'incompliment de la condició núm. 2 de la Declaració d'Impacte Ambiental de 28 d'octubre de 2004, sobre la modificació puntual del PGOU del sector Vilella 1.  
Amb data 28 de desembre de 2006 es va sol·licitar un informe a la Comissió Territorial d'Urbanisme de València i se li va informar igualment de la remissió de l'informe denúncia abans citat a l'Àrea d'Inspecció del Territori.  
Amb data 12 de febrer de 2007 el Servici d'Ordenació Territorial informa que el cabal de disseny i dimensionament de les canalitzacions per a un període de retorn de 100 anys complix les condicions imposades per la Divisió de Recursos Hidràulics (DRH) de la Conselleria d'Infraestructures i Transport i l'informe del Servici d'Ordenació Territorial de la Conselleria de Medi Ambient de 21 d'octubre de 2004.  
  
El Servici d'Ordenació Territorial continua indicant que les condicions imposades en l'avinguda de la Ribera per la Divisió de Carreteres, autoritzades per l'organisme de Conca, de garantir una avinguda amb període de retorn de 500 anys no contradiu el cabal de disseny de 100 anys per als barrancs mencionats, ja que amb això es milloren les condicions de drenatge d'este viari.  
Amb data 14 de febrer de 2007 es va remetre per l'Ajuntament d'Alzira resposta al requeriment efectuat i citat anteriorment: correccions respecte a l'estudi d'impacte ambiental, projecte de prospecció arqueològica, projecte d'urbanització amb separata de canalitzacions, acords de l'Ajuntament relatius a la informació pública i a l'adjudicació de l'agent públic urbanitzador. Igualment va remetre l'Ajuntament annexos al projecte de canalització i urbanització i a l'estudi d'impacte ambiental conseqüència de diverses reunions mantingudes amb la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Amb data 19 de febrer de 2007 l'Àrea d'Inspecció remet un informe en què indica que la competència per al seguiment del compliment de la DIA de 28 d'octubre de 2004 és de l'òrgan substantiu, la CTU de València, tornant la documentació que se'ls va remetre.  
Amb data 1 de març de 2007 la Confederació Hidrogràfica del Xúquer remet un informe en el qual s'indica que s'han mantingut reunions amb els redactors del projecte i se'ls ha indicat que havien de modificar la proposta inicial amb l'objecte de respectar el traçat i característiques del llit actual, considerant que s'està efectuant l'estudi de la recuperació integral del llit del Xúquer en atenció als problemes d'inundació del terme municipal d'Alzira. Indiquen que tenint en compte la modificació que s'ha presentat, la consulta inicial que es va efectuar no té objecte.  
Amb data 7 de març de 2007 es va efectuar nou requeriment i sol·licitud d'aclariment de documentació al promotor a través de l'ajuntament en relació amb el projecte de canalització, informació pública, estudi d'impacte ambiental, afecció al patrimoni cultural i informe de la Divisió de Recursos Hidràulics d'11 de gener de 2006.  
  
Amb data 7 de març de 2007 es va sol·licitar, basant-se en la nova documentació remesa per l'Ajuntament que incorpora modificacions requerides per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, un informe al Servici d'Ordenació Territorial d'esta Conselleria i a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Amb data 9 de març de 2007 es va sol·licitar igualment un informe a la Divisió de Recursos Hidràulics.  
Amb data 9 de març de 2007 es va remetre a la Comissió Territorial d'Urbanisme de València fotocòpia d'informe denúncia que s'havia remés a l'Àrea d'Inspecció, així com fotocòpies de la nova documentació remesa per l'Ajuntament.  
Amb data 16 de març de 2007 l'ajuntament va remetre una còpia d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació amb les obres del centre comercial i actuació sobre barrancs, així com autorització de seguiment arqueològic del projecte de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià. Amb data 16 i 18 d'abril de 2007 es va adjuntar una còpia de l'autorització de la CHJ a la Divisió de Recursos Hidràulics i al Servici d'Ordenació Territorial perquè ho tingueren en compte en l'emissió de l'informe sol·licitat. Igualment es va remetre l'autorització de la CHJ a la CTU de València.  
Amb data 18 d'abril de 2007 es reitera a l'Ajuntament el requeriment pendent de 7 de març de 2007.  
Amb data 9 de maig de 2007 per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en resposta a la sol·licitud d'informe efectuat, va remetre una còpia d'autorització per a les obres de construcció del Centre Comercial Vilella en el sector Vilella 1. L'autorització és favorable i inclou les actuacions sobre els barrancs de Vilella, l'Estret i la Casella, així com el canal d'alleugeriment, establint les condicions particulars i generals respecte a estes.  
Amb data 7 de maig de 2007 es va remetre per la Divisió de Recursos Hidràulics informes, en l'escrit de remissió indiquen que la informació que se'ls va remetre amb data 1 de març i 18 d'abril de 2007, així com l'informe de la CHJ no modifiquen en res allò que s'ha indicat en l'informe de 14 de febrer de 2007. Igualment adjunten informe seu d'11 de gener de 2006.  
En l'informe de 14 de febrer de 2007, remés amb data 7 de maig de 2007, es respon a la sol·licitud d'informe inicial, i fan referència a diferents qüestions, canalitzacions i urbanització. Respecte a este últim punt no es detallen tenint en compte que no és objecte de la present declaració d'impacte ambiental.  
Respecte a les canalitzacions, en este apartat s'indiquen qüestions que no són pròpiament d'estos i en conseqüència no es detallen, i es referix a continuació el concernent a les canalitzacions:  
- El barranc de la Casella es proposa canalitzar-ho en el límit nord del sector i s'han calculat les seccions amb una capacitat suficient en eixe tram per a un període de retorn de 100 anys, com es va sol·licitar.  
- En el límit oest del sector les canalitzacions dels barrancs de Vilella i l'Estret no tenen capacitat necessària per a desaiguar el cabal corresponent a un període de retorn de 100 anys considerant el funcionament conjunt del dos barrancs. El cabal que poden desaiguar amb resguards raonables és l'associat a un període de retorn d'uns 25 anys i en l'escenari que estiga realitzada la Tanca de Sant Antoni.  
  
Amb data 18 de maig de 2007 es va remetre per l'Ajuntament l'Acord de la Junta de Govern de 9 de maig de 2007, una còpia de l'informe de l'arquitecte municipal de 10 d'abril de 2007 i una còpia d'al·legació presentada durant el període d'informació pública. En la mencionada al·legació se sol·licita la paralització de les obres basant-se en una sèrie de motius.  
Amb data 29 de maig de 2007 es va remetre, als efectes oportuns, a la CTU de València el resultat de la informació pública amb l'al·legació en què se sol·licitav la paralització d'obres. Igualment, amb la mateixa data es va remetre al Servici d'Inspecció Urbanística d'esta Conselleria l'informe de denúncia que s'havia remés anteriorment a la CTU de València i a l'Àrea d'Inspecció, així com el resultat de la informació pública abans citat i amb l'al·legació de paralització d'obres.  
Amb data 28 i 29 de maig de 2007 es van remetre al Servici d'Ordenació Territorial d'esta Conselleria el resultat de la informació pública abans citat que inclou al·legació de paralització d'obres, així com informes de la Divisió de Recursos Hidràulics rebuts i documentació última remesa per l'Ajuntament, perquè ho tingueren en compte en l'emissió de l'informe sol·licitat.  
Amb dates 24 de maig i 6 de juny de 2007 es va remetre a la CHJ l'última documentació remesa per l'Ajuntament, que incloïa resultat de la informació pública remesa per l'Ajuntament amb sol·licitud de paralització d'obres.  
Amb data 20 de juny de 2007 es va requerir al promotor, a través de l'Ajuntament, la documentació i l'aclariment de determinats punts, en relació amb la informació pública, projecte de canalització, afecció al patrimoni cultural i informe d'11 de gener de 2006 de la Divisió de Recursos Hidràulics.  
Amb data 6 de juliol de 2007 es va remetre informe del Servici d'Ordenació Territorial d'esta Conselleria, en el qual s'indica respecte a les modificacions introduïdes per la CHJ en el projecte que s'esmenen les deficiències observades en l'informe d'11 de gener de 2007 de la Divisió de Recursos Hidràulics en relació amb la capacitat de desaigüe dels barrancs de Vilella i l'Estret, i es complix, al seu torn, la condició imposada en l'informe emés el 4 de novembre de 2004 per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, en el qual s'indica que per a qualsevol modificació que es pretenga realitzar en els llits afectats haurà de redactar-se el preceptiu projecte de construcció i tindre autorització prèvia de l'organisme de conca.  
Amb data 26 de juliol de 2007 per l'Ajuntament d'Alzira es remet la resposta a l'últim requeriment que es va efectuar:  
- Escrit de l'Ajuntament responent al requeriment últim efectuat, en el mateix s'indiquen entre altres qüestions, que l'aprovació definitiva del projecte d'urbanització es troba condicionada a l'emissió de l'informe favorable de l'avaluació d'impacte ambiental dels barrancs.  
  
S'aclarix que l'informe de l'arquitecte municipal en relació amb la contestació a les al·legacions s'assumix per part de l'Ajuntament, però l'acord d'aprovació s'emetrà quan s'obtinga l'informe favorable de l'estudi d'impacte ambiental dels barrancs.  
Respecte a l'afecció al patrimoni cultural s'adjunta una còpia de document d'impacte ambiental en què s'analitzen les afeccions i s'indica que s'ha sol·licitat un informe la Conselleria de Cultura.  
- Es remet el resultat d'informació pública, al·legacions i resposta a estes, respecte a l'annex al projecte d'urbanització, al projecte de canalització, a l'estudi d'impacte ambiental i annex a este, conseqüència de les modificacions establides per la CHJ, amb informació pública de 22 de febrer de 2007  
- Es remet, igualment, una còpia del resultat de la informació pública, al·legacions i resposta a estes respecte a la documentació inicial amb informació pública de 28 d'octubre de 2005.  
- S'adjunten unes còpies del projecte d'urbanització i canalització, així com d'estudi d'impacte ambiental complets tenint en compte les modificacions de la CHJ.  
- S'adjunta el document de mesures adoptades en relació amb els informes de la Divisió de Recursos Hidràulics de 14 de febrer de 2007 i d'11 de gener de 2006, en relació amb la urbanització i canalitzacions.  
  
Amb data 8 d'octubre de 2007 es va sol·licitar un nou informe al Servici d'Ordenació Territorial d'esta Conselleria d'aclariment d'una sèrie de punts tenint en compte l'última documentació presentada per l'Ajuntament. Igualment es va sol·licitar nou informe la Divisió de Recursos Hidràulics pel mateix motiu.  
Amb data 19 d'octubre de 2007 es va sol·licitar nou informe la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ) tenint en compte l'última documentació presentada per l'Ajuntament.  
Amb data 5 de novembre de 2007 es va remetre, a través de l'Ajuntament, el requeriment respecte a l'afecció al patrimoni cultural i igualment es va informar de l'Ajuntament l'informe remés a l'Àrea d'Inspecció. Es va remetre este informe i el requeriment igualment al promotor.  
Amb data 6 de novembre de 2007 es reitera l'informe de denúncia a l'Àrea d'Inspecció del Territori detallant-ho.  
Amb data 6 de novembre de 2007 es remet una còpia de tota l'última documentació remesa per l'Ajuntament, tant respecte als barrancs com a la urbanització, a la Comissió Territorial d'Urbanisme de València per si estiguera incomplint-se la declaració d'impacte ambiental de 28 d'octubre de 2004 i com a encarregat del seguiment i la vigilància de la referida declaració. Igualment se li remet el mateix informe de denúncia detallat que el remés a l'Àrea d'Inspecció.   
  
Amb data 27 de novembre de 2007 es remet pel promotor un escrit informant de la presentació de documentació en la Conselleria de Cultura i s'adjunta una còpia de la memòria final del seguiment arqueològic i del full d'encàrrec a arqueòloga.  
Amb data 27 de novembre de 2007 es remet un informe del Servici de Projectes Hidràulics (Divisió de Recursos Hidràulics), en el qual s'indica el següent respecte a les canalitzacions:  
- Les modificacions que va imposar la Confederació Hidrogràfica del Xúquer respecte de les canalitzacions no modifiquen en res les condicions de la declaració d'impacte ambiental de 28 d'octubre de 2004.  
  
- La documentació ara presentada, respecte a les canalitzacions, sí que complix les condicions de l'informe de la Divisió de Recursos Hidràulics que es van arreplegar en la DIA de 28 d'octubre de 2004.  
- Respecte al seu informe de 14 de febrer de 2004, sí està modificat en el punt tercer ja que els barrancs que es canalitzen en l'àmbit del sector estan dimensionats ara per a un període de retorn de 100 anys considerant el funcionament conjunt dels barrancs.  
  
- Respecte a l'avinguda de la Ribera, està calculada en els seus encreuaments amb els barrancs amb un període de retorn de 500 anys en atenció al que per a estes infraestructures, que són vies de comunicació d'alta vulnerabilitat, assenyala el PATRICOVA. Açò no implica necessàriament que tot tipus d'infraestructura haja de ser dissenyada amb els mateixos criteris, per exemple les canalitzacions que ho estan per a 100 anys d'acord amb les possibilitats reals i els criteris que per a este tram de la conca del Xúquer preveu la mateixa CHJ.  
- En relació amb la Tanca de Sant Antoni en l'informe del 14 de febrer de 2007 es deia que el disseny que es feia dels barrancs pressuposava l'existència de la Tanca de Sant Antoni, açò era cert en aquell moment (amb T=25 anys i funcionament simultani) i ho és ara amb període de retorn 100 simultani. És a dir, que les canalitzacions dissenyades, en especial la de l'Estret i el denominat canal d'alleugeriment són correctes si aigües amunt s'executa la Tanca de Sant Antoni per a transvasar aigua al barranc de la Casella.   
L'informe conclou que la documentació ara sí que complix el que s'ha assenyalat per la DIA de 28 d'octubre de 2004 quant a la capacitat de les noves canalitzacions amb T 100=anys i funcionament simultani en l'escenari de la Tanca de Sant Antoni realitzada.  
Amb data 11 de desembre de 2007 es remet, per fax, per part de la Conselleria de Cultura, informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià a l'estudi d'impacte ambiental projecte d'urbanització del sector Vilella 1 d'Alzira, canalitzacions dels barrancs en l'àmbit del sector sempre que s'executen en la seua integritat, les mesures correctores determinades en l'escrit d'eixa Direcció General, de 28 de juny de 2006, escrit incorporat a l'estudi d'impacte que consistixen en la realització d'un seguiment arqueològic de les obres d'urbanització i l'execució d'una campanya de sondejos arqueològics per a comprovar les possibles restes o empremtes de parcel·lari romà.  
  
S'advertix que l'informe es basa en l'estudi d'impacte ambiental en els termes descrits en la documentació que se li presenta i que si, com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïxen variacions respecte a la proposta informada per estos, s'haurà de sotmetre esta de nou a informe del patrimoni cultural valencià.  
Amb data 18 de desembre de 2007 es rep un informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer a la sol·licitud d'informe efectuada, amb l'aclariment que la seua autorització s'havia emés basant-se en la documentació que se li va presentar, i igualment aclaria les característiques del que autoritza.  
Amb data 20 de desembre de 2007 es rep un informe del Servici d'Ordenació Territorial d'esta Conselleria (data 18 de desembre de 2007) en el qual s'informa en el sentit següent respecte a les canalitzacions:  
1. Les modificacions imposades per la CHJ respecte de les canalitzacions esmenen les deficiències observades en l'informe d'11 de gener de 2007, sobre el projecte de canalització dels barrancs de la Casella, Vilella i canal d'alleugeriment a l'entorn del sector Vilella1, emés per les Conselleria d'Infraestructures i Transport. Estes modificacions aprovades no incomplixen les condicions imposades pel Servici d'Ordenació Territorial que formen part de la DIA de 28 d'octubre de 2004.  
  
2. La documentació presentada fins a la data pel que fa a les canalitzacions de barrancs complix les condicions imposades, arreplegades en la DIA de 28 d'octubre de 2004 i l'arreplegada en l'informe emés el 4 de novembre de 2004 per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, en la qual s'indica que per a qualsevol modificació que es pretenga realitzar en els llits afectats haurà de redactar-se el preceptiu projecte de construcció i tindre autorització prèvia de l'organisme de conca.  
3. S'efectuen una sèrie de consideracions respecte a les al·legacions formulades:  
- L'estudi d'inundabilitat concreta el risc d'inundació (nivell 5) previst en el PATRICOVA a escala regional (1:50.000) a una altra escala major (1:2.000) resultant un risc de nivell 1, que és l'arreplegat en la cartografia de risc d'inundació de la ribera del Xúquer. Després de l'execució de les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat, i les previstes en el Pla Global davant d'inundacions a la Ribera del Xúquer, el risc d'inundació en el sector passarà a ser de nivell 5 o 6.  
  
- La condició d'inundabilitat de la zona, tant en la situació actual com en la futura, amb les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat, es limita exclusivament als terrenys destinats a zones verdes, zones esportives a l'aire lliure, aparcament i viari, i quedant lliure d'afecció el centre comercial, en construir-se sobre una llosa amb una estructura palafítica que sostindrà les edificacions i permetrà el drenatge de les aigües per davall d'esta, segons es manifesta en les condicions particulars apartat 2n de l'informe de la CHJ, de 13 de març de 2007.  
  
- Les limitacions que la normativa del PATRICOVA imposa a les actuacions urbanístiques en sòl no urbanitzable afectat per risc d'inundació s'han tingut en compte en l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat del sector Vilella 1. Atés que Alzira és un municipi d'elevat risc d'inundació, l'emplaçament triat està costat del nucli urbà i ocupa un lloc d'elevada accessibilitat i dóna davant d'una de les avingudes més emblemàtiques i de major potencial creixement del municipi. En definitiva, la localització proposada en fonamentar-se en el teixit urbà existent, és l'adequada des del punt de vista del model territorial municipal i és coherent amb les directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori establida en el Pla General.  
  
- En la tramitació de l'expedient s'han arreplegat les observacions que sobre les canalitzacions i les obres de pas sobre els llits han realitzat tant la Divisió de Recursos Hidràulics com l'organisme de conca, i es disposarà, al seu torn, de l'autorització condicionada de la CHJ.  
4. Respecte al que s'ha indicat per la Divisió de Recursos Hidràulics, en relació amb la Tanca de Sant Antoni, el funcionament hidràulic de les canalitzacions realitzats en el de l'Estret, canal d'alleugeriment i la Casella en el perímetre del sector Vilella 1 per al període de retorn de 100 anys té la seua justificació amb l'execució, aigües amunt, de la Tanca de Sant Antoni i el transvasament de 143 m³/s del barranc de l'Estret al de Casella. No obstant això, ja que no estan preparats els trams dels barrancs aigües avall de la zona on es realitze la derivació de cabals, es produiran una sèrie de fluxos desbordats a l'esgotar-se la capacitat d'evacuació dels llits per a l'avinguda de 100 anys de període de retorn i, fins i tot, per a successos de menor freqüència.  
En tot cas, el cabal que poguera sobrepassar l'avinguda de la Ribera (infraestructura que funcionaria a manera de barrera i la cota del qual +18,50 m ha servit com a condició imposada per la Divisió de Recursos Hidràulics per a la rasant dels vials en l'interior del sector siga sempre inferior a esta) seria interceptat pel canal d'alleugeriment, que seria capaç d'evacuar el cabal corresponent a l'avinguda de 100 anys de període de retorn.  
Reduir el risc d'inundació per a un període de retorn de 100 anys en els barrancs considerats i en l'àmbit del sector Vilella 1 està fora de l'abast de les actuacions proposades i aprovades, en les quals no s'inclou la Tanca de Sant Antoni, sinó que dependrà en un futur de l'organisme de conca amb una actuació integral sobre estos barrancs junt amb les previstes en el Pla global enfront de les inundacions en la ribera del Xúquer.  
Informació pública  
D'acord amb la documentació presentada per l'Ajuntament, el projecte d'urbanització i reparcel·lació es va sotmetre a informació pública en DOGV núm. 5124, de 28 d'octubre de 2005.  
Es van presentar al·legacions. A continuació, respecte a les al·legacions amb caràcter ambiental referides a les canalitzacions, se sintetitzen i ressalten les següents:   
- Sr. Salvador Ferrer Juan, president de l'Associació d'Empresaris de Carcaixent. Reproduïx el recurs d'alçada presentat amb data 8 de juliol de 2005, en relació a la resolució definitiva de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de 8 de març de 2005.  
  
- Sr. Salvador Josep Pérez i Fontana, president de la Federació d'Associacions de Veïns d'Alzira:  
- Que els càlculs de les canalitzacions de barrancs s'efectuen amb el màxim nivell de seguretat, per a l'avinguda de període de retorn de 500 anys.  
- Que es recalculen els fluxos d'aigua a partir dels marcs de drenatge de l'avinguda de la Ribera i es recalcule l'amplària de les canalitzacions en funció d'estos fluxos.  
- Que s'incorporen al projecte d'urbanització els annexos tècnics de les canalitzacions, es torne a exposar al públic i s'obtinguen els informes de la Divisió de Recursos Hidràulics, declaració d'impacte ambiental de les canalitzacions i l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
D'acord amb la documentació remesa per l'Ajuntament es va sotmetre a informació pública (DOCV núm. 5456, de 22 de febrer de 2007) l'estudi d'impacte ambiental, l'annex al projecte d'urbanització, l'annex al projecte de canalització i l'annex a l'estudi d'impacte ambiental conseqüència de les modificacions imposades per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
A continuació s'efectua una síntesi de les al·legacions presentades de caràcter ambiental i referides a les canalitzacions:  
Sr. Salvador Josep Pérez i Fontana, president de la Federació d'Associacions de Veïns d'Alzira, sol·licita la paralització de les obres fins que:  
- No es modifique el projecte en el sentit de garantir el pas de les aigües almenys amb les mateixes seccions que va deixar l'avinguda de la Ribera per a desaiguar els barrancs.  
- No es modifique el projecte en el sentit de garantir el pas de 459,42 m³/s d'aigües per les canalitzacions dels barrancs d'acord amb l'estudi hidrològic de l'avinguda de la Ribera que s'apliquen per a les infraestructures públiques.  
- No s'incorpore al projecte d'execució de les obres per a permetre el pas de 143,2 m³/s. del cabal del barranc de l'Estret que desaiguaria al de Casella pel lloc conegut com a Tanca de Sant Antoni (fins que no s'haja executat la Tanca de Sant Antoni) o es modifique l'amplària de la canalització del barranc de l'Estret.  
- No s'hagen aconseguit les condicions requerides per la CTU per a elevar a definitiva l'aprovació de la modificació del PGOU, Pla Parcial Sector Vilella 1.  
- No es modifique l'estudi d'impacte ambiental de la canalització dels barrancs i es fa constar l'alt nivell de risc d'inundació per a períodes de retorn inferiors a 25 anys i calats superiors a 80 cm.  
  
- No s'afija a l'estudi d'impacte ambiental de la canalització dels barrancs que la classificació del sòl és no urbanitzable comú fins que no siguen fermes les condicions de l'aprovació.  
- No es redacte el projecte de canalització del barranc de la Casella dins del Pla Global davant d'inundacions a la ribera del Xúquer, i per a no condicionar este, amb modificació de la plana d'inundació dels esmentats barrancs.  
- No es modifique l'argument d'innecessarietat de l'estudi d'impacte ambiental basant-se en la longitud de les canalitzacions a efectuar. És necessari ja que afecta una longitud superior a 1.400 m.  
A continuació s'efectua una síntesi de la resposta a les al·legacions duta a terme per l'Ajuntament en relació amb les canalitzacions:  
  
Respecte a la informació pública efectuada amb data 28 d'octubre de 2005:  
- Sr. Salvador Ferrer Juan: l'Ajuntament es remet a la Resolució del recurs d'alçada efectuada per la secretària autonòmica de la Conselleria de 4 de novembre de 2005, i coincidix plenament amb este.  
  
- Sr. Salvador Josep Pérez i Fontana: l'Ajuntament desestima el que s'ha al·legat en la seua quasi totalitat, ja que tot això ja va ser examinat i justificat en l'aprovació definitiva del programa per la Conselleria. Estima parcialment una de les qüestions al·legades i indica que han sol·licitat els informes, les autoritzacions i les declaracions d'impacte ambiental.  
Respecte a la informació pública efectuada amb data 22 de febrer de 2007:  
- Sr. Salvador Josep Pérez i Fontana: la resposta donada en síntesi és la següent:   
- És un error efectuar el disseny de les canalitzacions en funció de la superfície de pas de les obres de drenatge de les carreteres que la creuen.  
- Els cabals de càlcul corresponen al flux evacuat a través dels barrancs amb un nivell de seguretat de 100 anys de període de retorn com recomana la Conselleria d'Infraestructures i d'acord amb la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ).  
- La hipòtesi de càlcul ha sigut adoptada d'acord amb els criteris de l'estudi hidrològic i hidràulic elaborat per la Conselleria d'Infraestructures ratificat posteriorment per l'informe d'esta en gener de 2006.   
  
- El fet de considerar que una part dels cabals de l'Estret s'evacuarien a través de la Tanca de Sant Antoni fins al barranc de la Casella (cabals que al contrari en la situació actual circularien desbordats) conduïxen a la modelització de la situació més desfavorable i, per tant, del costat de la seguretat.  
- Les condicions de la Comissió Territorial d'Urbanisme es van complir i es va elevar a definitiva l'aprovació de la modificació del PGOU del sector Vilella 1 per Resolució de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de 8 de març de 2005.  
- Respecte al risc d'inundació l'estudi arreplega la classificació de la cartografia temàtica de la COPUT que coincidix amb la del PATRICOVA.  
- El cabal de 740 m³/s per a 500 anys a què es referix el PATRICOVA és el que ha de desaiguar el Xúquer, encara que indica que poden existir limitacions físiques que limiten el nivell de protecció. Estes limitacions es manifesten en l'estudi hidràulic de la Conselleria d'Infraestructures i conduïxen a un període de retorn de 100 anys.  
- L'estudi analitza les raons per les quals no seria obligatori sotmetre a avaluació d'impacte ambiental les canalitzacions segons la legislació nacional. Es procedix a realitzar l'avaluació d'impacte ambiental amb el propòsit de reduir els efectes mediambientals.  
Consideracions ambientals  
1. La present declaració d'impacte ambiental (DIA) avalua exclusivament les canalitzacions dels barrancs de Vilella, l'Estret i la Casella en el sector urbanitzable Vilella 1 d'acord amb tota la documentació presentada, i d'acord amb el que establix la condició núm. 2 de la DIA de 28 d'octubre de 2004 de la modificació puntual del PGOU del sector Vilella 1 d'Alzira.  
Les canalitzacions proposats en compliment de la DIA abans citada formen part complementària del projecte d'urbanització del sector, no obstant això, el projecte d'urbanització en si mateix no s'avalua en no estar sotmés a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la vigent legislació en la matèria.  
2. D'acord amb la documentació presentada, les actuacions a dur a terme tenen caràcter provisional pel fet que el Pla Global davant d'inundacions de la ribera del Xúquer elaborat per la CHJ preveu la canalització del barranc de la Casella, l'Estret i Vilella, per la qual cosa una vegada s'acabe la redacció d'estos projectes s'establirà el disseny definitiu. S'indica que una vegada s'execute este Pla es procedirà a desenrotllar les actuacions restants per a arribar a la situació definitiva definida en el projecte d'urbanització. Les modificacions presentades no suposen modificació de l'ordenació detallada aprovada del sector.  
  
La franja que actualment ocuparà el canal d'alleugeriment es podrà utilitzar per a l'execució de les canalitzacions dels barrancs de Vilella i de l'Estret del referit Pla.  
En este sentit es considera que qualsevol modificació dels barrancs i de la proposta que actualment s'avalua requerirà en qualsevol cas que complisquen les condicions (mesures correctores) de l'informe del Servici d'Ordenació Territorial (SOT) i de la Divisió de Recursos Hidràulics (DRH) en les quals es va basar la DIA de 28 d'octubre de 2004, de la modificació puntual del PGOU del sector Vilella 1 d'Alzira i, a més, haurà d'obtindre autorització de la CHJ.  
3. Amb data 8 de març de 2005, la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial va emetre resolució per la qual es declara definitivament aprovada la modificació del PGOU d'Alzira sector Vilella 1 i esmenades les deficiències a què es referix l'Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme (CTU) de 29 d'octubre de 2004.   
  
4. En relació a les condicions establides per a les canalitzacions:  
  
En la DIA de 28 d'octubre de 2004 relativa a la modificació puntual del PGOU d'Alzira sector Vilella 1 se supeditava l'execució del projecte de modificació citat al compliment de les conclusions de l'últim informe del Servici d'Ordenació de Territorial reflectit en eixa DIA. En este s'indicava que l'aprovació requeria anotar l'acord d'executar totes les mesures correctores a càrrec del promotor previstes en l'annex a l'estudi d'inundabilitat arreplegades en l'apartat 10 d'eixe informe. Entre estes i respecte a les canalitzacions s'indica el següent:  
  
- Canalització del barranc de la Casella en tot el límit nord de la urbanització, amb les condicions establides en l'informe de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
- Canalització dels barrancs de Vilella i l'Estret al llarg de tot el límit este de la urbanització amb les condicions establides en l'informe de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
En l'annex a l'estudi d'inundabilitat es fa referència a la canalització dels esmentats barrancs, de manera que per al de la Casella la canalització serà amb període de retorn de 100 anys per al conjunt dels tres barrancs i per al de Vilella i l'Estret per a període de 100 anys per al conjunt dels dos barrancs Vilella i l'Estret.  
En la fitxa del sector com es reflectix en la Resolució de 8 de març de 2005, de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, s'establix que per a la programació i el desenrotllament del sector s'establixen una sèrie de condicions de desenrotllament (entre les quals estan les abans citades de les canalitzacions) a tindre en compte en els instruments de desenrotllament com són el Pla Parcial i el projecte d'urbanització per a les obres.   
D'acord amb els últims informes de la Divisió de Recursos Hidràulics (ara Servici de Projectes Hidràulics, Direcció General de l'Aigua d'esta Conselleria) i el Servici d'Ordenació Territorial, la documentació presentada complix respecte a les canalitzacions les condicions arreplegades en la DIA de 28 d'octubre de 2004.   
D'acord amb l'últim informe de la DRH les modificacions imposades per la CHJ no modifiquen les condicions de la DIA de 28 d'octubre de 2004. I igualment l'últim informe del SOT indica que les condicions imposades per la CHJ no incomplixen les condicions establides pel SOT i reflectides en la DIA de 28 d'octubre de 2004.  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer ha emés autorització amb data 13 de març de 2007 en relació amb l'actuació sobre els barrancs entre altres aspectes, i s'establixen unes condicions. Es va sol·licitar a la CHJ que informara respecte a si el projecte de construcció de la canalització presentat pel promotor a través de l'Ajuntament s'ajustava al que s'ha autoritzat per esta, a la qual cosa la CHJ va respondre que s'havia autoritzat en funció de la documentació que s'havia presentat davant d'esta i d'acord amb unes característiques.  
Tenint en compte tot açò, es considera, d'una banda, que les canalitzacions dels barrancs referits hauran d'estar executats amb caràcter previ a l'obtenció de les llicències d'activitats del sector i l'inici d'estes (centre comercial, etc.), en ser una condició de desenrotllament del sector.   
D'altra banda, les canalitzacions han d'executar-se d'acord amb la documentació presentada i s'hauran d'ajustar a l'autorització de la CHJ i igualment es complixen les condicions (mesures correctores) establides en l'informe del SOT reflectit en la DIA de 28 d'octubre de 2004.  
  
El projecte de construcció de canalitzacions que s'execute haurà d'ajustar-se igualment a l'autorització de la CHJ i a les condicions establides en l'informe del SOT reflectit en la DIA de 28 d'octubre de 2004.  
Qualsevol modificació d'allò que s'ha proposat haurà de ser autoritzada per la CHJ i, a més, no haurà d'anar en contra de les condicions que es van establir en l'informe del SOT reflectit en la DIA de 28 d'octubre de 2004.  
5. En relació amb la Tanca de Sant Antoni l'últim informe del SOT conclou informant que reduir el risc d'inundació per a un període de retorn de 100 anys en els barrancs considerats i en l'àmbit del sector Vilella 1, està fora de l'abast de les actuacions proposades i aprovades, en les quals no s'inclou la Tanca de Sant Antoni, sinó que dependrà en un futur de l'organisme de conca amb una actuació integral sobre estos barrancs junt amb les previstes en el Pla Global davant d'inundacions en la ribera del Xúquer.   
6. D'acord amb allò que s'ha informat pel Servici d'Ordenació Territorial, les condicions imposades en l'avinguda de la Ribera, garantir una avinguda amb període de retorn de 500 anys, no contradiuen el cabal de disseny de 100 anys per als barrancs, ja que amb això es milloren les condicions de drenatge d'eixe viari. Igualment, la Divisió de Recursos Hidràulics indica que el fet que la infraestructura de l'avinguda de la Ribera estiga dissenyada per a 500 anys no implica que tot tipus d'infraestructures haja de ser dissenyada amb els mateixos criteris. Les canalitzacions que ho estan per a 100 anys d'acord amb les possibilitats reals i els criteris que per a este tram de la conca del Xúquer preveu la mateixa CHJ.  
7. Respecte al Pla Global davant d'inundacions de la CHJ, el Pla depén d'eixe organisme. Pel promotor s'executaran les canalitzacions d'acord amb el que establix la DIA de 28 d'octubre de 2004 i d'acord amb allò que s'ha establit per la CHJ en la seua autorització.  
8. Des d'un punt de vista ambiental, els barrancs discorren per una zona de cultius de cítrics majoritàriament, i el sector Vilella 1 és sòl urbanitzable. Els llits presenten una vegetació prou alterada amb important influència antròpica, i la vegetació està dominada per canyars d'Arundo donax.  
Tenint en compte les característiques actuals dels llits i que discorren per zona urbanitzable, es consideren acceptable, ambientalment, les actuacions proposades sobre els llits, tenint en compte, a més, la importància que desenrotllen la seua funció hidràulica.  
9. Des del punt de vista de l'afecció patrimonial:  
La resolució d'aprovació definitiva de la CTU indicava complides les condicions que havia establit entre les quals estava l'obtenció d'informe de la Conselleria de Cultura.  
En este sentit, per part de l'Ajuntament s'ha aportat un informe de l'Àrea de Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura de 9 de gener de 2006, en què s'autoritza el projecte de prospecció arqueològica en relació amb el projecte de centre comercial i oci Vilella, així com un informe d'eixa mateixa Àrea on s'autoritza el seguiment arqueològic de les obres del centre comercial citat de 27 de febrer de 2007.  
Igualment s'ha aportat la memòria final de la prospecció arqueològica en què s'indica que no s'han desvelat restes arqueològiques significatives i respecte a elements etnològics es fa menció d'un grafit de mur, i cases en la parcel·la corresponent al sector Vilella 1. Conclou la memòria respecte a tot açò que es requerirà fer un seguiment quan comencen les remocions de terra i l'enderrocament de les cases d'hort per a poder deixar constància i documentar qualsevol aparició de restes arqueològiques i poder conservar les restes etnològiques d'interés, i haurà d'estar present l'arqueòleg per a supervisar estos treballs.  
  
Igualment s'aporta escrit de 28 de juny de 2006, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, en relació a la prospecció arqueològica i etnològica del centre comercial:  
  
En este s'indica respecte al patrimoni arqueològic que serà necessari efectuar seguiment arqueològic de les obres i efectuar sondejos arqueològics previs, i s'haurà d'incloure tot açò en l'estudi d'impacte ambiental, de manera que d'estos podran derivar-se les condicions de les obres.  
En l'estudi s'haurà de preveure que l'aparició de restes arqueològiques o paleontològics en el curs de les obres determinarà l'obligació de suspendre l'actuació, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la Conselleria de Cultura.  
En relació al patrimoni etnològic s'indica en el referit escrit que haurà de preveure's l'estudi descrivint-se topogràficament i tècnicament tots els immobles afectats per la urbanització proposada, i s'hi inclouran murs, bancals i altres elements organitzadors del territori. També s'hi hauria d'incloure, si és el cas, el patrimoni immaterial en relació amb la zona a afectar. S'hauria de formular, també, una proposta d'integració en el projecte d'alguna de les cases afectades, en especial la casa núm. 2. Tot això s'incorporarà a l'estudi d'impacte ambiental sobre el qual s'emetrà l'informe definitiu de la Direcció General.  
En l'estudi d'impacte ambiental consta informe d'arqueòloga en què s'efectua la descripció etnològica.  
En l'estudi d'impacte ambiental en l'apartat de mesures correctores figura respecte al patrimoni cultural, en la fase de construcció, la corresponent a realitzar prèviament al moviment de terres una prospecció arqueològica.  
En l'últim escrit del promotor, amb data entrada de 27 de novembre de 2007, s'aporta el document de contractació d'arqueòloga a fi de dur a terme la investigació històrica que permeta relacionar la zona amb la centuriació romana de Sucro-Saetabis i completar l'estudi amb cartografia antiga, ortofotografia, etc. Tot això per a completar el treball de la prospecció i el seguiment d'obres que van quedar incomplets en no realitzar-se els sondejos arqueològics.  
Aporta, igualment, el promotor memòria final de la prospecció i el seguiment arqueològic. En este s'indica que no s'han obtingut troballes arqueològiques d'interés. La memòria documenta els elements etnològics trobats en la parcel·la. Es descriuen quatre cases i un mur amb grafit, fonamentalment. S'indica que s'ha procedit a enderrocar totes les cases i arreplegar les restes etnològiques d'interés per a depositar-les en el Museu Municipal d'Alzira. S'han enderrocat les cases núm. 3 i 4 afectades pel canal d'alleugeriment. S'indica que la integració de la casa núm. 2 resultava impossible i que són conscients que en retirar tots els elements relacionats amb la distribució agrícola de la zona es perd el significat etnològic de la zona, s'ha decidit d'acord amb l'arqueòleg municipal, la promotora i l'Ajuntament col·locar en una de les rotondes la màquina piconadora de principis del segle XX.  
  
Amb data 11 de desembre de 2007 es va remetre per fax per la Conselleria de Cultura l'informe de 3 de desembre de 2007 de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, pel qual s'informava favorablement la canalització dels barrancs sempre que s'executen en la seua integritat les mesures correctores establides en l'escrit de 28 de juny de 2006 que consistixen en la realització d'un seguiment arqueològic de les obres d'urbanització i l'execució d'una campanya de sondejos arqueològics.  
Tenint en compte l'última documentació presentada pel promotor (full d'encàrrec de treballs a l'arquitecta i la memòria final de seguiment arqueològic), i que en esta es proposen actuacions que pretenen suplir unes altres en no haver-se efectuat (sondejos arqueològics) i que les obres, almenys una part (canal d'alleugeriment, s'han iniciat), es considera que la documentació última presentada per la promotora davant d'esta Conselleria, abans referida, haurà d'obtindre l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, i, a més, en eixe informe s'establiran, si és el cas, les mesures a adoptar i es determinarà, a més, respecte als barrancs sobre els quals s'actuarà si és procedent mantindre o no les condicions establides en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de 3 de desembre de 2007.   
L'obtenció d'este informe serà prèvia a dur a terme les actuacions sobre els barrancs.  
Les variacions que es pogueren produir respecte a la proposta que ha informat la Conselleria de cultura de 3 de desembre de 2007 hauran d'obtindre informe vinculant d'esta.  
10. En l'estudi d'impacte ambiental es proposen una sèrie de mesures correctores, respecte a les canalitzacions en la fase de construcció, de les quals s'efectua una selecció i síntesi:  
- Respecte a soroll i atmosfera:  
Ocupació de maquinària amb motors de baixa emissió contaminant.  
Manteniment de màquines i vehicles per a evitar emissions excessives.   
Els camions amb materials pulverulents hauran d'anar coberts de lones.  
Reg freqüent, especialment en períodes de sequera o ventosos, de zones de trànsit de maquinària, davant d'extracció de terres i amuntegaments.  
Atenció de l'estat de motors.  
Respecte al risc d'inundació:  
Evitar amuntegaments de material en zones en què es puguen obstruir escolaments naturals o desaigües.  
Descompactació per mitjà de rebliments dels terrenys ocupats per maquinària per a afavorir infiltració d'aigua.  
Respecte a contaminació aigües:  
Arreplegada d'aigües residuals de les oficines, d'obres annexes i operacions de neteja i manteniment per a la seua posterior depuració en obra o transport a zona de tractament.  
Arreplegada i gestió dels residus produïts en l'obra.  
S'indiquen les característiques que hauran de tindre les zones d'arreplegada de residus, especialment si es tracta de líquids.  
Neteja i retirada dels abocaments accidentals produïts en la fase d'execució de les obres.  
Els residus arreplegats en obra hauran de ser retirats immediatament per un gestor de residus autoritzats.  
Respecte a la neteja de maquinària es farà de manera que puguen arreplegar-se les aigües generades en una bassa de decantació.  
Respecte a vegetació i edafologia:  
Reduir el temps entre desforestació i acabament d'obres.  
Es tallarà el flux de l'escolament en talussos abans que l'aigua adquirisca suficient velocitat per a iniciar l'erosió.  
Retirada i arreplegada de terra vegetal de zones de desbrossament i d'àrees d'ocupació en profunditat de 30 cm per al seu posterior aprofitament.  
Senyalització i jalonament abans del començament del desbrossament, de la zona d'ocupació estricta de les obres, així com de la instal·lació d'elements auxiliars.  
Revegetació de zones d'ocupació temporal.  
- Respecte a la fauna:  
Reducció de superfície d'ocupació, la transformació de l'entorn.  
  
Limitació velocitat de vehicles per a evitar atropellaments.  
- Respecte al patrimoni arqueològic:  
De forma prèvia al moviment de terres es realitzarà una prospecció arqueològica.  
- Respecte a paisatge:   
Recomana en el rebuig i desbrossament respectar aquella vegetació que puga ocultar les activitats de construcció.  
- Respecte al medi socioeconòmic:  
Trànsit de vehicles pesants per a l'obra limitat a dies laborables.  
Planificació adequada del trànsit.  
Activitats de l'obra només durant el dia.  
Reutilització en la mesura que siga possible del material procedent de l'excavació.  
Retirada al abocador controlat de tot el material produït en les obres que siga inutilitzable.  
En relació amb les mesures correctores, es consideren en general adequades. No obstant això, es considera que respecte a la gestió dels residus generats s'ha de seguir el que establix la legislació en la matèria, i igualment respecte a les aigües residuals, cas d'afectar llits públics, haurà d'obtindre's prèviament autorització de l'organisme de conca corresponent.  
11. L'estudi preveu un programa de vigilància ambiental. Es destaca que es preveu un tècnic especialista al medi ambient que aplicarà de forma contínua el programa de vigilància ambiental junt amb l'equip a peu d'obra. En relació al programa de vigilància ambiental, este presenta certes discrepàncies amb les mesures correctores i en conseqüència el mateix haurà d'ajustar-se al que establixen les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental.  
12. Es considera necessari establir una sèrie de mesures correctores addicionals a les propostes, i, a més, establir condicions en les canalitzacions d'acord amb les consideracions exposades en la present DIA.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de canalitzacions està sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental d'acord amb la condició núm. 2 de la declaració d'impacte ambiental de 28 d'octubre de 2004, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, sobre el projecte de modificació puntual del PGOU d'Alzira per mitjà de tramitació del programa d'actuació integrada del sector Vilella 1 d'Alzira. El procediment de declaració d'impacte ambiental està regulat en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què és preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article quint del Decret 162 1990/, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribuïx la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique esta llei.   
L'article16.2. m) del Decret 131/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot això, i fent ús de les facultats que legalment tinc atribuïdes, resolc:  
  
Primer  
1. Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de canalització dels barrancs de la Casella, Vilella i l'Estret en el sector Vilella 1 d'Alzira el promotor del qual és centre comercial Vilella 2003, SL, sense perjuí de l'obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen necessàries, així com del compliment del que establix la documentació aportada, en especial les mesures correctores indicades en l'estudi d'impacte ambiental, i el que establix l'apartat segon d'esta declaració.  
  
  
Segon  
Condicions del projecte:  
1. Les canalitzacions han d'executar-se d'acord amb la documentació presentada i s'haurà d'ajustar l'execució a l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 13 de març de 2007, i igualment complir les condicions establides en l'informe del Servici d'Ordenació Territorial reflectit en la declaració d'impacte ambiental de 28 d'octubre de 2004, sobre la modificació puntual del PGOU d'Alzira, sector Vilella 1.  
El projecte de construcció de canalitzacions que s'execute haurà d'ajustar-se igualment a l'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 13 de març de 2007 i a les condicions establides en l'informe del Servici d'Ordenació Territorial reflectit en la declaració d'impacte ambiental de 28 d'octubre de 2004 abans citada.  
  
Qualsevol modificació d'allò que s'ha proposat haurà de ser autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i, a més, haurà de complir les condicions que es van establir en l'informe del Servici d'Ordenació Territorial reflectit en la declaració d'impacte ambiental de 28 d'octubre de 2004 abans citada.  
2. Les canalitzacions dels barrancs referits hauran d'estar executats amb caràcter previ a l'obtenció de les llicències d'activitats del sector i l'inici d'estes (centre comercial, etc.).  
3. Respecte al patrimoni cultural, es considera que l'última documentació presentada per la promotora davant d'esta Conselleria (data d'entrada de 27 de novembre de 2007; full d'encàrrec de treball a l'arquitecta i la memòria final de seguiment arqueològic) haurà d'obtindre informe favorable de la Conselleria de Cultura, i a més, en eixe informe s'establiran, si és el cas, les mesures a adoptar i es determinarà, a més, respecte als barrancs sobre els quals s'actuarà, si és procedent mantindre o no les condicions establides en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de 3 de desembre de 2007. L'obtenció d'este informe serà prèvia a dur a terme les actuacions sobre els barrancs.  
  
Les variacions que es pogueren produir respecte a la proposta que ha informat la Conselleria de Cultura amb data 3 de desembre de 2007 hauran d'obtindre informe vinculant d'esta.  
4. La gestió dels residus generats en l'obra haurà de complir la legislació vigent en la matèria.  
5. Respecte a les aigües residuals que es puguen generar, incloses les aigües procedents de neteja de maquinària, en el cas d'afectar els llits haurà d'obtindre's prèviament autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
6. El contingut del Programa de Vigilància Ambiental s'ajustarà a les mesures correctores previstes en l'estudi d'impacte ambiental, de manera que el primer concorde perfectament amb les mesures referides, i es modificarà en allò que siga necessari.  
  
Tercer  
Es notificarà la present declaració d'impacte ambiental als efectes oportuns a l'Àrea d'Inspecció del Territori, al Servici d'Ordenació Territorial i al Servici de Projectes Hidràulics de la Direcció General de l'Aigua (abans Divisió de Recursos Hidràulics) d'esta Conselleria, així com a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
  
Quart  
Notificar als interessats que contra esta resolució, ja que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Quint  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que establix l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 28 de desembre de 2007. La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6747, del 03-04-2012 (2012/3245)

RESOLUCIÓN de 24 de febrero del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los términos municipales de Llombai, Guadasuar, Jávea, (Guardamar-Torrevieja-Orihuela-Pilar de la Horadada), Valencia y Alzira.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6747

Fecha DOGV
:   03-04-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/3245

CVE


Fecha del documento
:   24-02-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Guadassuar](javascript:void(0))
    * [Pilar de la Horadada](javascript:void(0))
    * [Torrevieja](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [Llombai](javascript:void(0))
    * [Jávea](javascript:void(0))
    * [Guardamar de la Safor](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Alzira](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 24 de febrero del 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los términos municipales de Llombai, Guadasuar, Jávea, (Guardamar-Torrevieja-Orihuela-Pilar de la Horadada), Valencia y Alzira. [2012/3245]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 45/2006 AIA, 75/2006 AIA, 163/2007 AIA, 167/2006 AIA, 169/2007 AIA y 293/2006 AIA.  
  
Valencia, 24 de febrero de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el servicio de evaluación de impacto ambiental  
Expediente: 45/2006-AIA.  
Título: modificación de las normas subsidiarias homologación sector industrial de Llombai (Valencia).  
Promotor: Ayuntamiento de Llombai (Valencia).  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de LLombai y CTV.  
Localización: término municipal de Llombai (Valencia).  
Descripción del proyecto   
1. Objeto de proyecto  
El presente estudio de impacto se realiza para la homologación sectorial de un área urbanizable industrial que afecta a un área de 53'20 ha situada al este del casco urbano de Llombai, entre el río Magro y la nueva autovía que atravesará el municipio.  
Actualmente esta zona está clasificada como suelo no urbanizable de especial protección agrícola y el objetivo de la homologación es su reclasificación como zona urbanizable para la ubicación de un polígono industrial necesario para el desarrollo del municipio.  
El municipio de LLombai dispone de normas subsidiarias de planeamiento municipal aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo en 1982.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
El municipio de Llombai pertenece a la comarca de la Ribera Alta, situada al sur de la provincia de Valencia de la que dista aproximadamente 30 km. Está atravesado por el río Magro, afluente del Júcar, que divide el municipio en dos partes, dejando el casco urbano en la parte oeste. Limita al norte con Real de Montroi y Monserrat, al sur con Catadau y Alfarp, al Este con Picassent y al oeste con Dos Aguas.  
El sector objeto del presente estudio de impacto ambiental está formado por un área de huerta que estaba intensamente cultivada, en la que no existe ningún área consolidada por la edificación. El sector está situado sobre suelo clasificado como suelo no urbanizable, en tramite de conversión en suelo urbanizable por el PGOU de Llombai.  
Al sur limita con el camino Valencia, que a su vez coincide con el límite municipal con Alfarp y tras el que se situa el sector industrial de Alfarp (actualmente en trámites de homologación). Este Camino de Valencia es además vereda, de dominio público autonómico.  
Sus límites son:  
Por el norte: limita con vial propuesto por la ordenación y suelo no urbanizable.  
Por el sur: limita con camino de Valencia y límite municipal.  
Por el este: limita con suelo no urbanizable. en proyecto la nueva CV-50.  
Por el oeste: limita con el cauce el río Magro.  
- Planeamiento propuesto  
Las determinaciones de la ordenación estructural son las siguientes:  
La clasificación del suelo del sector es la de suelo urbanizable de uso industrial. La superficie que se propone urbanizar es de 532.000 m² aproximadamente. Su ejecución se llevará a cabo con un solo PAI junto con el sector industrial colindante de Alfarp.  
La ordenación urbanística pormenorizada estará compuesta por:  
Superficie total del sector: 532.000 m².  
Superficie computable: 483.029,73 m².  
Edificabilidad industrial: 289.818 m²t.  
Reserva de suelo dotacional público.  
Suelo dotacional público: 199.212 m².  
Suelo dotacional público viario: 144.909 m².  
Suelo destinado a zonas verdes: 48.303 m².  
El uso global o dominante del sector planteado es el Industrial. El uso preferente es el industrial y comercial. Los usos compatibles son los hoteleros, recreativos, oficinas, servicios de ventas automóvil, almacenes, equipamientos etc. Y los usos prohibidos son los residenciales.  
Existe una franja de suelo no urbanizable de 44.358 m² de protección de carreteras dentro del sector sometida a la limitación de usos que establece la Ley 6/1991 de 27 de marzo de la Generalitat Valenciana, ley de carreteras de la Comunidad Valenciana.  
El resto de la superficie del sector, está destinado a suelo dotacional público SD. Este suelo dotacional público, se diferencia entresuelo dotacional público viario y suelo dotacional público no viario.  
Existen en el ámbito de este sector bienes de dominio público no municipal como la vía pecuaria denominada Vereda del camino Valencia, con una amplitud de 20,89 m, y que constituye precisamente su límite por el sur. Se determina que forma parte de la red primaria o estructural de destino dotacional público, por lo que el aprovechamiento tipo será de 0,60 m²t / m²s.  
Un vial perteneciente a la red viaria primaria interna atraviesa longitudinalmente los sectores urbanizables industriales de Llombai y de Alfarp (ambos pendientes de homologación), hasta conectar con la rotonda de acceso a ambos sectores situado en la CV-520, en el término de Alfarp. Este entrará directamente en la salida X de la futura autovía CV-50.  
3. Alternativas propuestas  
El EsIA no hace un examen de alternativas técnicamente viables para la ubicación del sector. La elección se realiza dependiendo de lo planteado en el documento de Concierto Previo del PGOU de Llombai que se encuentra en estos momentos en tramitación. Con esta premisa y tras un estudio del territorio municipal y sus características, se eligió la ubicación más idónea para la dotación de suelo industrial en el sector objeto del presente EsIA.  
Según el EsIA, se eligió esta ubicación por su idoneidad de conexión con la futura autovía CV-50 y por estar en suelo colindante a suelo urbanizable de uso industrial en el término de Alfarp según Concierto Previo del modelo territorial presentado en Alfarp en dicienbre de 2004. Además se ha creado la Agrupación de Interés Urbanístico Alfarp-Llombai con la intención de desarrollar en una única actuación urbanística el PAI del polígono industrial Alfarp-Llombai. La red primaria de conexión a este polígono constará de una rotonda que se ubicará en la CV-520 que dará acceso a través de un vial primario interno a los 2 sectores del polígono  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 3 de febrero de 2006 la Dirección Territorial de Valencia remitió documentación relativa a la modificación de las NNSS homologación sector industrial de Llombai (Valencia), compuesta por expediente administrativo, estudio de impacto ambiental y proyecto, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
Se expuso al público el estudio de impacto ambiental, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el DOGV núm. 5.038, de 29 de junio de 2005.  
Durante el periodo de información pública se presentaron dos alegaciones, no siendo ninguna de ellas de carácter medioambiental, según consta en el certificado emitido por el Ayuntamiento de Llombai de fecha 5 de diciembre de 2005, en los cuales se incluía certificación de la aprobación provisional en pleno en sesión celebrada el día 28 de octubre de 2005.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 23 de febrero de 2006 se emite, por parte de este servicio, un requerimiento de documentación con el fin de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental, solicitando la siguiente documentación:  
- Justificación de la reclasificación del suelo con riesgo de inundación nivel 1, de conformidad con el artículo 22.1 del PATRICOVA, por el cual el suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o urbanizable. Por ello, la necesidad de remitir el informe, emitido por el servicio de ordenación territorial, sobre el estudio de inundabilidad de conformidad con el artículo 16 del PATRICOVA con el fin de concretar el área afectada por riesgo de inundación nivel 1. Así mismo, se deberán remitir las medidas correctoras adoptadas, en función de dicho informe, entre las cuales deberá establecerse una que garantice la no afección a las obras de drenaje transversal previstas por el PATRICOVA.  
- Certificado de la entidad gestora sobre la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos inertes.  
- Certificado sobre la capacidad de la nueva EDAR que se pretende instalar para depurar y asimilar las aguas residuales vertidas por las industrias que se instalen en el polígono industrial, así como un informe de las actividades industriales que se van a realizar, con el fin de conocer el tipo de residuos que se van a generar y si serán asimilables por la EDAR.  
- De conformidad con el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad de dicho incremento con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos exigentes legalmente implantados.  
- Informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En contestación a este requerimiento se recibe, en fecha 22 de junio de 2007, por parte de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, documentación remitida por el Ayuntamiento de Llombai.  
En fecha 25 de mayo de 2006 se emite, por parte de este servicio, el 2º requerimiento de documentación con el fin de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental, solicitando la siguiente documentación:  
- Informe sobre el estudio de inundabilidad remitido el 21 de marzo de 2006 por el Ayuntamiento de Alfarp a la sección de planeamiento de la Comisión Territorial de Urbanismo para poder proseguir con el trámite de evaluación de impacto ambiental.   
- Certificado sobre la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes  
- Certificado sobre la capacidad de la EDAR de la Mancomunitat del Marquesat para depurar y asimilar las aguas residuales generadas por las industrias que se instalen en el polígono industrial, o en su caso de la ampliación prevista  
- Informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural sobre la conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 4/1998 de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano  
En contestación a este requerimiento se recibe, en fecha 22 de junio de 2007, en fecha 10 de octubre de 2006 y en fecha 16 de noviembre de 2006, por parte de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia y por parte del Ayuntamiento de Llombai, documentación complementaria.  
En fecha 20 de diciembre de 2006 se emite, por parte de este Servicio, el 3º requerimiento de documentación con el fin de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental, solicitando la siguiente documentación:  
- De acuerdo con el artículo 18 de la normativa del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), deberá presentar estudio de inundabilidad aprobado por la Conselleria competente en materia de ordenación del territorio, previo informe favorable del organismo de Cuenca competente.  
Dicho estudio de inundabilidad deberá completarse con lo establecido en las conclusiones del informe al estudio de inundabilidad relativo a la homologación modificativa del sector industrial de Llombai (Valencia), de fecha 5 de octubre de 2006, emitido por el Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda.   
- En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- De acuerdo con el artículo 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, informe favorable del organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre su disponibilidad y compatibilidad de dicho incremento con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afectación o menoscabo a otros usos exigentes legalmente implantados.  
En contestación a este requerimiento se recibe, en fecha 19 de enero de 2007 y 22 de febrero de 2007, por parte de Codapa, SL y de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, documentación complementaria.  
Solicitud de informes sectoriales  
En el expediente incoado se incluyen los siguientes informes solicitados durante su tramitación:  
1. Informe del Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General de Ordenación del Territorio, de fecha 22 de diciembre de 2006, sobre el estudio del paisaje de la homologación modificativa del sector industrial del municipio de Llombai (Valencia), el cual concluye lo siguiente:  
«...En conclusión cabe informar que: el objeto del presente informe es la homologación modificativa del sector industrial del municipio de Llombai (Valencia), cuyo trámite de información pública concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no siéndole, por tanto y de conformidad con lo anteriormente señalado, exigible el estudio de integración paisajística, sin perjuicio de que, tal y como se ha indicado anteriormente, el paisaje actuará como criterio condicionante.  
Por ello, se emite el presente informe en contestación a la solicitud de ese Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, señalando que por la fecha de información pública del expediente de referencia no es necesario que se acompañe de instrumento de paisaje, por lo que no cabe emitir informe al respecto por este servicio.»  
2. Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 7 de mayo de 2007, patrimonial contemplado en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, el cual concluye lo siguiente:  
«Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los Servicios Técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano el estudio de impacto ambiental de la homologación modificativa del sector industrial de Llombai.»  
3. Informe del Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, de fecha 5 de octubre de 2006, relativo al Estudio de Inundabilidad de la homologación modificativa del sector industrial del Municipio de Llombai (Valencia), el cual informa que:  
«Visto el informe de fecha 19 de septiembre de 2006 emitido por la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre el estudio de inundabilidad relativo a la homologación modificativa del sector industrial del término municipal de Llombai».  
«Visto el contenido del estudio de inundabilidad de la homologación modificativa del sector industrial del término municipal de Llombai y el informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, se estima que no procede su aprobación, al no considerar suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
Por todo lo anteriormente expuesto se considera que la valoración del presente estudio debe quedar pospuesta al conocimiento de la ordenación pormenorizada del Sector, en especial las condiciones de uso junto al cauce, y del cumplimiento de los requisitos indicados en el informe del Organismo de Cuenca.»  
4. 2º Informe del Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, de fecha 4 de junio de 2007, relativo al estudio de inundabilidad de la homologación modificativa del sector industrial del municipio de Llombai (Valencia), el concluye que:  
«... Conclusiones  
Visto el contenido del estudio de inundabilidad de la homologación modificativa del sector industrial A-1 del término municipal de Llombai y los informes emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar y la División de Recursos Hidráulicos de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, se emite informe favorable condicionado a la aprobación del estudio de inundabilidad al considerar suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA). La aprobación del estudio de inundabilidad se considerará subsumida en la del instrumento de planeamiento que habilita la actuación (Plan parcial), debiendo cumplir las siguientes condiciones:  
- El Ayuntamiento, como administración competente, deberá verificar el cumplimiento de las medidas correctoras propuestas en el estudio de inundabilidad y la establecida en el artículo 30 de la normativa del Plan referente a que la ordenación pormenorizada del suelo urbanizable del sector industrial A-1, colindante con el cauce del Río Magro, deberá disponer de terrenos destinados a espacios libres y zona verdes públicas a lo largo de toda su extensión. Los mencionados espacios libres y zonas verdes deberán cumplir las condiciones dimensionadas exigidas para los jardines por la legislación urbanística aplicable. El tratamiento y ajardinamiento será el adecuado a su carácter inundable y de soporte de un ecosistema ripario. En ningún caso se pondrán computar como zona verde los terrenos ocupados por el cauce.  
- El promotor deberá presentar en el Servicio de Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda los planos de ordenación del sector SUR A-1 junto con el anejo de la red de drenaje del proyecto de urbanización del sector Industrial, que deberá contemplar la construcción de unos canales de protección en las zonas SUR A-2 y A-1 Alfarp que recojan las aguas del drenaje transversal de la futura autovía CV-50, provenientes de los barrancos de Antonio de la Sardinera, del Castell y de la senda L'Estape, así como el encauzamiento del barranco de la Creueta y adecuación de la desembocadura, de acuerdo con los caudales obtenidos en el estudio de inundabilidad.  
Por otra parte, en cuanto la actuación afecte a dominio público hidráulico o zona de policía o a la posible incidencia en el régimen de corrientes, deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente (texto refundido de la ley de aguas y demás disposiciones que la desarrollen), igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.»  
5. Informe de la División de Carreteras de la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, de fecha 26 de marzo de 2007, referente a la Información pública del proyecto básico y estudio de impacto ambiental variante de la carretera CV-50. Tramo L'Alcuida-Llombai, en contestación a alegación presentada por Ayuntamientos de Llombai y Alfarp. Dicho informe concluye que:  
«... se mantendrá la zona de protección a 50 m de la autovía siempre y cuando dichos sectores industriales asuman la realización de las medidas correctores oportunas a fin de evitar el impacto acústico de la nueva autovía CV-50 sobre estos sectores, de forma que se cumpla la legislación de ruido vigente al respecto. Por lo tanto, la realización de las medidas correctoras necesarias para evitar el impacto acústico negativo sobre los sectores industriales previstos correrán a cargo de dichos polígonos industriales.»  
6. Informe de la Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR), de fecha 18 de mayo de 2006, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Marquesat para admitir los caudales de aguas residuales generados por el sector industrial de Llombai, el cual concluye que «... Esta entidad de saneamiento de aguas informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Marquesat de las aguas residuales generadas por la homologación modificativa del sector industrial de Llombai siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:...». Entre los cuales destacar el tercero: «...3. Para que se pueda realizar la conexión efectiva, y dado el funcionamiento actual de la EDAR, deberán estar ejecutadas las actuaciones previstas (punto 2 del informe: en el II Plan director de saneamiento y depuración de la Comunidad Valenciana si contemplan actuaciones tanto en el sistema de tratamiento como en la red de colectores para la anualidad de 2008.  
7. Certificado de la mercantil GIRSA (Gestión Integral de Residuos Sólidos SA.), de fecha 28 de julio de 2006, sobre suficiencia y capacidad de la gestión de residuos sólidos urbanos de Llombai en relación a la homologación modificativa del sector industrial de Llombai, el cual certifica la capacidad del tratamiento en la planta de tratamiento de Guadassuar hasta que entre en funcionamiento el Plan Zonal X, XI y XII al que pertenece el municipio de Llombai.  
8. Certificado de la Comunidad de Regantes de Llombai, de fecha 20 de octubre de 2006, como titular de la explotación de los pozos: Castell de Aledua, Fontanelles y Castellar (inscritos en el registro de aguas), que en la medida de su aforo, dicha Comunidad de Regantes garantiza el suministro de agua en Cantidad y Calidad necesarias para suministrar al polígono industrial Alfarp-Llombai, según sus necesidades. Además añade: «... la Comunidad de Regantes de Llombai está dispuesta a realizar todas las solicitudes y gestiones necesarias para obtener de la Confederación Hidrográfica del Júcar la autorización para el cambio de uso del agua de riego a uso industrial, y el aumento de volumen máximo anual en su caso.»  
Afecciones legales  
1. Tras las consultas de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF, CTV y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.   
2. PATRICOVA  
El ámbito de la zona de estudio se encuentra afectado con riesgo de inundación 1 por la zona VC29: Cono del río Magro, según el Plan de Acción Territorial de carácter Sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).  
Deberá cumplir las previsiones contenidas en la normativa del Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).  
3. Vías Pecuarias  
El ámbito de sector propuesto afecta a la vía pecuaria denominada Vereda del Camino de Valencia, con una amplitud de 20,89m, y que constituye precisamente su límite por el sur.  
Por otro lado, la vía pecuaria denominada Cañada Real de Aragón, con una anchura legal de 75,22 m, discurre paralela al eje del río Magro. Aunque no penetra en el sector, discurre paralelo a él y por tanto se deberá respetar su dominio público.  
Deberán ser respetadas en todo su trazado y anchura acorde a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías pecuarias y la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.  
4. Ramblas y cauces  
La actuación afecta, directa e indirectamente, al dominio público hidráulico y/o zona de policía o a la posible incidencia en el régimen de corrientes del Río Magro, situado a lo largo del límite oeste del sector.  
Se pretende construir una red separativa de aguas residuales y pluviales para que las aguas pluviales puedan ser vertidas directamente a cauce público.  
Deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente respecto al dominio público del Río Magro (Texto Refundido de la Ley de Aguas y demás disposiciones que la desarrollen); igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
5. Yacimientos arqueológicos.  
Según el EsIA no existen yacimiento paleontológico identificado, aunque existe uno cercano en la zona límite con el Tello, la Torre de Aledua.   
Se presenta informe favorable al EsIA a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
6. Infraestructuras de transporte.  
Existe afección a la carretera CV-520 debido la Red Primaria de Conexión a este polígono constará de una rotonda que se ubicará en esta carretera y que dará acceso a través de un vial Primario interno a los 2 sectores del polígono (Alfarp y Llombai, los dos en tramitación).  
También se verá afectado el sector por la futura autovía CV-50, cuyo trazado circulará por el límite este del sector.  
Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales   
1. Atendiendo a criterios litológicos y geomorfológicos según los cuales el municipio de Llombai se incluye en el sistema Aluvial-Coluvial. Este está formado por depósitos caracterizados por la mezcla de materiales procedentes de acarro fluvial y derrubios de ladera, como consecuencia de darse ambos procesos simultáneamente. Están asociados a barrancos y ramblas de escaso desarrollo transversal, así como al borde de macizos mesozoicos.  
En cuanto a la Litología, la zona de estudio está formado por Lastras calizas terciarias y costras calcáreas cuaternarias sobre materiales detríticos. En concreto la zona en la que se va a realizar la homologación está dentro de una unidad formada por gravas y limos, confiriéndole características como Permeabilidad alta, Estabilidad de Taludes Baja, Vulnerabilidad de acuíferos Baja.   
Según la clasificación de la FAO (1974) el tipo de suelo existente está formado por Fluvisoles. Son suelos desarrollados sobre depósitos aluviales cuyo material original lo constituyen depósitos, predominantemente recientes, de origen fluvial, lacustre o marino. Se encuentran en áreas periódicamente inundadas, a menos que estén protegidas por diques, de llanuras aluviales, abanicos fluviales y valles pantanosos. Estas llanuras se han ido formando por la acumulación de sedimentos erosionados de las cadenas montañosas del interior de la Comunidad Valenciana durante miles de años y actualmente, aunque de forma esporádica, siguen recibiendo aportes periódicos a partir de los episodios de riadas e inundaciones. Tradicionalmente son los suelos utilizados como zona de huerta y frutales en los alrededores de los núcleos urbanos. Son suelos susceptibles de alcanzar una elevada productividad cuando se dan circunstancias de adecuada profundidad, topografías llanas y texturas equilibradas. Pero también tienen limitaciones y problemas derivados de la posibilidad de sufrir inundaciones, elevada altura de la capa freática, texturas extremas y riesgo de salinidad.   
2. De acuerdo con el EsIA presentado, en el ámbito de actuación, no se ha encontrado ninguna especie incluida en los Anexos I y II de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas. Como tampoco se recoge ninguna especie del Catálogo Nacional de Especies Amenazadas (RD 439/1990 de 30 de marzo, BOE núm 82 del 5 de abril de 1992) actualizado por las Ordenes 29 agosto de 1996, 9 de julio de 1998, 9 de junio de 1999, 10 de marzo de 2000, 28 de mayo de 2001, MAM/2734/2002 de 21 de octubre y MAM/1653/2003 de 10 de junio, publicadas todas ellas en el Boletín Oficial del Estado (BOE).  
Los terrenos objeto de estudio están formados por cultivos principalmente de cítricos y melocotoneros algunos de los cuales se mantienen en activo mientras que otros se encuentran abandonados.  
Según el EsIA, además de la presencia de las especies de cultivo se encuentran formaciones de carácter nitrófilo, asociadas a estos cultivos en producción o en proceso de abandono, y por otro lado, las formaciones nitrofilas y halonitrofilas asociadas a todo tipo de ambientes como bordes de camino, terrenos baldíos, etc., vegetación ruderal y viaria. Dado el grado de antropización, las especies encontradas suelen ser de amplia distribución cronológica. Es bastante escasa y poco diversa.  
Cabe destacar también la vegetación del cauce del río Magro, ya que este conforma uno de los límites del polígono. Es un río seco cuya flora se caracteriza por la presencia de plantas de la familia de las gramíneas y otras como adelfas.  
No se encuentran en el ámbito áreas forestales que hayan sufrido incendios a partir de la entrada en vigor de la Ley 4/1992, de Suelo No Urbanizable.  
3. Según el EsIA, la zona de cultivo está comprendida en un área de cultivos citrícola y frutales, por lo que presenta una fauna constituida por especies adaptadas a ambientes fuertemente antropizados.   
El catálogo presentado recoge aquellas especies que de algún modo u otro se relacionan con diferentes ambientes que se dan en la zona en general. Esta lista es una simple recopilación de nombres en la que se señala la probabilidad de su presencia en la zona o no. Por lo que resulta muy básica y da poca información sobre la fauna existente en el sector, pues no señala en que puntos se puede encontrar predominancia de cada especie ni como hacen uso del área de estudio, señalando si es el área de campeo, de nidificación o cuales son los puntos más frecuentes de paso. Por tanto, la información a este respecto resulta insuficiente, lo que lleva a una difícil valoración de la zona.  
En el listado presentado en el EsIA como fauna representativa de la zona y que puede verse afectada por la actuación, no se han encontrado especies con algún tipo de protección de acuerdo con el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Fauna Amenazadas, en el que se establecen categorías y normas para su protección. El EsIA no especifica la afección del proyecto a estas especies que aparecen en el listado.  
Según lo visto en el EsIA, no cabe indicar la presencia de individuos catalogados como de especial interés o en peligro de extinción, ni se encuentran en las áreas objeto de estudio, ninguna de las especies del Catálogo Nacional de Especies Amenazadas Real Decreto 439/1990 de 30 de marzo.  
4. Para el suministro de agua potable del sector industrial propuesto se requiere un caudal de agua potable de 56,6 litros/seg., los cuales propone suministrar mediante la utilización de pozos de riego existentes en la zona, los cuales son:  
- Pozo Núm.1: pozo de la comunidad de regantes, cuyo administrador es D. Vicente Adán Joares, situado en el Castell Aledua, polígono 2 de Llombai, con una capacidad de 4.000 l/min. Actualmente bombea a balsa a 300 metros de distancia. Allí se situará una planta potabilizadora desde donde saldrá la nueva infraestructura hasta el polígono.  
- Pozo Núm.2: Castellar, polígono 2, a 1,5 km. de distancia con 4.500 l/min, conectado a la misma balsa que el pozo anterior. También pertenece a la comunidad de regantes.  
- Pozo Navarro: situado en la partida Ascondella en el término municipal de Alfarp, con una capacidad de 17.000 l/min según el EsIA, la superficie prevista de suelo urbanizable industrial es de 53.2 ha, lo que supone un caudal de agua potable a suministrar de 56,6 litros/seg, es decir, un consumo previsto de 210.600 m³/año. En la actualidad, los suelos objeto de homologación son suelos cultivados en regadío con una dotación aproximada anual de 5.500 m³/Ha/año, lo que supone un consumo actual de 289.575 m³/año. Por tanto, según la documentación aportada, el consumo de agua del sector industrial sería menor que el consumo actual para riego, con una diferencia de 78.975 m³/año.  
Se presenta, la solicitud realizada a la Confederación Hidrográfica del Júcar, en fecha 24 de mayo de 2005, para obtener informe regulado en el art. 19.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación de Territorio y Protección del Paisaje sobre disponibilidad de recursos hídricos para los usos previstos en la ordenación. Destacar que hasta la fecha no se ha recibido dicho informe.  
No se presenta, la solicitud ni el certificado de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la concesión de aguas subterráneas del pozo núm. 1 de la Comunidad de Regantes, del pozo núm. 2 Castellar y del pozo Navarro (excepto abastecimiento) para uso industrial, de acuerdo con el art. 59 y ss. de la ley de aguas; artículo 104 y ss. y concordantes del reglamento dominio público hidráulico. Se entiende que actualmente el uso del agua de estos pozos es el de riego no de uso industrial, por tanto deberá tener resuelto el expediente administrativo que precisa la ley de aguas, para poder disponer de estos suministros.  
Por tanto, se deberá obtener el informe de la CHJ de disponibilidad de los mismos, además de tener resuelto los trámites administrativos para el cambio de uso de los citados pozos, exigidos por la legislación de Aguas, así como tener resuelta la falta de infraestructuras necesarias para conectar los pozos ya existentes con las redes de suministro correspondientes.  
Para la evacuación de aguas pluviales y residuales se proyecta una red separativa que conducirá las residuales hasta la nueva EDAR que se deberá construir y que se proyecta junto al polígono en el término municipal de Alfarp (homologación sector industrial Alfarp, expediente conjunto 34/2006-AIA). La capacidad de dicha EDAR deberá responder como mínimo a una demanda de 2.500 m³/día.  
Revisada la documentación del expediente 34/2006-AIA, en el plano núm. 0.2 red primaria, perteneciente al documento de homologación modificativa del sector industrial de Alfarp (Valencia), se observa que la EDAR se sitúa en el extremo suroeste del sector junto al río Magro y a la carretera CV-520. Además, se observa que no se presenta proyecto de la EDAR del polígono industrial conjunto, con lo cual, no se dispone de información acerca de:  
- Las características técnicas de dicha EDAR  
- Características del vertido generado (parámetros del vertido)  
  
- Puntos de vertido  
- Tipo de dispositivo controlador de vertido que se va a instalar  
- Estudio hidrogeológico para vertido de aguas procedentes de la EDAR a dominio público  
Recordar que, el vertido de aguas residuales precisa autorización administrativa previa del organismo de cuenca competente (artículo 100 del texto refundido de la ley de aguas). Por otro lado, para la reutilización del efluente se requiere autorización o concesión otorgada por esta Confederación.  
Por otro lado, se presenta informe de la Entitat de Sanejament D'Aigües (EPSAR), de fecha 18 de mayo de 2006, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Marquesat para admitir los caudales de aguas residuales generados por el sector industrial de Llombai. De dicho informe se extrae que la EDAR del Marquesat da servicio a los municipios de Alfarp, Catadau y Llombai y está diseñada para tratar 1.875 m³/día. En la actualidad el influente es de 1.078 m³/día.   
Como el caudal generado previsto por la actuación es de 1.724 m³/día, se supera la capacidad de la EDAR del Marquesat con lo cual, el citado informe concluye que si no se construye una EDAR propia y se pretende conectar el sistema público de saneamiento, deberán ejecutarse las actuaciones de ampliación y mejora de la planta previstas para poder efectuar la conexión efectiva y poder tratar el nuevo caudal generado.   
Hay que destacar que en el II Plan director de saneamiento de aguas de la Comunitat Valenciana se prevén actuaciones de ampliación y mejora. Se tendrá que obtener información acerca de que se aumentará la capacidad de la planta y con ello se permitirá la recepción y tratamiento de mayores caudales de los actuales.  
5. Según el EsIA, el clima de Llombai se encuentra en la zona D, denominada Clima de La Franja de Transición. Este comprende la zona entre la llanura litoral septentrional, las montañas del NW y la meseta Requena-Utiel. Al alejarse del mediterráneo disminuye el máximo de otoño, se incrementa el máximo secundario de primavera por la mayor incidencia de los flujos del W y disminuye la sequía estival por el aumento de las tormentas.   
Las temperaturas medias disminuyen respecto a la costa por la mayor altitud, pero tanto las oscilaciones térmicas diarias como las anuales aumentan, siendo la media anual del municipio de 17,7 ºC, siendo junio y julio los meses más cálidos (25º C) y enero el mes más frío (5 ºC).   
Los totales pluviométricos anuales oscilan alrededor de los 550 mm de promedio. Se observa una época de sequía en verano alcanzando el máximo en julio con menos de 20 mm de precipitación. De septiembre a diciembre la precipitación es más elevada, siendo noviembre el mes más lluvioso alcanzando una precipitación de 88 mm.  
6. En cuanto a la hidrología superficial, el polígono industrial propuesto limita por el oeste con el cauce del río Magro, y se ve atravesado por la acequia de Aledua.  
Debido a la ocupación del suelo se pasara de un terreno agrícola a una superficie urbanizada, lo cual implica la pavimentación y asfaltado de la mayoría del suelo, suponiendo una pérdida de la permeabilidad del terreno y por tanto una disminución de la humedad del suelo, lo cual será perjudicial tanto para las zonas que se incluyen en el sector como para las adyacentes. Esto implica que la acequia, y sus ramificaciones, reciban mayor agua de escorrentía en la época de lluvia.  
Por otro lado, para la eliminación de las aguas pluviales del sector la evacuación al río Magro, se deberá obtener la autorización administrativa de la Confederación Hidrográfica del Júcar, previamente a la actuación, para el vertido de las aguas pluviales (artículo 9 del reglamento de dominio público hidráulico, RD 849/1986).  
Además, respecto a la acequia de Aledua, que atraviesa el sector propuesto, se deberá garantizar el riego de parcelas situadas fuera del sector, por ello, dicha infraestructura de riego deberá ser entubada, enterrada o conservada, a su paso por el sector.  
Respecto al riesgo de inundabilidad, destacar que el ámbito de la zona de estudio se encuentra afectado con riesgo nivel 1 por la zona VC29: Cono del río Magro, según el PATRICOVA. Se trata de toda la zona del sector que linda por el oeste con la ribera del río Magro.   
El promotor presenta en su documentación, estudio de inundabilidad y una posterior adenda a dicho estudio subsanado las deficiencias encontradas por los técnicos de Conselleria y de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
El segundo Informe del Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, de fecha 4 de junio de 2007, está basado en el contenido del estudio de inundabilidad de la homologación modificativa del sector industrial del término municipal de Llombai y en el informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, concluye con la aprobación del estudio de inundabilidad subsumida en la del instrumento de planeamiento que habilita la actuación (Plan parcial), debiendo cumplir unas condiciones, las cuales serán de obligado cumplimiento y formarán parte de los condicionantes que se establecen en el punto segundo de esta declaración de impacto ambiental.  
Por otra parte, en cuanto la actuación afecte a dominio público hidráulico y/o zona de policía o a la posible incidencia en el régimen de corrientes, deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente (texto refundido de la ley de aguas y demás disposiciones que la desarrollen), igualmente se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
7. Respecto a las infraestructuras de transporte, el nuevo polígono propuesto afectará a la carretera CV-520 debido a que la red primaria de conexión a este polígono constará de una rotonda que se ubicará en esta carretera y que dará acceso a través de un vial primario interno a los 2 sectores del polígono (Alfarp y Llombai, los dos en tramitación).   
También, el sector se verá afectado por la futura autovía CV-50, cuyo trazado circulará por el límite este del sector.   
Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat Valenciana.  
8. El instrumento de planeamiento propuesto afecta a la vía pecuaria denominada Vereda del Camino de Valencia, con una anchura legal de 20,89m, y que constituye precisamente su límite por el sur. Por otro lado, la vía pecuaria denominada cañada Real de Aragón, con una anchura legal de 75,22 m, discurre paralela al eje del río Magro. Aunque no penetra en el sector, discurre paralelo a él y por tanto se deberá respetar su dominio público.  
La propuesta deberá cumplir con todos los requisitos exigidos por el artículo 12 de la Ley 3/95, que trata de las modificaciones del trazado de las vías pecuarias como consecuencia de una nueva ordenación territorial. Asimismo, se mantendrá la anchura legal de las vías pecuarias afectadas, establecida en 20,89 y 75,22 metros en el tramo contemplado. Además, se deberá respetar el carácter de dominio público de las vías pecuarias, puesto que su superficie no computa a efectos de cumplimiento de estándares urbanísticos.  
9. El EsIA no presenta un estudio acústico. Se deberán incorporar al EsIA medidas correctoras para corregir los efectos provocados por la maquinaria y demás elementos que pueden provocar algún tipo de alteración del nivel sonoro de la zona en la fase de ejecución del proyecto. Además, deberán realizar, a cargo del promotor, las oportunas medidas correctoras para evitar el impacto acústico negativo sobre los sectores industriales previstos. Estas medidas deberán contemplarse también en el Programa de Vigilancia Ambiental.  
El EsIA no integra en su documentación un estudio de ordenación y protección del paisaje, se hace referencia a la afección sobre el paisaje mediante el punto 4.1.4 paisaje (páginas del 34 a 35 del EsIA), perteneciente al punto 4 inventario ambiental y descripción de las interacciones ecológicas clave (página 23 del EsIA). Según la documentación referida, el paisaje será el factor que sufrirá más impacto desfavorable, debido a la eliminación de un paisaje agrícola y la aparición de un paisaje industrial. El efecto sobre el paisaje ocurrirá tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento por la aparición de edificaciones, personas, vehículos etc. y será irreversible. El impacto sobre el paisaje será perjudicial, de intensidad alta, de extensión total o generalizada, de efecto inmediato, permanente e irreversible.  
Por otro lado, existe informe del Servicio de Apoyo Técnico de la Dirección General de Ordenación del Territorio, de fecha 22 de diciembre de 2006, sobre el estudio del paisaje de la homologación modificativa del sector industrial del municipio de Llombai (Valencia), el cual concluye que por la fecha de información pública del expediente de referencia no es necesario que se acompañe de instrumento de paisaje, por lo que no cabe emitir informe al respecto por este Servicio.  
10. Según el EsIA, en el ámbito de estudio no se encuentra ningún yacimiento arqueológico o paleontológico, o de elemento alguno etnológico, localizado en el ámbito sobre los suelos que se reclasifican pasando de ser suelo no urbanizable a suelo urbanizable.  
Se aporta el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, resultado de contemplar en el EsIA estas actuaciones realizadas, los resultados y el programa de vigilancia y/o medidas correctoras al respecto. En dicho informe se destaca la localización en el ámbito de diversos elementos etnológicos: Molí de Alédua, Red de acequias y Muros de piedra en seco. En el informe se aprueba la actuación, siempre y cuando, se cumpla con las siguientes medidas:   
- Molí de Alédua: no se verá afectado ya que el solar que ocupa quedará incluido en la zona verde prevista, debiendo mantener parte de su entorno e incluso su sistema hidráulico para poder poner en funcionamiento o tras una puesta en valor de dicho molino. Igualmente, la propuesta de catalogación y documentación se considera acertada, debiendo presentar la ficha del citado elemento siguiendo el modelo de ficha de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos.  
- Red de acequias: sobre ellas sí habrá una afección directa y se propone la documentación de dicho sistema hidráulico. En cuanto a la acequia de Alginet, sólo se verá afectada parcialmente al proceder a su canalización, proponiendo su estudio y la recuperación de los elementos de sillería de las tomas de agua. En el momento de puesta en marcha del proyecto se deberá comunicar a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos la extracción de estos sillares para poder resolver sobre el museo depositario.  
- Arquitectura de piedra en seco, ribazos o márgenes: el informe propone la utilización de dicha técnica para la realización de los bancales de las zonas verdes ajardinadas que genere el nuevo sector industrial.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El art. 16.2. m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, la modificación de las NNSS homologación sector industrial de Llombai (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos en el segundo punto de esta declaración.  
  
  
Segundo  
Se supedita la aprobación definitiva a que se refleje en las fichas de planeamiento y gestión del sector los siguientes condicionantes:  
1. Antes del inicio de la ejecución de las obras deberá acreditar, ante esta Conselleria, la disponibilidad y compatibilidad de los recursos hídricos necesarios para garantizar el suministro que generará el desarrollo previsto.  
2. El Ayuntamiento, como administración competente, deberá verificar el cumplimiento de las medidas correctoras propuestas en el estudio de inundabilidad y la establecida en el artículo 30 de la normativa del plan referente a que la ordenación pormenorizada del suelo urbanizable del sector industrial A-1, colindante con el cauce del río Magro, deberá disponer de terrenos destinados a espacios libres y zona verdes públicas a lo largo de toda su extensión. Los mencionados espacios libres y zonas verdes deberán cumplir las condiciones dimensionadas exigidas para los jardines por la legislación urbanística aplicable. El tratamiento y ajardinamiento será el adecuado a su carácter inundable y de soporte de un ecosistema ripario. En ningún caso se pondrán computar como zona verde los terrenos ocupados por el cauce.  
3. Antes de la aprobación definitiva de esta Conselleria, el promotor deberá presentar, en el Servicio de Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda los planos de ordenación del sector SUR A-1 junto con el anejo de la red de drenaje del proyecto de urbanización del sector industrial, que deberá contemplar la construcción de unos canales de protección en las zonas SUR A-2 y A-1 Alfarp que recojan las aguas del drenaje transversal de la futura autovía CV-50, provenientes de los barrancos de Antonio de la Sardinera, del Castell y de la Senda L'Estape, así como el encauzamiento del barranco de la Creueta y adecuación de la desembocadura, de acuerdo con los caudales obtenidos en el estudio de inundabilidad.  
4. De acuerdo con el art. 59 y ss de la Ley de Aguas; artículo 104 y ss. y concordantes del Reglamento Dominio Público Hidráulico, deberá iniciarse la solicitud ante la Confederación Hidrográfica del Júcar para la autorización de concesión de aguas subterráneas de los pozos para uso industrial y riego, quedando la ejecución del proyecto condicionada a la obtención favorable de la citada autorización. En el supuesto de que dicha autorización resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
5. No se darán las licencias de actividad a las industrias hasta que no esté ejecutada y lista para el funcionamiento la nueva EDAR proyectada en el polígono Industrial adjunto en el término municipal de Alfarp, situada en el extremo suroeste del citado sector, pegada al río Magro y a la carretera CV-520.  
6. Deberá tener resuelto el correspondiente expediente de autorización de vertido del efluente de la depuradora y de las aguas pluviales al río Magro (artículo 100 del Texto Refundido de la Ley de Aguas) y la complementaria autorización o concesión para la reutilización de dicho efluente, antes de la aprobación definitiva por esta consellería. Quedan prohibidos los vertidos al barranco sin depuración previa.  
7. El vertido generado por el desarrollo urbanístico deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la ordenanza municipal de vertidos o, en su defecto, en el modelo de ordenanza de vertidos de la entidad de saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente.  
8. Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de la futura CV-50 y de la carretera CV-520, expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat Valenciana.  
9. La homologación deberá cumplir con todos los requisitos exigidos por el artículo 12 de la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, que trata de las modificaciones del trazado de las vías pecuarias como consecuencia de una nueva ordenación territorial. Asimismo, se mantendrá la anchura legal de las vías pecuarias afectadas, establecida en 20,89 metros para la vereda del Camino de Valencia y 75,22 metros para la cañada Real de Aragón. Además, se deberá respetar el carácter de dominio público de las vías pecuarias, puesto que su superficie no computa a efectos de cumplimiento de estándares urbanísticos.  
10. La red de aguas pluviales del sector deberá atravesar un separador de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes del vertido.  
11. El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
12. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado, se exigirán a las empresas los certificados que acrediten la entrega de los residuos generados a empresas gestoras autorizadas.  
13. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
14. Serán de obligado cumplimiento los condicionantes impuestos en el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 7 de mayo de 2007, respecto de los elementos etnológicos que se verán afectados por la actuación.  
15. Se deberá garantizar la continuidad de todas las infraestructuras de riego, canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. La acequia de Aledua deberá ser entubada, enterrada o conservada, a su paso por el sector.  
16. Cualquier desvío o alteración deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes propietaria o, en todo caso, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
17. Para la adecuación de la zona verde se deberá utilizar tierra adecuada, en ningún caso residuos, y especies vegetales autóctonas que no requieran gran cantidad de agua para su subsistencia. Dichas especies deberán emplearse igualmente en la restauración de los posibles taludes naturales que se ejecuten con motivo de la urbanización.  
18. En caso de que los cultivos colindantes se vean afectados durante las obras de edificación, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
  
Valencia, 17 de diciembre de 2007. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el servicio de evaluación de impacto ambiental  
Expediente: 75/2006-AIA.  
Título: Plan parcial modificativo del sector SUBLE PPT1 de Guadasuar.  
Promotor: Ayuntamiento de Guadasuar.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Guadasuar y CTU.  
Localización: termino municipal de Guadasuar, partida Boquera.  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El proyecto tienen como objeto la revisión y modificación del planeamiento vigente por el Plan general de Guadasuar, revisado en febrero de 2000, a fin de reclasificar el sector de suelo no urbanizable de reserva REIC, es decir, con prohibición de implantación de actuaciones al amparo de DIC, a suelo urbanizable de uso terciario.  
  
  
  
El Pla Parcial proposa la modificació del planejament següent: / El Plan parcial propone la siguiente modificación del planeamiento:  
  
El sector propuesto abarca una superficie total de 173.106'38 m² y su ámbito de actuación son los terrenos remanentes que existen entre el suelo urbano consolidado de Guadasuar, la acequia Real del Júcar, la antigua CV-50 y la nueva variante de la CV-50.  
Mediante el Plan parcial modificativo se pretende la reclasificación los terrenos situados dentro de los límites siguientes:  
- Límite norte: acequia Real del Júcar.  
- Límite sur: sectores industriales SUBLE PPI1, ARI1, EUI1 y SUBLE PPI2, ARI2, EUI2, este último en ejecución. Casco urbano.  
- Límite este: antigua carretera CV-50, carretera de Chiva, actualmente forma parte de la trama urbana.  
- Límite oeste: carretera CV-50, Chiva-Tavernes de la Valldigna.  
El promotor justifica la necesidad de la actuación apoyándose en los siguientes argumentos:  
- Disponer de suelo de uso terciario urbanizado, que por su situación geográfica presenta una elevada aptitud para la implantación de nuevos servicios, tanto para satisfacer las demandas de las industrias de la zona dada las inmejorables condiciones de accesibilidad de su localización.  
- Prever las posibilidades de expansión del núcleo de población de Guadasuar, hacia una zona residual de uso agrícola, que queda estrangulado por tres infraestructuras importantes, citadas anteriormente.  
- La nueva clasificación de suelo terciario, tiene una perfecta compatibilidad con el uso industrial del suelo que es colindante a él y que está ya parcialmente desarrollado.  
- Desarrollar la zona verde que por normativa debe ser objeto de cesión, de manera conjunta al ajardinamiento de la zona de reserva de viario que la legislación sectorial de carreteras obliga.  
De esta manera, se pretende definir una estructura que goce del equilibrio justo entre edificabilidad y espacios libres, que sepa dar continuidad a la trama urbana existente; creando una zona que, por su calidad y singularidad, contribuya a mejorar la oferta de uso terciario, en orden a mejorar la competitividad del municipio de Guadasuar.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
- Localización  
El municipio de Guadasuar está enclavado en el centro de la comarca de la Ribera Alta, provincia de Valencia, cerca de la confluencia de los ríos Xúquer y Magro. Limita al norte con los términos municipales de Tous, L'Alcudia, Carlet y Alginet; al este con el término de Algemesí; al sur con los de Alzira, Masalaves, Montortal y Resaleny de Benimodo; y al oeste con el de Tous.  
- Planeamiento vigente y propuesto  
La clasificación del suelo en el término municipal según el Plan general de 1997, revisado y refundido en el 2000, se resume en la siguiente tabla.   
- Ordenación prevista y usos  
De acuerdo con el Plan parcial modificativo del sector SUBLE PPT1 y el estudio de impacto ambiental presentado sobre el mismo, se articula un sector no contemplado en el planeamiento vigente, de uso terciario, con una superficie total cifrada en 173.106'376 m²s (de los que 8.190'722 m² corresponden a red primaria adscrita al sector como reserva de viario correspondiente a la autovía CV-50 Alzira-L'Alcudia), en la que se dan los siguientes parámetros urbanísticos:  
  
  
  
La edificabilidad que se asigna al sector en el Plan parcial, sigue las directrices marcadas en el Plan general de Guadasuar. Con esa edificabilidad se obtienen los estándares legales de dotación que debe cumplir la ordenación prevista. Así pues, se obtienen las siguientes superficies:  
Dotación de red secundaria  
Zona verde ZV=24.758'25 m²s (15'01%>10%)  
Red viaria RV + AV =42.920'80 m²s (26'02%>26%)  
Total de superficie e suelo neto = 97.236 m²s  
Se establece el uso característico del sector como uso terciario, quedando la siguiente calificación:  
  
  
  
3. Alternativas  
Para el estudio de posibles alternativas, el promotor se rige por lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental que acompaña al Plan general de Guadasuar en el que se distinguen 8 unidades ambientales en el término municipal, estableciendo para cada una de ellas una jerarquización de los usos.   
El promotor elige los terrenos clasificados en el Plan general como suelo no urbanizable REIC, por dos razones fundamentales:  
- El suelo urbanizable está agotado en el municipio.  
- Siendo el uso predominante el terciario la ubicación más adecuada sería la unidad ambiental 4 (zona periurbana) dada su proximidad al casco urbano. Dentro de la UA 4, el promotor considera la zona que queda al oeste del casco urbano la más idónea por el menor impacto producido, las excepcionales condiciones de accesibilidad.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 8 de marzo de 2006 la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remitió el estudio de impacto ambiental, expediente administrativo y proyecto relativo al Plan parcial modificativo del sector SUBLE PPT1 del municipio de Guadasuar, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en los periódicos Levante y Las Provincias de 20 de junio de 2005 y en el DOGV núm. 5.033, de 22 de junio de 2005.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones a la alternativa ni ninguna alternativa en competencia, según el certificado del ayuntamiento que incluye el acuerdo plenario de fecha 21 de diciembre de 2005.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 11 de septiembre de 2006 se emite requerimiento de documentación, por parte de este servicio, a la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Valencia, con el fin de completar el expediente de evaluación de impacto ambiental, en el que se solicita la siguiente documentación:  
1. De acuerdo con el artículo 18 del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), deberá presentar estudio de inundabilidad aprobado por la Conselleria competente en materia de ordenación del territorio, previo informe del organismo de cuenca competente.  
Dicho estudio de inundabilidad deberá completarse con lo establecido en las conclusiones del informe sobre el estudio de inundabilidad relativo al Plan parcial de mejora modificativo del sector PPT1 de Guadasuar (Valencia), de fecha 19 de julio de 2006, emitido por el Servicio de Ordenación Territorial de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
2. De acuerdo con el artículo 245 del Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del dominio público hidráulico, que desarrolla los títulos preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de aguas, autorización del organismo de cuenca competente para el vertido de las aguas pluviales a cauce público o red de acequias existente.   
3. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.  
En contestación a este requerimiento:  
En fecha 30 de octubre de 2006, la Dirección Territorial de Valencia remite anexo a la memoria del EsIA y anexo de memoria de prospección arqueológica.  
En fecha 22 de febrero de 2007 el Ayuntamiento de Guadasuar remite documentación complementaria, compuesta por estudio de inundabilidad, autorización de la acequia real del Júcar, solicitud a patrimonio.  
En fecha 11 de abril de 2007, Ennia Ingeniería SL, remite copia de informe de patrimonio y estudio de prospección arqueológica  
Solicitud de informes sectoriales  
1. Informe del Servicio de Ordenación Territorial, de fecha 17 de julio de 2006, en relación con el riesgo de inundación del Plan parcial modificativo del sector SUBLE PPT1 Guadasuar (Valencia), el cual concluye lo siguiente:  
«El ámbito de actuación urbanística se encuentra afectado por riesgo de inundación 6 del PATRICOVA.  
El estudio elaborado por el CEDEX por encargo de la Confederación Hidrográfica del Júcar se basa en el plan global frente a las inundaciones en la ribera del Júcar, está hecho a escala 1:2000, delimitando con mayor precisión la zona de riesgo que la realizada en el PATRICOVA, y tal como lo establece el artículo 15 de la normativa del plan, los riesgos de inundación se determinarán a partir de estudios oficiales y planes aprobados por la Generalitat o por un organismo de Cuenca  
En los documentos aportados, se afirma la no inundabilidad del sector, aunque no se incluye la cartografía del CEDEX que justifique que no existe riesgo de inundación. Documentación que deberá aportarse si se quiere eludir el estudio de inundabilidad en el ámbito del Sector PPT1».  
2. 2º informe del Servicio de Ordenación Territorial, de fecha 19 de julio de 2006, sobre el estudio de inundabilidad relativo al Plan parcial de mejora modificativo del sector PPT1 de Guadasuar (Valencia), el cual concluye lo siguiente:  
«conclusiones:  
Visto el contenido del estudio de inundabilidad del Plan parcial modificativo sector PPT1 de Guadasuar y el informe emitido por la Confederación Hidrográfica del Júcar, se considera que no procede su aprobación al no estimar suficientemente cumplidas las previsiones del PATRICOVA.  
Por todo lo anteriormente expuesto se considera necesario que el técnico redactor del estudio de inundabilidad complete el mismo en los siguientes términos:  
Deberá analizarse la incidencia que puede tener en los resultados del estudio las inundaciones producidas por el río Magro puesto que la cartografía de riesgo de inundación en la ribera del Júcar no incluye la delimitación del riesgo del río Magro, hecho que, por otra parte, si recoge el PATRICOVA.  
En el estudio deberán contemplarse todas las infraestructuras existentes y justificar, como establece el artículo 13 de la normativa del plan, que con la actuación urbanística no se produce un incremento significativo del riesgo de inundación que pudiera afectar a terceros ajenos al desarrollo previsto.»  
3. Resolución de la directora general de Ordenación Territorial, de fecha 13 de noviembre de 2007, en la que se resuelve aprobar el estudio de inundabilidad relativo al Plan parcial de mejora modificativo del sector PPT1 de Guadasuar (Valencia), al considerarse suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA). Además, se indica que se deberá obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
4. Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, de fecha 2 de abril de 2007, patrimonial contemplado en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, el cual concluye lo siguiente:  
«Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano el estudio de impacto ambiental del Plan parcial de mejora modificativo del sector PPT1 de Guadasuar (Valencia) visado por el Colegio de Ingenieros de Caminos, Canales y Puertos de Valencia en fecha 02.02.06.»  
5. Informe del servicio de apoyo técnico de la Dirección General de Ordenación del Territorio, de fecha 21 de diciembre de 2006, sobre el estudio del paisaje del Plan parcial de mejora sector SUBLE PPT1 de Guadasuar (Valencia), el cual concluye lo siguiente:  
«...En conclusión cabe informar que: el objeto del presente informe es la Plan parcial de mejora sector SUBLE PPT1 de Guadasuar (Valencia), cuyo trámite de información pública concluyó con anterioridad a la entrada en vigor de la LUV, 1 de febrero de 2006, no siéndole, por tanto y de conformidad con lo anteriormente señalado, exigible el estudio de integración paisajística, sin perjuicio de que, tal y como se ha indicado anteriormente, el paisaje actuará como criterio condicionante.  
Por ello, se emite el presente informe en contestación a la solicitud de ese Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, señalando que por la fecha de información pública del expediente de referencia no es necesario que se acompañe de instrumento de paisaje, por lo que no cabe emitir informe al respecto por este servicio.»  
6. Informe de la entitat de sanejament d'aigües (EPSAR), de fecha 30 de mayo de 2005, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Guadasuar para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan parcial de mejora sector SUBLE PPT1 de Guadasuar (Valencia), el cual concluye diciendo: «.. Esta entidad de Saneamiento informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR Guadasuar de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Plan parcial de mejora sector SUBLE PPT1 de Guadasuar (Valencia) siempre y cuando se cumpla con los siguientes condicionantes:...». Entre los cuales destacar: «... el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la ordenanza de vertidos de la entidad de saneamiento de aguas al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente.»  
7. Certificado de la empresa GIRSA como titular de la gestión de la planta de tratamiento de RSUs de Guadasuar, 059/V/RNP/CV, de fecha 23 de agosto de 2005, que certifica que la citada planta de tratamiento tiene capacidad suficiente para la gestión de los gestión de los residuos urbanos, que puedan generarse en un futuro como consecuencia del desarrollo urbanístico del sector terciario SUBLE PPT1 AR1 UE1 en el polígono 7 de rústica del término municipal de Guadasuar con motivo del nuevo instrumento de ordenación que se prevé por las normas urbanísticas subsidiarias en tramitación para su aprobación.  
8. Autorización de la Junta de Gobierno de la Acequia Real del Júcar, de fecha 2 de enero de 2007, para el vertido de las aguas pluviales generadas por el Plan parcial de mejora sector SUBLE PPT1 de Guadasuar (Valencia) al cauce de la acequia del Rec Nou. Esta autorización viene condicionada, destacando la condición general segunda que determina que: .."Esta autorización no supone ni excluye las que puedan ser necesarias de la Administración Central, Autonómica o Local, de cuyo requisito no queda eximido el solicitante. Independientemente de la presente autorización y para la entrada en vigor de la misma, el interesado deberá obtener previamente de la Confederación Hidrográfica del Júcar la autorización administrativa complementaria, de la que tendrá que remitir una fotocopia a las oficinas de la comunidad.   
9. Informe de la empresa EGEVASA como gestor del sistema de abastecimiento en alta de las poblaciones de Guadasuar y L'Alcudia, de fecha 2 de agosto de 2007, sobre suficiencia de suministro de agua potable para absorber la demanda generada por el Plan parcial de mejora sector PPT1 de Guadasuar, el cual concluye que desde la actual infraestructura hidráulica de la población, en la actualidad es viable asumir el incremento previsto.   
Afecciones legales  
1. Tras las consultas de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, inventario forestal de la CV., CTV y red natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.  
2. PATRICOVA  
De acuerdo con el PATRICOVA y consultada su cartografía, el sector objeto de estudio está clasificado como zona de inundación con un riesgo nivel 6.   
Deberá atenderse a todo lo dispuesto en la normativa del PATRICOVA.  
3. Vías pecuarias  
No existen vías pecuarias que pueden verse afectadas por la actuación propuesta.  
4. Ramblas y cauces  
En el proyecto se pretende verter las aguas pluviales a la red de pluviales, cauce público o red de acequias.   
Deberá obtener los permisos y las autorizaciones pertinentes para el vertido, tal y como se dispone en el Real Decreto Legislativo 1/01, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la ley de aguas y el Real Decreto 849/86, de 11 de abril, por el que se aprueba el reglamento del dominio público hidráulico que desarrolla los Títulos Preliminar, I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/85, de 2 de agosto, de aguas.  
5. Yacimientos arqueológicos.  
Según el EsIA no existen yacimientos arqueológicos o paleontológico, o de algún elemento etnológico.   
Se presenta informe favorable al EsIA a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
6. Infraestructuras de transporte.  
El sector linda en su margen oeste con la autovía autonómica CV-50 Alzira-L'Alcudia, por lo tanto, está sujeto al cumplimiento de la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunitat Valenciana.   
Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de viales expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión financiera y administrativa, y de organización de la Generalitat Valenciana.  
7. Infraestructuras de transporte energético  
El sector propuesto incluye una línea aérea de alta tensión (220KV) que lo cruza por el norte de este a oeste y otra línea aérea de media tensión (20KV) que lo atraviesa de noroeste a sur, por todo el límite oeste pegado a la autovía CV-50 Alzira-L'Alcudia.  
Para la línea de alta tensión, se establece una separación de 10 m en proyección horizontal desde los cables exteriores del tendido hasta la edificación más cercana que es la manzana TER I, con lo que se cumple con el Real Decreto 3151/1968, de 28 de noviembre, por el que se aprueba el reglamento de líneas eléctricas aéreas de alta tensión que en su artículo 35.2 define las distancias mínimas a construcciones, edificaciones y zona urbana.  
La línea de media tensión se pretende soterrar estudiando el mejor trazado, previo acuerdo con la compañía suministradora sobre los nuevos trazados. Existen actualmente varias líneas eléctricas que cruzan el sector, siendo una de ellas una línea de alta tensión.  
Deberá atenderse, en lo que se refiere a las distancias mínimas a edificaciones, construcciones y zonas urbanas, a lo dispuesto en la Ley 54/1997, de 27 noviembre, del sector eléctrico, así como al reglamento de líneas eléctricas de alta tensión y al resto de legislación que le sea de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
El proyecto prevé la urbanización de un suelo con elevada capacidad agrológica, cuya actividad agrícola en la actualidad es elevada, produciéndose, de esta forma, una ocupación de suelo con potencial agrícola destacado.   
La vegetación natural de estos suelos ha desaparecido por el uso agrícola de estas parcelas. Se han sustituido por cultivos principalmente de cítricos y frutal (caqui en su mayoría), con presencia de especies vegetales asociadas a estos cultivos. Destacar que en la actualidad la mayoría de los campos de cultivo presentes se encuentran en estado de abandono.  
La fauna asociada presenta las características de las zonas de cultivo fuertemente antropizadas, además de estar pegada al casco urbano, formadas por especies poco sensibles a las modificaciones del medio provocadas por la actividad humana.   
El ámbito objeto de estudio se encuentra afectado por riesgo de inundación nivel 6 según el PATRICOVA. El sector se encuentra afectado por las zonas: VC28: inundación masiva del río Xúquer, clasificada de riesgo 1,2, 3 y 5, la VC30: barranco de Benimodo (río Seco), con riesgo 1, 3 y 6, y VC29: Cono del río Magro, clasificada de riesgo 1, 3 y 6, que es la que afecta directamente al sector del estudio con riesgo 6 según el PATRICOVA. Se adjunta estudio de inundabilidad relativo al Plan parcial de mejora modificativo del sector PPT1 de Guadasuar y una posterior adenda al mismo, el cual es aprobado por resolución de la directora general de Ordenación Territorial, de fecha 13 de noviembre de 2007, al considerarse suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).   
Respecto a la hidrología superficial, en el EsIA se considera que la nueva ordenación y uso del suelo planteados pueden alterar la red superficial de drenaje y su funcionamiento hidrológico. La red de riego queda interceptada por la línea de delimitación del sector, en el proyecto de urbanización se deberá tener presente la servidumbre a mantener y dar solución mediante la reposición de acequias diseñando el trazado más adecuado y dimensionado para continuar dando servicio a aquellos que lo tenían.  
Por todo ello, será necesaria la reposición por parte del urbanizador de todos los servicios e infraestructuras de riegos afectados y funcionalmente necesarios. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.  
El proyecto plantea verter las aguas pluviales al cauce de la acequia Real del Júcar que transcurre por el límite norte del sector. A este respecto, el promotor presenta autorización de desagüe a los cauces de la comunidad de regantes de la acequia Real del Júcar de Valencia, en el cual se concede el derecho de acueducto de las aguas pluviales que se deberá encauzar a la acequia del Rec Nou. Independientemente de esta autorización y para la entrada en vigor de la misma, el interesado deberá obtener previamente la autorización administrativa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para el vertido de las aguas pluviales y remitir copia a la Junta de Gobierno de la Acequia Real del Júcar.  
Respecto a la hidrología subterránea, el sector se encuentra situado en el ámbito de la unidad hidrogeológica de la plana de Valencia sur. La facies hidroquímica de su agua es bicarbonatada cálcica, detectándose elevados contenidos en sulfatos y nitratos, relacionados con las prácticas agrícolas que se realizan en la zona. Hay que destacar que para la zona que ocupa el sector, la vulnerabilidad frente a la contaminación del acuífero es alta debido a la alta permeabilidad por porosidad intergranular de los materiales cuaternarios.   
Según el EsIA, dadas las características citadas anteriormente, se consideran desaconsejables los usos urbanísticos industriales y residenciales intensivos, así como el agrícola intensivo. El uso predominante del sector propuesto es el terciario de servicios, quedando prohibidos el residencial y el industrial, incluyéndose entre las obras a realizar la canalización de las aguas negras generadas hasta la EDAR de Guadasuar, con capacidad para el tratamiento, según informe de la EPSAR de fecha 30 de mayo de 2005. Por tanto, dando una adecuada solución al sistema de evacuación y depuración de las aguas residuales generadas y de los residuos sólidos urbanos, no son previsibles efectos significativos, garantizando la no afección del acuífero presente.  
Según el EsIA (punto 5.9 recursos básicos e infraestructuras existentes), el abastecimiento de agua potable del sector se realizará con la captación procedente del pozo de abastecimiento municipal, situado en la plaza Reginaldo Barberá Jornet de Guadasuar. A este respecto, se presenta Informe de la empresa EGEVASA como gestor del sistema de abastecimiento en alta de las poblaciones de Guadasuar y L'Alcudia, de fecha 2 de agosto de 2007, sobre suficiencia de suministro de agua potable para absorber la demanda generada por el Plan parcial de mejora sector PPT1 de Guadasuar. En este informe se estima una demanda de recursos hídricos generada de 28.744 m³/año, que supone un incremento de un 2,09% del total del volumen suministrado por el sistema en alta de las poblaciones de L'Alcudia y Guadasuar. El abastecimiento se realiza a través de tres perforaciones, según solicitud de concesión de aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, expediente 02-CP-166, de las cuales dos de ellas se encuentran ubicadas en el paraje de Montecristo, en el margen derecha del canal Júcar-Túria, y la tercera y última realizada en el año 1.995, ubicada en la margen izquierda.   
La red de abastecimiento conectará con la de los sectores industriales colindantes, ya consolidados, PPI1 y PPI2, continuando con la red mallada de PVC trazada en éstos, cuyo diámetro es de 150 y 90 mm.  
Respecto el saneamiento y depuración de las aguas residuales generadas previstas, se realizará en la EDAR. de Guadasuar, realizando la conexión a la red municipal existente en los dos sectores industriales colindantes PPI1 y PPI2, mediante colector de 500 mm de diámetro de PVC situado en la calle Benifaió y otro de 400 mm de diámetro situado en la calle Masalavés. Se presenta informe de la entitat de sanejament d'aigües (EPSAR), de fecha 30 de mayo de 2005, sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Guadasuar para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Plan parcial de mejora sector SUBLE PPT1 de Guadasuar (Valencia), el cual informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR Guadasuar, en base a los datos de funcionamiento de dicha EDAR y de los datos previstos por el Plan parcial.   
El sector propuesto limita por el oeste con la Carretera CV-50, Chiva-Tavernes de la Valldigna, afectando a la zona de protección de dicha autovía, con lo que está sujeto al cumplimiento de la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunitat Valenciana. En el artículo 33 de la citada Ley 6/1991, se define la zona de protección de carreteras y la restricción de usos en esta zona. El proyecto propuesto para el Sector PPT1 de Guadasuar establece una zona de protección de 50 metros, de los cuales, los 25 m exteriores se han destinado a zona verde, computable como dotación de red secundaria, y el resto hasta la explanación de la carretera se deja como reserva de viario de red primaria, no computable, aunque con un ligero ajardinamiento. Por lo tanto, se cumple con lo establecido en el artículo 33 de la citada ley.  
El sector se ve atravesado por dos tendidos eléctricos, uno de alta tensión por el norte del sector, paralelo a la acequia Real del Júcar, y el otro de media tensión por el oeste, paralelo a la autovía CV-50. Respecto a la línea de media tensión, el proyecto de urbanización incluye el soterramiento de la misma en el tramo afectado, según establece el reglamento eléctrico y las normas de urbanización municipales. Por otro lado, respecto a la línea eléctrica de alta tensión, destacar que presenta un apoyo dentro de los límites del sector y que el planeamiento propuesto hace coincidir la zona de aparcamiento en el extremo cercano a la acequia Real con el trazado de la Línea. La alineación más próxima planteada es la manzana TER I, que se encuentra a una distancia en proyección horizontal de 10 metros más 5 metros de separación del Plan parcial de desarrollo. Con ello, se cumple con las distancias de servidumbre a las edificaciones establecidas en la legislación sectorial de redes de alta tensión.  
Según el EsIA, en el ámbito de estudio no se encuentra ningún yacimiento arqueológico o paleontológico, o de elemento alguno etnológico, localizado en el ámbito sobre los suelos que se reclasifican pasando de ser suelo no urbanizable a Suelo urbanizable. Se aporta el informe definitivo previsto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, resultado de contemplar en el EsIA estas actuaciones realizadas, los resultados y el programa de vigilancia y/o medidas correctoras al respecto.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El art. 16.2. m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.  
Por todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente Declaración de impacto ambiental  
  
  
Primero  
Estimar aceptable a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sea de aplicación, el Plan parcial modificativo del sector SUBLE PPT1 de Guadasuar (Valencia), siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y supeditado al cumplimiento de los condicionantes establecidos a continuación en el punto segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Las medidas correctoras propuestas se estiman aceptables y serán de obligado cumplimiento con el fin de minimizar los posibles impactos que pueda generar la actuación, tanto en su fase de construcción como en la fase de funcionamiento.  
2. De acuerdo con el artículo 245 del reglamento de dominio público hidráulico, RD 849/1986, incluida la modificación realizada por el RD 606/03, deberá obtener la autorización para el vertido de las aguas pluviales al cauce público de la acequia Real del Júcar, antes de la aprobación definitiva de esta Conselleria.  
3. De acuerdo con los artículos 2, 6 y 9 del reglamento de dominio público hidráulico, RD 849/1986, incluida la modificación realizada por el RD 606/03, se deberá mantener expedita la zona de servidumbre del cauce de la acequia Real del Júcar, así como, deberá obtener la autorización administrativa por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar previa a la ejecución de cualquier obra o actuación en la zona de policía del citado cauce, antes de la aprobación definitiva de esta Conselleria.  
  
4. El vertido generado por el desarrollo urbanístico deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la ordenanza municipal de vertidos o, en su defecto, en el modelo de ordenanza de vertidos de la entidad de saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente.   
5. El urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el modelo de ordenanza de vertidos a la red de alcantarillado editado por esta entidad, y dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Asimismo, deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrada con llave.  
6. La red de aguas pluviales del sector deberá atravesar un separador de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes del vertido.   
7. El ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
8. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado, se exigirán a las empresas los certificados que acrediten la entrega de los residuos generados a empresas gestoras autorizadas.  
9. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.  
10. Deberán respetarse las zonas de protección y de dominio público por afección de la Autovía CV-50, expuestas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de carreteras de la Comunitat Valenciana, así como la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de medidas fiscales, de gestión financiera y administrativa, y de organización de la Generalitat Valenciana.   
11. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes propietaria o, en todo caso, de la Confederación Hidrográfica del Júcar, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
12. Para la adecuación de la zona verde se deberá utilizar tierra adecuada, en ningún caso residuos, y especies vegetales autóctonas que no requieran gran cantidad de agua para su subsistencia.   
13. Para las líneas eléctricas que cruzan el sector, deberá atenderse, en lo que se refiere a las distancias mínimas a edificaciones, construcciones y zonas urbanas, a lo dispuesto en la Ley 54/1997, de 27 noviembre, del sector eléctrico, así como al reglamento de líneas eléctricas de alta tensión y al resto de legislación que le sea de aplicación.  
Deberá estudiarse la posibilidad de desviar o soterrar estas líneas eléctricas a su paso por la zona de estudio.  
14. En el Plan de vigilancia se establecerá que no se darán nuevas licencias de actividad si ello supone:  
- Una demanda de agua potable tal que supere los volúmenes de agua que garantiza, a fecha de hoy, el abastecimiento, siempre y cuando no se aporte, ante la comisión territorial de urbanismo, mediante Informe favorable del organismo de cuenca competente o entidad colaboradora autorizada, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para los usos previstos en la ordenación del Plan parcial, según las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
- El caudal previsto de aguas residuales sea superior a la capacidad de la EDAR proyectada.  
  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
  
Valencia, 12 de diciembre de 2007. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 163/07-AIA  
Título: proyecto de antena MPB para suministro de gas natural al término municipal de Jávea.  
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras Y Transporte.  
Localización: Jávea (Alicante)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es la construcción de una antena de MPB cuyo fin será suministrar gas natural al término municipal de Jávea con fines industriales y domésticos.  
Dicha antena tiene su origen en la posición 03 del gasoducto de transporte secundario Marina Alta. En su inicio, y en la proximidad de dicha posición 03, se instalará un armario de regulación AP/MPB, dentro del polígono industrial Catarroges.  
La conducción de la Antena MPB será de polietileno de DN 250 con una longitud total de trazado de 1.559 metros.  
A fin de poder efectuar el suministro a los usuarios, se instalará un armario de regulación y medida de APA/MPB de caudal nominal (2+1) x10.000Nm³/h de presión de entrada máxima 16 bar y de salida regulable entre 4 y 0,4 bar, que alimentará a la red de distribución del Municipio de Jávea.  
El tendido de la conducción se enterrará a una profundidad mínima de un metro excepto en el cruce con ríos, torrentes o arroyos cuya profundidad de enterramiento será de 1,50 a 2,00 metros o superior y en el cruce con vías de comunicación que se instalará a una profundidad mínima de 1,50 metros.  
Se realizará una doble señalización de la conducción: una enterrada consistente en banda plástica de aviso y una visible sobre el terreno consistente en la instalación de hitos con placas informativas.   
Las tuberías de PE se unirán mediante soldadura por termofusión o por electrofusión.  
Las instalaciones auxiliares previstas son:  
- Válvulas de seccionamiento  
- Armario de regulación  
- Conductos para protección de cables de telecomunicaciones.  
2. Descripción de la ejecución de las obras.  
Las fases de las que se compone la obra son:  
- Replanteo y balizado del terreno.  
- Apertura de la pista de trabajo: se prevé una anchura de pista de trabajo de 10 metros. Comprende esta fase de la obra el desbroce y despeje del terreno y la remoción de la tierra superficial del terreno en 20 ó 30 cm.  
- Apertura de la zanja: se situará asimétricamente a la pista de trabajo y tendrá una anchura de 0,50 metros y una profundidad mínima de 1,20 metros.  
- Operaciones auxiliares: comprende las operaciones de carga, manipulación, y transporte de materiales.  
- Montaje, electrofusión, protección de la tubería y puesta en zanja.  
- Restitución del terreno.   
- Señalización.  
En cuanto al cruce de barrancos (incluidos en la zonificación del PORN del Montgó como conectores ambientales) éste se realizará sin perforación y utilizando en parte infraestructuras preexistentes.  
La zona de servidumbre al término de las obras se materializará en una zona de 4 metros (dos metros al lado de cada eje de la tubería), en el que estará prohibido arar o cavar a una profundidad mayor de 50 cm, plantar árboles y arbustos de talle alto y realizar obras o edificaciones en esta banda de terreno, sin permiso de la Administración.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente consistente en la documentación técnica del proyecto, estudio de impacto ambiental, documento de síntesis y resultado de la información pública, tuvo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda el día 12 de Julio de 2007 procedente del Servicio Territorial de Energía de Alicante.   
El trámite de información pública se realizó mediante publicación de edicto en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante del día 13 de abril de 2007, y mediante anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del día 26 de abril de 2007.   
Durante el periodo de información pública se recibieron alegaciones: ninguna de ellas de carácter medioambiental.  
El día 11 de septiembre de 2007, se realiza requerimiento de documentación consistente en la petición del informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
El día 30 de octubre de 2007 se recibe copia del informe de impacto arqueológico y etnológico  
El día 20 de noviembre de 2007 el Servicio Territorial de Energía de Alicante remite copia de la petición de la empresa promotora ante la Dirección Territorial de Cultura de Alicante del informe regulado en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.   
Informes sectoriales  
El expediente contiene los informes:  
- Servicio de Ordenación Sostenible de Medio. De dicho informe se extrae lo siguiente:  
« El trazado discurre íntegramente dentro de ámbito del Plan de ordenación de los recursos naturales (PORN) del Montgó, aprobado mediante Decreto 180/2002, de 5 de noviembre, del Consell, concretamente por zonas ordenadas como áreas periféricas de amortiguación de impactos, presentando las siguientes afecciones:  
- 595 m. a áreas urbanas y urbanizables.  
- 579 m. a áreas agrícolas.  
- 385 m. a conectores ambientales.  
Y concluye el informe: «... la construcción de la Antena MPB para el suministro de gas natural a la población de Jávea..., no contradice el concepto ni va en contra de los objetivos que para los conectores ecológicos marca el artículo 102 del PORN, por lo que no es probable que se produzca ninguna afección negativa sobre el Parque Natural del Montgó»  
Dada la coincidencia de la antena de gas MPB con parte del trazado del gasoducto de transporte secundario Marina Alta, el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio estima debe llevarse las obras de manera conjunta y una vez se estime éste favorable.   
El estudio de impacto ambiental incluye estudio arqueológico del que se extracta lo siguiente:   
«A partir de la información aportada por los inventarios Arqueológicos y Etnológicos de la comunidad Valenciana, a priori el trazado del gasoducto propuesto para la antena de MPB para el suministro de gas natural al término municipal de Jávea no afecta a ningún yacimiento arqueológico o bien de carácter etnológico.  
No obstante, será necesaria la realización de una prospección arqueológica superficial que permita corroborar esta información».  
Del informe de impacto arqueológico y etnológico elaborado como consecuencia de la prospección arqueológica superficial se destaca:   
«... Las prospecciones se llevaron a cabo tras la concesión del permiso pertinente por parte de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano...»  
«...las prospecciones superficiales no han detectado ningún elemento arqueológico nuevo susceptible de verse alterado por las obras de canalización.»  
Afecciones legales  
El trazado del gasoducto presenta las siguientes afecciones:  
- Suelo no urbanizable (rústico sin protección).  
- Suelo urbano (industrial).  
- Dominio Público Hidráulico: Barranco de la Vall (Barranc de L'Hedra) y afluente.  
- Vías pecuarias: colada de Montgons.  
- PORN del Montgó: áreas urbanas, áreas agrícolas, conectores ambientales.  
- Suelo forestal.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, los elementos ambientales que pueden verse afectados por el proyecto son los siguientes:  
- Medio físico: atmósfera, geomorfología y geología, suelos, hidrología, vegetación, fauna, paisaje, espacios naturales y hábitats naturales.  
- Medio socioeconómico: población, empleo, infraestructuras, arqueología.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
De acuerdo con los elementos del medio que pueden verse afectados por el proyecto de actividad, el estudio de impacto ambiental identifica y valora los siguientes impactos (en extracto):  
Fase de construcción:  
- Apertura de la pista de trabajo y eliminación de la cubierta vegetal: la eliminación de la cubierta vegetal es el impacto más relevante de la construcción del gasoducto que puede ocasionar, junto a la apertura de la pista, aumento de los fenómenos erosivos, pérdida de la biodiversidad y afecciones sobre el paisaje. Todos estos impactos se valoran como moderados.  
- Creación de empleo: el impacto se valora como positivo.  
- Apertura de zanja: produce impactos asociados a la conservación del recurso suelo y ocasionando afecciones a la fauna por caídas en zanja. Dichos impactos se valoran como moderados.  
- Almacenamiento de materiales: los impactos que se derivan del almacenamiento de materiales en cuanto a afección a la vegetación y dispersión de partículas al aire se considera como moderado cuando estos materiales son inertes pudiendo llegar a ser severo si del almacenamiento de materiales puede derivarse algún tipo de vertido de sustancias peligrosas.  
- Realización de la prueba hidráulica: se estima que ocasionará un impacto moderado por su posible repercusión sobre los recursos hídricos.  
- Impacto sobre el suelo valorado como moderado derivado de la compactación del mismo y disgregación de la capa superficial.  
- Afección a la vegetación por depósito sobre la misma de partículas de polvo: dicho impacto se considera compatible al desaparecer a la finalización de las obras.  
- Aumento de la contaminación acústica. Dicho impacto se valora como compatible.  
Fase de explotación:  
- Instalación de señalizaciones: supondrá un impacto moderado sobre el paisaje.  
- Implantación de servidumbres: el estudio de impacto ambiental estima como compatible las afecciones derivadas de la servidumbre de paso (4 metros) debido a la pequeña magnitud de esa superficie.  
- Funcionamiento de la instalación: el impacto se considera positivo debido a la posibilidad de utilizar una fuente de energía menos contaminante.  
- Riesgo de accidentes: se considera un riesgo potencial y reducido debido a las medidas de seguridad y por lo tanto, se estima como moderado.  
En cuanto a la afección a espacios naturales (PORN del Parque Natural del Montgó), se estima el impacto como moderado considerándose que éste sería severo en caso de afección involuntaria de cualquier valor natural.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental distingue entre medidas correctoras, preventivas y minimizadoras.  
Se consideran como medidas preventivas aquellas dirigidas a incluir en la redacción del proyecto criterios medioambientales.  
Se consideran medidas minimizadoras aquella que tienen como objetivo reducir determinados impactos para garantizar la calidad ambiental de la obra. Se destacan las siguientes: adecuado manejo y conservación de la tierra vegetal, señalización de la zona de ocupación temporal; respeto a vegetación de interés; triturado de restos vegetales e incorporación a la restauración del terreno; respeto de ejemplares arbóreos de gran porte; supervisión de las zonas de acopio de materiales por asistente técnico ambiental; minimización del tiempo de apertura de la zanja y revisión periódica de las mismas.  
Como medidas correctoras el estudio de impacto ambiental propone las siguientes (en extracto): descompactación de suelo, limpieza de la pista de trabajo, reposición de tierra vegetal, instalación de gaviones en las zonas que presenten riesgo de erosión o desprendimiento, reposición de las estructuras afectadas.  
El Programa de Vigilancia Ambiental se basa en el control de las medidas correctoras y minimizadoras de impactos requiriendo la colaboración, en su caso, de un asistente técnico ambiental.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. Anexo I .7.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de impacto ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto antena MPB para suministro de gas natural al término municipal de Jávea siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Con anterioridad al inicio de las obras se obtendrá el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
No obstante si en el transcurso de las obras aparecen restos arqueológicos o paleontológicos se deberá suspender la actuación debiendo delimitarse el perímetro de afección y notificando de forma inmediata a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte la aparición de dichos hallazgos, de conformidad con la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.   
2. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.   
3. El cruce de los barrancos contará con los permisos expedidos por la confederación competente debiendo respetarse todos los términos que la autorización de cruce imponga. Además a la finalización de las obras no quedará ningún resto procedente de excavación o desbroce.  
Asimismo se obtendrán los permisos pertinentes en relación con la autorización de la utilización de agua para la prueba hidráulica.  
4. Se obtendrán los permisos pertinentes en relación a la afección del gasoducto a la vía pecuaria colada Montgons.  
5. La ejecución de las obras se realizará de forma conjunta al gasoducto de transporte secundario marina alta, fase I respetándose los condicionantes ambientales propuestos en la declaración de impacto ambiental de dicho proyecto en los tramos comunes a ambos gasoductos.   
6. La pista de trabajo no podrá superar en ningún caso la anchura de 8 metros cuando el trazado discurra paralelo a camino y en el resto de tramos y de acuerdo con el proyecto no excederá de 10 metros debiendo reducirse dicha anchura siempre que ello sea posible.  
7. Se informará a la dirección del Parque Natural del Montgó del inicio de las obras con tres días de antelación como mínimo.  
8. Las reparaciones y cambios de aceite de maquinaria se realizarán en talleres debidamente autorizados.  
9. Se habilitarán rampas para facilitar la salida de la posible fauna atrapada en las zanjas.   
10. Las playas de acopios y las zonas de parque de maquinaria se instalarán preferentemente en parcela yerma y alejada de los cursos de aguas.  
11. Cualquier aparición de poblaciones de flora o fauna de interés se comunicará de forma inmediata a la dirección del parque para que puedan ser habilitadas medidas de conservación / protección.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
  
Valencia, 18 de diciembre de 2007. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Angeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 167/2006-AIA.  
Promotor: Gas Natural, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Energía de Alicante (Conselleria de Infraestructuras y Transporte).  
Objeto proyecto: conducción de gas natural Guardamar-Torrevieja-Orihuela-Pilar de la Horadada (Alicante).  
Localización: en los términos municipales de Guardamar del Segura, Torrevieja, Orihuela y Pilar de la Horadada (Alicante).  
Descripción del proyecto  
La descripción se efectúa teniendo en cuenta toda la documentación presentada:  
El objeto del proyecto es la construcción de un gasoducto que partirá del punto final del ramal de alimentación de eje Torrevieja-Guardamar-Orihuela-Pilar de la Horadada en el término municipal de Orihuela. No partirá, como inicialmente estaba previsto en el proyecto, del término municipal de Guardamar del Segura a partir de ramal 1 de la AS-15, ya que ese trazado se desestimó por cuestiones técnicas.  
La conducción alimentada desde el punto de inicio tendrá una longitud de 32.648 m., finalizando en el norte en Guardamar del Segura y en el sur en Pilar de la Horadada, afectando además a los siguientes términos municipales: Torrevieja y Orihuela. Se pretende dar suministro de gas natural a todos los municipios antes indicados.  
Características del proyecto teniendo en cuenta toda la documentación presentada por el promotor:  
- Longitud de 32.648 m  
- Tubería de polietileno con diámetro nominal de entre 200 y 250 mm y con presión de 4 bar  
- Pista de trabajo de 10 m de anchura normal  
- Zanja de entre 0,60 m y 0,65 m de anchura y a una profundidad mínima de 1 m  
- Obras:  
Replanteo y balizado de trazado.  
Apertura de pista de trabajo: desbroce y despeje de terreno con máquinas taladoras y retroexcavadoras. Retirada de tierra vegetal para su posterior reposición. La pista sirve para acumular materiales extraídos de la zanja y para la circulación de maquinaria y obras.  
Apertura de zanja mediante retroexcavadora. El material extraído se emplea en parte para el posterior relleno de zanja.   
Carga, transporte, descarga, almacenamiento y distribución de materiales de obra. Playas de acopio de materiales situadas pegadas o muy próximas a la pista de trabajo. La pista de trabajo se abre y se nivela y las tuberías se transportan por la misma pista.  
Curvado, soldadura, protección de la tubería y puesta en zanja. Las tuberías se descienden a la zanja con tractores pluma. Una vez colocada la tubería se rellenará con materiales de excavación y si fuera necesario de préstamos.  
- Sistema de comunicación y control: en paralelo a la conducción de gas y en su misma zanja se instalarán en tubos de polietileno cable de telecomunicaciones de fibras ópticas.  
- Restitución del terreno, colocando la tierra vegetal. Se restituyen muros, cerca, setos, vallas, cualquier otro obstáculo retirado. Descompactación de suelos.  
- Señalización con hitos en vértices  
- Servidumbres permanentes:  
Servidumbre de paso: zona de 3 m de ancho, 1,5 m a cada lado del eje de a tubería, que comporta la ocupación del subsuelo por las canalizaciones, derecho de paso del personal y ocupación temporal del terreno para atender a vigilancia, conservación y reparación de las instalaciones, prohibición de cavar o arar a profundidad mayor a 50 cm., prohibición de plantar árboles y arbustos de talla alta y prohibición de realizar obras o edificaciones sin permiso de la Administración.  
- Duración de obras: 20 meses.  
- Servicios de explotación y mantenimiento.  
- Los cruces de cursos hídricos se efectuarán mediante vainas pasa-aguas.  
De acuerdo con documentación presentada con fecha de entrada 5 de diciembre de 2006:   
- El cruce del canal de las Salinas y de la cinta transportadora de la compañía salinera de Torrevieja se ejecutará mediante perforación dirigida, yendo la conducción enterrada 1,5 m y 2,5 m desde la generatriz superior de la tubería hasta el fondo del canal de las salinas y de la galería de la instalación de la cinta transportadora. La perforación partirá de sendos pozos que se ejecutarán sin que afecten a las instalaciones del canal y cinta y así como sus zonas de influencia.  
- El cruce del canal del Acequión se realizará a cielo abierto quedando protegido mediante tubo de protección de DN 18 autosoportante.  
Tramitación administrativa  
Por el Servicio Territorial de Energía de Alicante de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte se remitió copia del proyecto, estudio de impacto ambiental y alegaciones recibidas durante el período de información pública (BOP del 10.11.2005 y DOCV del 09.11.2005), así como informes.  
Se solicitó informe al Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria.  
Se solicitó al promotor ampliar la documentación presentada en una serie de puntos relativos a la aclaración respecto al inicio de la conducción y desestimación de ramal, así como valoración de afección a vegetación, etc. Por el promotor se remitió documentación en respuesta a la solicitud efectuada.  
Con fecha 27 de diciembre de 2006 se remitió informe del Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria en el que se indicaba que en algunas zonas del trazado, en el término municipal de Guardamar del Segura, discurre en el ámbito del PORN del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante dentro del área de amortiguación de impactos catalogada como área de predominio agrícola B, y que por la información facilitada no se justifica el porqué de la afección a esta zona.  
Con fecha 29 de enero de 2007 se efectuó al promotor requerimiento de ampliación de la documentación adjuntando el informe del Área de Conservación de Espacios Naturales y aclaración respecto a la modificación de trazado consecuencia del informe de Carreteras.  
Con fecha 20 de febrero de 2007 se recibe de la Conselleria de Cultura (Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental) informe favorable, indicando que se establecen las medidas correctoras adecuadas. Se indica además que desde la consideración del patrimonio etnológico se han señalado una serie de bienes que están próximos a las obras del gasoducto, pero que no se verán afectados por el mismo. Para el canal de las Salinas de la Mata y el Acequión se indica que al no poderse desviar la traza, la técnica constructiva en ambos casos evitará su afección, ya que para el canal se propone instalación subterránea, mediante perforación mina o topo, e instalación aérea, suspendiendo la tubería sobre una estructura perpendicular, para el Acequión. Se deberá expresamente incluir como medida cautelar el seguimiento de las obras en estos puntos.  
Con fecha 10 de abril de 2007 se remite por el promotor documentación en respuesta al requerimiento efectuado.  
Con fecha 4 de junio de 2007 se remitió por el promotor documentación complementaria.  
Con fecha 21 de junio de 2007 se solicita informe al Área de Conservación de Espacios Naturales en relación con la documentación presentada por el promotor.  
Con fecha 4 de julio de 2007 se recibe informe del Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria en la que se informa en el siguiente sentido:  
- Se informa favorablemente el proyecto a la vista de la documentación presentada:  
Se deberán cumplir las medidas protectoras y correctoras reflejadas en el estudio de impacto ambiental, así como seguir exactamente el plan de vigilancia ambiental recomendado, para prevenir o corregir todos los posibles efectos negativos que pudieran realizarse durante las obras de ejecución del proyecto y que pudieran afectar a los hábitats o especies presentes en los espacios naturales protegidos citados en el informe. Sobre todo se deberá prestar un cuidado especial a la restitución del terreno. También se procederá a la colocación de muros, cercas, setos y cualquier obstáculo que sea necesario retirar para la apertura de la pista.  
Elegir la técnica menos impactante para los cruces con cursos hídricos: ramblas, arroyos y ríos, para causar la mínima afección sobre la vegetación de ribera y fauna asociada. Se deberán aplicar las medidas oportunas para minimizar los impactos producidos sobre el régimen hídrico y el medio biótico. Se deberán establecer medidas específicas de protección y corrección de impactos, tendentes a preservar tanto las características hidrodinámicas del cauce como la conservación y eventual revegetación de las áreas ocupadas por vegetación de ribera que pudiera verse afectada a lo largo del proceso constructivo.  
Se deberán seguir, siempre que sea posible, los corredores de otras infraestructuras ya existentes. En este caso, paralelo a la carretera N-332, caminos y calles de las urbanizaciones en los términos municipales afectados.  
- En el informe se indica respecto a los puntos en los que el proyecto discurre afectando al ámbito del PORN lo siguiente:  
De acuerdo con la documentación recibida se ha eliminado un tramo entre los vértices V-28 y V-31 de manera que discurre por fuera del ámbito del PORN  
Respecto al otro punto de entrada en el ámbito del PORN: V-11 a V-22, se indica que se ha comprobado con claridad, después de estudiar detenidamente la documentación complementaria aportada, que de todas las posibles alternativas al trazado por dicha área, el trazado proyectado es el mejor desde el punto de vista ambiental de acuerdo con lo establecido en el Decreto 60/2003, de 13 de mayo del Consell de la Generalitat (artículo 13). Se considera que la afección en ese tramo está debidamente justificada.  
Información pública  
Se sometió el proyecto y estudio de impacto ambiental al período de información pública (BOP del 10.11.2005 y DOCV del 09.11.2005) tal y como indicó el Servicio Territorial de Energía de Alicante. Se efectuaron alegaciones, haciéndose una síntesis de las mismas a continuación:   
- Alegaciones de diversos particulares de Guardamar del Segura en relación a que el trazado afecta a suelo urbanizable con programa aprobado y que podría incluirse la canalización dentro de los terrenos de la futura vía Parque. En algunos casos se indica que no se ha tenido en cuenta la existencia de edificaciones, arbolado agrícola, caminos, etc. Alegación de particular de Pilar de la Horada en el sentido de seguir el paralelismo a la N-332 y no atravesar su finca.  
- Alegación de Naturcorp Redes SAU indicando que existe otro proyecto de red en Pilar de la Horadada y que el actual no debería ser atendido, además no se justifica que pueda atender la demanda, etc.  
A continuación se hace resumen de la respuesta de alegaciones efectuada por el promotor y remitida por el Servicio Territorial de Energía de Alicante:  
- En relación a la propuesta de modificar el trazado para ajustarse a la N-332 se aceptan las alegaciones desplazando el trazado a 8 m de la N-332 en Guardamar del Segura, y en Pilar de la Horadada condicionan la aceptación a la autorización del Ministerio de Fomento.  
- En relación a la alegación de Naturcorp Redes SAU se indica que debe ser el órgano sustantivo el que indique qué solicitudes de gasoductos deben atenderse.  
Las alegaciones referidas no tienen carácter ambiental, no obstante se reflejan en la presente declaración al remitirlas el órgano sustantivo.  
  
Informes remitidos por el órgano sustantivo que constan en expediente.  
En la documentación remitida por el órgano sustantivo constan los siguientes informes:  
-Informes favorables de los ayuntamientos de Pilar de la Horadada, Orihuela y Torrevieja.   
- Servicio de Costas de Alicante indica que al afectar al dominio público marítimo terrestre y zonas de servidumbre deberá remitir documentación para tramitar ocupación.  
- La Confederación Hidrográfica del Segura informa favorablemente indicando que deberá solicitar autorización.  
- El ayuntamiento de Guardamar del Segura informa desfavorablemente al atravesar zona de protección arqueológica y sector industrial, proponiendo trazado alternativo que informaría favorablemente.  
- Servicio Territorial de Alicante de Carreteras de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte informa que la oficina del plan de carreteras informa desfavorablemente ya que no es posible comprobar el cumplimiento zonas de protección de carretera nacional-332. Como criterio general no se permitirán paralelismos dentro de los 50 m. contiguos a ambas márgenes de la N-332 afectados por los proyectos Vía Parque Guardamar-Torrevieja y Vía Parque Torrevieja-Pilar de la Horadada, reduciéndose la zona de protección a 25 m Los proyectos de construcción están en fase de redacción por el Ministerio de Fomento.  
- Ministerio de Fomento deniega las obras en las zonas de dominio público, servidumbre y afección a la carretera N-332 en ambas márgenes entre el PK 42,850 al PK 67,830 al comprobar que no se ajusta al proyecto de Vía parque Torrevieja - Pilar de la Horadada redactado por la Conselleria de Infraestructuras.  
- Ministerio de Fomento informa favorablemente respecto a la autopista AP-7 con condiciones.  
El promotor, a la alegación informe del Ayuntamiento de Guardamar del Segura, informa que acepta trasladar la conducción hacia la N-332 a 8 m. de distancia y en lo referente a la zona de protección arqueológica se indica que se está a la espera del informe vinculante de la Conselleria de Cultura, no obstante indican que han intentado que el trazado se alejara de esa zona lo más posible.  
Consideraciones ambientales  
1. La presente declaración de impacto ambiental evalúa el proyecto presentado inicialmente con las modificaciones presentadas por el promotor en la documentación complementaria en relación a los pequeños cambios de trazado consecuencia de las alegaciones en el proceso de información pública, así como modificaciones introducidas entre el vértice V-28 a V-31, situándose fuera del ámbito del PORN del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante y demás modificaciones presentadas.  
Igualmente se ha tenido en cuenta en la evaluación que se efectúa que el inicio del trazado o punto de impulsión de gas a la conducción proyectada será a partir del punto final del ramal de alimentación al eje Guardamar del Segura - Torrevieja - Orihuela - Pilar de la Horadada con declaración de impacto ambiental de fecha 7 de junio de 2007 (N/ref. exp. 352/2006-AIA).  
2. La conducción desde su extremo norte en Guardamar del Segura hasta su extremo sur en Pilar de la Horadada discurre mayoritariamente afectando a suelos urbanos y urbanizables en paralelo a la infraestructura carretera nacional 332. Afecta en determinados tramos a suelo no urbanizable, fundamentalmente a campos de cultivo de tipo hortícola y frutales, en ocasiones abandonados. Puntualmente afecta a terrenos naturales con vegetación de barrancos (cruce de diversos barrancos) o de matorral semiárido con pinar de pino carrasco (Pinus halepensis).  
3. En el tramo entre el vértice V-11 a V-22 la conducción entra en el ámbito del PORN del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante (área de predominio agrícola), habiendo justificado de acuerdo con el informe del Área de Conservación de Espacios Naturales de esta Conselleria que el trazado propuesto es el mejor desde el punto de vista medioambiental así como habiendo justificado la ocupación de esa zona. Se indica en la documentación presentada que el discurrir por esa zona es para evitar discurrir por el otro lado de la carretera afectando al LIC Dunas de Guardamar del Segura.  
Entre los vértices V-11 a V-22 se afecta a terrenos de cultivo muy próximos a la carretera N-332.  
Respecto a la otra zona en la que se penetraba en el ámbito del PORN del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante (V-28 a V-31), en la documentación remitida por el promotor con fecha de entrada de 4 de junio de 2007 se modifica el trazado haciendo discurrir el mismo por el margen opuesto de la carretera N-332 por suelo urbano.  
4. El trazado afecta en determinadas zonas, cruzándolos, a cauces: río Seco, Rambla de las Estacas, etc. En consecuencia deberá solicitarse la autorización al organismo de cuenca, Confederación Hidrográfica del Segura.   
5. El trazado cruza la Rambla de las Estacas, y alejada de la zona de cruce está la microreserva vegetal Rambla de las Estacas que no se verá afectada por la obra. Esta microreserva presenta especies de interés como Helianthemum caput-felis, Sideritis murgetana subps. littoralis y Thymus hyemalis.  
El cruce de la conducción se efectúa junto a vía que cruza la rambla, estimándose necesario como medida preventiva la inspección previa de la zona por profesionales botánicos con la supervisión de los Servicios Técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria para determinar si es necesario adoptar medidas adicionales (tales como jalonamiento de zonas a no afectar, transplante de ejemplares, etc.) y/o pequeñas modificaciones de la traza para reducir o evitar la afección a la flora y vegetación de la rambla.  
6. El trazado afecta en determinadas zonas a vías pecuarias: vereda de la Sierra Escalona, cañada de Las Estacas y Cañada Hermosa, debiendo cumplirse lo establecido al respecto en la ley de vías pecuarias y obtener informe favorable de la Dirección Territorial de Alicante respecto a su ocupación y afección.  
7. Se afecta en determinadas zonas al dominio público marítimo terrestre y a zona de servidumbre, en especial en el cruce del canal de Las Salinas y el canal del Acequión. De acuerdo con lo indicado en el estudio de patrimonio el mismo se efectuará tal y como se ha descrito en la presente declaración, de manera que en el primer caso se hará mediante perforación dirigida enterrada y en el segundo aéreo. Deberá obtenerse la autorización del Servicio Provincial de Costas en Alicante del Ministerio de Medio Ambiente.  
8. El proyecto se ha informado desfavorablemente por la Conselleria de Infraestructuras al no poder comprobar el cumplimiento de las zonas de protección de la carretera N-332. Igualmente consta en los informes remitidos por el órgano sustantivo denegación de obras por el Ministerio de Fomento al no ajustarse al proyecto Vía parque Torrevieja-Pilar de la Horadada.   
La conducción discurre en gran parte de su trazado en paralelo aproximadamente a la carretera nacional 332 y a las futuras Vías parques de Guardamar-Torrevieja y Torrevieja-Pilar de la Horadada, discurre en paralelo separada de las calzadas de la vía parque y del carril bici, en ocasiones bastante próxima.  
Por el promotor se informó a este respecto que se había mantenido reunión con el Ministerio de Fomento y se habían presentado modificaciones de trazado, aportando los planos correspondientes. En los planos aportados se ha podido comprobar que apenas existen modificaciones de trazado, no habiéndose aportado informe favorable del Ministerio de Fomento.  
Desde el punto de vista ambiental el trazado se considera aceptable con una serie de condicionantes, y respecto a la afección a la carretera nacional 332 y futuras vías parque y la afección al dominio público y zonas de protección se considera que deberán obtenerse las autorizaciones que correspondan por parte del Ministerio de Fomento y de la Conselleria de Infraestructuras en su caso. En cualquier caso cualquier modificación de trazado que se lleve a cabo se someterá a evaluación de impacto ambiental cuando así lo determine la legislación en la materia independientemente de las autorizaciones y/o informes que precise legalmente.  
9. Respecto a la afección al patrimonio cultural, en el estudio del impacto al patrimonio cultural presentado, e informado por la Conselleria de Cultura, se indica lo siguiente en resumen:   
- El proyecto se emplaza en una zona de alto valor patrimonial, aunque la banda de afección se sitúa retirada en gran medida de los puntos de interés, siendo cuatro únicamente los puntos de especial relevancia: Torre del Águila, Canal de las Salinas, Acequión y Villa de Lo Monte. En fase de obra se tomarán las medidas necesarias para garantizar que ninguno de estos elementos se vea afectado por el proyecto.  
- Otros restos de interés (paleontología, arte rupestre o esculturas) no los han asociado a su prospección.  
- Resumen de medidas en las siguientes zonas:   
Torre del Águila (Guardamar del Segura): balizado de seguridad y seguimiento arqueológico.  
Canal de Las Salinas (Torrevieja): modificación de proyecto tal y como se ha descrito en la presente declaración y en anejo al estudio de patrimonio, y seguimiento arqueológico.  
Torreblanca (Torrevieja): balizado de seguridad y seguimiento arqueológico.  
Acequión (Torrevieja): modificación de proyecto tal y como se ha descrito en la presente declaración y en anejo al estudio de patrimonio, y seguimiento arqueológico.  
Lo Monte (Pilar de la Horadada): seguimiento arqueológico y excavación.  
Otras zonas, como por ejemplo en Orihuela se recomienda el seguimiento, etc.  
Por seguimiento intensivo y sistemático debe entenderse el control exhaustivo del movimiento de tierras en cada una de las fases. Este seguimiento deberá ser autorizado, de manera previa a su inicio por la Conselleria de Cultura de la Generalitat Valenciana. El técnico responsable decidirá, según el resultado de los trabajos, la idoneidad de prolongarlo a fases sucesivas (de desbroce a apertura de zanjas, etc.); en el caso de los tramos sujetos a modificación de proyecto el técnico responsable del seguimiento determinará la frecuencia necesaria de visita a cada uno de estos puntos para garantizar la no afección.  
En los tramos para los que se ha recomendado seguimiento del desbroce se pretende evaluar la posible incidencia de la apertura de la zanja sobre restos de interés arqueológico y, de existir, se excavarán hasta los límites de la expropiación, siempre con técnica y metodología arqueológica, coordinando la realización de estos trabajos con la Conselleria de Cultura de la Generalitat Valenciana.  
Los balizados de seguridad deberán garantizar en todo momento la imposibilidad de afección accidental a los elementos a los que se pretende proteger. Los costes devengados de los trabajos arqueológicos correrán exclusivamente a cargo del promotor de la obra.  
El arqueólogo responsable del seguimiento deberá optimizar los recursos puestos a su disposición por la propiedad, haciendo un uso adecuado de la maquinaria, recursos humanos, etc. Teniendo en cuenta que será quien, en función del resultado de los hallazgos, marque el ritmo de los trabajos.  
Respecto de los efectos que la construcción del gasoducto pudiera tener sobre otros elementos desconocidos en el momento de redactar el informe señalar que, evidentemente no se pueden evaluar y se recomienda la necesidad de que si durante los trabajos de desmonte y movimiento de tierras se produjese el descubrimiento de algún hallazgo de interés, de manera cautelar se suspenderán temporalmente los trabajos en la zona para prevenir posibles afecciones negativas sobre ese hallazgo, hasta que el arqueólogo responsable del seguimiento y los técnicos de la inspección de los servicios territoriales señalen las medidas de protección necesarias. Es decir, se procederá según lo establecido en la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano.  
La Conselleria de Cultura ha informado favorablemente de manera que indica que considera adecuadas las medidas correctoras planteadas en el estudio referido haciendo hincapié en incluir como medida cautelar el seguimiento de las obras en el Canal de Las Salinas y en el Acequión.  
Teniendo en cuenta que respecto al trazado inicial del proyecto se han efectuado algunas modificaciones al aceptarse alegaciones en el proceso de la información pública y respecto a la no afección a zona de amortiguación del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante entre otras se considera necesario que la Conselleria de Cultura determine si es necesario ampliar el estudio de afección patrimonial presentado y obtener nuevo informe favorable de la misma al respecto.  
10. Se afecta a monte de utilidad pública de la Generalitat Valenciana en determinado tramo del trazado, por lo que deberá obtenerse informe favorable de ocupación del mismo por parte de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria.  
11. El estudio de impacto ambiental indica que el impacto sobre los cauces, el paisaje, los suelos, la fauna y la vegetación serán moderados o compatibles.  
Se considera que el trazado de la conducción sigue, en la medida de lo posible, el paralelismo o proximidad a infraestructuras existentes, en especial a la carretera nacional 332 y futuras vías parque, lo cual medioambientalmente se estima positivo.   
La afección a la vegetación natural es puntual limitándose en general a cruces de barrancos y ramblas y a pequeños tramos con vegetación tipo matorral semiárido y en alguna zona como en Guardamar del Segura se trataría de una zona con pinar de pino carrasco (Pinus halepensis). Se estima que el impacto es moderado siendo necesarias, no obstante, medidas preventivas y correctoras en determinados tramos como los referidos.  
La afección al paisaje es temporal durante la fase de ejecución y en cualquier caso se estima moderada.  
La afección a la fauna se estima igualmente moderada por las zonas por las que discurre la traza mayoritariamente.  
12. El estudio plantea una serie de medidas correctoras de entre las que se destacan las siguientes:  
- Descompactación de terreno mediante laboreo.  
- Retirada capa de tierra vegetal de pista de trabajo y reposición en restauración.  
- Revegetación de aquellas áreas con vegetación natural afectadas por el trazado.  
- Los materiales procedentes del desbroce se distribuirán sobre la pista una vez concluidas las obras.  
- Se realizarán recorridos sistemáticos previamente a la entrada de maquinaria para detectar posibles lugares de interés para la fauna.  
- Revisión periódica sobre zona de obras para la actuación sobre especies de fauna que pudieran quedar atrapadas.  
-Si el contratista no pudiera encontrar a ningún propietario dispuesto a quedarse con la tierra se obtendrán los oportunos permisos y autorizaciones.  
- Señalización de pista de trabajo para evitar que los vehículos se salgan de la misma o causar destrozos innecesarios.  
- Reparación y restitución a su estado original de cerramientos, muros, etc.  
- Previamente a la restitución del terreno se limpiarán todas las zonas de ocupación temporal y áreas afectadas por los trabajos retirando el material a vertedero.  
- Previamente a la entrada de maquinaria se realizará una comprobación del inventario vegetal.  
- Para evitar la tala indiscriminada de bosques y los posibles daños a la vegetación adyacente se jalonarán, durante el replanteo, las masas de vegetación natural y en función de las especies se estimará un perímetro de protección, desviando la pista o la zanja en un ancho suficiente.  
- Sobre la afección de cursos hídricos:  
a) Las orillas de los cursos hídricos serán restauradas y protegidas para prevenir erosiones, asegurando que queden debidamente consolidadas.  
b) Se deberá tener en cuenta el caudal ecológico de los ríos a la hora de bombear agua para la prueba hidráulica, de forma que el caudal no se vea alterado. Tanto para la recogida como para el vertido de las aguas se deberá contar con el correspondiente permiso de la Confederación Hidrográfica.  
c) No se realizarán vertidos (productos químicos, etc.) a cursos hídricos debiendo ser recogidos y tratados por gestor autorizado.  
En relación a las mismas se consideran en general adecuadas siendo necesario no obstante la modificación de las mismas en determinados aspectos así como la introducción de otras medidas preventivas y correctoras que permitan una correcta integración de la obra en el medio y evitar en lo posible, o reducir, el impacto sobre el entorno.  
13. En relación al programa de vigilancia ambiental  
Respecto al programa establecido en el estudio se destaca la posibilidad de nombrar por el promotor un asistente técnico ambiental durante el tiempo de ejecución de obras y de restauración, responsable de la ejecución del programa de vigilancia ambiental.  
En relación con el programa referido se considera necesario extenderlo al control de todas las medidas correctoras (preventivas, minimizadoras y correctoras) del estudio de impacto ambiental, así como a los condicionantes que se establezcan en la presente declaración. Se considera igualmente necesaria la contratación del asistente técnico ambiental propuesto por el promotor para el control del programa de vigilancia ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución e la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunidad Valenciana.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, Resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de conducción de gas natural Guardamar-Torrevieja-Orihuela-Pilar de la Horadada (Alicante) en los términos municipales de Guardamar del Segura, Torrevieja, Orihuela y Pilar de la Horadada (Alicante), cuyo promotor es Gas Natural SDG, SA, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que sean necesarias (en especial la obtención de las autorizaciones del Ministerio de Fomento y Conselleria de Infraestructuras respecto a la afección al dominio público y zonas de protección de la N-332 y futuras vías parque), así como del cumplimento de lo establecido en toda la documentación aportada y en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
Condicionantes para la realización y funcionamiento del proyecto:  
1. El trazado se modificará entre los vértices V-28 a V-31 de acuerdo con la documentación presentada ante esta Conselleria, discurriendo por el margen opuesto a la carretera N-332 por suelo urbano por fuera de la zona de amortiguación del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante.  
2. Previamente a la ejecución de la obra, con suficiente antelación, se inspeccionará por profesionales en la materia (flora y fauna) contratados por el promotor, y con la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, la traza de la obra, en especial en las zonas que se afecte a terrenos naturales (zona de casa forestal y entorno en Guardamar del Segura, cruce de barrancos, etc.) y dentro del ámbito del PORN del sistema de zonas húmedas del sur de Alicante para determinar y establecer si fuera necesario, de acuerdo con lo que indiquen los servicios técnicos citados, medidas preventivas adicionales respecto a la vegetación, flora y fauna (uso de pista restringida, pequeñas modificaciones de la traza, períodos de limitación de ejecución de obras, ejemplares vegetales que no deben afectarse, jalonamiento de zonas con vegetación natural a no afectar, transplante de especies de flora en su caso, etc.).  
Se pondrá especial atención al cruce de la Rambla de las Estacas.  
  
3. Durante el replanteo de la traza, con la supervisión de los servicios técnicos antes citados, se fijarán las zonas con vegetación natural a jalonar para evitar afección.   
4. Los materiales procedentes de la excavación que no se reutilicen en la obra se llevarán a vertedero legalizado y en el caso de que el material extraído de la zanja no fuese de calidad adecuada, los materiales para el relleno de la misma se obtendrán de canteras legalizadas.  
5. En el caso de que para playas de acopio, depósito de materiales y parque de maquinaria se precisen terrenos fuera de la pista de trabajo, se ubicarán en parcelas en las que la afección a la vegetación sea mínima con la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria. Una vez finalizadas las obras los terrenos deberán restaurarse.  
6. En relación con la restauración de aquellas zonas con vegetación natural se efectuará supervisión con los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante para determinar qué actuaciones es necesario llevar a cabo según las características de la zona: si es suficiente con reposición de tierra vegetal o además se deben efectuar siembras y plantaciones, especies a utilizar y métodos, riegos de plantación, etc. En principio en aquellas zonas con vegetación natural se llevará a cabo revegetación con especies propias de la vegetación de la zona para una correcta integración, salvo que por parte de los servicios técnicos antes citados se indique que no es necesario.  
En el tramo de la casa forestal y entorno, a ambos lados de la carretera, en Guardamar del Segura, se efectuará en cualquier caso revegetación de la traza con las especies forestales presentes en la zona: Pinus halepensis, Rosmarinus officinalis, etc. Se pondrá también especial atención en el cruce de cauces, rambla de las Estacas, etc., en las que salvo indicación en contrario por los servicios técnicos citados deberán efectuarse revegetaciones con especies de rambla y de matorrales, espinales y lentiscares con pinar de pino carrasco, en márgenes.   
7. Se obtendrá la autorización del organismo de cuenca correspondiente en aquellas actuaciones que afecten al dominio público hidráulico.  
8. Mantenimiento y puesta a punto adecuada de la maquinaria.  
9. Se procederá al riego de pista de trabajo con frecuencia suficiente en aquellas zonas en las que por climatología u otras circunstancias se prevea generar un exceso de polvo, en especial en aquellas zonas próximas a población. Los camiones que discurran con material que pueda generar polvo deberán ir cubiertos con lona.  
10. En el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminación acústica y las ordenanzas municipales dictadas al respecto.  
11. Se cumplirá lo establecido en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, en relación a las obras en la cercanía de zonas naturales. Se efectuarán, caso de ser necesario, las correcciones o medidas, que por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria se estimen necesarios.  
12. Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la citada prueba, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes se derivarán a gestor autorizado. En cualquier caso, previamente y con suficiente antelación se informará a los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria para que den su visto bueno para evitar que tanto la captación del agua como su vertido ocasione efectos negativos en el área de protección de los sistemas de zonas húmedas del sur de Alicante y en el propio Parque Natural de las Lagunas de La Mata y Torrevieja.  
13. En el caso de cruce de barranco a cielo abierto y utilización de escollera, se recebará la misma con tierra para facilitar la regeneración de la vegetación.  
14. Respecto al patrimonio cultural se cumplirán las recomendaciones y medidas indicadas en el estudio de afección al patrimonio cultural presentado y reflejadas en resumen en la presente declaración, así como lo establecido en el informe de la Conselleria de Cultura igualmente reflejado en resumen en la presente declaración.  
La Conselleria de Cultura, previa consulta por el promotor, determinará si es necesario modificar o ampliar el estudio de impacto ambiental respecto al patrimonio cultural y obtener al respecto informe favorable de esa Conselleria respecto a las modificaciones de trazado consecuencia de la aceptación de las alegaciones, modificación de trazado en determinado tramo para no afectar al área de amortiguación de impactos del sistema de protección de las zonas húmedas del sur, etc. En caso afirmativo se llevará a cabo lo indicado y establecido por la misma.  
15. Respecto a la afección a vías pecuarias, se cumplirá lo establecido en la legislación de vías pecuarias y se obtendrá la autorización de ocupación ante la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, cumpliéndose las condiciones que la misma establezca.  
16. Las posibles modificaciones de trazado se someterán a evaluación de impacto ambiental en el caso de que la legislación en la materia así lo requiera.  
17. En relación con el programa de vigilancia ambiental se considera necesario extenderlo al control de todas las medidas correctoras (preventivas, minimizadoras y correctoras) del estudio de impacto ambiental, así como a los condicionantes establecidos en la presente declaración. Se considera igualmente que por el promotor se contratará, tal y como propone, asistente técnico ambiental para el control del programa de vigilancia ambiental.  
  
Tercero  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 28 de diciembre de 2007. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 169/2007-AIA  
Título: subestación transformadora de 220/132/20 KV ST Fuente de San Luis.  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica SAU.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Localización: junto a camino Escuelas Malilla, término municipal de Valencia.  
Descripción del proyecto  
La subestación transformadora (ST) Fuente de San Luis se autorizó en 1966 en 66/11 kV. En 1972 se autorizó el establecimiento de la nueva estación transformadora de 132/20 kV, autorizándose posteriormente diversas ampliaciones. La misma es de tipo intemperie y queda ubicada en una zona muy cercana a Valencia capital, lo que produce un impacto visual en el entorno. Se alimenta mediante 4 líneas eléctricas de 132 kV (desde la subestación de Torrente, La Punta-El Grao, La Punta -Masanasa - Picassent y Silla - Masanasa) y 1 línea de 220 kV (proveniente de la ST Torrente). Abastece una gran parte del suministro de Valencia capital y su entorno. Tiene configuración eléctrica de simple barra partida, por lo que cualquier incidencia supondría la pérdida parcial del centro y el corte de suministro a la zona. Además, la red de 132 kV en general y en esta zona en particular tiene un alto grado de saturación, por lo que se requiere mayor interconexión desde el sistema de 220 kV.  
El objeto del proyecto presentado es la reforma de la actual ST de Fuente de San Luis, sustituyendo el actual sistema de 220 kV y 132 kV por otros de nueva implantación. Para posibilitar la evacuación de la potencia disponible con la nueva alimentación a 220 kV, se dotará una nueva transformación directa 220/20 kV formada por 3 transformadores de 50 MVA cada uno, y se renovará completamente el actual sistema de 20 kV.   
Se ha adoptado una solución de tipo interior, acorde con el carácter periurbano de la zona.  
La reforma se realizará sin afectar la continuidad del servicio, procediéndose al desmontaje de las antiguas instalaciones una vez se hayan puesto en servicio las nuevas.  
La ST Fuente de San Luis constará tras la reforma de las siguientes instalaciones:  
- Un sistema eléctrico de 220 kV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6 y 10 posiciones correspondientes a 3 de línea, 4 de transformadores y 1 enlace de barras.  
- Un sistema eléctrico de 132 kV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6 y 8 posiciones correspondientes a 6 de línea, 1 de transformador y 1 enlace de barras.  
- Un sistema eléctrico de 20 kV con una configuración de doble barra (DB) tipo interior con aislamiento en SF6, conformado por 3 módulos de celdas con un total de 54 posiciones de las que 40 serán salidas de línea, 3 de transformador, 2 de servicios auxiliares, 2 de enlace de barras y medida, 2 de partición, 2 de unión con cable y 3 de batería de condensadores. Este sistema se completa con la instalación en el interior de 3 conjuntos de baterías de condensadores escalonadas (BCE).  
- Una transformación instalada en el interior del edificio, dotada con un autotransformador de 225 MVA de potencia y relación 220/132/11 kV (recuperado de la propia instalación) y 3 transformadores de potencia de 50 MVA cada uno y relación 220/20 kV, con sus correspondientes reactancias trifásicas limitadoras de puesta a tierra. Para el suministro de los equipos y servicios propios de la subestación se montarán 2 transformadores de servicios auxiliares (TSA) de relación 20/0,380-0,220 y 250 kVA de potencia cada uno.  
- Un edificio en el que se ubicarán los transformadores de potencia, las celdas de 220 kV, 132 kV y 20 kV, equipos de control, protección, comunicación, alimentación en BT, etc., necesarios para el correcto funcionamiento de la subestación.  
La parcela objeto de la actuación se localiza en suelo urbanizable no programado (80%) calificado para usos terciarios y equipamientos especiales y en suelo no urbanizable (20%) calificado también para equipamientos especiales. Según se indica, la parcela elegida, de unos 9.100 m², será la adjudicada a Iberdrola Distribución Eléctrica SA U. como resultado de un plan de actuación urbanística. La subestación ocupará 6.280 m².  
Afecciones legales  
El RD 9/2005, de 14 de enero, en su anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminantes del suelo, entre las que se encuentra la producción y distribución de energía eléctrica (CNAE-93 Rev1 40,1). El titular de la actividad estará obligado a remitir un informe preliminar de situación al órgano autonómico competente, según se recoge en el artículo 3.1 de dicha norma.  
La gestión de los residuos generados, en particular de los aceites usados, atenderá a lo establecido en la legislación estatal y autonómica reguladora de la materia.  
La normativa del Ayuntamiento de Valencia regula la tala y cambio de emplazamiento de los árboles y palmeras existentes en el municipio.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
La actual ST Fuente de San Luis se ubica en un entorno periurbano sobre el que genera un impacto principalmente visual. La reforma de la misma y adopción de una solución de tipo interior disminuirá este impacto, adecuándose mejor a la zona.  
Se ha tomado como zona de estudio un área de 9 km² para considerar las posibles afecciones de la instalación. La misma se localiza sobre la amplia depresión morfológica que constituye la huerta de Valencia. El área de estudio tiene un carácter marcadamente periurbano e industrial, acogiendo numerosas infraestructuras. A unos 200 m se localiza el encauzamiento del río Túria. El valor de la vegetación natural existente (vegetación riparia, especies de carácter ruderal y arvenses, cultivos hortícolas) es muy bajo. La diversidad faunística es pobre y está constituida mayoritariamente por las especies típicas de ambientes urbanos.   
Cabe citar como elemento del medio susceptible de verse afectado la existencia de dos ejemplares arbóreos (Ficus carica y Washingtonia robusta) que quedarán en el interior de la parcela de la subestación, en la zona de viales interiores.  
Durante la fase de construcción se ejecutarán los siguientes elementos:  
- Cerramiento de malla metálica para delimitar el terreno de la subestación y dos puertas.  
- Red de recogida de aguas pluviales.  
- Viales interiores de firme rígido para acceso de equipos de transporte y mantenimiento.  
- Edificio para albergar los equipos de la subestación.  
- 4 bancadas de hormigón armado para la instalación de los transformadores dotadas de cubeta para recogida y conducción del aceite hasta depósito de confinamiento. Depósito común de recogida y conductos de unión.  
- Plantación de seto vegetal en el perímetro de la instalación.  
La explotación de la instalación (transformación de la electricidad) lleva asociadas labores de mantenimiento.  
Las principales acciones con posible afección sobre el medio que conlleva la ejecución del proyecto es la propia obra civil ejecutada, mientras que en su posterior explotación serán la ocupación de terreno, gestión de residuos y los procesos de transformación de la energía.  
Los impactos potenciales de la instalación, en relación con los diversos factores considerados, son:  
- En relación a las personas y bienes del entorno, la fase de obras puede ocasionar molestias por ruido y polvo. En la fase de explotación, podrían producirse asimismo vibraciones y ruido y riesgo de electrocución. Eventualmente, podría producirse una pérdida de hexafluoruro de azufre (SF6), que es un gas sintético e inerte sin riesgos para la salud.   
- La presencia de aceite mineral puede representar un riesgo de contaminación por posible vertido accidental.  
- Los residuos esperados se encuentran relacionados con la presencia de aceite mineral y su progresivo envejecimiento, así como con el final de la vida útil de la instalación y su futuro desmantelamiento.  
- La instalación emite radiaciones electromagnéticas a frecuencia de 50 Hz, por tanto no ionizantes.  
- La ejecución del proyecto supondrá una mejora respecto a la afección paisajística de la instalación actual.  
- No se detectan afecciones sobre el patrimonio paleontológico ni se han documentado yacimientos arqueológicos. Respecto al patrimonio etnológico, se constata la presencia de acequias de riego que podrían ser afectadas por las obras.  
- Mayor capacidad del sistema y mejora de la fiabilidad y operatividad de la explotación, lo que proporciona mejores niveles de calidad y seguridad del suministro.  
Como medidas preventivas y correctoras se adoptan las siguientes:  
- Los transformadores se seleccionan con el criterio de que deben cumplir con ciertos límites de emisión sonora para ser adquiridos. Además, se instalan de forma aislada para evitar transmitir vibraciones.  
- Se dispone de un sistema de detección automática de fugas de SF6.  
-- Cada transformador se instala sobre una cubeta que recogería cualquier vertido accidental de aceite y lo conduce a un depósito de recogida para su posterior tratamiento. Los elementos de control instalados permiten detectar de inmediato posibles fugas.  
- Se reduce el riesgo de electrocución dotando la subestación de instalación de puesta a tierra y demás prescripciones en materia de seguridad aplicables.   
- Todos los residuos generados se retiran y son entregados a empresa autorizada para su gestión. .  
- Se ha realizado un estudio del campo electromagnético que podría originar el funcionamiento de la ST, concluyéndose que aún en las condiciones más desfavorables, los niveles generados están muy por debajo de los límites recomendados.  
- Se transitará por el Camí de les Fonts durante las obras y se garantizará el riego de las parcelas colindantes durante y después de las obras. La aparición de restos arqueológicos o paleontológicos obligará a suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificarlo inmediatamente.   
- Se garantizará el suministro de agua a través de los canales vecinos de riego durante y tras las obras.  
- Otras medidas adoptadas: reservar la tierra vegetal, no realizar mantenimiento de maquinaria, minimizar los acopios, disponer de contenedores para residuos de obra, restauración de superficies, mantenimiento de los cubetos de recogida de aceite, uso de maquinaria de obra que cumpla los valores de emisión sonora y su adecuado mantenimiento, evitar levantamiento de polvo y limpieza general al finalizar la obra.  
Las actuaciones propuestas en el Programa de Vigilancia Ambiental son las siguientes:  
- Se comprobará que la afección de terrenos es la estrictamente necesaria.  
- Se comprobará que todas las actuaciones necesarias para la instalación de la ST se realizan en el interior de la parcela donde se proyecta la actuación.  
- Se comprobará que el parque de maquinaria, almacén de aceites y combustibles, etc., así como los lavados de maquinaria y puestas a punto de la misma, se localizan en los lugares autorizados y no en otros lugares.  
- Se vigilará que no se acopien sustancias peligrosas cerca de las acequias y corrientes de agua.  
- Se controlará que los residuos o cualquier otro material sobrante de la obra son retirados de forma conveniente.  
- controlará que los aceites procedentes de los transformadores son gestionados convenientemente.  
- Se comprobará el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras descritas en el apartado anterior.   
Tramitación administrativa  
Con fecha 6 de agosto de 2007, tuvo entrada en los servicios centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda escrito del Servicio Territorial de Energía de Valencia, por el que se solicitaba la evaluación de impacto ambiental del proyecto y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Anteproyecto de la instalación subestación transformadora de 220/132/20 KV ST Fuente de San Luis  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Documento de síntesis del estudio de impacto ambiental.  
El propio escrito de remisión certifica que el expediente ha sido sometido a información pública mediante anuncio en el DOGV (29.05.2007), sin que se hayan formulado alegaciones.  
Con fecha 27 de septiembre de 2007, se recibió escrito presentado por el promotor, mediante el que se remiten los documentos presentados ante la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y los informes emitidos por esta última en relación con el proyecto, así como ciertas modificaciones al estudio de impacto ambiental realizadas en base a los mismos.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de subestación transformadora se ha sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente Declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de subestación transformadora de 220/132/20 kV ST Fuente de San Luis promovida por Iberdrola Distribución Eléctrica SAU en el término municipal de Valencia, junto a camino Escuelas Malilla, (coordenadas del centro de la parcela UTM X: 726.145, Y: 4.369.025, huso 30 aprox.), siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del anteproyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que obra en el expediente. El proyecto va asociado al posterior desmantelamiento de la actual instalación ST Fuente de San Luis de tipo intemperie.  
Adicionalmente, se establecen las siguientes condiciones:  
1. Se restaurarán a sus condiciones iniciales, todas las áreas que se hayan visto alteradas por las obras y se procederá a la correcta gestión de los residuos generados. Este condicionante viene referido tanto a las obras de ejecución de la nueva instalación como a las posteriores obras de desmantelamiento de la instalación existente.  
2. Las operaciones de vaciado y llenado con gas SF6, se realizará mediante equipos que impidan la emisión libre del gas a la atmósfera.  
3. Previo a la poda, tala o traslado de los ejemplares arbóreos existentes en la parcela afectada, deberá disponerse de la preceptiva autorización expresa del Ayuntamiento de Valencia.  
4. Se dispondrá del informe definitivo establecido en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y se adoptarán las medidas de protección adicionales que, en su caso, establezca el mismo. En cualquier caso, la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.   
5. Con respecto a las emisiones de campos electromagnéticos derivadas del funcionamiento de la ST se estará a lo dispuesto por la Dirección General de Salud Pública, órgano competente en la vigilancia sanitaria de la contaminación electromagnética, de acuerdo con la Ley 4/2005, de 17 junio. En todo caso, éstas se mantendrán por debajo de los límites establecidos por la recomendación del Consejo de Ministros de Sanidad de la Unión Europea, de 12 de julio (1999/519/CE), fijados en 5 kV/m para el campo eléctrico y 100 µT para el campo magnético.   
6. A la puesta en marcha de la subestación transformadora, se procederá a medir los niveles sonoros generados al objeto de verificar el cumplimiento de las condiciones establecidas en la legislación vigente, incorporándose los resultados al Programa de Vigilancia Ambiental.  
7. Las acciones incluidas en el Programa de Vigilancia Ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
8. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
9. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.   
  
Valencia, 30 de noviembre de 2007. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 293/2006-AIA.  
Promotor: Centro Comercial Vilella 2003, SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alzira y Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Objeto proyecto: encauzamiento de barrancos en el sector Vilella 1 en el término municipal de Alzira (Valencia).  
Localización: barrancos de Vilella, l'Estret y Casella en el sector Vilella 1 de Alzira.  
Descripción del proyecto  
La descripción se efectúa teniendo en cuenta toda la documentación presentada, y se limita a los encauzamientos de los barrancos de Vilella, L'Estret y de la Casella en el sector urbanizable Vilella 1 de Alzira, que es la actuación sometida a evaluación de impacto ambiental:  
El proyecto pretende cumplir las condiciones establecidas para los encauzamientos tanto por la Conselleria de Medio Ambiente en la declaración de impacto ambiental del Proyecto de modificación puntual del PGOU del sector Vilella 1 de Alzira (fecha 28 de octubre de 2004), como por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Descripción:   
- En el ámbito del sector Vilella 1 se sustituirán las secciones actuales del barranco de Vilella y de l'Estret por una sección trapezoidal de escollera recebada con hormigón de 4 m en la base y 6 m en coronación, taludes 1H:1,5V y una altura de cajeros de 1,5 m. A cada uno de los márgenes de estos cauces se establece unas franjas de 5 m con unas losas de hormigón como zonas de servidumbre que quedan delimitadas del resto de la urbanización del sector mediante la instalación de unas barreras de seguridad tipo bionda.  
Para garantizar que estos barrancos puedan trasegar el caudal correspondiente a la avenida de 100 años como exigía la División de Recursos Hidráulicos y según la DIA antes referida, se realizará un canal de alivio en el límite del sector, entre la obra de drenaje de la CV-571 y la confluencia con el barranco de la Casella. La anchura en coronación será de 30 m, el lecho de escollera rejuntada de hormigón, con márgenes formados por muros de gaviones y una altura de cajeros variable entre 2,44 y 2,99 m.  
- En el ámbito del sector Vilella, respecto al barranco de Casella se ha previsto regularizar su pendiente media y se ha adaptado la sección a una sección trapezoidal de talud izquierdo 1H:1V y derecho 1H:2V con 8 m de anchura en la base y 2 m de altura, salvo pequeño tramo. La tipología del material es escollera hormigonada.  
Para conseguir que la avenida de 100 años pase por el barranco, se prevé un cauce de avenidas extremas mediante la prolongación de la margen izquierda hasta que se alcanza el camino de servicio dejado a tal efecto en la zona a urbanizar. Sobre dicha plataforma se realizará una losa de hormigón.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 3 de agosto de 2006 se remitió por el Centro Comercial Vilella 2003, SL documentación relativa al proyecto de urbanización, encauzamiento de barrancos y estudio de impacto ambiental, así como resultado del trámite de información pública.  
Con fecha de salida 28 de diciembre de 2006 se devolvió la documentación antes citada al Centro Comercial Vilella 2003, SL para su correcta tramitación a través del órgano sustantivo, el Ayuntamiento, así como se le solicitaban aclaraciones y completar la documentación presentada, en relación al proyecto de encauzamiento, estudio de impacto ambiental e información pública.  
Con fecha 28 de diciembre de 2006 se solicitó informe a la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia (CTU) y a la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ), y con fecha 9 de enero de 2007 al Servicio de Ordenación Territorial (SOT) de esta Conselleria.  
Con fecha 28 de diciembre de 2006 se solicitó informe al Ayuntamiento, así como se le informó que se había remitido informe denuncia al Área de Inspección de esta Conselleria en relación al incumplimiento del condicionante núm. 2 de la declaración de impacto ambiental de fecha 28 de octubre de 2004 sobre la modificación puntual del PGOU del sector Vilella 1.  
Con fecha 28 de diciembre de 2006 se solicitó informe a la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia y se le informó igualmente de la remisión del informe denuncia antes citado al Área de Inspección del Territorio.  
Con fecha 12 de febrero de 2007 el Servicio de Ordenación Territorial informa que el caudal de diseño y dimensionamiento de los encauzamientos para un período de retorno de 100 años cumple las condiciones impuestas por la División de Recursos Hidráulicos (DRH) de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte y el informe del Servicio de Ordenación Territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, de 21 de octubre de 2004.  
El Servicio de Ordenación Territorial continúa indicando que las condiciones impuestas en la Avenida de la Ribera por la División de Carreteras, autorizadas por el Organismo de Cuenca, de garantizar una avenida con período de retorno de 500 años no contradice el caudal de diseño de 100 años para los barrancos mencionados, ya que con ello se mejoran las condiciones de drenaje de este viario.  
Con fecha 14 de febrero de 2007 se remitió por el Ayuntamiento de Alzira respuesta al requerimiento efectuado y citado anteriormente: correcciones respecto al estudio de impacto ambiental, proyecto de prospección arqueológica, proyecto de urbanización con separata de encauzamientos, acuerdos del Ayuntamiento relativos a la información pública y a la adjudicación del agente público urbanizador. Igualmente remitió el Ayuntamiento anexos al proyecto de encauzamiento y urbanización y al estudio de impacto ambiental consecuencia de diversas reuniones mantenidas con la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Con fecha 19 de febrero de 2007 el Área de Inspección remite informe en el que indica que la competencia para el seguimiento del cumplimiento de la DIA de 28 de octubre de 2004 es del órgano sustantivo, la CTU de Valencia, devolviendo la documentación que se les remitió.  
Con fecha 1 de marzo de 2007 la Confederación Hidrográfica del Júcar remite informe indicando que se han mantenido reuniones con los redactores del proyecto y se les ha indicado que debían modificar la propuesta inicial con el objeto de respetar el trazado y características del cauce actual, considerando que se está efectuando el estudio de la recuperación integral del cauce del Júcar en atención a los problemas de inundación del término municipal de Alzira. Indican que teniendo en cuenta la modificación que se ha presentado, la consulta inicial que se efectuó carece de objeto.  
Con fecha 7 de marzo de 2007 se efectuó nuevo requerimiento y solicitud de aclaración de documentación al promotor a través del ayuntamiento en relación con el proyecto de encauzamiento, información pública, estudio de impacto ambiental, afección al patrimonio cultural e informe de la División de Recursos Hidráulicos de 11 de enero de 2006.  
Con fecha 7 de marzo de 2007 se solicitó, en base a la nueva documentación remitida por el Ayuntamiento incorporando modificaciones requeridas por la Confederación Hidrográfica del Júcar, informe al Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria y a la Confederación Hidrográfica del Júcar. Con fecha 9 de marzo de 2007 se solicitó igualmente informe a la División de Recursos Hidráulicos.  
Con fecha 9 de marzo de 2007 se remitió a la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia fotocopia de informe denuncia que se había remitido al Área de Inspección, así como fotocopias de la nueva documentación remitida por el Ayuntamiento.  
Con fecha 16 de marzo de 2007 el ayuntamiento remitió copia de autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar en relación con las obras del centro comercial y actuación sobre barrancos, así como autorización de seguimiento arqueológico del proyecto de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano. Con fecha 16 y 18 de abril de 2007 se adjuntó copia de la autorización de la CHJ a la División de Recursos Hidráulicos y al Servicio de Ordenación Territorial para que lo tuvieran en cuenta en la emisión del informe solicitado. Igualmente se remitió la autorización de la CHJ a la CTU de Valencia.  
Con fecha 18 de abril de 2007 se reitera al Ayuntamiento el requerimiento pendiente de 7 de marzo de 2007.  
Con fecha de 9 de mayo de 2007 por la Confederación Hidrográfica del Júcar, en respuesta a la solicitud de informe efectuado, remitió copia de autorización para las obras de construcción del Centro Comercial Vilella en el sector Vilella-1. La autorización es favorable e incluye las actuaciones sobre los barrancos de Vilella, L'Estret y Casella así como el canal de alivio, estableciendo las condiciones particulares y generales respecto a ellas.   
Con fecha 7 de mayo de 2007 se remitió por la División de Recursos Hidráulicos informes: en el escrito de remisión indican que la información que se les remitió con fecha 1 de marzo y 18 de abril de 2007 así como el informe de la CHJ no modifican en nada lo indicado en su informe de 14 de febrero de 2007. Igualmente adjuntan informe suyo de 11 de enero de 2006.  
En su informe de 14 de febrero de 2007, remitido con fecha 7 de mayo de 2007, se responde a la solicitud de informe inicial, y hacen referencia a diferentes cuestiones, encauzamientos y urbanización. Respecto a este último punto no se detallan teniendo en cuenta que no es objeto de la presente declaración de impacto ambiental.  
Respecto a los encauzamientos, en este apartado se indican cuestiones que no son propiamente de ellos y en consecuencia no se detallan, refiriéndose a continuación lo concerniente a los encauzamientos:   
- El barranco de Casella se propone encauzarlo en el linde norte del sector y se han calculado loas secciones con una capacidad suficiente en ese tramo para un período de retorno de 100 años, como se solicitó.  
- En el linde oeste del sector los encauzamientos de los barrancos de Vilella y L'Estret no tienen capacidad necesaria para desaguar el caudal correspondiente a un período de retorno de 100 años considerando el funcionamiento conjunto de ambos barrancos. El caudal que pueden desaguar con resguardos razonables es el asociado a un período de retorno de unos 25 años y en el escenario de que esté realizada la corta de San Antonio.  
Con fecha 18 de mayo de 2007 se remitió por el Ayuntamiento acuerdo de la Junta de Gobierno de 9 de mayo de 2007, copia de informe del arquitecto municipal de 10 de abril de 2007 y copia de alegación presentada durante el período de información pública. En la mencionada alegación se solicita la paralización de las obras en base a una serie de motivos.  
Con fecha 29 de mayo de 2007 se remitió, a los efectos oportunos, a la CTU de Valencia el resultado de la información pública con la alegación solicitando paralización de obras. Igualmente, con la misma fecha se remitió al Servicio de Inspección Urbanística de esta Conselleria el informe denuncia que se había remitido anteriormente a la CTU de Valencia y al Área de Inspección, así como el resultado de la información pública antes citado y con la alegación de paralización de obras.  
Con fecha 28 y 29 de mayo de 2007 se remitieron al Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria el resultado de la información pública antes citado que incluye alegación de paralización de obras, así como informes de la División de Recursos Hidráulicos recibidos y documentación última remitida por el Ayuntamiento, para que lo tuvieran en cuenta en la emisión del informe solicitado  
Con fechas 24 de mayo y 6 de junio de 2007 se remitió a la CHJ la última documentación remitida por el Ayuntamiento, que incluía resultado de la información pública remitida por el Ayuntamiento con solicitud de paralización de obras.  
Con fecha 20 de junio de 2007 se requirió al promotor, a través del Ayuntamiento, documentación y aclaración de determinados puntos, en relación con la información pública, proyecto de encauzamiento, afección al patrimonio cultural e informe de 11 de enero de 2006 de la División de Recursos Hidráulicos.  
Con fecha 6 de julio de 2007 se remitió informe del Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria, en el que se indica respecto a las modificaciones introducidas por la CHJ en el proyecto que se subsanan las deficiencias observadas en el informe de fecha 11 de enero de 2007 de la División de Recursos Hidráulicos en relación con la capacidad de desagüe de los barrancos de Vilella y L'Estret, cumpliéndose a su vez la condición impuesta en el informe emitido el 4 de noviembre de 2004 por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, en el que se indica que para cualquier modificación que se pretenda realizar en los cauces afectados deberá redactarse el preceptivo proyecto de construcción y tener autorización previa del organismo de cuenca.  
Con fecha 26 de julio de 2007 por el Ayuntamiento de Alzira se remite respuesta al último requerimiento que se efectuó:  
- Escrito del Ayuntamiento respondiendo al requerimiento último efectuado, en el mismo se indican entre otras cuestiones, que la aprobación definitiva del proyecto de urbanización se encuentra condicionada a la emisión del informe favorable de la evaluación de impacto ambiental de los barrancos.  
Se aclara que el informe del arquitecto municipal en relación con la contestación a las alegaciones se asume por parte del Ayuntamiento, pero el acuerdo de aprobación se emitirá en cuanto se obtenga informe favorable del estudio de impacto ambiental de los barrancos.  
Respecto a la afección al patrimonio cultural se adjunta copia de documento de impacto ambiental en el que se analizan las afecciones y se indica que se ha solicitado informe a la Conselleria de Cultura.  
- Se remite el resultado de información pública, alegaciones y respuesta a las mismas, respecto al anexo al proyecto de urbanización, al proyecto de encauzamiento, al estudio de impacto ambiental y anexo al mismo, consecuencia de las modificaciones establecidas por la CHJ, con información pública de 22 de febrero de 2007  
- Se remite, igualmente, copia del resultado de la información pública, alegaciones y respuesta a las mismas respecto a la documentación inicial con información pública de 28 de octubre de 2005.  
- Se adjuntan copias del proyecto de urbanización y encauzamiento, así como de estudio de impacto ambiental completos teniendo en cuenta las modificaciones de la CHJ.  
- Se adjunta documento de medidas adoptadas en relación con los informes de la División de Recursos Hidráulicos de 14 de febrero de 2007 y 11 de enero de 2006, en relación con la urbanización y encauzamientos.  
Con fecha 8 de octubre de 2007 se solicitó nuevo informe al Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria de aclaración de una serie de puntos teniendo en cuenta la última documentación presentada por el Ayuntamiento. Igualmente se solicitó nuevo informe a la División de Recursos Hidráulicos por el mismo motivo.  
Con fecha 19 de octubre de 2007 se solicitó nuevo informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ) teniendo en cuenta la última documentación presentada por el Ayuntamiento.  
Con fecha 5 de noviembre de 2007 se remitió, a través del Ayuntamiento, requerimiento respecto a la afección al patrimonio cultural e igualmente se puso en conocimiento del Ayuntamiento el informe remitido al Área de Inspección. Se remitió este informe y requerimiento igualmente al promotor.  
Con fecha 6 de noviembre de 2007 se reitera informe denuncia al Área de Inspección del Territorio detallándolo.  
Con fecha 6 de noviembre de 2007 se remite copia de toda la última documentación remitida por el Ayuntamiento, tanto respecto a los barrancos como a la urbanización, a la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia por si estuviera incumpliéndose la declaración de impacto ambiental de 28 de octubre de 2004 y como encargado del seguimiento y vigilancia de la referida declaración. Igualmente se le remite el mismo informe denuncia detallado que el remitido al Área de Inspección.   
Con fecha 27 de noviembre de 2007 se remite por el promotor escrito informando de la presentación de documentación en la Conselleria de Cultura y adjuntando copia de memoria final del seguimiento arqueológico y de la hoja de encargo a arqueóloga.  
Con fecha 27 de noviembre de 2007 se remite informe del Servicio de Proyectos Hidráulicos (División de Recursos Hidráulicos) en el que se indica lo siguiente respecto a los encauzamientos:  
- Las modificaciones que impuso la Confederación Hidrográfica del Júcar respecto de los encauzamientos no modifican en nada las condiciones de la declaración de impacto ambiental de 28 de octubre de 2004.  
- La documentación ahora presentada, respecto a los encauzamientos, sí cumple los condicionantes del informe de la División de Recursos Hidráulicos que se recogieron en la DIA de 28 de octubre de 2004.  
- Respecto a su informe de 14 de febrero de 2004, sí se ve modificado en su punto tercero puesto que los barrancos que se encauzan en el ámbito del sector están dimensionados ahora para un período de retorno de 100 años considerando el funcionamiento conjunto de los barrancos.  
- Respecto a la avenida de la Ribera, está calculada en sus cruces con los barrancos con un período de retorno de 500 años en atención a lo que para estas infraestructuras, que son vías de comunicación de alta vulnerabilidad, señala el PATRICOVA. Esto no implica necesariamente que todo tipo de infraestructura deba ser diseñada con los mismos criterios, por ejemplo los encauzamientos que lo están para 100 años de acuerdo con las posibilidades reales y los criterios que para este tramo de la cuenca del Júcar prevé la propia CHJ.  
- En relación con la Corta de San Antonio en el informe del 14 de febrero de 2007 se decía que el diseño que se hacía de los barrancos presuponía la existencia de la corta de San Antonio, esto era cierto entonces (con T=25 años y funcionamiento simultáneo) y lo es ahora con período de retorno 100 simultáneo. Es decir, que los encauzamientos diseñados, en especial el de L'Estret y el denominado canal de alivio son correctos si aguas arriba se ejecuta la corta de San Antonio para trasvasar agua al barranco de la Casella.   
El informe concluye que la documentación ahora sí cumple lo señalado por la DIA de 28 de octubre de 2004 en cuanto a la capacidad de los nuevos encauzamientos con T=100 años y funcionamiento simultáneo en el escenario de la corta de San Antonio realizada.  
Con fecha 11 de diciembre de 2007 se remite, por fax, por parte de la Conselleria de Cultura, informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano al estudio de impacto ambiental proyecto de urbanización del sector Vilella 1 de Alzira, encauzamientos de los barrancos en el ámbito del sector siempre que se ejecuten. en su integridad, las medidas correctoras determinadas en el escrito de esa Dirección General, de 28 de junio de 2006, escrito incorporado al estudio de impacto que consisten en la realización de un seguimiento arqueológico de las obras de urbanización y la ejecución de una campaña de sondeos arqueológicos para comprobar los posibles restos o huellas de parcelario romano.  
Se advierte que el informe es en base al estudio de impacto ambiental en los términos descritos en la documentación que se le presenta y que caso de que como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras se produjeran variaciones respecto a la propuesta informada por ellos deberá someterse la misma de nuevo a informe del patrimonio cultural valenciano.  
Con fecha 18 de diciembre de 2007 se recibe informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar a la solicitud de informe efectuada, aclarando que su autorización se había emitido en base a la documentación que se le presentó, e igualmente aclarando las características de lo autorizado.  
Con fecha .20 de diciembre de 2007 se recibe informe del Servicio de Ordenación Territorial de esta Conselleria (fecha 18 de diciembre de 2007) en el que se informa en el siguiente sentido respecto a los encauzamientos:  
1. Las modificaciones impuestas por la CHJ respecto de los encauzamientos subsanan las deficiencias observadas en el informe, de fecha 11 de enero de 2007, sobre el proyecto de encauzamiento de los barrancos de Casella, Vilella y canal de alivio en el entorno del sector Vilella1, emitido por las Conselleria de Infraestructuras y Transporte. Estas modificaciones aprobadas no incumplen las condiciones impuestas por el Servicio de Ordenación Territorial que forman parte de la DIA de fecha 28 de octubre de 2004.  
2. La documentación presentada hasta la fecha en lo que hace referencia a los encauzamientos de barrancos cumple con las condiciones impuestas, recogidas en la DIA de 28 de octubre de 2004 y la recogida en el informe emitido el 4 de noviembre de 2004 por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, en la que se indica que para cualquier modificación que se pretenda realizar en los cauces afectados deberá redactarse el preceptivo proyecto de construcción y tener autorización previa del organismo de cuenca.  
3. Se efectúan una serie de consideraciones respecto a las alegaciones formuladas:  
- El estudio de inundabilidad concreta el riesgo de inundación (nivel 5) previsto en el PATRICOVA a escala regional (1:50.000) a otra escala mayor (1:2.000) resultando un riesgo de nivel 1, que es el recogido en la Cartografía de riesgo de inundación de la ribera del Júcar. Tras la ejecución de las medidas correctoras propuestas en el estudio de inundabilidad, y las previstas en el Plan global frente a inundaciones en la Ribera del Júcar, el riesgo de inundación en el sector pasará a ser de nivel 5 o 6.  
- La condición de inundabilidad de la zona, tanto en la situación actual como en la futura, con las medidas correctoras propuestas en el estudio de inundabilidad, se limita exclusivamente a los terrenos destinados a zonas verdes, zonas deportivas al aire libre, aparcamiento y viario, y quedando libre de afección el centro comercial, al construirse sobre una losa con una estructura palafítica que sostendrá las edificaciones permitiendo el drenaje de las aguas por debajo de la misma, según se manifiesta en las condiciones particulares apartado 2º del informe de la CHJ, de 13 de marzo de 2007.  
- Las limitaciones que la normativa del PATRICOVA impone a las actuaciones urbanísticas en suelo no urbanizable afectado por riesgo de inundación se han tenido en cuenta en la aprobación del estudio de inundabilidad del sector Vilella 1.Considerando que Alzira es municipio de elevado riesgo de inundación, el emplazamiento elegido se encuentra junto al núcleo urbano ocupando un lugar de elevada accesibilidad y da frente a una de las avenidas más emblemáticas y de mayor potencial crecimiento del municipio. En definitiva, la localización propuesta al apoyarse en el tejido urbano existente, es la adecuada desde el punto de vista del modelo territorial municipal y es coherente con las directrices definitorias de la estrategia de evolución urbana y de ocupación del territorio establecida en el plan general.  
- En la tramitación del expediente se han recogido las observaciones que sobre los encauzamientos y obras de paso sobre los cauces han realizado tanto la División de Recursos Hidráulicos como el organismo de cuenca, contando a su vez con autorización condicionada de la CHJ.  
4. Respecto a lo indicado por la División de Recursos Hidráulicos, en relación con la corta de San Antonio, el funcionamiento hidráulico de los encauzamientos realizados en el de L'Estret, canal de alivio y Casella en el perímetro del sector Vilella 1 para el período de retorno de 100 años tiene su justificación con la ejecución, aguas arriba, de la corta de San Antonio y el trasvase de 143 m³/s del barranco de L'Estret al de Casella. No obstante, al no estar acondicionados los tramos de los barrancos aguas debajo de la zona donde se realice la derivación de caudales, se producirán una serie de flujos desbordados al agotarse la capacidad de evacuación de los cauces para la avenida de 100 años de período de retorno e, incluso, para sucesos de menor frecuencia.  
En cualquier caso,el caudal que pudiera sobrepasar la avenida de la Ribera (infraestructura que funcionaría a modo de barrera y cuya cota +18,50 m ha servido como condición impuesta por la División de Recursos Hidráulicos para la rasante de los viales en el interior del sector sea siempre inferior a la misma) sería interceptado por el canal de alivio, que sería capaz de evacuar el caudal correspondiente a la avenida de 100 años de período de retorno.   
Reducir el riesgo de inundación para un período de retorno de 100 años en los barrancos considerados y en el ámbito del sector Vilella 1 está fuera del alcance de las actuaciones propuestas y aprobadas, en las que no se incluye la corta de San Antonio, sino que dependerá en un futuro del organismo de cuenca con una actuación integral sobre estos barrancos junto con las previstas en el Plan global frente a las inundaciones en la ribera del Júcar.  
Información pública  
De acuerdo con la documentación presentada por el Ayuntamiento, el proyecto de urbanización y reparcelación se sometió a información pública en DOGV núm. 5124, de 28 de octubre de 2005.  
Se presentaron alegaciones. A continuación, respecto a las alegaciones con carácter ambiental referidas a los encauzamientos, se sintetizan y resaltan las siguientes:   
- D. Salvador Ferrer Juan, presidente de la Asociación De Empresarios de Carcaixent. Reproduce el recurso de alzada presentado en fecha 8 de julio de 2005 en relación a la resolución definitiva de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de fecha 8 de marzo de 2005.  
- D. Salvador Josep Pérez i Fontana, presidente de la Federació d'Associacions de Veïns de Alzira:  
- Que los cálculos de las canalizaciones de barrancos se efectúen con el máximo nivel de seguridad, para la avenida de período de retorno de 500 años.  
- Que se recalculen los flujos de agua a partir de los marcos de drenaje de la Avenida de la Ribera y se recalcule la anchura de las canalizaciones en función de estos flujos.  
- Que se incorporen al proyecto de urbanización los anexos técnicos de las canalizaciones, se vuelva a exponer al público y se obtengan los informes de la División de Recursos Hidráulicos, declaración de impacto ambiental de los encauzamientos y autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
De acuerdo con la documentación remitida por el Ayuntamiento se sometió a información pública (DOCV núm. 5456 de 22 de febrero de 2007) el estudio de impacto ambiental, el anexo al proyecto de urbanización, el anexo al proyecto de encauzamiento y el anexo al estudio de impacto ambiental consecuencia de las modificaciones impuestas por la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
A continuación se efectúa una síntesis de las alegaciones presentadas de carácter ambiental y referidas a los encauzamientos:  
D. Salvador Josep Pérez Fontana, Presidente de la Federació d'Associacions de Veïns d'Alzira solicita la paralización de las obras hasta que:  
- No se modifique el proyecto en el sentido de garantizar el paso de las aguas al menos con las mismas secciones que dejó la Avenida de la Ribera para desaguar los barrancos.  
- No se modifique el proyecto en el sentido de garantizar el paso de 459,42 m³/s de aguas por las canalizaciones de los barrancos de acuerdo con el estudio hidrológico de la avenida de la Ribera que se aplican para las infraestructuras públicas.  
- No se incorpore al proyecto de ejecución de las obras para permitir el paso de 143,2 m³/s. del caudal del barranco de L'Estret que desaguaría al de Casella por el lugar conocido como Tancá de Sant Antoni (hasta que no se haya ejecutado la Corta de San Antonio) o se modifique la anchura de la canalización del barranco de L'Estret.  
- No se hayan conseguido los condicionantes requeridos por la CTU para elevar a definitiva la aprobación de la modificación del PGOU, Plan parcial sector Vilella-1.  
- No se modifique el estudio de impacto ambiental de la canalización de los barrancos haciendo constar el alto nivel de riesgo de inundación para períodos de retorno inferiores a 25 años y calados superiores a 80 cm.  
- No se añada al estudio de impacto ambiental de la canalización de los barrancos que la clasificación del suelo es no urbanizable común hasta que no sean firmes los condicionantes de la aprobación.  
- No se redacte el proyecto de canalización del barranco de Casella dentro del Plan global frente a inundaciones a la ribera del Júcar, y para no condicionar el mismo, modificando la llanura de inundación de los citados barrancos.  
- No se modifique el argumento de innecesariedad del estudio de impacto ambiental en base a la longitud de las canalizaciones a efectuar. Es necesario al afectar a longitud superior a 1.400 m.  
A continuación se efectúa una síntesis de la respuesta a las alegaciones llevada a cabo por el Ayuntamiento en relación con los encauzamientos:  
Respecto a la información pública efectuada con fecha 28 de octubre de 2005:  
- D. Salvador Ferrer Juan: el Ayuntamiento se remite a la Resolución del recurso de alzada efectuada por la secretaria autonómica de la Conselleria con fecha 4 de noviembre de 2005, coincidiendo plenamente con el mismo.  
- D. Salvador Pérez Fontana: el Ayuntamiento desestima lo alegado en su casi totalidad, ya que todo eso ya fue examinado y justificado en la aprobación definitiva del programa por la Conselleria. Estima parcialmente una de las cuestiones alegadas indicando que han solicitado los informes, autorizaciones y declaraciones de impacto ambiental.  
  
Respecto a la información pública efectuada con fecha 22 de febrero de 2007:  
- D. Salvador Pérez Fontana: la respuesta dada en síntesis es la siguiente:  
- Es un error efectuar el diseño de los encauzamientos en función de la superficie de paso de las obras de drenaje de las carreteras que lo cruzan.  
- Los caudales de cálculo se corresponden con el flujo evacuado a través de los barrancos con un nivel de seguridad de 100 años de período de retorno como recomienda la Conselleria de Infraestructuras y de acuerdo con la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ).  
- La hipótesis de cálculo ha sido adoptada de acuerdo con los criterios del estudio hidrológico e hidráulico elaborado por la Conselleria de Infraestructuras ratificado posteriormente por informe de la misma en enero de 2006.   
- El hecho de considerar que parte de los caudales de L'Estret se evacuarían a través de la corta de San Antonio hasta el barranco de Casella (caudales que por el contrario en la situación actual circularían desbordados) conducen a la modelización de la situación más desfavorable y por tanto del lado de la seguridad.  
- Los condicionantes de la Comisión Territorial de Urbanismo se cumplieron y se elevó a definitiva la aprobación de la modificación del PGOU del sector Vilella-1 por Resolución de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, de 8 de marzo de 2005.  
- Respecto al riesgo de inundación el estudio recoge la clasificación de la cartografía temática de la COPUT que coincide con la del PATRICOVA.  
- El caudal de 740 m³/s para 500 años al que se refiere el PATRICOVA es el que debe desaguar el Júcar, aunque indica que pueden existir limitaciones físicas que limiten el nivel de protección. Estas limitaciones se manifiestan en el estudio hidráulico de la Conselleria de Infraestructuras y conducen a un período de retorno de 100 años.  
- El estudio analiza las razones por las que no sería obligatorio someter a evaluación de impacto ambiental los encauzamientos según la legislación nacional. Se procede a realizar la evaluación de impacto ambiental con el propósito de reducir los efectos medioambientales.  
Consideraciones ambientales  
1. La presente declaración de impacto ambiental (DIA) evalúa exclusivamente los encauzamientos de los barrancos de Vilella, L'Estret y Casella en el sector urbanizable Vilella 1 de acuerdo con toda la documentación presentada, y de acuerdo con lo establecido en el condicionante núm. 2 de la DIA de 28 de octubre de 2004 de la modificación puntual del PGOU del sector Vilella 1 de Alzira.  
Los encauzamientos propuestos en cumplimiento de la DIA antes citada forman parte complementaria del proyecto de urbanización del sector, no obstante, el proyecto de urbanización en sí mismo no se evalúa al no estar sometido a evaluación de impacto ambiental de acuerdo con la vigente legislación en la materia.  
2. De acuerdo con la documentación presentada, las actuaciones a llevar a cabo tienen carácter provisional debido a que el Plan global frente a inundaciones de la Ribera del Júcar elaborado por la CHJ prevé el encauzamiento del barranco de la Casella, Estret y Vilella, por lo que una vez se finalice la redacción de estos proyectos se establecerá el diseño definitivo. Se indica que una vez se ejecute este Plan se procederá a desarrollar las actuaciones restantes para llegar a la situación definitiva definida en el proyecto de urbanización. Las modificaciones presentadas no suponen modificación de la ordenación pormenorizada aprobada del sector.  
La franja que actualmente ocupará el canal de alivio se podrá emplear para la ejecución de los encauzamientos de los barrancos de Vilella y de L'Estret del referido Plan.  
En este sentido se considera que cualquier modificación de los barrancos y de la propuesta que actualmente se evalúa requerirá en cualquier caso que cumplan las condiciones (medidas correctoras) del informe del Servicio de Ordenación Territorial (SOT) y de la División de Recursos Hidráulicos (DRH) en los que se basó la DIA de 28 de octubre de 2004, de la modificación puntual del PGOU del sector Vilella 1 de Alzira y además deberá obtener autorización de la CHJ.  
3. Con fecha 8 de marzo de 2005, la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial emitió resolución por la que se declara definitivamente aprobada la modificación del PGOU de Alzira sector Vilella 1 y subsanadas las deficiencias a las que se refriere el acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo (CTU) de 29 de octubre de 2004.   
4. En relación a las condiciones establecidas para los encauzamientos:  
En la DIA de fecha 28 de octubre de 2004 relativa a la modificación puntual del PGOU de Alzira sector Vilella 1 se supeditaba la ejecución del proyecto de modificación citado al cumplimiento de las conclusiones del último informe del Servicio de Ordenación de Territorial reflejado en esa DIA. En el mismo se indicaba que la aprobación requería anotar el acuerdo de ejecutar todas las medidas correctoras a cargo del promotor previstas en el anejo al estudio de inundabilidad recogidas en el apartado 10 de ese informe. Entre ellas y respecto a los encauzamientos se indica lo siguiente:  
- Encauzamiento del barranco de la Casella en todo el linde norte de la urbanización, con las condiciones establecidas en el informe de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
- Encauzamiento de los barrancos de Vilella y L'Estret a lo largo de todo el linde este de la urbanización con las condiciones establecidas en el informe de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
En el anejo al estudio de inundabilidad se hace referencia al encauzamiento de los citados barrancos, de manera que para el de Casella el encauzamiento será con período de retorno de 100 años para el conjunto de los tres barrancos y para el de Vilella y Estret para período de 100 años para el conjunto de los dos barrancos Vilella y Estret.  
En la ficha del sector tal y como se refleja en la Resolución de 8 de marzo de 2005 de La Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial se establece que para la programación y desarrollo del sector se establecen una serie de condiciones de desarrollo (entre las que se encuentran las antes citadas de los encauzamientos) a tener en cuenta en los instrumentos de desarrollo como son el plan parcial y el proyecto de urbanización para las obras.  
De acuerdo con los últimos informes de la División de Recursos Hidráulicos (ahora Servicio de Proyectos Hidráulicos, Dirección General del Agua de esta Conselleria) y el Servicio de Ordenación Territorial la documentación presentada cumple respecto a los encauzamientos las condiciones recogidas en la DIA de 28 de octubre de 2004.  
De acuerdo con el último informe de la DRH las modificaciones impuestas por la CHJ no modifican las condiciones de la DIA de 28 de octubre de 2004. E igualmente el último informe del SOT indica que las condiciones impuestas por la CHJ no incumplen las condiciones establecidas por el SOT y reflejadas en la DIA de 28 de octubre de 2004.  
La Confederación Hidrográfica del Júcar ha emitido autorización con fecha 13 de marzo de 2007 en relación a la actuación sobre los barrancos entre otros extremos, estableciendo unos condicionantes. Se solicitó a la CHJ informara respecto a si el proyecto de construcción del encauzamiento presentado por el promotor a través del Ayuntamiento se ajustaba a lo autorizado por ella, a lo que la CHJ respondió que se había autorizado en función de la documentación que se había presentado ante ella y de acuerdo con unas características.  
Teniendo en cuenta todo esto, se considera, por una parte, que los encauzamientos de los barrancos referidos deberán estar ejecutados con carácter previo a la obtención de las licencias de actividades del sector y el inicio de las mismas (centro comercial, etc.), al ser una condición de desarrollo del sector.   
Por otra parte, los encauzamientos deben ejecutarse de acuerdo con la documentación presentada debiendo ajustarse a la autorización de la CHJ e igualmente cumpliendo las condiciones (medidas correctoras) establecidas en el informe del SOT reflejado en la DIA de 28 de octubre de 2004.  
El proyecto de construcción de encauzamientos que se ejecute deberá ajustarse igualmente a la autorización de la CHJ y a las condiciones establecidas en el informe del SOT reflejado en la DIA de 28 de octubre de 2004.  
Cualquier modificación de lo propuesto deberá ser autorizada por la CHJ y además no deberá ir en contra de las condiciones que se establecieron en el informe del SOT reflejado en la DIA de 28 de octubre de 2004.  
5. En relación con la corta de San Antonio el último informe del SOT concluye informando que reducir el riesgo de inundación para un período de retorno de 100 años en los barrancos considerados y en el ámbito del sector Vilella 1, está fuera del alcance de las actuaciones propuestas y aprobadas, en las que no se incluye la corta de San Antonio, sino que dependerá en un futuro del organismo de cuenca con una actuación integral sobre estos barrancos junto con las previstas en el plan global frente a inundaciones en la Ribera del Júcar.   
6. De acuerdo con lo informado por el Servicio de Ordenación Territorial, las condiciones impuestas en la avenida de la Ribera, garantizar una avenida con período de retorno de 500 años, no contradicen el caudal de diseño de 100 años para los barrancos, ya que con ello se mejoran las condiciones de drenaje de ese viario. Igualmente, la División de Recursos Hidráulicos indica que el hecho de que la infraestructura de la avenida de la Ribera esté diseñada para 500 años no implica que todo tipo de infraestructuras deba ser diseñada con los mismos criterios. Los encauzamientos que lo están para 100 años de acuerdo con las posibilidades reales y los criterios que para este tramo de la cuenca del Júcar prevé la propia CHJ.  
7. Respecto al Plan global frente a inundaciones de la CHJ, el Plan depende de ese organismo. Por el promotor se van a ejecutar los encauzamientos de acuerdo con lo establecido en la DIA de 28 de octubre de 2004 y de acuerdo con lo establecido por la CHJ en su autorización.  
8. Desde un punto de vista ambiental, los barrancos discurren por una zona de cultivos de cítricos mayoritariamente, siendo el sector Vilella 1 suelo urbanizable. Los cauces presentan una vegetación bastante alterada con importante influencia antrópica, estando dominada la vegetación por cañaverales de Arundo donax.  
Teniendo en cuenta las características actuales de los cauces y que discurren por zona urbanizable, se considera aceptable ambientalmente, las actuaciones propuestas sobre los cauces, teniendo en cuenta, además, la importancia de que desarrollen su función hidráulica.  
9. Desde el punto de vista de la afección patrimonial:  
La resolución de aprobación definitiva de la CTU indicaba cumplidas las condiciones que había establecido entre las que estaba la obtención de informe de la Conselleria de Cultura.  
En este sentido, por el Ayuntamiento se ha aportado informe del Área de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Cultura, de 9 de enero de 2006, autorizando el proyecto de prospección arqueológica en relación al proyecto de centro comercial y ocio Vilella, así como informe de esa misma Área autorizando el seguimiento arqueológico de las obras del Centro Comercial citado de fecha 27 de febrero de 2007.  
Igualmente se ha aportado la memoria final de la prospección arqueológica en la que se indica que no se han desvelado restos arqueológicos significativos y respecto a elementos etnológicos se hace mención a grafiti de muro, y casas en la parcela correspondiente al sector Vilella 1. Concluye la memoria respecto a todo esto que se requerirá hacer un seguimiento cuando comiencen las remociones de tierra y el derribo de las casas de huerto para poder dejar constancia y documentar cualquier aparición de restos arqueológicos y poder conservar los restos etnológicos de interés, debiendo estar presente arqueólogo para supervisar estos trabajos.  
Igualmente se aporta escrito de 28 de junio de 2006 de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura en relación a la prospección arqueológica y etnológica del centro comercial:  
En el mismo se indica respecto al patrimonio arqueológico que será necesario efectuar seguimiento arqueológico de las obras y efectuar sondeos arqueológicos previos, debiendo incluirse todo esto en el estudio de impacto ambiental, de manera que de los mismos podrán derivarse condicionantes de las obras.  
En el estudio se deberá prever que la aparición de restos arqueológicos o paleontológicos en el curso de las obras determinará la obligación de suspender la actuación, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria de Cultura.  
En relación al patrimonio etnológico se indica en el referido escrito que deberá completarse el estudio describiéndose topográfica y técnicamente todos los inmuebles afectados por la urbanización propuesta, incluyendo muros, bancales y otros elementos organizadores del territorio. También deberá, en su caso, el patrimonio inmaterial en relación con la zona a afectar. Debería también formularse una propuesta de integración en el proyecto de alguna de las casas afectadas, en especial la casa núm. 2. Todo ello se incorporará al estudio de impacto ambiental sobre el que se emitirá el informe definitivo de la Dirección General.  
En el estudio de impacto ambiental consta informe de arqueóloga en el que se efectúa la descripción etnológica.  
En el estudio de impacto ambiental en el apartado de medidas correctoras figura respecto al patrimonio cultural, en la fase de construcción, la correspondiente a realizar previamente al movimiento de tierras una prospección arqueológica.  
En el último escrito del promotor, con fecha de entrada de 27 de noviembre de 2007, se aporta documento de contratación de arqueóloga con el fin de llevar a cabo investigación histórica que permita relacionar la zona con la centuriación romana de Sucro-Saetabis completando el estudio con cartografía antigua, ortofotografía, etc. Todo ello para completar el trabajo de la prospección y el seguimiento de obras que quedaron incompletos al no realizarse los sondeos arqueológicos.  
Aporta, igualmente, el promotor memoria final de la prospección y el seguimiento arqueológico. En el mismo se indica que no se han obtenido hallazgos arqueológicos de interés. La memoria documenta los elementos etnológicos encontrados en la parcela. Se describen cuatro casas y muro con grafiti, fundamentalmente. Se indica que se ha procedido a derribar todas las casas recogiendo los restos etnológicos de interés para depositarlos en el Museo Municipal de Alzira. Se han derribado las casas núm. 3 y 4 afectadas por el canal de alivio. Se indica que la integración de la casa núm. 2 resultaba imposible y que siendo conscientes de que al retirar todos los elementos relacionados con la distribución agrícola de la zona se pierde el significado etnológico de la zona, se ha decidido de acuerdo con el arqueólogo municipal, la promotora y el Ayuntamiento colocar en una de las rotondas la máquina apisonadora de principios del siglo XX.  
Con fecha de 11 de diciembre de 2007 se remitió por fax por la Conselleria de Cultura informe de 3 de diciembre de 2007 de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano informando favorablemente el encauzamiento de los barrancos siempre y cuando se ejecuten en su integridad las medidas correctoras establecidas en su escrito de 28 de junio de 2006 que consisten en la realización de un seguimiento arqueológico de las obras de urbanización y la ejecución de una campaña de sondeos arqueológicos.  
Teniendo en cuenta la última documentación presentada por el promotor (hoja de encargo de trabajos a arquitecta y memoria final de seguimiento arqueológico), y que en la misma se proponen actuaciones que pretenden suplir otras al no haberse efectuado (sondeos arqueológicos) y que las obras, al menos parte (canal de alivio, se han iniciado), se considera que la documentación última presentada por la promotora ante esta Conselleria, antes referida, deberá obtener informe favorable de la Conselleria de Cultura, y además en ese informe se establecerán, si es el caso, las medidas a adoptar y se determinará,además, respecto a los barrancos sobre los que se va a actuar si procede mantener o no las condiciones establecidas en el informe de la dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de fecha 3 de diciembre de 2007.  
La obtención de este informe será previa a llevar a cabo las actuaciones sobre los barrancos.  
Las variaciones que se pudieran producir respecto a la propuesta que ha informado la Conselleria de cultura con fecha 3 de diciembre de 2007 deberán obtener informe vinculante de la misma.  
10. En el estudio de impacto ambiental se proponen una serie de medidas correctoras, respecto a los encauzamientos en la fase de construcción, de los cuales se efectúa una selección y síntesis:  
- Respecto a ruido y atmósfera:  
Empleo de maquinaria con motores de baja emisión contaminante.  
  
Mantenimiento de máquinas y vehículos para evitar emisiones excesivas.   
Los camiones con materiales pulverulentos deberán ir cubiertos de lonas.  
Riego frecuente, especialmente en períodos secos o ventosos, de zonas de tránsito de maquinaria, frente de extracción de tierras y acopios.  
Cuidado del estado de motores.  
Respecto al riesgo de inundación:  
Evitar acopios de material en zonas en las que se puedan obstruir escorrentías naturales o desagües.  
Descompactación mediante ripado de los terrenos ocupados por maquinaria para favorecer infiltración de agua.  
Respecto a contaminación aguas:  
Recogida de aguas residuales de las oficinas, de obras anejas y operaciones de limpieza y mantenimiento para su posterior depuración en obra o transporte a zona de tratamiento.  
Recogida y gestión de los residuos producidos en la obra.  
Se indican las características que deberán tener las zonas de acopio de residuos, especialmente si se trata de líquidos.  
Limpieza y retirada de los vertidos accidentales producidos en la fase de ejecución de las obras.  
Los residuos acopiados en obra deberán ser retirados inmediatamente por un gestor de residuos autorizados.  
Respecto a la limpieza de maquinaria se hará de manera que puedan recogerse las aguas generadas en una balsa de decantación.  
Respecto a vegetación y edafología:  
Reducir el tiempo entre deforestación y finalización de obras.  
Se cortará el flujo de la escorrentía en taludes antes de que el agua adquiera suficiente velocidad para iniciar la erosión.  
Retirada y acopio de tierra vegetal de zonas de desbroce y de áreas de ocupación en profundidad de 30 cm. para su posterior aprovechamiento.  
Señalización y jalonamiento antes del comienzo del desbroce, de la zona de ocupación estricta de las obras, así como de la instalación de elementos auxiliares  
Revegetación de zonas de ocupación temporal.  
- Respecto a la fauna:  
Reducción de superficie de ocupación, la transformación del entorno.  
Limitación velocidad de vehículos para evitar atropellos.  
- Respecto al patrimonio arqueológico:  
De forma previa al movimiento de tierras se realizará una prospección arqueológica.  
- Respecto a paisaje:   
Recomienda en el despeje y desbroce respetar aquella vegetación que pueda ocultar las actividades de construcción.  
- Respecto al medio socioeconómico:  
Tráfico de vehículos pesados para obra limitado a días laborables.  
Planificación adecuada del tráfico.  
Actividades de la obra sólo durante el día.  
Reutilización en la medida de lo posible del material procedente de la excavación.  
Retirada a vertedero controlado de todo el material producido en las obras que sea inutilizable.  
En relación con las medidas correctoras, se consideran en general adecuadas. No obstante, se considera que respecto a la gestión de los residuos generados se debe seguir lo establecido en la legislación en la materia, e igualmente respecto a las aguas residuales, caso de afectar a cauces públicos, deberá obtenerse previamente autorización del organismo de cuenca correspondiente.  
11. El estudio prevé un programa de vigilancia ambiental. Se destaca que se prevé un técnico especialista en medio ambiente que aplicará de forma continua el programa de vigilancia ambiental junto con el equipo a pie de obra. En relación al programa de vigilancia ambiental, el mismo presenta ciertas discrepancias con las medidas correctoras y en consecuencia el mismo deberá ajustarse a lo establecido en las medidas correctoras del estudio de impacto ambiental.  
12. Se considera necesario establecer una serie de medidas correctoras adicionales a las propuestas, y además, establecer condicionantes en los encauzamientos de acuerdo con las consideraciones expuestas en la presente DIA.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de encauzamientos se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental de acuerdo con el condicionante núm. 2 de la declaración de impacto ambiental de fecha 28 de octubre de 2004 de la Dirección General de Gestión del Medio Natural sobre el Proyecto de modificación puntual del PGOU de Alzira mediante tramitación del programa de actuación integrada del sector Vilella 1 de Alzira. El procedimiento de declaración de impacto ambiental viene regulado en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 16.2.m) del Decreto 131/2007, del Consell por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunidad Valenciana.  
Por todo ello y en uso de las facultades que legalmente tengo atribuidas, Resuelvo:  
  
Primero  
1. Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de encauzamiento de los barrancos de Casella, Vilella y L'Estret en el sector Vilella 1 de Alzira cuyo promotor es centro comercial Vilella 2003, SL, sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones sectoriales que sean precisas, así como del cumplimiento de lo establecido en la documentación aportada, en especial las medidas correctoras indicadas en el estudio de impacto ambiental, y lo establecido en el apartado segundo de la presente declaración.  
  
Segundo  
Condicionantes del proyecto:  
1. Los encauzamientos deben ejecutarse de acuerdo con la documentación presentada debiendo ajustarse su ejecución a la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de 13 de marzo de 2007, e igualmente cumplir las condiciones establecidas en el informe del Servicio de Ordenación Territorial reflejado en la declaración de impacto ambiental de 28 de octubre de 2004, sobre la modificación puntual del PGOU de Alzira, sector Vilella 1.  
El proyecto de construcción de encauzamientos que se ejecute deberá ajustarse igualmente a la autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 13 de marzo de 2007 y a las condiciones establecidas en el informe del Servicio de Ordenación Territorial reflejado en la declaración de impacto ambiental de 28 de octubre de 2004 antes citada.  
Cualquier modificación de lo propuesto deberá ser autorizada por la Confederación Hidrográfica del Júcar y, además, deberá cumplir las condiciones que se establecieron en el informe del Servicio de Ordenación Territorial reflejado en la declaración de impacto ambiental de 28 de octubre de 2004 antes citada.  
2. Los encauzamientos de los barrancos referidos deberán estar ejecutados con carácter previo a la obtención de las licencias de actividades del sector y el inicio de las mismas (centro comercial, etc.).  
3. Respecto al patrimonio cultural, se considera que la última documentación presentada por la promotora ante esta Conselleria (fecha de entrada de 27 de noviembre de 2007; hoja de encargo de trabajo a arquitecta y memoria final de seguimiento arqueológico) deberá obtener informe favorable de la Conselleria de Cultura, y además,en ese informe se establecerán, si es el caso, las medidas a adoptar y se determinará además, respecto a los barrancos sobre los que se va a actuar, si procede mantener o no las condiciones establecidas en el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de fecha 3 de diciembre de 2007. La obtención de este informe será previa a llevar a cabo las actuaciones sobre los barrancos.  
Las variaciones que se pudieran producir respecto a la propuesta que ha informado la Conselleria de Cultura con fecha 3 de diciembre de 2007 deberán obtener informe vinculante de la misma.  
4. La gestión de los residuos generados en la obra deberá cumplir con la legislación vigente en la materia.  
5. Respecto a las aguas residuales que se puedan generar, incluidas las aguas procedentes de limpieza de maquinaria, en el caso de afectar a los cauces deberá obtenerse previamente autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
6. El contenido del programa de vigilancia ambiental se ajustará a las medidas correctoras contempladas en el estudio de impacto ambiental, de manera que el primero concuerde perfectamente con las medidas referidas, modificándose en lo necesario.  
  
Tercero  
Se notificará la presente declaración de impacto ambiental a los efectos oportunos al Área de Inspección del Territorio, al Servicio de Ordenación Territorial y al Servicio de Proyectos Hidráulicos de la Dirección General del Agua (antes División de Recursos Hidráulicos) de esta Conselleria, así como a la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
  
Cuarto  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Quinto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 28 de diciembre de 2007. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª. Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML