Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7910, del 04-11-2016 (2016/8086)

RESOLUCIÓ de 16 de setembre de 2016, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient número 057/12-EAE.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7910

Data del DOGV
:   04-11-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/8086

CVE


Data del document
:   16-09-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Correcció d'errades

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 16 de setembre de 2016, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient número 057/12-EAE. [2016/8086]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 057/12-EAE.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: avaluació ambiental i territorial estratègica.  
Promotor: Direcció General del Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Títol: Normes de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000: LIC - Zones d'especial conservació (ZEC): ES5233011 serres de Martés i de l'Ave, ES5233040 Mola de Cortes i el Caroig, ES5233012 Vall d'Aiora i serra del Boquerón, i ES5233045 serra d'Enguera; zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA): ES0000212 serres de Martés-Mola de Cortes; zones d'especial conservació (ZEC) i zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA): ES5233044 serra de Malacara.  
  
Municipis: Alborache, Anna, Ayora, Bicorp, Bolbaite, Buñol, Catadau, Chella, Cofrentes, Cortes de Pallás, Dos Aguas, Enguera, Guadassuar, Jalance, Jarafuel, la Font de la Figuera, Llombai, Macastre, Millares, Moixent, Montroi, Navarrés, Quesa, Real, Requena, Siete Aguas, Teresa de Cofrents, Tous, Turís, Vallada, Yátova i Zarra.  
  
Núm. d'expedient: 57/2012-EAE.  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 28 d'abril de 2016, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de la declaració ambiental i territorial estratègica de la norma de gestió del massís del Caroig dels espais Xarxa Natura 2000, en els termes següents:  
L'objecte de la declaració ambiental i territorial estratègica és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de la norma de gestió massís del Caroig subjecta a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Per a això, verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació de la norma de gestió, i establirà, si és el cas, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar prèviament a la seua aprovació.  
Documentació rebuda de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental  
El 24 de febrer de 2016, es va rebre de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la versió preliminar del projecte de decret.../... del Consell pel qual es declaren com a zones especials de conservació (ZEC) els llocs d'importància comunitària (LIC) serres de Martés i de l'Ave, Mola de Cortes i el Caroig, Vall d'Aiora i serra del Boquerón, serra d'Enguera i serra de Malacara; es modifica l'àmbit territorial de la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) denominada serres de Martés-Mola de Cortes, i s'aprova la norma de gestió de les dites ZEC i ZEPA, així com de la ZEPA serra de Malacara.  
  
La versió preliminar del projecte de decret inclou en l'annex V la norma de gestió dels espais protegits de la Xarxa Natura 2000 ZEC ES5233011 serres de Martés i de l'Ave, ZEC ES5233040 Mola de Cortes i el Caroig, ZEC ES5233012 Vall d'Aiora i serra del Boquerón, ZEC ES5233045 serra d'Enguera, ZEC-ZEPA ES5233044 serra de Malacara i ZEPA ES0000212 serres de Martés-Mola de Cortes (norma de gestió del massís del Caroig). Aquesta norma de gestió, en la seua versió d'exposició al públic (2a exposició de data 27.02.2015), amb un àmbit territorial de 189.920,68 hectàrees, és la que se sotmet a avaluació ambiental i territorial estratègica.  
  
La documentació que acompanya la versió preliminar del projecte de decret, en la seua versió d'exposició al públic (2a exposició de data 27.02.2015), passa a formar part de l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica que queda configurat amb els continguts següents:  
  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial: en format paper i digital (CD)  
1. Estudi ambiental i territorial estratègic (document per a exposició pública - febrer 2015).  
2. Memòria tècnica de la norma de gestió del massís del Caroig (versió febrer 2015).  
3. Versió preliminar del projecte de decret del Consell (versió febrer 2015).  
4. Proposta de norma de gestió dels espais RN 2000 massís del Caroig. (S'adjunta com a annex V de la versió preliminar del projecte de decret del Consell).  
5. Primera informació pública (05.07.2013):  
- Anunci de la informació pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 7061, de 5 de juliol de 2013, de la versió preliminar i el pla de participació pública del projecte de decret i la seua memòria tècnica.  
- Certificat del resultat de l'exposició pública, de data 15 d'octubre de 2013.  
- Informe d'al·legacions.  
- Còpia de les consultes realitzades.  
- Còpia dels informes i les al·legacions rebuts.  
6. Segona informació pública (27.03.2015):  
- Anunci de la informació pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 7494, de 27 de març de 2015, de la versió preliminar del projecte de decret (versió febrer 2015), el seu pla de participació pública, memòria tècnica (versió febrer 2015) i estudi ambiental i territorial estratègic (document per a exposició pública febrer 2015).  
- Certificat del resultat de l'exposició pública, de data 23 de febrer de 2016.  
- Informe d'al·legacions.  
- Còpia de les consultes realitzades.  
- Còpia dels informes i les al·legacions rebuts.  
A) Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
Cal tenir en consideració, en relació amb la tramitació ambiental efectuada fins aquesta fase, el següent:  
1. El document inicial estratègic de la norma de gestió del massís del Caroig, presentat davant de l'òrgan ambiental, en data 6 d'agost de 2012, va ser sotmés a avaluació ambiental d'acord amb la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació de determinats plans i programes en el medi ambient.  
2. La Comissió d'Avaluació Ambiental, vista la proposta d'informe d'avaluació prèvia d'efectes significatius en el medi ambient de la norma de gestió del massís del Caroig, en sessió celebrada el 14 de març de 2013, acorda no sotmetre a avaluació ambiental estratègica la norma de gestió dels espais de la Xarxa Natura 2000 massís del Caroig, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient.  
  
3. A partir de l'anterior pronunciament de l'òrgan ambiental, la Direcció General del Medi Natural (ara Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental) va procedir a confeccionar la norma de gestió, la qual va ser sotmesa als tràmits procedimentals previstos en la normativa sectorial d'aplicació, entre aquests l'exposició pública, a la qual ens referim com a primera exposició pública, que es va substanciar per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 7061, de 5 de juliol de 2013, de la versió preliminar i el pla de participació pública del projecte de decret i la seua memòria tècnica.  
4. L'Advocacia General de la Generalitat va qüestionar el mencionat acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental de 14 de març de 2013, la qual cosa va motivar un nou acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental, de data 12 de setembre de 2014, pel qual se sotmet a avaluació ambiental estratègica pel procediment ordinari la norma de gestió del massís del Caroig.  
5. Amb data 28 d'octubre de 2014, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre el document d'abast de la norma de gestió massís del Caroig, i deixa sense efecte l'anterior acord de data 14 de març de 2013.  
6. Tenint en consideració el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic d'aquesta norma de gestió, la Direcció General del Medi Natural (ara Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental) confecciona la documentació tècnica de la norma de gestió del massís del Caroig, que va ser sotmesa a exposició pública, a la qual ens referim com a segona exposició pública, per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 7494, de 27 de març de 2015, de la versió preliminar del projecte de decret (versió febrer 2015), el seu pla de participació pública, la memòria tècnica (versió febrer 2015) i l'estudi ambiental i territorial estratègic (document per a exposició pública febrer 2015).  
  
Tant en la primera com en la segona exposició pública, la Direcció General del Medi Natural (ara Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental), com a òrgan promotor, remet oficis individualitzats a les administracions públiques, als ajuntaments afectats i a les associacions afectades.  
Per tant, se sotmet a avaluació ambiental estratègica la norma de gestió (versió febrer 2015), junt amb els documents que l'acompanyen: projecte de decret, memòria tècnica i estudi ambiental i territorial estratègics (tots aquest de la versió de febrer 2015), que van ser sotmesos a exposició pública (2a exposició pública) mitjançant anunci en el DOCV de data 27 de març de 2015, i el seu àmbit territorial comprén una superfície de 189.920,68 hectàrees.  
La diferència entre els documents que són objecte d'aquesta avaluació ambiental estratègica, amb exposició pública de data 27 març 2015 (2a exposició pública), i els que s'han presentat en data 24 de febrer de 2016 en format paper i digital en aquest Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, radica en el fet que els primers documents no inclouen l'ampliació de l'àmbit territorial de la ZEPA denominada Serra de Martés-Mola de Cortes (ES0000212), que va dictar la sentència del Tribunal Suprem de data 10 d'octubre de 2014, ratificant la Sentència de 23 de juliol de 2012, del Tribunal superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, relativa a la necessitat d'incorporar a la mencionada ZEPA «les superfícies integrades en l'IBA 161 (Serra d'Enguera - la Canal de Navarrés), inclosa en el TM de Vallada al nord de la carretera N-430, i en el TM d'Enguera limítrof amb l'anterior». No obstant això, en l'anunci del DOCV número 7494, de data 27 de març de 2015 (2a exposició pública), s'indica que es modifica l'àmbit territorial de la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) denominada Serra de Martés-Mola de Cortes, aspecte que també queda arreplegat en el text dels distints documents tècnics de la norma de gestió del massís del Caroig, sotmesos a informació pública (2a exposició pública), però que, no obstant això, no queda reflectit en la cartografia exposada al públic.  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.1. Continguts d'acord amb l'annex VII de la LOTUP.  
L'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE - versió febrer 2015), posat a disposició del públic durant la 2a exposició pública (27.03.2015), presenta, atenent el seu índex, un contingut que s'ajusta a la informació mínima requerida en l'annex VII de la LOTUP.  
  
De l'EATE aportat, cal fer-ne les consideracions següents:  
a) En l'apartat de l'EATE relatiu a l'esbós del contingut de la norma de gestió, fem les consideracions següents:  
- Quan es fa referència a la zonificació establida en la norma de gestió, s'observen les diferències següents respecte al document inicial estratègic (DIE) que va servir de base per a l'emissió del document d'abast de l'EATE:  
- En concret, s'observa que en la zona A s'exclouen aquelles àrees amb presència de l'hàbitat prioritari 6220\* (zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea) que passen a incloure's en la zona B per la seua àmplia representativitat. En el DIE s'indicava que la zona a corresponia a totes aquelles àrees amb presència d'hàbitats prioritaris.  
- S'observa, també, que es concreta en l'EATE (versió febrer 2015) la zona D, que en el DIE no quedava molt precisa, incloent-hi en la dita zonificació les àrees urbanitzades i els sòls agrícoles, en general.  
- S'inclou com a zona de connectivitat ecològica (ZCE) el curs del riu Cabriol i les seues riberes (incloent-hi el seu domini públic hidràulic i la zona de servitud) en el tram comprés entre l'àmbit d'aquesta norma i l'espai denominat Gorges del Cabriol (LIC/ZEC/ZEPA). En el DIE no es considerava cap ZCE.  
- Es concreten les normes d'aplicació directa distingint entre:  
- Actuacions que no requeriran avaluació de repercussions sobre Xarxa Natura 2000 pels motius següents:  
- Per considerar-se actuacions incompatibles, per tant, no autoritzables, amb la conservació dels hàbitats i les espècies.  
- Per considerar-se actuacions que no tenen afecció previsible sobre els hàbitats i les espècies.  
- Actuacions que requeriran avaluació de repercussions sobre Xarxa Natura 2000.  
- S'estableixen mesures de gestió activa que es concreten en un programa d'actuacions que arriba a un import de 9.571.186 ?.  
- En l'apartat de l'EATE en què s'assenyalen aquells altres plans i programes territorials amb incidència en l'àmbit territorial de la norma de gestió, advertim:  
Algunes de les dates d'aprovació dels dits plans i programes no estan actualitzades, així també, es fa referència a plans derogats, com el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial de corredors d'infraestructures de la Comunitat Valenciana.  
- En la taula en què s'identifiquen aquells altres instruments de planificació i ordenació amb incidència directa en matèria biodiversitat, amb els quals poden encavalcar-se les normes de gestió, observem que falta incloure:  
- El Paratge Natural Municipal Barrancs Carrasca-Gatillo al terme municipal d'Enguera, declarat mitjançant el Decret 129/2012, de 3 d'agost, del Consell.  
La Reserva Valenciana de Caça (RVC) Mola de Cortes. Declarada reserva nacional de caça per la Llei 2/1973, de 17 de març, de creació de tretze reserves nacionals de caça.  
b) La definició de la zonificació establida en l'EATE (versió febrer 2015) difereix de l'arreplegada en els documents de la norma de gestió (annex V) del projecte de decret (versió febrer 2015) i de la memòria tècnica (versió febrer 2015), que es van posar a disposició del públic en la mateixa exposició pública (27 març 2015). En concret, s'indica:  
  
- Zona A: àrees de les ZEC en les quals conste la presència d'hàbitats prioritaris inclosos en l'annex I de la Directiva d'Hàbitats (exceptuant-ne els hàbitats 6220\* i 6110\*, inclosos en la zona B per la seua àmplia representativitat) i dels hàbitats protegits assenyalats en el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada i es regulen mesures addicionals de conservació.  
- Zona B: àrees de les ZEC en les quals conste la presència d'hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva d'Hàbitats que no s'hagen inclòs en la categoria anterior, a més dels hàbitats prioritaris 6110\* (prats calcaris o basòfils d'Alysso-Sedion albi) i 6220\* (zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea).  
  
c) No obstant l'anterior discrepància en la definició de zona A i zona B, s'observa que la superfície total de l'àmbit (189.920,68 ha) de la norma de gestió, així com la superfície relativa de cada una de les categories de zonificació dins de l'espai esmentat, coincideixen en els tres documents (norma de gestió, EATE i memòria tècnica) exposats al públic durant la 2a exposició pública (27 març 2015).  
En aquest punt, cal fer menció que en els documents exposats al públic (norma de gestió, EATE i memòria tècnica) es fa referència al fet que l'àmbit territorial de la norma de gestió i, en concret, en relació amb l'àmbit de la ZEPA Serra de Martés-Mola de Cortes, pren en consideració la nova delimitació d'aquesta derivada de la Sentència del Tribunal Suprem de 10 d'octubre de 2014, per la qual es ratificava la Sentència de 23 de juliol de 2012, del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, relativa a la necessitat d'incorporar a la mencionada ZEPA «les superfícies integrades en l'IBA 161 (serra d'Enguera - la Canal de Navarrés), inclosa en el TM de Vallada al nord de la carretera N-430, i en el TM d'Enguera limítrof amb l'anterior» (IBA=Important Bird Areas). No obstant això, la cartografia aportada durant l'exposició pública (27.03.2015) no reflecteix aquesta nova delimitació.  
  
  
B.2. Continguts d'acord amb el document d'abast  
En el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic de la norma de gestió del massís del Caroig, emés per l'Acord de la Comissió d'Avaluació Ambiental de data 28 d'octubre de 2014, s'especifica, fonamentalment, en els apartats E) i F) la informació i documentació que ha d'aportar-se en la fase següent de la tramitació ambiental de la norma de gestió. En concret, es requereix:  
  
  
a) Contingut de l'EATE  
Després de l'anàlisi de l'EATE (versió febrer 2015) exposat al públic, es considera que el contingut està d'acord, tant amb allò que ha requerit l'annex VII de la LOTUP com allò que s'ha especificat en el document d'abast.  
b) Consideracions tècniques que han d'arreplegar l'EATE i la norma de gestió.  
S'arreplega la informació i la identificació de pressions i amenaces sol·licitades en el document d'abast sobre els hàbitats aquàtics presents en aquests espais.  
- En la memòria tècnica:  
- Apartat 1.2. Característiques geogràfiques generals: s'assenyalen les masses d'aigües superficials presents en l'àmbit de la norma de gestió i la relació dels embassaments.  
- Apartat 4. Identificació de pressions, impactes i amenaces: es fa menció de la possible afecció dels embassaments de Tous i de Cortes de Pallás sobre el lliure desplaçament de determinades espècies d'interés comunitari, com ara la tortuga de rierol. En especial, es refereixen a l'embassament d'Embarcaderos, ja que sí que s'ha confirmat que la variació de nivell de la seua làmina d'aigua pot afectar negativament l'arpellot de marjal (Circus aeroginosus). En aqueix sentit, s'incorpora una mesura normativa específica, arreplegada en l'apartat 6.1.3. Normes per a la protecció d'espècies de fauna i flora, epígraf 5, en el sentit d'acordar amb l'administració hidràulica i el gestor de l'embassament d'Embarcaderos un protocol d'actuació que evite les afeccions sobre la dita espècie (oscil·lació màxima admissible durant el període de reproducció de l'espècie).  
- En la norma de gestió (annex V de la proposta de projecte de decret):  
- Apartat 5. Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions, en concret, en el subapartat 5.1.3. Normes per a la protecció d'espècies de fauna i flora, s'arreplega la mesura específica (mencionada anteriorment) per a protegir l'arpellot de marjal en l'embassament d'Embarcaderos.  
  
Respecte a la consideració realitzada en el document d'abast d'analitzar com a amenaça el risc fitosanitari en les masses forestals, en aplicació de la normativa sectorial de plagues, cal indicar que la memòria tècnica no fa referència específica a aquest risc, es limita, en l'apartat 4. Identificació de pressions, impactes i amenaces, a fer referència al «maneig i l'ús dels boscos (codi B02)».  
Respecte a la consideració de l'impacte de les infraestructures eòliques, la memòria tècnica sí que ho arreplega com a tal i indica que les actuacions que es prevegen en aquesta matèria s'hauran d'ajustar al procediment d'avaluació ambiental i, en conseqüència, al d'avaluació específica de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000. No obstant això, cal indicar que si bé en l'apartat 1.4. Nuclis de població i infraestructures sí que menciona que les zones eòliques 10, 11 i 12 del Pla Eòlic de la Comunitat Valenciana estan dins de l'àmbit territorial de la norma de gestió, en l'apartat 4. Identificació de pressions, impactes i amenaces, només s'arreplega l'afecció de les zones eòliques 10 i 11.  
Respecte de les activitats extractives (mineres, en general), es dedueix del document d'abast que calia un estudi de les explotacions mineres existents en l'àmbit territorial de la norma de gestió, que no està arreplegat en la proposta presentada. D'altra banda, es requeria que en zona A s'analitzara, si és el cas, amb major profusió, quin és l'estat de les activitats mineres (autoritzades, caducades, en fase d'atorgament, etc.), a fi d'estimar la conveniència de no admetre noves explotacions mineres en aquesta zona A.  
No obstant això i tenint en consideració que, segons la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, les activitats mineres arreplegades tant en l'annex I com en l'annex II queden subjectes a avaluació d'impacte ambiental i, per tant, d'acord amb el Decret 60/2012, amb obligació de sotmetre's al procediment d'avaluació de repercussions si poden afectar la Xarxa Natura 2000, la norma de gestió arreplega aquesta exigència per a les dites activitats i, a més, concreta:  
  
- L'ampliació de l'àmbit espacial d'aplicació del règim d'avaluació de repercussions en les tres coves catalogades amb presència de quiròpters (Cueva Hermosa, Sima del Campillo i Sima del Alto de Don Pedro) que, a més del propi espai protegit de la cova, ha de considerar l'entorn immediat i el perímetre exterior al dit entorn, espais que queden definits en la mateixa norma de gestió. Aquest aspecte queda arreplegat en l'apartat 5. Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions, de la proposta de norma de gestió, en què s'indica que es consideraran com a inclosos en el camp d'aplicació material del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que poden afectar la Xarxa Natura 2000, els projectes següents:  
  
«12. A fi de conéixer els seus efectes sobre l'hàbitat 8310 i les colònies de quiròpters presents en la Cueva Hermosa, en la Sima del Campillo i en la Sima del Alto de Don Pedro:  
- Els projectes per a l'exercici d'activitats extractives amb tècniques mineres, inclosos els aprofitaments d'àrids que no requerisquen labor subterrània ni ús d'explosius, que es pretenguen implantar tant en l'entorn immediat d'aquestes cavitats -considerant per entorn immediat una àrea d'una hectàrea, resultant d'aplicar un radi de 56,41 metres des de l'obertura principal de la cavitat- o a menys d'1 quilòmetre del perímetre exterior del dit entorn immediat.  
  
- Tots els plans, programes o projectes que impliquen una afecció directa o indirecta al subsòl a través de sondeig, excavació, depòsit o emissió de qualssevol substàncies sòlides, líquides o gasoses que per la seua envergadura o localització puguen alterar l'estructura subterrània de les cavitats, que es pretenguen implantar tant en l'entorn immediat d'aquestes cavitats, així com a menys de 2 quilòmetres del perímetre exterior del dit entorn immediat.»  
- No sotmetre al règim d'avaluació de repercussions del Decret 60/2012, per considerar-les incompatibles amb l'objectiu de conservació de la norma de gestió, les activitats extractives mineres en llits de zones A, B, C i zona de connectivitat ecològica, en què hi haja constància de les espècies indicades en la norma, que entenem fa referència a les espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva d'Hàbitats (arreplegades en l'apartat 2.1.1 de la NG), les espècies d'avifauna de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres (arreplegades en l'apartat 2.1.3 de la NG) i les altres espècies de flora i fauna importants per a la gestió de l'espai (arreplegades en l'apartat 2.1.4 de la NG).  
  
Per tant, en relació amb les consideracions a les normes d'aplicació directa que s'arrepleguen en el document d'abast, i vistes la normativa d'aplicació directa i el règim d'avaluació de repercussions que arreplega l'apartat 5 de la norma de gestió proposada, cal indicar que, en general, s'arrepleguen les consideracions del document d'abast.  
  
c) Contingut de la norma de gestió  
La norma de gestió del massís del Caroig presenta el contingut mínim requerit en l'article 47 ter.1 de la Llei 11/1994, d'Espais Naturals de la Comunitat Valenciana. A més, la memòria tècnica, que acompanya la norma de gestió, complementa la informació de la norma amb la documentació següent, que no és contingut de compliment obligatori segons la Llei 11/1994:  
  
Síntesi descriptiva de l'àrea i les seues característiques principals, incloent-hi l'àmbit de la norma de gestió, les característiques geogràfiques generals i les característiques socioeconòmiques.  
  
Identificació de pressions, impactes i amenaces.  
Per tant, el contingut de la norma de gestió s'adapta a allò que s'ha indicat en el document d'abast, amb les excepcions realitzades en les consideracions de l'apartat anterior.  
  
d) Hàbitats naturals i espècies presents en els espais RN 2000.  
Analitzats els hàbitats i les espècies que es consideraven presents en aquests espais de la RN 2000 en el document inicial estratègic i els que es consideren en la proposta de norma de gestió (annex V) de la versió preliminar del projecte de decret (i en la memòria tècnica que l'acompanya) trobem les diferències següents:  
En relació amb els dits hàbitats d'interés comunitaris, per comparació amb els arreplegats per a cada ZEC en el DIE, observem que alguns desapareixen i d'altres s'hi afigen. En concret, es té:  
La primera diferència és que en l'annex I del DIE s'arreplegaven, de manera particularitzada per a cada ZEC o ZEPA objecte d'aquesta norma de gestió, els hàbitats d'interés comunitari presents en els dits espais de la RN 2000. Per contra, en l'esborrany de la norma de gestió (annex V) de la versió preliminar del projecte de decret i en la seua memòria tècnica, només es reflecteixen els hàbitats d'interés comunitari presents en les ZEC objecte d'aquesta norma de gestió, per tant, els hàbitats d'interés comunitari de la ZEPA Serra de Martés-Mola de Cortes no apareixen detallats.   
En aquest sentit, cal indicar que els hàbitats de dita ZEPA estan arreplegats en les respectives ZEC amb les quals coincideix el seu àmbit territorial.  
En relació amb l'hàbitat 9580\* Boscos mediterranis de Taxus baccata, la memòria tècnica que acompanya l'esborrany de norma de gestió assenyala que el dit hàbitat va ser indicat per error en els formularis normalitzats de dades corresponents als espais ES5233011 € Serres de Martés i de l'AVE i ES5233012 € la Vall d'Aiora i la Serra del Boquerón, en ambdós casos amb cobertura mínima i representativitat molt baixa. Afig que s'ha acreditat científicament l'absència del dit hàbitat en els espais mencionats.  
  
- Espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva d'Hàbitats.  
En el DIE apareixen especificades les espècies de mamífers, rèptils, peixos i invertebrats de l'annex II de la Directiva d'Hàbitats que estan presents en els LIC de la RN 2000, objecte de la norma de gestió, en els annexos IIA, IIB, IIC i IID, respectivament.  
No obstant això, en l'esborrany de norma de gestió (annex V) de la versió preliminar del projecte de decret i en la memòria tècnica, pel que fa a les dites espècies, apareixen les diferències següents amb el DIE:  
  
Fem especial menció al fet que en la proposta de norma de gestió no es fa referència a les espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva Hàbitats del ZEC Serra de Malacara (que sí que s'assenyalen en el DIE i que es corresponen amb les espècies indicades en la taula anterior).  
- Espècies d'avifauna de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres.  
  
De la mateixa manera, en relació amb les espècies d'aus presents en els espais RN 2000, trobem les diferències següents entre la informació presentada en el DIE i la proposta de norma de gestió (annex V) de la versió preliminar del projecte de decret.  
En la memòria tècnica s'explica que en 2012 es van realitzar diverses prospeccions en la ZEPA Serra de Martés-Mola de Cortes, al terme de Dos Aguas, on en 2010 i 2011 havia nidificat l'esparver cendrós (A084 Circus Pygargus) i no es va localitzar aquesta espècie per ser zones que van ser afectades per l'incendi de juny de 2012, Per tant, l'espècie no s'inclou en el formulari normalitzat de dades i en la norma de gestió, atés que la colonització de la ZEPA no pot considerar-se encara efectiva.  
  
B.3. Descripció de l'alternativa triada: proposta del pla  
B.3.1. Àmbit territorial  
L'àmbit territorial que és objecte de la norma de gestió massís del Caroig queda determinat pel conjunt de cinc llocs d'importància comunitària (LIC) i dues zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA), ubicats tots aquests espais en l'interior de la província de València, que s'estenen, amb poques paraules, d'est a oest entre la plana litoral valenciana i el límit provincial amb Albacete, i de nord a sud queden delimitats per l'autovia A-3, en el nord, i l'autovia A-35 (antiga N-430) pel sud. La superfície territorial de la norma de gestió arriba a 189.920,68 hectàrees, i afecta un total de 33 municipis.  
S'indiquen, a continuació, els espais LIC que són objecte de declaració com a zona d'especial conservació (ZEC) i les zones ZEPA que configuren l'àmbit territorial de la norma de gestió del massís del Caroig:  
A més de l'àmbit anteriorment indicat, coincident amb el territori corresponent als ZEC i ZEPA compresos en la norma de gestió, s'ha previst una zona de connectivitat ecològica de 74,50 hectàrees, situada entre la ZEC la Vall d'Aiora i la Serra del Boquerón, i la ZEC/ZEPA denominada Gorges del Cabriol. La zona de connectivitat ecològica definida coincideix amb el curs del riu Cabriol, incloent-hi el seu domini públic hidràulic, en el tram comprés entre ambdós espais.  
  
  
S'arreplega, en la imatge següent, l'àmbit territorial de la norma de gestió del massís del Caroig.  
En relació amb l'àmbit territorial, hem d'indicar que encara que en els documents exposats al públic en data 27 març 2015 (2a exposició pública), s'indicava que, en compliment de la sentència de data 10 d'octubre de 2014, del Tribunal Suprem, per la qual es ratificava la Sentència de 23 de juliol de 2012, del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, relativa a la necessitat d'incorporar a la ZEPA Serra de Martés-Mola de Cortes (ES0000212) les superfícies integrades en l'IBA 161 (Serra d'Enguera - la Canal de Navarrés), es va considerar oportú estendre l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió del massís del Caroig a la nova delimitació de la ZEPA Serra de Martés-Mola de Cortes, el que s'observa és que la cartografia exposada al públic no incorpora aqueixa nova delimitació, i queda també reflectida aquesta circumstància en la superfície total de l'àmbit de la norma de gestió que queda en les indicades 189.920,68 hectàrees enfront de les 195.008,59 hectàrees a què s'arribaria en el cas que s'haguera inclòs en la cartografia la nova delimitació de la ZEPA Serra de Martés-Mola de Cortes, la qual cosa no és obstacle per a poder emetre el pronunciament ambiental que corresponga.  
En la memòria tècnica que acompanya la norma de gestió del massís del Caroig es complementa la informació territorial aportant, de manera genèrica, les característiques geogràfiques, geològiques, climàtiques i hidrològiques d'aquest àmbit, a més, de la caracterització socioeconòmica, incloent-hi els usos predominants del sòl, l'estructura de la propietat, els nuclis de població i les infraestructures supramunicipals que hi ha, com són les vies de comunicació, les infraestructures energètiques (central hidroelèctrica Mola de Cortes i Millares II, la central nuclear de Cofrentes) i eòliques (corresponents a les zones 10, 11 i 12 del Pla Eòlic). S'afig, finalment, la relació dels instruments d'ordenació ambiental (figures de protecció) que hi ha dins de l'àmbit de gestió dels espais objecte de la norma de gestió massís del Caroig, la qual cosa no és obstacle per a poder emetre el procediment ambiental que corresponga.  
  
B.3.2. Objectius  
L'objectiu de la norma de gestió del massís del Caroig és l'establiment de les mesures de conservació i de les mesures necessàries per a prevenir el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i les espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial, a fi de mantenir-los o portar-los a un estat de conservació favorable, i contribuir a fer front a la pèrdua de biodiversitat, i complir així la normativa comunitària (directives 92/43/CEE, de 21 de maig de 1992, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres, i la Directiva 2009/147/CE, de 30 de novembre de 2009, relativa a la conservació de les aus silvestres), estatal (Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat) i autonòmica (Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana).  
Els llocs d'importància comunitària han de ser declarats com a zona especial de conservació (ZEC), de conformitat amb el que estableixen l'article 4.4 de la Directiva 92/43/CEE i l'article 42.3 de la Llei bàsica estatal 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, així com l'article 29 bis 4 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Aquesta declaració ha d'anar acompanyada de l'aprovació de les mesures de conservació que siguen necessàries per a respondre a les exigències ecològiques dels hàbitats i les espècies que van motivar la inclusió d'aquests llocs en la Xarxa Natura 2000, perquè així s'ha establit en l'article 6.1 de la Directiva 92/43/CEE. De la mateixa manera, la Directiva d'Aus Silvestres també exigeix que en les ZEPA s'establisquen mesures de conservació dels hàbitats de les espècies que han motivat la seua declaració a fi de procurar-ne la supervivència i la reproducció. Ambdues exigències han sigut arreplegades en la legislació estatal, en concret en els articles 42.3 i 45 de la Llei 42/2007, i també en la legislació autonòmica, és a dir, en els articles 14 quater 1.a) i 29 bis 4 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
  
De conformitat amb la Llei 11/1994, les mesures de conservació han de contenir-se en les denominades normes de gestió.  
Al seu torn, la norma de gestió del massís del Caroig, com a instrument de planificació ambiental dels espais RN 2000, incorpora els seus propis objectius de gestió relatius als hàbitats i les espècies presents en el seu àmbit territorial.  
B.3.3. Descripció de la norma de gestió del massís del Caroig  
Descrit l'àmbit territorial objecte de la norma de gestió del massís del Caroig resumim, a continuació, les determinacions contingudes en la norma indicada per a aconseguir l'objectiu específic de fer front a la pèrdua de biodiversitat.  
B.3.3.1. Inventari de tipus d'hàbitats i espècies presents en els espais, descripció del seu estat de conservació i dels criteris utilitzats per a interpretar-lo.  
- Hàbitats naturals d'interés comunitari.  
La norma de gestió del massís del Caroig identifica per a cada una de les cinc ZEC els hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva 92/43/CEE (Directiva d'Hàbitats) presents en l'espai.  
- Espècies d'interés comunitari.  
La norma de gestió del massís del Caroig identifica per a cada una de les cinc ZEC les espècies d'interés comunitari de l'annex II de la Directiva 92/43/CEE (Directiva d'Hàbitats) presents en l'espai.  
- Espècies d'avifauna.  
La norma de gestió del massís del Caroig arreplega la informació actualitzada de les espècies d'aus incloses en l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres presents en les dues ZEPA objecte d'aquesta norma. Segons s'indica, hi ha un total de 18 espècies d'aus de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres que estan presents en aquest àmbit.  
  
- Altres espècies de flora i fauna importants per a la gestió de l'espai.  
En alguns dels ZEC es dóna la presència d'altres espècies importants per a la gestió dels espais. Es tracta d'espècies que han sigut considerades com amenaçades a la Comunitat Valenciana, per estar incloses en les categories «vulnerable» o «en perill d'extinció» en els llistats actualitzats dels catàlegs valencians d'espècies de fauna i flora amenaçades. S'arrepleguen, per tant, en la norma de gestió.  
  
Així mateix, en la ZEPA Serres de Martés-Mola de Cortes es dóna la presència d'algunes espècies de quiròpters que han sigut considerades com a amenaçades a la Comunitat Valenciana, en particular en la Sima del Alto de Don Pedro, cavitat en què també es dóna la presència de l'hàbitat 8310 Coves no explotades pel turisme.  
- Determinació de l'estat de conservació dels hàbitats i les espècies presents en els espais i criteris de valoració.  
La norma de gestió del massís del Caroig arreplega la informació següent:  
  
- Sistema d'avaluació.  
El sistema d'avaluació de l'estat de conservació està basat en les directrius establides per a l'avaluació dels hàbitats i les espècies sota l'informe d'aplicació de les directives d'Hàbitats (article 17) i Aus (article 12). En concret, la metodologia utilitzada s'explica de manera detallada en la Guia per a l'avaluació de l'estat de conservació dels hàbitats i les espècies en Xarxa Natura 2000, que pot consultar-se en la web de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural: http://www.agricultura.gva.es/web/biodiversidad/guia-para-la-evaluacion-del-estado-de-conservacion-de-los-habitats-y-especies-en-red-natura-2000  
Valoració de l'estat de conservació actual dels hàbitats naturals i les espècies.  
La norma de gestió resumeix en taules, per a cada ZEC i ZEPA, l'estat de conservació dels hàbitats naturals i les espècies presents en el seu àmbit territorial.  
- Definició de l'estat de conservació favorable dels hàbitats.  
S'assumeix que l'estat de conservació favorable dels hàbitats per als diferents espais està definit pel manteniment o la millora dels valors actuals dels paràmetres d'avaluació. És a dir, que els hàbitats estaran en estat favorable si mantenen o milloren aqueixos valors actuals (els que van presentar quan es va avaluar l'estat actual dels hàbitats) quan ja han aconseguit l'estat favorable. En aquells casos en què l'estat actual fóra determinat com a desfavorable-inadequat o desfavorable-roín, els hàbitats aconseguiran l'estat favorable si millora la situació d'aquells blocs d'avaluació que han motivat aquests estats.  
  
- Definició de l'estat de conservació favorable de les espècies.  
Per a les espècies que han mostrat una valoració global favorable, es considera que mantindran o milloraran el seu estat de conservació sempre que els valors actuals dels paràmetres d'avaluació es mantinguen estables o s'incrementen respecte als de referència. Per tant, estaran en estat de conservació favorable si es mantenen o incrementen els valors poblacionals de referència favorable, el rang i la superfície i qualitat de l'hàbitat.  
Per a les espècies que han mostrat una valoració global desfavorable, aquestes aconseguiran l'estat favorable una vegada els paràmetres d'avaluació es recuperen fins a aconseguir o superar els valors de referència.  
  
B.3.3.2. Objectius de conservació i gestió  
En la memòria tècnica de la norma de gestió s'arrepleguen els objectius de gestió referents a:  
- Els hàbitats d'interés comunitari de presència confirmada en aquests espais:  
- Actualitzar periòdicament la informació de la superfície i cobertura, així com aquells paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació dels hàbitats.  
  
- Mantenir o millorar la distribució, superfície, cobertura i funcions específiques de cada un dels hàbitats en el moment d'entrada en vigor de la norma de gestió. Amb caràcter general, es permetrà l'evolució natural dels tipus d'hàbitats a altres comunitats, no necessàriament més madures, de la seua sèrie seqüencial, sempre que aquests canvis no siguen deguts a alteracions provocades directament o indirectament per l'activitat humana, i sense perjudici que l'estat de conservació de determinats hàbitats exigisca una intervenció activa en un altre sentit.  
  
  
- Les espècies de l'annex II de la Directiva d'Hàbitats i de l'annex I de la Directiva d'Aus Silvestres presents en aquests espais:  
- Actualitzar de manera periòdica la informació sobre la grandària poblacional, així com d'aquells paràmetres que permeten calcular els diferents índexs dels blocs d'avaluació de l'estat de conservació de l'espècie.  
- Mantenir o millorar la població en el moment d'entrada en vigor de la norma de gestió, sempre que aquest paràmetres permeten considerar que l'espècie està dins «de l'estat de conservació favorable» i que les perspectives de futur per a aquestes variables siguen bones.  
  
- Millorar les poblacions de les espècies l'avaluació global de l'estat de conservació de les quals ha sigut considerat desfavorable.  
- Mantenir els hàbitats de les espècies per mitjà de l'eliminació dels factors que afecten de manera negativa al seu estat de conservació.  
  
- Crear noves zones d'expansió de les espècies en l'àmbit de la norma per mitjà de la restitució, restauració o creació d'hàbitats adequats per a aquestes.  
  
- Al conjunt de l'espai  
A fi d'integrar els diferents objectius específics per als hàbitats i les diferents classificacions d'espècies, els objectius de gestió per al conjunt de l'espai pretenen redimensionar els anteriors de manera que puguen establir-se prioritats d'acord amb les directrius següents:  
  
- Concepció en xarxa  
Contribució de cada hàbitat i/o espècie al conjunt de la Xarxa Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional i europea.  
  
En aquest sentit, es consideren:  
  
- Hàbitats naturals d'interés comunitari que es consideren d'especial prioritat:  
  
Codi Hàbitat  
1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia)  
4090 Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga  
7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf (Cratoneurion)  
8310 Coves no explotades pel turisme  
  
  
Espècies:  
  
Nom espècie  
Anthus campestris Titeta d'estiu  
Aquila chrysaetos Àguila reial  
Austropotamobius pallipes Carranc de riu  
Bubo bubo Duc  
Circaetus gallicus Àguila serpera  
Circus aeruginosus Arpella de marjal  
Falque Peregrinus Falcó pelegrí  
Gomphus graslinii Rodadits esperonat  
Aquila fasciata Àguila de panxa blanca  
Lutra lutra Llúdria  
Myotis capaccinii Rata penada de peus grans  
Oxygastra curtisii Esparver de l'aigua  
Rhinolophus euryale Rata penada de ferradura  
Parachondrostoma arrigonis Madrilla del Xúquer  
  
  
Priorització de recursos  
Les mesures de gestió activa podran iniciar-se d'acord amb un calendari de prioritats basades en el grau d'importància de les espècies en un context de recursos limitats. En aquest sentit, l'ordre de prioritat per a l'execució de mesures de gestió se centrarà sobre els hàbitats prioritaris, en cas que siga necessari, i serà el següent:  
 1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia).  
 7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf (Cratoneurion).  
 8310 Coves no explotades pel turisme.  
 4090 Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga.  
I en les espècies següents:  
 Àguila de panxa blanca (Aquila fasciata).  
 Àguila reial (Aquila chrysaetos).  
 Carranc de riu (Austropotamobius pallipes).  
 Rates penades (Myotis capaccinii, Rhinolophus euryale).  
- Context econòmic, social i territorial  
L'evolució de l'aplicació de la norma de gestió tindrà en compte els canvis en el context econòmic, social i territorial de l'entorn de l'espai, de manera que s'adapte, en la mesura que siga possible, a les diferents necessitats i limitacions imposades pel medi socioeconòmic. Aquesta adaptació podrà tenir lloc sempre que no siguen contràries als objectius de gestió dels hàbitats i les espècies i contribuïsca a aconseguir un estat de conservació favorable d'aquests.  
  
En la mesura que les activitats tradicionals, com l'agricultura de secà, els xicotets regadius de muntanya o la ramaderia extensiva, contribuïsquen a la conservació dels espais previstos en aquesta norma i al manteniment en un estat favorable dels hàbitats i les espècies presents en aquests, es prestarà una atenció preferent a aquelles mesures que, per desenvolupar aquest document, es dirigisquen al foment de les dites activitats, amb especial atenció al suport econòmic derivat de l'aplicació dels instruments financers disponibles per a la Xarxa Natura 2000.  
  
Finalment, es considerarà un marc d'actuació prioritari en el desplegament i aplicació de la norma la informació sobre la Xarxa Natura 2000 entre la població local, així com la conscienciació sobre els objectius que persegueix i la necessària implicació i participació activa dels habitants dels espais inclosos en la Xarxa per a garantir el compliment d'aquests objectius.  
  
B.3.3.3. Zonificació de l'àmbit d'aplicació de la norma de gestió  
  
L'àmbit d'aplicació de la norma de gestió se zonifica, orientativament, a efectes normatius i de gestió, en cinc categories de zones (zona A, zona B, zona C, zona D i zona de connectivitat ecològica).  
- Zona A  
Àrees de les ZEC en què conste la presència d'hàbitats prioritaris inclosos en l'annex I de la Directiva d'Hàbitats (exceptuant-ne els hàbitats 6220\* i 6110\*, inclosos en la zona B per la seua àmplia representativitat) i dels hàbitats protegits assenyalats en el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el Catàleg valencià d'espècies de flora amenaçada i es regulen mesures addicionals de conservació. Els hàbitats considerats són els següents:  
  
  
Codi Hàbitat  
1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia)  
4090 Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga  
7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf (Cratoneurion)  
8310 Coves no explotades pel turisme  
  
  
Les zones grafiades sota aquesta categoria en la cartografia de la zonificació corresponen als recintes on s'ha contrastat la presència dels hàbitats 1520\* Vegetació gipsícola ibèrica (Gypsophiletalia) i 4090, Bruguerars oromediterranis endèmics amb argilaga. Segons s'indica en la norma de gestió, s'ha constatat la presència de la resta d'hàbitats inclosos en la llista anterior en l'espai, però no amb un grau de detall suficient que en permeta la representació gràfica, tant per la seua entitat puntual com per la seua dificultat en la identificació i delimitació. En aquests casos, l'aplicació de la normativa corresponent a aquesta categoria serà aplicable sobre els hàbitats en tot l'àmbit de les ZEC encara que no es puguen grafiar en el pla de zonificació.  
- Zona B  
Àrees de les ZEC en què conste la presència d'hàbitats d'interés comunitari de l'annex I de la Directiva d'Hàbitats que no s'hagen inclòs en la categoria anterior, a més dels hàbitats prioritaris 6110\* (Prats calcaris o basòfils d'Alysso-Sedion albi) i 6220\* (Zones subestèpiques de gramínies i anuals de Thero- Brachypodietea).  
  
Codi Hàbitat  
3140 Aigües oligomesotròfiques calcàries amb vegetació bentònica de Chara spp  
3150 Llacs eutròfics naturals amb vegetació Magnopotamion o Hydrocharition  
3250 Rius mediterranis de cabal permanent amb Glaucium flavum  
3280 Rius mediterranis de cabal permanent del Paspalo-Agrostidion amb cortines vegetals riberenques de Salix i Populus alba  
5210 Matoll arborescent amb Juniperus spp.  
5330 Matolls termomediterranis i preestèpics  
6110\* Prats calcaris o basòfils d'Alysso-Sedion albi  
6210 Prats secs seminaturals i fàcies de matoll sobre substrats calcaris (Festuco-Brometalia)  
6220\* Zones subestépiques de gramínies i anuals de Thero-Brachypodietea  
6420 Prats humits mediterranis d'herbes altes del Molinion-Holoschoenion  
6430 Megaforbis eutròfics hidròfils dels marges de plana i dels estatges montà a alpí  
8130 Despreniments mediterranis occidentals i termòfils  
8210 Pendents rocosos calcícoles amb vegetació casmofítica  
91B0 Fleixars termòfils de Franxinus angustifolia  
92A0 Boscos de galeria de Salix alba i Populus alba  
92D0 Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea i Securingion tinctorae)  
9240 Boscos de Quercus faginea  
9340 Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia  
  
  
- Zona C  
Àrees que no coincidisquen amb els criteris establits per a les altres categories de zonificació. En concret, s'aplica aquesta categoria als territoris inclosos en ZEPA que no coincidisquen amb les ZEC, així com a les àrees de les ZEC que no complisquen criteris per a ser incloses com a zones A, B o D. Des d'aquest punt de vista, aquesta categoria de zonificació va dirigida sobretot a la protecció de les poblacions i els hàbitats de les espècies incloses en l'annex I de la Directiva d'Aus en tot l'àmbit de la norma de gestió, així com de les espècies incloses en l'annex II de la Directiva d'Hàbitats que es localitzen fora de les categories A i B d'aquesta zonificació.  
- Zona D  
Comprén la resta dels territoris inclosos en l'àmbit de la norma de gestió i que no compleix els criteris per a ser inclòs en cap de les categories anteriors. Específicament, s'inclouran en aquesta categoria les àrees urbanes i urbanitzables, grans infraestructures i, en general, àmbits que no tinguen qualsevol rellevància des del punt de vista de l'aplicació de la norma i el compliment dels seus objectius.  
- Zona de connectivitat ecològica  
Tenint en compte el paper de riu Cabriol i les seues riberes com a hàbitat de diverses espècies de fauna rellevants als efectes de la present norma, es proposa una zona de connectivitat ecològica que coincideix amb el curs del mencionat riu, incloent-hi el seu domini públic hidràulic i la zona de servitud, en el tram comprés entre l'àmbit d'aquesta norma i l'espai denominat Gorges del Cabriol (LIC/ZEC i ZEPA).  
  
La superfície i contribució relativa de cada una d'aquestes categories de zonificació dins de l'espai és la següent:  
  
Categoria de zonificació Superfície   
(hectàrees) % de l'àmbit de la  
norma de gestió  
Zona A 8.956,11 4,71 %  
Zona B 121.301,21 63,87 %  
Zona C 43.004,99 22,64 %  
Zona D 16.483,97 8,68 %  
Zona de connectivitat ecològica (ZCE) 74,50 0,04 %  
Superfície TOTAL àmbit NG: 189.920,68 100 %  
  
  
  
La representació cartogràfica d'aquesta zonificació s'arreplega en l'annex I de la norma de gestió.  
  
B.3.3.4. Normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions  
La normativa d'aplicació directa té com a objecte establir normes reglamentàries i administratives que responguen a les exigències ecològiques dels hàbitats i les espècies que van motivar la inclusió dels espais en la Xarxa Natura 2000, així com evitar en general el deteriorament dels hàbitats i les alteracions de les espècies.  
El règim d'avaluació de repercussions té com a fi establir la regulació detallada a què es refereixen els articles 6 i 8 del Decret 60/2012, de 5 d'abril, del Consell, pel qual es regula el règim especial d'avaluació i d'aprovació, autorització o conformitat de plans, programes i projectes que puguen afectar la Xarxa Natura 2000, tenint en compte les característiques específiques de l'espai i les necessitats de conservació dels hàbitats i les espècies que en van motivar la designació per a la seua incorporació a la Xarxa Natura 2000.  
En la normativa d'aplicació directa, proposada en la norma de gestió (apartat 5), es concreta, en funció de la zonificació establida i dels hàbitats i les espècies objecte de conservació, una relació d'activitats i actuacions que, clarament, són considerades incompatibles i, per tant, no subjectes al règim d'avaluació de repercussions del Decret 60/2012. Als efectes d'aquesta norma de gestió, la normativa d'aplicació directa queda agrupada de la manera següent:  
a) Normes per a la protecció d'hàbitats naturals d'interés comunitari d'especial prioritat.  
S'especifiquen les activitats considerades incompatibles en les àrees de la zona A.  
b) Normes per a la protecció d'altres hàbitats naturals d'interés comunitari.  
Per a les àrees incloses en la zona B, s'opta per no establir cap incompatibilitat específica a les actuacions, canvis d'ús i/o plans, programes i projectes que puguen desenvolupar-se en la dita zona, sense perjudici de l'aplicació de les limitacions establides en les diferents legislacions sectorials que concorren i del que estableix l'apartat corresponent de la norma de gestió respecte a l'avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000. Això suggereix que qualsevol activitat que afecte l'espai de zona B queda subjecta al règim d'avaluació de repercussions.  
Respecte d'això, cal indicar, que en la taula resum «Normes d'aplicació directa i concreció de l'obligació d'avaluar», arreplegada en l'apartat 5 de la norma de gestió, sí que apareixen clarament identificades en la zona B determinades activitats i actuacions incompatibles.  
  
c) Normes per a la protecció d'espècies de fauna i flora.  
S'especifiquen les activitats considerades incompatibles en les àrees zonificades com a A, B i C, així com en la zona de connectivitat ecològica (prevista en l'espai de les Gorges del Cabriol), fins que no estiguen relacionades directament amb mesures de gestió del lloc establides en la mateixa norma de gestió i/o siguen considerades com a tals per part de l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000.  
  
Pel que fa al règim d'avaluació de repercussions, la norma de gestió indica:  
a) Plans, programes i projectes que clarament queden inclosos en el camp d'aplicació material del Decret 60/2012, de 5 d'abril, d'avaluació de repercussions sobre els espais de la RN 2000 objecte d'aquesta norma de gestió.  
b) Plans, programes i projectes que clarament queden exclosos de l'obligació d'avaluar les seues repercussions sobre els ZEC i ZEPA d'aquesta norma de gestió.  
c) Resta de supòsits. Quedaran subjectes a avaluació detallada de les seues repercussions sobre els espais protegits de la RN 2000 objecte d'aquesta norma de gestió.  
  
Arrepleguem, a continuació, la taula resum amb les normes d'aplicació directa i concreció de l'obligació d'avaluar aportada per la norma de gestió massís del Caroig.  
B.3.3.5. Criteris orientadors i mesures de gestió activa  
- Criteris orientadors  
La norma de gestió conté una relació de criteris que tenen com a objectiu orientar els planificadors i gestors de les polítiques forestals, cinegètiques i de conservació sobre la millor manera de compatibilitzar l'ordenació i la gestió de determinades actuacions relacionades amb els dits àmbits amb les exigències derivades de la normativa de la Xarxa Natura 2000. En concret, s'estableixen els següents:  
- Criteris orientadors per a la planificació i la gestió forestal.  
- Criteris orientadors per a l'ordenació cinegètica.  
- Criteris orientadors per a la creació i el manteniment de punts d'aigua.  
- Criteris orientadors per a la construcció o modificació d'infraestructures.  
  
- Mesures de gestió activa.  
Les mesures de gestió activa constitueixen el conjunt d'actuacions necessàries que han d'executar-se amb la finalitat que els hàbitats i/o les espècies de les ZEC i les ZEPA, i en especial aquells que s'hagen proposat com a objectiu, mantinguen o aconseguisquen un estat de conservació favorable.  
En aquest sentit, la norma de gestió conté un conjunt de mesures, de diversa naturalesa, que poden englobar-se, de manera genèrica, en els apartats següents:  
a) Avaluació de comunitats:  
1. Estudi i seguiment dels hàbitats d'interés comunitari d'especial prioritat i d'altres hàbitats sensibles.  
2. Seguiment de l'estat de conservació de les espècies  
b) Millora, restauració i conservació:  
1. Prevenció d'incendis forestals.  
2. Seguiment i correcció de línies elèctriques perilloses per a l'avifauna.  
3. Maneig sostenible de masses forestals en la reserva valenciana de caça de la Mola de Cortes.  
4. Control d'abocadors il·legals i neteja de les cavitats subterrànies.  
  
5. Instal·lació i seguiment d'un tanca al voltant de la boca de les cavitats subterrani denominades Sima del Campillo i Sima del Alto de Don Pedro.  
6. Eliminació i control d'obstacles en la boca de les cavitats denominades Cueva Hermosa i Sima del Alto de Don Pedro.  
7. Pla de regulació de l'accés a les cavitats subterrànies.  
c) Informació dels valors naturals per a fomentar la conservació i el desenvolupament sostenible de l'entorn.  
Es considera l'actuació següent:  
1. Campanya d'informació i conscienciació ciutadana entre la població local.  
  
B.3.3.6. Programa d'actuacions.  
La norma de gestió presenta un programa d'actuació en què s'arreplega el conjunt de les mesures i/o actuacions de gestió directa, indicant-hi la seua prioritat d'execució en cada zona, la font de finançament, la seua estimació econòmica, la responsabilitat sectorial de l'actuació i la previsió econòmica d'anualitats.  
El programa d'actuacions té un pressupost estimat de 9.571.186 euros.  
Hi fem les observacions següents:  
1. En el programa d'actuacions que presente la norma de gestió (annex V) de la versió preliminar del projecte de decret (amb exposició pública de data 27.03.2015) es fa referència a la Conselleria d'Infraestructura, Territori i Medi Ambient (CITMA) com a responsable sectorial d'algunes de les actuacions i mesures que es proposen i valoren en el dit programa. Hem d'entendre que la dita referència, en el moment actual, correspon a la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (CAMCiD).  
2. Del pressupost total (9.571.186 euros) del dit programa, la mesura corresponent a prevenció d'incendis forestals, la responsabilitat de la qual correspon a la conselleria competent en matèria de prevenció d'incendis, arriba a 9.433.484 euros, és a dir, el 98,56 % del pressupost estimat total, amb la qual cosa l'import restant (137.702 euros) és responsabilitat de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
B.3.3.7. Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i les espècies.  
L'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i les espècies presents en les ZEC i ZEPA objecte de la norma de gestió es realitzarà periòdicament, coincidint en el temps amb la realització dels informes d'aplicació previstos en l'article 17 de la Directiva d'Hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i en l'article 12 de la Directiva d'Aus Silvestres (Directiva 2009/147/CE).  
Es proposen dos sistemes d'indicadors: indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió i indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i els hàbitats.  
  
- Indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i els hàbitats.  
- Indicadors de seguiment de l'estat de conservació de les espècies i els hàbitats.  
Són els mateixos indicadors (paràmetres) que s'utilitzen per a establir l'estat de conservació, que serveixen en aquest cas per a valorar si l'evolució dels elements de gestió és positiva o negativa respecte d'aquest «estat de conservació favorable» a mantenir o aconseguir.  
- Indicadors per a quantificar el progrés de la norma de gestió en relació amb el seguiment.  
S'estableixen dos indicadors:  
- 1. Grau de seguiment: percentatge (%) d'espècies i hàbitats per als quals s'ha avaluat l'estat de conservació als sis anys.  
- 2. Grau d'avanç en objectius de conservació: percentatge (%) d'espècies i hàbitats que:  
a) Mantenen l'estat de conservació.  
b) Milloren l'estat de conservació.  
c) Empitjoren l'estat de conservació.  
  
A aquest efecte, el llindar per a quantificar un canvi en l'estat de conservació es defineix com el pas d'una categoria a una altra, de manera que, en la figura següent, qualsevol canvi de categoria de dreta a esquerra és una millora i un empitjorament en el sentit contrari:  
  
  
Favorable Desfavorable-inadequat Desfavorable-roín  
 Empitjora l'estat de conservació  
 Millora l'estat de conservació  
  
  
El canvi de la categoria desconegut a qualsevol altra categoria no es considera com una millora o empitjorament de l'estat de conservació, encara que sí un avanç en el grau de coneixement de l'espècie o l'hàbitat. De la mateixa manera, el pas d'un estat de conservació conegut a la categoria desconegut, implica només un retrocés en el grau de coneixement.  
  
B.3.4. Infraestructura Verda  
D'acord amb el que s'assenyala en la directriu 38 de l'ETCV, s'hi defineixen els espais que integren la Infraestructura Verda, així com els elements que garanteixen la connectivitat territorial i funcional entre ells.  
De conformitat amb aquesta directriu 38 de l'ETCV, els espais que constitueixen la Xarxa Natura 2000 a la Comunitat Valenciana, declarats d'acord amb la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i Biodiversitat, constitueixen espais que integren la Infraestructura Verda.  
  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1. Antecedents.  
Tenint en consideració la tramitació sectorial i ambiental duta a terme, fins a aquest moment, en relació amb la norma de gestió del massís del Caroig, descrita en l'apartat A) Anàlisi del procés d'avaluació del present document, i atés que tal com indica l'informe d'al·legacions corresponent a la 2a exposició pública:  
- Determinades al·legacions realitzades durant la 1a exposició pública han sigut incorporades a la documentació tècnica exposada en data 27 de març de 2015 (2a exposició pública).  
- S'unifica en aquest informe d'al·legacions (2a exposició pública) tant els informes i al·legacions rebuts en la 1a exposició pública com els rebuts durant la 2a exposició pública, amb indicació de la contestació motivada per part de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental.  
És per això que l'avaluació del resultat de les consultes es fa basant-se en els documents i informes que són objecte del mencionat informe d'al·legacions (2a exposició pública de data 27.02.2015).  
  
C.2. Fase de posada a disposició del públic i consulta a administracions en la 1a exposició pública (5.07.2013).  
La 1a informació pública es fa per mitjà d'anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 7061, de 5 de juliol de 2013, i en aquesta queden exposats els documents de la versió preliminar del projecte de decret i el pla de participació.  
Durant la 1a exposició pública (DOCV 5 juliol 2013) es van rebre un total de 43 contestacions i/o al·legacions com a resultat de les consultes fetes pel promotor (Direcció General del Medi Natural), del pla de participació pública i de l'anunci d'informació pública en el DOCV.  
  
D'aquestes, 13 corresponen a informes rebuts de distintes administracions consultades, 13 a al·legacions d'ajuntaments, 11 al·legacions d'associacions, 1 d'empresa privada i 5 de particulars.  
Tots els informes i les al·legacions rebudes en aquesta fase que realitzaven observacions o consideracions als documents exposats al públic van ser degudament contestades de manera motivada per la Direcció General del Medi Natural.  
Resumim, en la taula següent, la relació de consultes realitzades i escrits de contestació rebuts:  
  
C.3. Fase de posada a disposició del públic i consulta a administracions en la 2a exposició pública (27.03.2015).  
Per complir la tramitació ambiental arreplegada en el document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic de la norma de gestió del massís del Caroig, emés en data 14 de març de 2013, cal realitzar l'exposició pública de l'estudi ambiental i territorial estratègic i de la versió preliminar de les normes de gestió.  
   
La 2a informació pública es fa mitjançant un anunci en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 7494, de 27 de març de 2015, i en aquesta queden exposats els documents de la versió preliminar del projecte de decret, que inclou la norma de gestió, l'estudi ambiental i territorial estratègic, la memòria tècnica i el pla de participació.  
Durant la 2a exposició pública (DOCV 27 març 2015) es van rebre un total de 21 contestacions i/o al·legacions com a resultat de les consultes realitzades pel promotor (Direcció del Medi Natural), del pla de participació pública i de l'anunci d'informació pública en el DOCV.  
  
D'aquestes, 6 corresponen a informes rebuts de distints organismes de l'Administració autonòmica consultats; 4 a al·legacions d'ajuntaments, 8 al·legacions d'associacions, i 3 de particulars. Cal indicar que, en data 2 de febrer de 2016, la Conselleria d'Hisenda i Model Econòmica remet al sotssecretari de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, un informe favorable a la proposta de projecte de decret i documentació que l'acompanya, en relació amb la norma de gestió del massís del Caroig.  
Tots els informes i les al·legacions rebudes després de la segona exposició al públic i consultes que realitzaven observacions o consideracions als documents exposats van ser degudament contestades de manera motivada per la Direcció General del Medi Natural.  
Resumim, en la taula següent, la relació de consultes realitzades i els escrits de contestació rebuts:  
  
C.4. Modificacions introduïdes en els documents de la norma de gestió com a conseqüència de la informació pública i consultes  
Com a resultat del procés d'informació pública i consultes s'introdueixen diverses modificacions als documents exposats que s'incorporen tant a la memòria tècnica com en la norma de gestió (annex V del projecte de decret). Entre les principals modificacions introduïdes, destaquen:  
1. Es corregeixen diversos errors tipogràfics i toponímics detectats. Se substitueix la denominació de la zona 0 per la de zona D.  
2. S'incorpora una àrea de connectivitat ecològica coincident amb el llit del riu Cabriol i el seu domini públic hidràulic a fi de connectar l'àmbit de la norma de gestió amb l'espai denominat Gorges del Cabriol. Per a la dita zona, s'indica l'aplicació del règim general d'avaluació de repercussions previst en el Decret 60/2012, de 5 d'abril.  
  
3. En la memòria tècnica s'incorpora l'apartat 4. Identificació de pressions, impactes i amenaces, en què:  
a) S'actualitza la cartografia de zones afectades per incendis forestals, així com diverses referències relatives a les normes de seguretat en prevenció d'incendis (Decret 7/2004, de 23 de gener) i als plans de prevenció d'incendis.  
b) S'afigen consideracions concretes sobre les activitats actualment existents en l'àmbit de la norma i, en particular, dels efectes dels parcs eòlics.  
4. Es modifica el títol dels apartats denominats directrius de gestió activa que passa a denominar-se criteris orientadors. S'incorporen als dits apartats diversos comentaris i matisacions a partir d'allò que s'ha indicat en les al·legacions que fan referència a aquests.  
5. S'especifiquen alguns aspectes concrets respecte al programa d'actuacions:  
a) En particular, s'aclareix que l'import assignat a la mesura de gestió relativa a correcció i seguiment de línies elèctriques es refereix tan sols als treballs d'identificació de línies i punts perillosos, perquè els costos de correcció corresponen, segons els casos, a l'administració estatal o als titulars.  
b) Respecte a la prevenció d'incendis, s'aclareix, en el document exposat al públic, que l'import establit en el programa d'actuació correspon a l'anualització de la conselleria competent en incendis forestals (indiquen que actualment és la Conselleria de Governació i Justícia) que és la que té previstes una sèrie d'actuacions (dotades tant de mitjans materials com personals) destinades a la prevenció i al foment de la capacitat d'extinció. Deixa, per tant, en mans de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient (CITMA), que actualment es denomina Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, i que ha d'entendre's com a Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (CAMCD), realitzar propostes a la conselleria competent en matèria d'extinció d'incendis per a la priorització d'actuacions que hagen de desenvolupar en l'àmbit de la norma de gestió, entre altres, les mesures relatives a millorar la capacitat de vigilància dissuasiva sobre els espais, i incrementar, en la mesura que siga possible, els mitjans destinats a aquesta finalitat.  
  
6. Es modifica puntualment la zonificació proposada en diverses àrees de l'àmbit de la norma. En especial, s'adequa l'àmbit de la zona D en diversos sectors dels termes municipals de Bicorp, Cofrentes, Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrents i Vallada. Igualment, s'amplia la zona C per a incloure-hi la zona denominada Canal de Jarafuel, inicialment inclosa en la zona D.  
7. Es modifica l'apartat corresponent a la normativa d'aplicació directa, reestructurant-ne el contingut. A partir dels suggeriments i les al·legacions presentades, s'han introduït modificacions específiques respecte als aspectes següents:  
a) S'aclareix que la referència a «explotació o aprofitament extractiu» es refereix als miners.  
Respecte d'això, cal indicar que en la proposta de la norma de gestió (annex V) del projecte de decret, en relació amb la normativa d'aplicació directa i règim d'avaluació de repercussions, en concret, en l'apartat 5.1.3. Normes per a la protecció d'espècies de fauna i flora, només s'indica que en les àrees zonificades com a A, B i C, així com en la zona de connectivitat ecològica de les Gorges del Cabriol, es consideren incompatibles, entre altres, l'actuació següent:  
  
«3. Igualment, en els llits en què hi ha constància de la presència de les espècies indicades es consideren incompatibles els aprofitaments extractius miners de qualsevol classe».  
Això mateix es transcriu en l'apartat 6.1.3. Normes per a la protecció d'espècies de fauna i flora de la memòria tècnica exposada al públic.  
  
Com veiem, només es refereix als aprofitaments extractius miners quan afecten llits amb presència de les espècies (entenem que de flora i/o fauna) la conservació de les quals constitueix l'objectiu de la norma de gestió.  
2. S'incorporen a l'apartat 5.2.1. Obligació general d'avaluar, de la proposta de norma de gestió, com específicament subjectes a avaluació de repercussions, les actuacions següents:  
a) Els nous aprofitaments d'aigües superficials que impliquen la canalització i desviació d'aigües, quan afecten àrees amb presència constatada de Coenagrium mercuriale, Oxygastra curtisii, Gomphus graslinii, Austropotamobius pallipes o Pleurodeles walti.  
b) Les activitats d'ús públic del medi en grups organitzats superiors a 30 persones, incloent-hi competicions esportives o altres esdeveniments esportius, lúdics o culturals.  
c) La construcció de línies elèctriques quan no estiguen sotmeses a declaració o estimació d'impacte ambiental.  
d) Els plans de manteniment anual de línies elèctriques previstos en l'article 14 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal, de la Comunitat Valenciana.  
e) Els aprofitaments forestals i els treballs de conservació i millora de masses forestals, quan no s'executen per a desenvolupar instruments tècnics de gestió forestal aprovats per la Generalitat Valenciana i que compten amb avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l'òrgan competent.  
3. S'exclouen del mencionat règim d'avaluació de repercussions, les actuacions següents:  
a) Les actuacions ordinàries de conservació de llits, com la retirada d'elements obstructius, així com l'eliminació d'espècies al·lòctones i les obres d'emergència, quan siguen desenvolupades o expressament autoritzades per l'òrgan de conca.  
b) Totes aquelles actuacions de conservació, rehabilitació, millora o manteniment de les instal·lacions i infraestructures ja existents en l'àmbit de la present norma, fins que no comporten un increment de la superfície o el volum ni se n'altere el traçat o les característiques. Entre aquestes, s'inclou el manteniment o la reparació de camins i pistes rurals i forestals quan no implique ampliació o canvi de traçat.  
  
c) Les activitats i els aprofitaments forestals de qualsevol naturalesa quan es duguen a terme a l'empara d'un instrument tècnic de gestió forestal aprovat per la Generalitat Valencià i que compte amb avaluació de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000 emesa per l'òrgan competent.  
d) La pràctica de l'agricultura (incloent-hi les actuacions habituals relacionades amb aquesta, com ara canvi de cultiu, anivellació i agrupació de parcel·les, mecanització, etc.) en aquells àmbits en què es produïra la dita pràctica a l'entrada en vigor de les presents normes. No es considerarà pràctica agrícola habitual la utilització de llots de depuradora i purins quan afecte l'hàbitat 7220\* Brolladors petrificants amb formació de tuf o utilitzats en àrees compreses en perímetres de protecció d'abastiment a poblacions, així com en aquelles àrees considerades sensibles per a la protecció d'hàbitats aquàtics, les quals hauran de definir-se en desplegament d'aquesta norma.  
  
e) La ramaderia extensiva, excepte en aquelles àrees que de manera explícita s'indiquen per a desenvolupar aquestes normes a fi d'evitar afeccions significatives sobre hàbitats o espècies considerades com especialment sensibles.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació de la norma de gestió.  
La norma de gestió es desenvolupa de conformitat amb la legislació comunitària, estatal i autonòmica d'aplicació, anteriorment referida, i permet integrar les consideracions ambientals, en concret, a través de les mesures de conservació i de les mesures necessàries per a prevenir el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i les espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 del seu àmbit territorial, promovent un desenvolupament sostenible, harmonitzant, a més, les seues previsions i determinacions amb els usos preexistents en el dit territori; tot això, amb l'objectiu de fer front a la pèrdua de biodiversitat.  
Les normes d'aplicació directa que s'estableixen en aquesta norma de gestió del massís del Caroig no modificaran de manera significativa les regulacions establides en altres instruments de planificació ambiental presents en aquest àmbit. D'altra banda, la norma de gestió respecta la planificació urbanística pel que fa als sòls urbans i urbanitzables classificats en el seu àmbit, fet que queda patent en incloure les dites àrees en la denominada zona D.  
En relació amb els possibles efectes sobre la planificació territorial i sobre la planificació sectorial implicada, cal recordar que la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals de la Comunitat Valenciana (art. 47 quater) indica que les normes de gestió «són vinculants tant per a les administracions públiques com per als particulars, i prevaldran sobre el planejament territorial i urbanístic i sobre qualsevol altre instrument sectorial d'ordenació o gestió de recursos naturals».  
  
Tenint en consideració això anterior, cal indicar que tots els espais sobre els quals s'aplica aquesta norma de gestió s'ubiquen en sòl no urbanitzable sobre el qual, a més, com indicàvem i així arreplega la documentació tècnica que acompanya la norma de gestió, hi ha altres planificacions sectorials i ambientals que la norma de gestió arreplega i considera.  
En relació amb els possibles efectes previsibles sobre elements estratègics del territori, cal tindre en compte que la Xarxa Natura 2000 i els distints espais que la conformen, ja són, en si mateixos, un element estratègic del territori, fonamental de la Infraestructura Verda prevista en el Decret 1/2001, de 13 de gener, del Consell, pel qual s'aprova l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV, directrius 37, 38 i 39) i que també arreplega el títol I de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Per això, la norma de gestió tindrà efectes positius sobre els elements estratègics del territori, contribuint a complir l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
  
Respecte als efectes ambientals previsibles de la norma de gestió sobre la biodiversitat, la fauna i la flora són positius ja que es tracta d'un instrument d'ordenació orientat a la conservació dels hàbitats i les espècies que han determinat la seua inclusió en els espais de la Xarxa Natura 2000 i a l'establiment de les mesures necessàries per a prevenir el deteriorament i les alteracions dels dits hàbitats i espècies a fi de mantenir-los o portar-los a un estat de conservació favorable.  
En relació amb els altres espais protegits afectats per la norma de gestió, cal destacar que dins de l'àmbit estudiat està inclosa la zona humida catalogada de l'embassament d'Embarcaderos, la delimitació i conca d'afecció de la qual es concreten en els plans a escala 1/2010.000 de les fitxes individualitzades per a cada una de les zones del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. Aquesta zona humida ha sigut convenientment arreplegada per la norma de gestió i en relació amb el dit embassament d'Embarcaderos s'estableix una norma concreta per a la protecció de l'arpella de marjal (Circus aeroginosus), que proposa una actuació coordinada amb l'administració hidràulica i el gest de l'embassament.  
De la mateixa manera, es consideren positius els efectes sobre el paisatge que tindrà l'aplicació de la norma de gestió, ja que sent els espais de la Xarxa Natura 2000 recursos paisatgístics, de conformitat amb la legislació protectora del paisatge, la mateixa norma de gestió pot ser considerada com un instrument que contribuirà a fixar els objectius de qualitat paisatgística per als dits espais.  
La consideració de les normes d'aplicació directa, així com dels criteris orientadors, que s'estableixen en la norma de gestió tindran efectes positius en relació amb els factors climàtics i, en especial, sobre el problema del canvi climàtic, atés que augmentaran la capacitat de resiliència del territori, és a dir, la seua capacitat d'adaptació a aquest problema.  
  
De la mateixa manera, també poden considerar-se com a positius, en general, els efectes sobre la terra, l'aigua i l'aire, atés que la norma de gestió en promou un ús racional dirigit a la seua millora i conservació en bon estat, en l'àmbit dels espais de la Xarxa Natura 2000.  
  
Es consideren positius els efectes sobre la població, en la mesura que contribuiran a garantir la seguretat jurídica a l'hora de desenvolupar les seues actuacions en el marc de la Xarxa Natura 2000 i possibilitaran l'arribada de recursos financers en el marc de les polítiques comunitàries, estatals i autonòmiques de caràcter agrari i regional.  
En aquest sentit, es considera adequada la proposta de normes d'aplicació directa d'aquesta norma de gestió, atés que pretén posar èmfasi en aquelles actuacions que poden tenir major incidència sobre els hàbitats i les espècies de flora i/o fauna d'interés comunitari presents en aquests espais de la Xarxa Natura 2000 i, en especial, sobre la zonificació A. S'observa un esforç important per mantenir aquelles actuacions i activitats realitzades tradicionalment (relacionades fonamentalment amb l'agricultura, la ramaderia, la gestió forestal, els serveis selvícoles i les activitats cinegètiques) que en les condicions que estableix la norma de gestió contribueixen o col·laboren a l'objectiu de prevenir el deteriorament i les alteracions dels hàbitats i les espècies dels espais de la Xarxa Natura 2000 en aquest àmbit territorial, a fi de mantenir-los o portar-los a un estat de conservació favorable. Cal indicar que la norma de gestió es mostra respectuosa, amb aquelles activitats de manteniment i conservació de les infraestructures existents. Pot considerar-se, per tant, que són poques les restriccions que estableix aquesta norma de gestió derivant cap al règim d'avaluació de repercussions l'esforç d'anàlisi i consideració de la gran majoria de les activitats i actuacions que es pretenguen implantar en l'àmbit de la norma.  
  
Per tot l'anterior, es considera que la proposta de norma de gestió del massís del Caroig és adequada per a assolir els objectius de conservació que persegueix per als espais de la Xarxa Natura 2000 inclosos en el seu àmbit territorial i la tramitació duta a terme s'ajusta als requeriments de l'avaluació ambiental estratègica.  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació de la norma de gestió  
En l'apartat 8. Règim d'avaluació dels resultats de les mesures de conservació sobre els hàbitats i les espècies de la norma de gestió del massís del Caroig (annex V del projecte de decret) es proposen dos sistemes d'indicadors per al seguiment: d'una banda, els indicadors per al seguiment de l'estat d'aplicació de la norma de gestió i, d'altra banda, els indicadors per al seguiment de l'estat de conservació de les espècies i hàbitats.  
L'avaluació dels resultats de les mesures de conservació (normativa i criteris i mesures de gestió activa) sobre els hàbitats i espècies presents en les ZEC i ZEPA objecte de la present norma de gestió es farà periòdicament, coincidint en el temps amb la realització dels informes d'aplicació previstos en l'article 17 de la Directiva d'Hàbitats (Directiva 92/43/CEE) i en l'article 12 de la Directiva d'Aus Silvestres (Directiva 2009/147/CE).  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que disposa l'article 12 de la LEAE, d'acord amb els fonaments que s'han exposat, es proposa donar la conformitat a la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica de la norma de gestió del massís del Caroig presentada per la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, la qual haurà d'anar acompanyada del present document, així com incorporar a la norma de gestió, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
1. Incorporar en la redacció definitiva de la norma de gestió els aclariments següents:  
1.a) Distingir entre administració competent en matèria d'extinció d'incendis i administració competent en matèria de prevenció d'incendis i, si és el cas, com afecta aquesta circumstància en el programa d'actuacions.  
1.b) Actualitzar la denominació de la conselleria competent en matèria de medi ambient o referir-s'hi de manera genèrica.  
1.c) Especificar el termini de vigència del programa d'actuacions.  
2. Aclarir que en la zona B sí que es consideren algunes activitats i actuacions com clarament incompatibles i, per tant, exemptes del seu sotmetiment al règim d'avaluació de repercussions.  
3. Justificar perquè en la zona C no s'inclouen com no autoritzables (excloses d'avaluació de repercussions per incompatibilitat amb la conservació) aquelles actuacions que «resulten incompatibles amb la classificació i qualificació urbanística dels sòls inclosos en les categories de zonificació indicades en la norma de gestió».  
4. Aclarir la redacció feta a l'indicador de la mesura de gestió activa núm. 4 («4. Maneig sostenible de masses forestals en la reserva valenciana de caça de la Mola de Cortes») que entenem ha de ser la següent: nombre de plans d'ordenació forestal que incorporen en els criteris d'ordenació forestal els de la Xarxa Natura 2000 d'aquesta norma de gestió.  
  
5. Proposar per a la mesura de gestió activa núm. 10 («10. Campanya d'informació i conscienciació ciutadana entre la població local») indicadors de resultat, com pot ser:  
5.a) % de la població que coneix la norma de gestió.  
5.b) % de participació en les activitats divulgatives.  
  
La declaració ambiental i territorial estratègica conté les determinacions finals de caràcter ambiental que han d'incorporar-se a la norma de gestió del massís del Caroig, sense perjudici de qualssevol altres que s'establisquen en els informes i/o les autoritzacions que se li apliquen. La declaració ambiental i territorial estratègica és preceptiva i determinant i ha de ser tinguda en compte immediatament abans de l'aprovació definitiva. La declaració ambiental i territorial estratègica ha de figurar com a document integrant de la documentació definitiva de la dita norma de gestió.  
Respecte als plans i programes que puguen implementar-se en l'àmbit de la norma de gestió, no s'eximeix del seu sotmetiment el tràmit d'avaluació ambiental si així està previst en la normativa en matèria d'avaluació ambiental d'aplicació. De la mateixa manera, aquells projectes, actuacions i activitats que es pretenguen desenvolupar en aquest àmbit, que encara respectant les condicions establides en aquesta norma de gestió, no s'eximeixen, tampoc, del seu sotmetiment al tràmit d'avaluació ambiental si així està previst en la normativa en matèria d'avaluació ambiental d'aplicació.  
De conformitat amb l'article 56 de la LOTUP (Llei 5/2014, de 25 de juliol), una vegada aprovada definitivament la norma de gestió avaluada, l'òrgan promotor posarà a disposició de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental, com a òrgan ambiental, i de les altres administracions públiques afectades i del públic la documentació següent:  
  
a) Còpia de la norma de gestió aprovada.  
b) Una declaració expressiva que resumisca els aspectes següents:  
1) De quina manera s'han integrat en la dita norma de gestió els aspectes ambientals i territorials.  
2) Com s'han pres en consideració l'estudi ambiental i territorial estratègic, la declaració ambiental i territorial estratègica i el resultat de les consultes, discrepàncies i al·legacions.  
c) Un resum no tècnic sobre la documentació continguda en els punts a) i b).  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana i es posarà a disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o aprovació de la norma de gestió en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l??article 10.3 del Decret 135/2011, de 30 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament dels òrgans territorials, d'avaluació ambiental i urbanístics de la Generalitat.  
  
A la vista de tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica de la norma de gestió del massís del Caroig dels espais Xarxa Natura 2000, i caldrà incorporar al programa les determinacions finals assenyalades.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i tinga els efectes oportuns.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 27.5 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú (LRJAP-PAC).  
  
València, 28 d'abril de 2016.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 16 de setembre de 2016.- El director general d??Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7910, del 04-11-2016 (2016/8086)

RESOLUCIÓN de 16 de septiembre de 2016, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente número 057/12-EAE.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7910

Fecha DOGV
:   04-11-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/8086

CVE


Fecha del documento
:   16-09-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Corrección de errores

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 16 de septiembre de 2016, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente número 057/12-EAE. [2016/8086]  
De conformidad con el artículo 54.8 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración ambiental y territorial estratégica, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica correspondiente al expediente 057/12-EAE.  
  
«Declaración Ambiental y Territorial Estratégica  
Trámite: Evaluación Ambiental y Territorial Estratégica.  
Promotor: Dirección General del Medio Natural y de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat Valenciana.  
Título: Normas de Gestión de los Espacios de la Red Natura 2000: LIC - Zonas de Especial Conservación (ZEC): ES5233011 Sierras de Martés y El Ave, ES5233040 Muela de Cortes y El Caroche, ES5233012 Valle de Ayora y Sierra del Boquerón y ES5233045 Serra d'Enguera; Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPA): ES0000212 Sierras de Martés-Muela de Cortes; Zonas de Especial Conservación (ZEC) y Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPA): ES5233044 Sierra de Malacara.  
Municipios: Alborache, Anna, Ayora, Bicorp, Bolbaite, Buñol, Catadau, Chella, Cofrentes, Cortes de Pallás, Dos Aguas, Enguera, Guadassuar, Jalance, Jarafuel, La Font de la Figuera, Llombai, Macastre, Millares, Moixent/Mogente, Montroy, Navarrés, Quesa, Real de Montroi, Requena, Siete Aguas, Teresa de Cofrentes, Tous, Turís, Vallada, Yátova y Zarra.  
Núm. expediente: 57/2012-EAE.  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 28 de abril de 2016, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica de la norma de gestión macizo del Caroig de los espacios Red Natura 2000, en los siguientes términos:  
El objeto de la declaración ambiental y territorial estratégica es valorar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de la norma de gestión macizo de Caroig sujeta a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme a la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación de la Norma de Gestión, estableciendo, en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en la misma previamente a su aprobación.  
Documentación recibida de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental  
El 24 de febrero de 2016 se recibió de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la versión preliminar del Proyecto de Decreto.../... del Consell por el que se declaran como zonas especiales de conservación (ZEC) los lugares de importancia comunitaria (LIC) Sierras de Martés y el Ave, Muela de Cortes y el Caroche, Valle de Ayora y Sierra del Boquerón, Serra d'Enguera, y Sierra de Malacara, se modifica el ámbito territorial de la zona de especial protección para las aves (ZEPA) denominada Sierras de Martés-Muela de Cortes, y se aprueba la Norma de Gestión de tales ZEC y ZEPA, así como de la ZEPA Sierra de Malacara.  
La versión preliminar del Proyecto de Decreto incluye en su Anexo V la Norma de Gestión de los espacios protegidos de la Red Natura 2000 ZEC ES5233011 Sierras de Martés y El Ave, ZEC ES5233040 Muela de Cortes y El Caroche, ZEC ES5233012 Valle de Ayora y Sierra del Boquerón, ZEC ES5233045 Serra d'Enguera, ZEC-ZEPA ES5233044 Sierra de Malacara y ZEPA ES0000212 Sierras de Martés-Muela de Cortes (Norma de Gestión «Macizo del Caroig»). Esta Norma de Gestión, en su versión de exposición al público (2.ª exposición de fecha 27.02.2015), con un ámbito territorial de 189.920,68 hectáreas, es la que se somete a Evaluación Ambiental y Territorial Estratégica.  
La documentación que acompaña a la versión preliminar del Proyecto de Decreto, en su versión de exposición al público (2.ª exposición de fecha 27.02.2015), pasa a formar parte del expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica que queda configurado con los siguientes contenidos:  
Expediente de evaluación ambiental y territorial: En formato papel y digital (CD)  
1. Estudio ambiental y territorial estratégico (documento para exposición pública - febrero 2015)  
2. Memoria técnica de la norma de gestión macizo del Caroig (versión febrero 2015)  
3. Versión preliminar del proyecto de Decreto del Consell (versión febrero 2015)  
4. Propuesta de norma de gestión de los espacios RN 2000 «Macizo del Caroig». (Se adjunta como anexo V de la versión preliminar del Proyecto de Decreto del Consell).  
5. Primera información pública (05.07.2013):  
- Anuncio de la Información Pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), número 7061 de 5 de julio de 2013, de la versión preliminar y el Plan de Participación Pública del Proyecto de Decreto y su Memoria Técnica.  
- Certificado del resultado de la Exposición Pública, de fecha 15 de octubre de 2013.  
- Informe de alegaciones  
- Copia de las consultas realizadas  
- Copia de los informes y alegaciones recibidos  
6. Segunda información pública (27.03.2015):  
- Anuncio de la Información Pública en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), número 7494 de 27 de marzo de 2015, de la versión preliminar del Proyecto de Decreto (versión febrero 2015), su Plan de Participación Pública, Memoria Técnica (versión febrero 2015) y Estudio Ambiental y Territorial Estratégico (documento para exposición pública febrero 2015).  
- Certificado del resultado de la Exposición Pública, de fecha 23 de febrero de 2016.  
- Informe de alegaciones  
- Copia de las consultas realizadas  
- Copia de los informes y alegaciones recibidos  
A) Análisis del proceso de evaluación  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
Debe tenerse en consideración, en relación con la tramitación ambiental efectuada hasta esta fase, lo siguiente:  
1. El Documento Inicial Estratégico de la norma de gestión macizo del Caroig, presentado ante el órgano ambiental, en fecha 6 de agosto de 2012, fue sometido a evaluación ambiental de acuerdo con la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de determinados planes y programas en el medio ambiente.  
2. La Comisión de Evaluación Ambiental, vista la propuesta de informe de evaluación previa de efectos significativos en el medio ambiente de la norma de gestión macizo del Caroig, en sesión celebrada el 14 de marzo de 2013, acuerda no someter a evaluación ambiental estratégica la Norma de Gestión de los espacios de la Red Natura 2000 «Macizo del Caroig» por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente.  
3. A partir del anterior pronunciamiento del órgano ambiental, la Dirección General del Medio Natural (ahora Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental) procedió a confeccionar la Norma de Gestión, la cual fue sometida a los trámites procedimentales previstos en la normativa sectorial de aplicación, entre ellos la exposición pública, a la que nos referimos como primera exposición pública, que se sustanció mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), número 7061 de 5 de julio de 2013, de la versión preliminar y el Plan de Participación Pública del Proyecto de Decreto y su Memoria Técnica.  
4. La Abogacía General de la Generalitat cuestionó el mencionado Acuerdo de la Comisión de Evaluación Ambiental de 14 de marzo de 2013, lo que motivó un nuevo acuerdo de la Comisión de Evaluación Ambiental, de fecha 12 de septiembre de 2014, por el que se somete a evaluación ambiental estratégica por el procedimiento ordinario la norma de gestión macizo del Caroig.  
5. Con fecha 28 de octubre de 2014, la Comisión de Evaluación Ambiental acuerda emitir el Documento de Alcance de la norma de gestión macizo de Caroig, dejando sin efecto el anterior acuerdo de fecha 14 de marzo de 2013.  
6. Teniendo en consideración el Documento de Alcance del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico de esta Norma de Gestión, se confecciona por la Dirección General del Medio Natural (ahora Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental) la documentación técnica de la norma de gestión macizo del Caroig que fue sometida a exposición pública, a la que nos referimos como segunda exposición pública, mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV), número 7494 de 27 de marzo de 2015, de la versión preliminar del Proyecto de Decreto (versión febrero 2015), su Plan de Participación Pública, Memoria Técnica (versión febrero 2015) y Estudio Ambiental y Territorial Estratégico (documento para exposición pública febrero 2015).  
Tanto en la primera como en la segunda exposición pública, la Dirección General del Medio Natural (ahora Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental), como órgano promotor, remite oficios individualizados a las administraciones públicas, ayuntamientos afectadas y asociaciones afectadas.  
Por tanto, se somete a evaluación ambiental estratégica la Norma de Gestión (versión febrero 2015), junto con los documentos que la acompañan: Proyecto de Decreto, Memoria Técnica y Estudio Ambiental y Territorial Estratégicos (todos ellos de la versión febrero 2015) que fueron sometidos a exposición pública (2.ª exposición pública) mediante anuncio en el DOCV de fecha 27 de marzo de 2015, alcanzando su ámbito territorial una superficie de 189.920,68 hectáreas.  
La diferencia entre los documentos que son objeto de esta evaluación ambiental estratégica, con exposición pública de fecha 27 marzo 2015 (2.ª exposición pública), y los que se han presentado, en fecha 24 de febrero de 2016 en formato papel y digital, en este Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica, radica en que los primeros documentos no incluyen la ampliación del ámbito territorial de la ZEPA denominada «Sierra de Martés-Muela de Cortes» (ES0000212) que dictó la sentencia del Tribunal Supremo de fecha 10 de octubre de 2014, ratificando la sentencia de 23 de julio de 2012, del Tribunal superior de Justicia de la Comunitat Valenciana, relativa a la necesidad de incorporar a la mencionada ZEPA «las superficies integradas en el IBA 161 (Sierra de Enguera - La Canal de Navarrés), incluida en el TM de Vallada al norte de la carretera N-430, y en el TM de Enguera limítrofe con el anterior». Sin embargo en el anuncio del DOCV número 7494 de fecha 27 de marzo de 2015 (2.ª exposición pública) se indica que se modifica el ámbito territorial de la zona de especial protección para las aves (ZEPA) denominada Sierra de Martés-Muela de Cortes, aspecto que también queda recogido en el texto de los distintos documentos técnicos de la norma de gestión macizo del Caroig sometidos a información pública (2.ª exposición pública) pero que, sin embargo, no queda reflejado en la cartografía expuesta al publico.  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico  
B.1. Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP  
El Estudio Ambiental y Territorial Estratégico (EATE (versión febrero 2015)), puesto a disposición del público durante la 2.ª Exposición Pública (27.03.2015), presenta, atendiendo a su índice, un contenido que se ajusta a la información mínima requerida en el Anexo VII de la LOTUP.  
Del EATE aportado, cabe realizar las siguientes consideraciones:  
a) En el apartado del EATE relativo al esbozo del contenido de la Norma de Gestión, realizamos las siguientes consideraciones:  
- Cuando se hace referencia a la zonificación establecida en la Norma de Gestión, se observan las siguientes diferencias con respecto al Documento Inicial Estratégico (DIE) que sirvió de base para la emisión del Documento de Alcance del EATE:  
- En concreto, se aprecia que en la Zona A se excluyen aquellas áreas con presencia del hábitat prioritario 6220\* (Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea) que pasan a incluirse en la Zona B por su amplia representatividad. En el DIE se indicaba que la Zona A correspondía a todas aquellas áreas con presencia de hábitats prioritarios.  
- Se observa, también, que se concreta en el EATE (versión febrero 2015) la Zona D que, en el DIE no quedaba muy precisa, incluyendo en dicha zonificación las áreas urbanizadas y suelos agrícolas, en general.  
- Se incluye como Zona de Conectividad Ecológica (ZCE) el curso del río Cabriel y sus riberas (incluyendo su dominio público hidráulico y la zona de servidumbre) en el tramo comprendido entre el ámbito de esta norma y el espacio denominado «Hoces del Cabriel» (LIC/ZEC/ZEPA). En el DIE no se consideraba ninguna ZCE.  
- Se concretan las normas de aplicación directa distinguiendo entre:  
- Actuaciones que no requerirán Evaluación de Repercusiones sobre Red Natura 2000 por los siguientes motivos:  
- Por considerarse actuaciones incompatibles, por tanto, no autorizables, con la conservación de los hábitats y especies  
- Por considerarse actuaciones que no tiene afección previsible sobre los hábitats y especies.  
- Actuaciones que requerirán Evaluación de Repercusiones sobre Red Natura 2000.  
- Se establecen medidas de gestión activa que se concretan en un programa de actuaciones que alcanza un importe de 9.571.186 ?.  
- En el apartado del EATE en el que se relacionan aquellos otros planes y programas territoriales con incidencia en el ámbito territorial de la Norma de Gestión, advertimos:  
- Algunas de las fechas de aprobación de dichos planes y programas no se encuentran actualizadas, así también, se hace referencia a planes derogados, como el Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial de corredores de Infraestructuras de la Comunitat Valenciana.  
- En la tabla en la que se identifican aquellos otros instrumentos de planificación y ordenación con incidencia directa en materia biodiversidad, con los que pueden solaparse las Normas de Gestión, observamos que falta incluir:  
- El Paraje Natural Municipal de «Barrancs Carrasca-Gatillo» en término municipal de Enguera, declarado mediante Decreto 129/2012, de 3 de agosto, del Consell.  
La Reserva Valenciana de Caza (RVC) Muela de Cortes. Declarada reserva nacional de caza por Ley 2/1973, de 17 de marzo, de creación de trece reservas nacionales de caza.  
b) La definición de la zonificación establecida en el EATE (versión febrero 2015) difiere de la recogida en los documentos de la Norma de Gestión (Anexo V) del Proyecto de Decreto (versión febrero 2015) y de la Memoria Técnica (versión febrero 2015), que fueron puestos a disposición del público en la misma exposición pública (27 marzo 2015). En concreto, se indica:  
- Zona A: Áreas de las ZECs en las que conste la presencia de hábitats prioritarios incluidos en el Anexo I de la Directiva Hábitats (a excepción de los hábitats 6220\* y 6110\*, incluidos en la Zona B por su amplia representatividad) y de los hábitats protegidos señalados en el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo valenciano de Especies de Flora Amenazada y se regulan medidas adicionales de conservación.  
- Zona B: Áreas de las ZEC en las que conste la presencia de hábitats de interés comunitario del Anexo I de la Directiva Hábitats que no se hayan incluido en la categoría anterior, además de los hábitats prioritarios 6110\* (Prados calcáreos o basófilos de Alysso-Sedion albi) y 6220\* (Zonas subestépicas de gramíneas y anuales de Thero- Brachypodietea).  
c) No obstante la anterior discrepancia en la definición de Zona A y Zona B, se observa que la superficie total del ámbito (189.920,68 ha) de la Norma de Gestión, así como la superficie relativa de cada una de las categorías de zonificación dentro de dicho espacio, coinciden en los tres documentos (Norma de Gestión, EATE y Memoria Técnica) expuestos al público durante la 2.ª Exposición Pública (27 marzo 2015).  
En este punto, cabe hacer mención que en los documentos expuestos al público (Norma de Gestión, EATE y Memoria Técnica) se hace referencia a que el ámbito territorial de la Norma de Gestión y, en concreto, en relación con el ámbito de la ZEPA Sierra de Martés-Muela de Cortes, toma en consideración la nueva delimitación de la misma derivada de la Sentencia del Tribunal Supremo de 10 de octubre de 2014, por la cual se ratificaba la sentencia de 23 de julio de 2012, del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana, relativa a la necesidad de incorporar a la mencionada ZEPA «las superficies integradas en el IBA 161 (Sierra de Enguera - La Canal de Navarrés), incluida en el TM de Vallada al Norte de la carretera N-430, y en el TM de Enguera limítrofe con el anterior» (IBA=Important Bird Areas). Sin embargo, la cartografía aportada durante la exposición pública (27.03.2015) no refleja esta nueva delimitación.  
  
B.2. Contenidos acordes con el documento de alcance  
En el Documento de Alcance del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico de la norma de gestión macizo del Caroig, emitido por Acuerdo de la Comisión de Evaluación Ambiental de fecha 28 de octubre de 2014, se especifica, fundamentalmente, en su apartado E) y F), la información y documentación que debe aportarse en la siguiente fase de la tramitación ambiental de la Norma de Gestión. En concreto, se requiere:  
  
a) Contenido del EATE  
Tras el análisis del EATE (versión febrero 2015) expuesto al público se considera que el contenido es acorde, tanto con lo requerido por el anexo VII de la LOTUP como por lo especificado en el Documento de Alcance.  
b) Consideraciones técnicas que debe recoger el EATE y la Norma de Gestión  
Se recoge la información y la identificación de presiones y amenazas solicitadas en el Documento de Alcance sobre los hábitats acuáticos presentes en estos espacios.  
- En la memoria técnica:  
- Apartado 1.2. Características geográficas generales, se relacionan las masas de aguas superficiales presentes en el ámbito dela Norma de Gestión y la relación de los embalses.  
- Apartado 4. Identificación de Presiones, Impactos y Amenazas, se hace mención a la posible afección de los embalses de Tous y de Cortes de Pallás sobre el libre desplazamiento de determinadas especies de interés comunitario, como el galápago leproso. En especial, se refieren al embalse de Embarcaderos, puesto que sí se ha confirmado que la variación de nivel de su lámina de agua puede afectar negativamente al Aguilucho Lagunero Occidental (Circus aeroginosus). En ese sentido, se incorpora una medida normativa específica, recogida en el apartado 6.1.3. Normas para la protección de especies de fauna y flora, epígrafe 5, en el sentido de acordar con la administración hidráulica y el gestor del embalse de Embarcaderos un protocolo de actuación que evite las afecciones sobre dicha especie (oscilación máxima admisible durante el periodo de reproducción de la especie).  
- En la Norma de Gestión (Anexo V de la propuesta de Proyecto de Decreto):  
- Apartado 5. Normativa de aplicación directa y régimen de evaluación de repercusiones, en concreto, en el subapartado 5.1.3. Normas para la protección de especies de fauna y flora, se recoge la medida específica (mencionada anteriormente) para proteger el Aguilucho Lagunero Occidental en el Embalse de Embarcaderos.  
  
Respecto a la consideración realizada en el Documento de Alcance de analizar como amenaza el riesgo fitosanitario en las masas forestales, en aplicación de la normativa sectorial de plagas, cabe indicar que la Memoria Técnica no hace referencia específica a dicho riesgo, se limita, en el apartado 4. Identificación de presiones, impactos y amenazas, a hacer referencia al «manejo y uso de los bosques (código B02)».  
Respecto a la consideración del impacto de las infraestructuras eólicas, la Memoria Técnica sí que lo recoge como tal e indica que las actuaciones que se prevean en esta materia se sujetarán al procedimiento de evaluación ambiental y, en consecuencia, al de evaluación específica de repercusiones sobre la Red Natura 2000. No obstante, cabe indicar que si bien en el apartado 1.4 Núcleos de población e infraestructuras sí que menciona que las Zonas Eólicas 10, 11 y 12 del Plan Eólico de la Comunitat Valenciana se hallan dentro del ámbito territorial de la norma de gestión, en el apartado 4. Identificación de presiones, impactos y amenazas solo se recoge la afección de las Zonas Eólicas 10 y 11.  
Respecto de las actividades extractivas (mineras, en general), se deduce del Documento de Alcance que era necesario un estudio de las explotaciones mineras existentes en el ámbito territorial de la Norma de Gestión, que no vemos recogido en la propuesta presentada. Por otra parte, se requería que, en Zona A, se analizase, en su caso, con mayor profusión cuál es el estado de las actividades mineras (autorizadas, caducadas, en fase de otorgamiento, etc), al objeto de estimar la conveniencia de no admitir nuevas explotaciones mineras en esta Zona A.  
No obstante lo anterior y teniendo en consideración que, según la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, las actividades mineras, recogidas tanto en el Anexo I como en el Anexo II, quedan sujetas a Evaluación de Impacto Ambiental y, por tanto, de acuerdo con el Decreto 60/2012, con obligación de someterse al procedimiento de evaluación de repercusiones si pueden afectar a la Red Natura 2000, la Norma de Gestión recoge esta exigencia para dichas actividades y, además, concreta:  
- La ampliación del ámbito espacial de aplicación del régimen de evaluación de repercusiones en las tres cuevas catalogadas con presencia de quirópteros (Cueva Hermosa, Sima del Campillo y la Sima del Alto de Don Pedro), que además del propio espacio protegido de la cueva, ha de considerar el entorno inmediato y el perímetro exterior a dicho entorno, espacios que quedan definidos en la propia Norma de Gestión. Este aspecto queda recogido en el apartado 5. Normativa de aplicación directa y régimen de evaluación de repercusiones, de la propuesta de Norma de Gestión, en el que se indica que se considerarán como incluidos en el campo de aplicación material del Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por que se regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que pueden afectar a la Red Natura 2000, los siguientes proyectos:  
«12. Al objeto de conocer sus efectos sobre el hábitat 8310 y las colonias de quirópteros presentes en la «Cueva Hermosa», en la «Sima del Campillo» y en la «Sima del Alto de Don Pedro»:  
- Los proyectos para el desarrollo de actividades extractivas con técnicas mineras, incluidos los aprovechamientos de áridos que no requieran labor subterránea ni uso de explosivos, que se pretendan implantar tanto en el entorno inmediato de tales cavidades --considerando por entorno inmediato un área de una hectárea, resultante de aplicar un radio de 56,41 metros desde la abertura principal de la cavidad-- o a menos de 1 kilómetro del perímetro exterior de dicho entorno inmediato.  
- Todos los planes, programas o proyectos que impliquen una afección directa o indirecta al subsuelo a través de sondeo, excavación, depósito o emisión de cualesquiera sustancias sólidas, líquidas o gaseosas que por su envergadura o localización puedan alterar la estructura subterránea de las cavidades, que se pretendan implantar tanto en el entorno inmediato de tales cavidades, así como a menos de 2 kilómetros del perímetro exterior de dicho entorno inmediato.»  
- No someter al régimen de evaluación de repercusiones, del Decreto 60/2012, por considerarlas incompatibles con el objetivo de conservación de la Norma de Gestión, las actividades extractivas mineras en cauces de Zona A, B, C y Zona de Conectividad Ecológica, en los que exista constancia de las especies indicadas en la Norma, que entendemos hace referencia a las especies de Interés Comunitario del Anexo II de la Directiva Hábitats (recogidas en el apartado 2.1.1 de la NNGG), las especies de avifauna del Anexo I de la Directiva de Aves Silvestres (recogidas en el apartado 2.1.3 de la NNGG) y las otras especies de flora y fauna importantes para la gestión del espacio (recogidas en el apartado 2.1.4 de la NNGG).  
Por tanto, en relación con las consideraciones a las Normas de aplicación directa que se recogen en el Documento de Alcance, y vistas la Normativa de aplicación directa y régimen de evaluación de repercusiones que recoge el apartado 5 de la Norma de Gestión propuesta, cabe indicar que, en general, se recogen las consideraciones del Documento de Alcance.  
c) Contenido de la norma de gestión  
La Norma de Gestión «Macizo del Caroig» presenta el contenido mínimo requerido en el artículo 47 ter.1 de la Ley 11/1994 de Espacios Naturales de la Comunitat Valenciana. Además, la Memoria Técnica, que acompaña a la Norma de Gestión, complementa la información de la norma con la siguiente documentación, que no es contenido de obligado cumplimiento según la Ley 11/1994:  
  
- Síntesis descriptiva del área y sus características principales, incluyendo el ámbito de la norma de gestión, las características geográficas generales y características socioeconómicas.  
  
- Identificación de presiones, impactos y amenazas.  
Por tanto, el contenido de la Norma de Gestión se adapta a lo indicado en el Documento de Alcance, con las salvedades realizadas en las consideraciones del apartado anterior.  
  
d) Hábitats naturales y especies presentes en los espacios RN 2000  
Analizados los hábitats y especies que se consideraban presentes en estos espacios de la RN 2000 en el Documento Inicial Estratégico y los que se consideran en la propuesta de Norma de Gestión (Anexo V) de la versión preliminar del Proyecto de Decreto (y en la Memoria Técnica que lo acompaña) encontramos las siguientes diferencias:  
La primera diferencia es que en el Anexo I del DIE se recogía, de forma particularizada para cada ZEC o ZEPA, objeto de esta Norma de Gestión, los hábitats de interés comunitario presentes en dichos espacios de la RN 2000. Por contra, en el borrador de la Norma de Gestión (Anexo V) de la Versión Preliminar del Proyecto de Decreto y en su Memoria Técnica, solamente se reflejan los hábitats de interés comunitario presentes en las ZEC objeto de esta Norma de Gestión, por tanto, los hábitats de interés comunitario de la ZEPA Sierra de Martés-Muela de Cortes no aparecen detallados. En este sentido, cabe indicar que los hábitats de dicha ZEPA se encuentran recogidos en las respectivas ZEC con las que coincide su ámbito territorial.  
  
En relación con dichos hábitats de interés comunitarios, por comparación con los recogidos para cada ZEC en el DIE, observamos que algunos de ellos desaparecen y otros se añaden. En concreto, se tiene:  
En relación con el hábitat 9580\* Bosques mediterráneos de Taxus baccata la Memoria Técnica que acompaña al borrador de Norma de Gestión señala que dicho hábitat fue indicado por error en los formularios normalizados de datos correspondientes a los espacios ES5233011 € Sierras de Martés y el Ave y ES5233012 € Valle de Ayora y Sierra del Boquerón, en ambos casos con cobertura mínima y representatividad muy baja. Añade que se ha acreditado científicamente la ausencia de dicho hábitat en los mencionados espacios.  
  
- Especies de interés comunitario del Anexo II de la Directiva de Hábitats.  
En el DIE aparecen relacionadas las especies de mamíferos, reptiles, peces e invertebrados del Anexo II de la Directiva de Hábitats que están presentes en los LIC de la RN 2000, objeto de la Norma de Gestión, en los Anexos IIA, IIB, IIC y IID respectivamente.  
Sin embargo, en el borrador de Norma de Gestión (Anexo V) de la Versión Preliminar del Proyecto de Decreto y en la Memoria Técnica, al respecto de dichas especies, aparecen las siguientes diferencias con el DIE:  
Hacemos especial mención al hecho de que en la propuesta de Norma de Gestión no se hace referencia a las especies de interés comunitario del Anexo II de la Directiva Hábitats del ZEC Sierra de Malacara (que sí se relacionan en el DIE y que se corresponden con las especies indicadas en la tabla anterior).  
- Especies de avifauna del Anexo I de la Directiva de Aves Silvestres.  
Del mismo modo, en relación con las especies de aves presentes en los espacios RN 2000, encontramos las siguientes diferencias entre la información presentada en el DIE y la propuesta de Norma de Gestión (anexo V) de la versión preliminar del proyecto de decreto.  
En la Memoria Técnica se explica que en 2012 se realizaron varias prospecciones en la ZEPA Sierra de Martés-Muela de Cortes, en el término de Dos Aguas, donde en 2010 y 2011 había nidificado el Aguilucho cenizo (A084 Circus Pygargus) no localizándose esta especie por ser zonas que fueron afectadas por el incendio de junio de 2012, Por tanto, la especie no se incluye en el Formulario Normalizado de Datos y en la Norma de Gestión, dado que la colonización de la ZEPA no puede considerarse todavía efectiva.  
  
B.3. Descripción de la alternativa elegida: Propuesta del plan  
B.3.1. Ámbito Territorial  
El ámbito territorial que es objeto de la norma de gestión macizo de Caroig queda determinado por el conjunto de cinco Lugares de Importancia Comunitaria (LIC) y dos Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPA), ubicados todos estos espacios en el interior de la provincia de Valencia, extendiéndose, a grandes rasgos, de Este a Oeste entre la plana litoral valenciana y el límite provincial con Albacete y de Norte a Sur quedan delimitados por la autovía A-3, en el Norte; y la autovía A-35 (antigua N-430) por el Sur. La superficie territorial de la Norma de Gestión alcanza 189.920,68 hectáreas, afectando un total de 33 municipios.  
Se relacionan, a continuación, los espacios LIC, que son objeto de declaración como Zona de Especial Conservación (ZEC), y las zonas ZEPA que configuran el ámbito territorial de la norma de gestión macizo del Caroig:  
Además del ámbito anteriormente indicado, coincidente con el territorio correspondiente a los ZEC y ZEPA comprendidos en la norma de gestión, se ha previsto una zona de conectividad ecológica de 74,50 hectáreas, situada entre la ZEC «Valle de Ayora y Sierra del Boquerón», y la ZEC/ZEPA denominada «Hoces del Cabriel». La zona de conectividad ecológica definida coincide con el curso del rio Cabriel ?incluyendo su dominio público hidráulico- en el tramo comprendido entre ambos espacios.  
  
Se recoge, en la siguiente imagen, el ámbito territorial de la Norma de Gestión Macizo del Caroig  
En relación con el ámbito territorial, debemos indicar que aunque en los documentos expuestos al público, en fecha 27 marzo 2015 (2.ª exposición pública), se indicaba que, en cumplimiento de la sentencia, de fecha 10 de octubre de 2014, del Tribunal Supremo, por la cual se ratificaba la sentencia de 23 de julio de 2012, del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana, relativa a la necesidad de incorporar a la ZEPA «Sierra de Martés-Muela de Cortes» (ES0000212) «las superficies integradas en el IBA 161 (Sierra de Enguera - La Canal de Navarrés)», se consideró oportuno extender el ámbito de aplicación de la norma de gestión macizo del Caroig a la nueva delimitación de la ZEPA «Sierra de Martés-Muela de Cortes» lo que se observa es que la cartografía expuesta al público no incorpora esa nueva delimitación, quedando también reflejada esta circunstancia en la superficie total del ámbito de la Norma de Gestión que queda en las indicadas 189.920,68 hectáreas frente a las 195.008,59 hectáreas que se alcanzarían en el caso de que se hubiera incluido en la cartografía la nueva delimitación de la ZEPA «Sierra de Martés-Muela de Cortes», lo que no es óbice para poder emitir el pronunciamiento ambiental que corresponda.  
En la Memoria Técnica que acompaña a la norma de gestión macizo del Caroig se complementa la información territorial aportando, de forma genérica, las características geográficas, geológicas, climáticas e hidrológicas de este ámbito, además, de la caracterización socioeconómica, incluyendo los usos predominantes del suelo, la estructura de la propiedad, los núcleos de población y las infraestructuras supramunicipales existentes, como son las vías de comunicación, las infraestructuras energéticas (central hidroeléctrica Muela de Cortes y Millares II, la central nuclear de Cofrentes) y eólicas (correspondientes a las Zonas 10, 11 y 12 del Plan Eólico). Se añade, por último, la relación de los instrumentos de ordenación ambiental (figuras de protección) que se encuentran dentro del ámbito de gestión de los espacios objeto de la norma de gestión macizo de Caroig, lo que no es óbice para poder emitir el procedimiento ambinetal que corresponda.  
  
B.3.2. Objetivos  
El objetivo de la norma de gestión macizo del Caroig es el establecimiento de las medidas de conservación y de las medidas necesarias para prevenir el deterioro y las alteraciones de los hábitats y especies de los espacios de la Red Natura 2000 de su ámbito territorial, con el fin de mantenerlos o llevarlos a un estado de conservación favorable, contribuyendo a hacer frente a la pérdida de biodiversidad dando, así, cumplimiento a la normativa comunitaria (Directivas 92/43/CEE, de 21 de mayo de 1992, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres, y Directiva 2009/147/CE, de 30 de noviembre de 2009, relativa a la conservación de las aves silvestres), estatal (Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad) y autonómica (Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana).  
Los Lugares de Importancia Comunitaria deben ser declarados como Zona Especial de Conservación (ZEC), de conformidad con lo establecido en el artículo 4.4 de la Directiva 92/43/CEE y en el artículo 42.3 de la Ley básica estatal 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, así como en el artículo 29 bis 4 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. Dicha declaración debe ir acompañada de la aprobación de las medidas de conservación que sean necesarias para responder a las exigencias ecológicas de los hábitats y las especies que motivaron la inclusión de estos lugares en la Red Natura 2000, pues así se ha establecido en el artículo 6.1 de la Directiva 92/43/CEE. De igual modo, la Directiva de Aves Silvestres también exige que en las ZEPA se establezcan medidas de conservación de los hábitats de las especies que han motivado su declaración al objeto de procurar su supervivencia y su reproducción. Ambas exigencias han sido recogidas en la legislación estatal, en concreto en los artículos 42.3 y 45 de la Ley 42/2007 y, también en la legislación autonómica, esto es, en los artículos 14 quáter 1.a) y 29 bis 4 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre.  
De conformidad con la Ley 11/1994, las medidas de conservación deben contenerse en las denominadas «Normas de gestión».  
A su vez, la norma de gestión macizo de Caroig, como instrumento de planificación ambiental de los espacios RN 2000, incorpora sus propios objetivos de gestión relativos a los hábitats y especies presentes en su ámbito territorial.  
B.3.3. Descripción de la norma de gestión macizo del Caroig  
Descrito el ámbito territorial objeto de la norma de gestión macizo del Caroig resumimos, a continuación, las determinaciones contenidas en la referida Norma para alcanzar el objetivo específico de hacer frente a la pérdida de biodiversidad.  
B.3.3.1. Inventario de tipos de hábitats y especies presentes en los espacios, descripción de su estado de conservación y de los criterios utilizados para interpretarlo  
- Hábitats naturales de interés comunitario  
La Norma de Gestión «Macizo del Caroig» identifica para cada una de las cinco ZEC los hábitats de interés comunitario del Anexo I de la Directiva 92/43/CEE (Directiva Hábitats) presentes en el espacio.  
- Especies de interés comunitario  
La Norma de Gestión «Macizo del Caroig» identifica para cada una de las cinco ZEC las especies de interés comunitario del Anexo II de la Directiva 92/43/CEE (Directiva Hábitats) presentes en el espacio.  
- Especies de avifauna  
La Norma de Gestión «Macizo del Caroig» recoge la información actualizada de las especies de aves incluidas en el Anexo I de la Directiva de Aves Silvestres presentes en las dos ZEPA's objeto de esta Norma. Según se indica, existen un total de 18 especies de aves del Anexo I de la Directiva de Aves Silvestres que se encuentran presentes en este ámbito.  
- Otras especies de flora y fauna importantes para la gestión del espacios  
En algunos de los ZEC se da la presencia de otras especies importantes para la gestión de los espacios. Se trata de especies que han sido consideradas como amenazadas en la Comunitat Valenciana, por estar incluidas en las categorías «vulnerable» o «en peligro de extinción» en los listados actualizados de los catálogos valencianos de especies de fauna y flora amenazadas. Se recogen, por tanto, en la Norma de Gestión.  
Asimismo, en la ZEPA de Sierras de Martés - Muela de cortes se da la presencia de algunas especies de quirópteros que han sido consideradas como amenazadas en la Comunitat Valenciana, en particular en la Sima del Alto de Don Pedro, cavidad en la que también se da la presencia del hábitat 8310 Cuevas no explotadas por el turismo.  
- Determinación del estado de conservación de los hábitats y especies presentes en los espacios y criterios de valoración  
La Norma de Gestión «Macizo del Caroig» recoge la siguiente información:  
  
- Sistema de evaluación  
El sistema de evaluación del estado de conservación está basado en las directrices establecidas para la evaluación de los hábitas y especies bajo el informe de aplicación de las Directivas Hábitats (art. 17) y Aves (art. 12). En concreto la metodología utilizada se explica de manera detallada en la «Guía para la Evaluación del Estado de Conservación de los Hábitats y Especies en Red Natura 2000», que puede consultarse en la web de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural: http://www.agricultura.gva.es/web/biodiversidad/guia-para-la-evaluacion-del-estado-de-conservacion-de-los-habitats-y-especies-en-red-natura-2000  
€ Valoración del estado de conservación actual de los hábitats naturales y especies  
La Norma de Gestión resume, en tablas, para cada ZEC y ZEPA, el estado de conservación de los hábitats naturales y especies presentes en su ámbito territorial.  
- Definición del estado de conservación favorable de los hábitats  
Se asume que el Estado de Conservación Favorable de los Hábitats para los diferentes espacios viene definido por el mantenimiento o mejora de los valores actuales de los parámetros de evaluación. Es decir, que los hábitats se encontrarán en estado favorable si mantienen o mejoran esos valores actuales (los que presentaron cuando se evaluó el estado actual de los hábitats) cuando ya han alcanzado el estado Favorable. En aquellos casos en los que el estado actual fuera determinado como Desfavorable-Inadecuado o Desfavorable-Malo, los hábitats alcanzarán el estado Favorable si mejora la situación de aquellos bloques de evaluación que han motivado estos estados.  
- Definición del estado de conservación favorable de las especies  
Para las especies que han mostrado una valoración global Favorable, se considera que mantendrán o mejorarán su estado de conservación siempre que los valores actuales de los parámetros de evaluación se mantengan estables o se incrementen con respecto a los de referencia. Por tanto, se encontrarán en estado de conservación favorable si se mantienen o incrementan los valores poblacionales de referencia favorable, el rango y la superficie y calidad del hábitat.  
Para las especies que han mostrado una valoración global Desfavorable, estas alcanzarán el estado favorable una vez los parámetros de evaluación se recuperen hasta alcanzar o superar los valores de referencia.  
  
B.3.3.2. Objetivos de conservación y gestión  
En la Memoria Técnica de la Norma de Gestión se recogen los objetivos de gestión referentes a:  
- Los hábitats de interés comunitario de presencia confirmada en estos espacios:  
- Actualizar periódicamente la información de la superficie y cobertura, así como aquellos parámetros que permitan calcular los diferentes índices de los bloques de evaluación del estado de conservación de los hábitats.  
- Mantener o mejorar la distribución, superficie, cobertura y funciones específicas de cada uno de los hábitats en el momento de entrada en vigor de la Norma de Gestión. Con carácter general, se permitirá la evolución natural de los tipos de hábitats a otras comunidades ?no necesariamente más maduras-- de su serie sucesional, siempre que estos cambios no se deban a alteraciones provocadas directa o indirectamente por la actividad humana, y sin perjuicio de que el estado de conservación de determinados hábitats exija una intervención activa en otro sentido.  
  
- Las especies del anexo II de la Directiva Hábitats y del Anexo I de la Directiva de Aves silvestres presentes en estos espacios:  
- Actualizar de forma periódica la información sobre el tamaño poblacional, así como de aquellos parámetros que permitan calcular los diferentes índices de los bloques de evaluación del estado de conservación de la especie.  
- Mantener o mejorar la población en el momento de entrada en vigor de la Norma de Gestión, siempre que estos parámetros permitan considerar que la especie se encuentra dentro del «estado de conservación favorable» y que las perspectivas de futuro para estas variables sean buenas.  
- Mejorar las poblaciones de las especies cuya evaluación global del estado de conservación ha sido considerado como desfavorable  
- Mantener los hábitats de las especies mediante la eliminación de los factores que están afectando de forma negativa a su estado de conservación.  
- Crear nuevas zonas de expansión de las especies en el ámbito de la norma mediante la restitución, restauración o creación de hábitats adecuados para las mismas.  
  
- Al conjunto del espacio  
Con objeto de integrar los diferentes objetivos específicos para los hábitats y las diferentes clasificaciones de especies, los objetivos de gestión para el conjunto del espacio pretenden redimensionar los anteriores de forma que puedan establecerse prioridades en función de las siguientes directrices:  
- Concepción en red  
Contribución de cada hábitat y/o especie al conjunto de la Red Natura 2000 a escala regional (Comunitat Valenciana), nacional y europea.  
En este sentido, se consideran:  
  
- Hábitats naturales de interés comunitario que se consideran de especial prioridad:  
  
Código Hábitat  
1520\* Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia)  
4090 Brezales oromediterráneos endémicos con aliaga  
7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf (Cratoneurion)  
8310 Cuevas no explotadas por el turismo  
  
  
Especies:  
  
Nombre especie  
Anthus campestris Bisbita campestre  
Aquila chrysaetos Águila real  
Austropotamobius pallipes Cangrejo de río europeo  
Bubo bubo Buho real  
Circaetus gallicus Culebrera europea  
Circus aeruginosus Aguilucho lagunero occidental  
Falco peregrinus Halcón peregrino  
Gomphus graslinii Libélula  
Aquila fasciata Águila perdicera  
Lutra lutra Nutria  
Myotis capaccinii Murciélago ratonero peludo  
Oxygastra curtisii Libélula  
Rhinolophus euryale Murciélago mediterráneo de herradura  
Parachondrostoma arrigonis Madrilla del Júcar  
  
  
Priorización de recursos  
Las medidas de gestión activa podrán iniciarse de acuerdo con un calendario de prioridades basadas en el grado de importancia de las especies en un contexto de recursos limitados. En este sentido, el orden de prioridad para la ejecución de medidas de gestión se centrará sobre los hábitats prioritarios, en caso de ser necesario, y será el siguiente:  
 1520\* Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia)  
 7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf (Cratoneurion)  
 8310 Cuevas no explotadas por el turismo  
 4090 Brezales oromediterráneos endémicos con aliaga  
Y en las siguientes especies:  
 Águila perdicera (Aquila fasciata).  
 Águila real (Aquila chrysaetos).  
 Cangrejo de río europeo (Austropotamobius pallipes)  
 Murciélagos (Myotis capaccinii, Rhinolophus euryale)  
- Contexto económico, social y territorial  
La evolución de la aplicación de la norma de gestión tendrá en cuenta los cambios en el contexto económico, social y territorial del entorno del espacio, de forma que se adapte, en la medida de lo posible, a las diferentes necesidades y limitaciones impuestas por el medio socioeconómico. Esta adaptación podrá tener lugar siempre y cuando no sean contrarias a los objetivos de gestión de los hábitats y especies y contribuya a alcanzar un estado de conservación favorable de los mismos.  
En la medida que las actividades tradicionales --como la agricultura de secano, los pequeños regadíos de montaña o la ganadería extensiva-- contribuyan a la conservación de los espacios contemplados en la presente norma y al mantenimiento en un estado favorable de los hábitats y especies presentes en los mismos, se prestará una atención preferente a aquellas medidas que, en desarrollo del presente documento, se dirijan al fomento de dichas actividades, con especial atención al apoyo económico derivado de la aplicación de los instrumentos financieros disponibles para la red Natura 2000.  
Por último, se considerará un marco de actuación prioritario en el desarrollo y aplicación de la norma. la información sobre la Red Natura 2000 entre la población local, así como la concienciación sobre los objetivos que persigue y la necesaria implicación y participación activa de los habitantes de los espacios incluidos en la Red para garantizar el cumplimiento de dichos objetivos.  
  
B.3.3.3. Zonificación del ámbito de aplicación de la Norma de Gestión  
El ámbito de aplicación de la norma de gestión se zonifica orientativamente a efectos normativos y de gestión, en cinco categorías de zonas (Zona A, Zona B, Zona C, Zona D y Zona de Conectividad Ecológica).  
- Zona A  
Áreas de las ZECs en las que conste la presencia de hábitats prioritarios incluidos en el Anexo I de la Directiva Hábitats (a excepción de los hábitats 6220\* y 6110\*, incluidos en la Zona B por su amplia representatividad) y de los hábitats protegidos señalados en el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el Catálogo valenciano de Especies de Flora Amenazada y se regulan medidas adicionales de conservación. Los hábitats considerados son los siguientes:  
  
Código Hábitat  
1520\* Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia)  
4090 Brezales oromediterráneos endémicos con aliaga  
7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf (Cratoneurion)  
8310 Cuevas no explotadas por el turismo  
  
  
Las zonas grafiadas bajo esta categoría en la cartografía de la zonificación corresponden a los recintos donde se ha contrastado la presencia de los hábitats 1520\* Vegetación gipsícola ibérica (Gypsophiletalia) y 4090, Brezales oromediterráneos endémicos con aliaga. Según se indica en la Norma de Gestión, se ha constatado la presencia del resto de hábitats incluidos en el listado anterior en el espacio, pero no con un grado de detalle suficiente que permita su representación gráfica, tanto por su entidad puntual como por su dificultad en la identificación y delimitación. En estos casos, la aplicación de la normativa correspondiente a esta categoría será de aplicación sobre los hábitats en todo el ámbito de las ZEC aún no pudiéndose grafiar en el plano de zonificación.  
- Zona B  
Áreas de las ZEC en las que conste la presencia de hábitats de interés comunitario del Anexo I de la Directiva Hábitats que no se hayan incluido en la categoría anterior, además de los hábitats prioritarios 6110\* (Prados calcáreos o basófilos de Alysso-Sedion albi) y 6220\* (Zonas subestépicas de gramíneas y anuales de Thero- Brachypodietea).  
  
Código Hábitat  
3140 Aguas oligomesotróficas calcáreas con vegetación béntica de Chara spp  
3150 Lagos eutróficos naturales con vegetación Magnopotamion o Hydrocharition  
3250 Ríos mediterráneos de caudal permanente con Glaucium flavum  
3280 Ríos mediterráneos de caudal permanente del Paspalo-Agrostidion con cortinas vegetales ribereñas de Salix y Populus alba  
5210 Matorral arborescente con Juniperus spp.  
5330 Matorrales termomediterráneos y pre-estépicos  
6110\* Prados calcáreos o basófilos de Alysso-Sedion albi  
6210 Prados secos seminaturales y facies de matorral sobre sustratos calcáreos (Festuco-Brometalia)  
6220\* Zonas subestépicas de gramíneas y anuales de Thero-Brachypodietea  
6420 Prados húmedos mediterráneos de hierbas altas del Molinion-Holoschoenion  
6430 Megaforbios eutrofos hidrófilos de las orlas de llanura y de los pisos montano a alpino  
8130 Desprendimientos mediterráneos occidentales y termófilos  
8210 Pendientes rocosas calcícolas con vegetación casmofítica  
91B0 Fresnedas termófilas de Franxinus angustifolia  
92A0 Bosques de galería de Salix alba y Populus alba  
92D0 Galerías y matorrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea y Securingion tinctorae)  
9240 Bosques de Quercus faginea  
9340 Encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia  
  
  
- Zona C  
Áreas que no coincidan con los criterios establecidos para las otras categorías de zonificación. En concreto, se aplica esta categoría a los territorios incluidos en ZEPA que no coincidan con las ZEC, así como a las áreas de las ZEC que no cumplan criterios para ser incluidas como Zonas A, B o D. Desde este punto de vista, esta categoría de zonificación va dirigida sobre todo a la protección de las poblaciones y hábitats de las especies incluidas en el Anexo I de la Directiva de Aves en todo el ámbito de la norma de gestión, así como de las especies incluidas en el Anexo II de la Directiva Hábitats que se localicen fuera de las categorías A y B de esta zonificación.  
- Zona D  
Comprende el resto de los territorios incluidos en el ámbito de la norma de gestión y que no cumple los criterios para ser incluido en ninguna de las categorías anteriores. Específicamente, se incluirán en esta categoría las áreas urbanas y urbanizables, grandes infraestructuras y, en general, ámbitos que carezcan de cualquier relevancia desde el punto de vista de la aplicación de la norma y el cumplimiento de sus objetivos.  
- Zona de Conectividad Ecológica  
Teniendo en cuenta el papel de río Cabriel y sus riberas como hábitat de diversas especies de fauna relevantes a efectos de la presente norma, se propone una zona de conectividad ecológica que coincide con el curso del mencionado rio --incluyendo su dominio público hidráulico y la zona de servidumbre-- en el tramo comprendido entre el ámbito de esta norma y el espacio denominado «Hoces del Cabriel» (LIC/ZEC y ZEPA).  
La superficie y contribución relativa de cada una de estas categorías de zonificación dentro del espacio es la siguiente:  
  
Categoría de Zonificación Superficie   
(hectáreas) % del ámbito de la  
Norma de Gestión  
Zona A 8.956,11 4,71 %  
Zona B 121.301,21 63,87 %  
Zona C 43.004,99 22,64 %  
Zona D 16.483,97 8,68 %  
Zona Conectividad Ecológica (ZCE) 74,50 0,04 %  
Superficie TOTAL ámbito NNGG: 189.920,68 100 %  
  
  
  
La representación cartográfica de esta zonificación se recoge en el anexo I de la Norma de Gestión.  
  
B.3.3.4. Normativa de aplicación directa y régimen de evaluación de repercusiones  
La normativa de aplicación directa tiene por objeto establecer normas reglamentarias y administrativas que respondan a las exigencias ecológicas de los hábitats y especies que motivaron la inclusión de los espacios en la Red Natura 2000, así como evitar en general el deterioro de los hábitats y las alteraciones de las especies.  
El régimen de evaluación de repercusiones tiene como fin establecer la regulación detallada a que se refieren los artículos 6 y 8 del Decreto 60/2012, de 5 de abril, del Consell, por el que se regula el régimen especial de evaluación y de aprobación, autorización o conformidad de planes, programas y proyectos que puedan afectar a la Red Natura 2000, teniendo en cuenta las características específicas del espacio y las necesidades de conservación de los hábitats y especies que motivaron la designación del mismo para su incorporación a la Red Natura 2000.  
En la normativa de aplicación directa, propuesta en la Norma de Gestión (apartado 5), se concreta, en función de la zonificación establecida y de los hábitats y especies objeto de conservación, una relación de actividades y actuaciones que, claramente, son consideradas incompatibles y, por tanto, no sujetas al régimen de evaluación de repercusiones del Decreto 60/2012. A los efectos de esta Norma de Gestión la normativa de aplicación directa queda agrupada de la siguiente manera:  
a) Normas para la protección de hábitats naturales de interés comunitario de especial prioridad.  
Se relacionan las actividades consideradas incompatibles en las áreas de la Zona A.  
b) Normas para la protección de otros hábitats naturales de interés comunitario.  
Para las áreas incluidas en la Zona B, se opta por no establecer ninguna incompatibilidad específica a las actuaciones, cambios de uso y/o planes, programas y proyectos que puedan desarrollarse en dicha zona, sin perjuicio de la aplicación de las limitaciones establecidas en las diferentes legislaciones sectoriales que concurren y de lo establecido en el apartado correspondiente de la Norma de Gestión respecto a la evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000. Ello sugiera, que cualquier actividad que afecte al espacio de Zona B queda sujeta al régimen de evaluación de repercusiones.  
A este respecto, cabe indicar, que en la «Tabla-Resumen. Normas de aplicación directa y concrececión de la obligación de evaluar», recogida en el apartado 5 de la Norma de Gestión, sí que aparecen claramente identificados en la Zona B determinadas actividades y actuaciones incompatibles.  
c) Normas para la protección de especies de fauna y flora.  
Se relacionan las actividades consideradas incompatibles en las áreas zonificadas como A, B y C, así como en la Zona de Conectividad Ecológica (prevista en el espacio de las Hoces del Cabriel), en tanto que no estén relacionadas directamente con medidas de gestión del lugar establecidas en la propia Norma de Gestión y/o sean consideradas como tales por parte del órgano gestor de la Red Natura 2000.  
  
Por lo que respecta al régimen de evaluación de repercusiones, la Norma de Gestión indica:  
a) Planes, programas y proyectos que claramente quedan incluidos en el campo de aplicación material del Decreto 60/2012, de 5 de abril, de evaluación de repercusiones sobre los espacios de la RN 2000 objeto de esta Norma de Gestión.  
b) Planes, programas y proyectos que claramente quedan excluidos de la obligación de evaluar sus repercusiones sobre los ZEC's y ZEPA's de esta Norma de Gestión.  
c) Resto de supuestos. Quedarán sujetos a evaluación detallada de sus repercusiones sobre los espacios protegidos de la RN 2000 objeto de esta Norma de Gestión.  
  
Recogemos, a continuación, la tabla resumen con las normas de aplicación directa y concreción de la obligación de evaluar aportada por la norma de gestión macizo del Caroig.  
B.3.3.5. Criterios orientadores y medidas de gestión activa  
- Criterios Orientadores  
La Norma de Gestión contiene una relación de criterios que tienen como objetivo orientar a los planificadores y gestores de las políticas forestales, cinegéticas y de conservación sobre el mejor modo de compatibilizar la ordenación y la gestión de determinadas actuaciones relacionadas con dichos ámbitos con las exigencias derivadas de la normativa de la Red Natura 2000. En concreto se establecen los siguientes:  
- Criterios orientadores para la planificación y la gestión forestal  
- Criterios orientadores para la ordenación cinegética  
- Criterios orientadores para la creación y mantenimiento de puntos de agua  
- Criterios orientadores para la construcción o modificación de infraestructuras  
  
- Medidas de Gestión Activa  
Las medidas de gestión activa constituyen el conjunto de actuaciones necesarias que deben ejecutarse con la finalidad de que los hábitats y/o especies de las ZEC y las ZEPA, y en especial aquellos que se hayan propuesto como objetivo, mantengan o alcancen un estado de conservación favorable.  
En este sentido, la Norma de Gestión contiene un conjunto de medidas, de diversa naturaleza, que pueden englobarse, de forma genérica, en los siguientes apartados:  
a) Evaluación de comunidades  
1. Estudio y seguimiento de los hábitats de interés comunitario de especial prioridad y de otros hábitats sensibles.  
2. Seguimiento del estado de conservación de las especies  
b) Mejora, restauración y conservación.  
1. Prevención de incendios forestales  
2. Manejo sostenible de masas forestales en la reserva valenciana de caza «Muela de Cortes»  
3. Seguimiento y corrección de tendidos eléctricos peligrosos para la avifauna  
4. Control de vertederos ilegales y limpieza de las cavidades subterráneas  
5. Instalación y seguimiento de un vallado alrededor de la boca de las cavidades subterráneas denominadas Sima del Campillo y Sima del Alto de don Pedro  
6. Eliminación y control de obstáculos en la boca de las cavidades denominadas Cueva Hermosa y Sima del Alto del Don Pedro  
7. Plan de regulación del acceso a las cavidades subterráneas  
c) Información de los valores naturales para fomentar la conservación y el desarrollo sostenible del entorno  
Se considera la siguiente actuación:  
1. Campaña de información y concienciación ciudadana entre la población local  
  
B.3.3.6. Programa de actuaciones  
La Norma de Gestión presenta un programa de actuación en el que se recoge el conjunto de las medidas y/o actuaciones de gestión directa, indicando su prioridad de ejecución en cada zona, la fuente de financiación, su estimación económica, la responsabilidad sectorial de la actuación y la previsión económica de anualidades.  
El programa de actuaciones alcanza un presupuesto estimado de 9.571.186 euros.  
Hacemos las siguientes observaciones:  
1. En el programa de actuaciones que presente la Norma de Gestión (Anexo V) de la Versión Preliminar del Proyecto de Decreto (con exposición pública de fecha 27.03.2015) se hace referencia a la Conselleria de Infraestructura, Territorio y Medio Ambiente (CITMA) como responsable sectorial de algunas de las actuaciones y medidas que se proponen y valoran en dicho programa. Hemos de entender que dicha referencia, en el momento actual, corresponde a la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (CAMCiD).  
2. Del presupuesto total (9.571.186 euros) de dicho programa, la medida correspondiente a prevención de incendios forestales, cuya responsabilidad corresponde a la conselleria competente en materia de prevención de incendios, alcanza 9.433.484 euros, es decir, el 98,56 % del presupuesto estimado total, con lo que el importe restante (137.702 euros) es responsabilidad de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
B.3.3.7. Régimen de evaluación de los resultados de las medidas de conservación sobre los hábitats y especies  
La evaluación de los resultados de las medidas de conservación (normativa y criterios y medidas de gestión activa) sobre los hábitats y especies presentes en las ZEC y ZEPA objeto de la norma de gestión se realizará periódicamente, coincidiendo en el tiempo con la realización de los Informes de aplicación previstos en el artículo 17 de la Directiva Hábitats (Directiva 92/43/CEE) y en el artículo 12 de la Directiva de Aves Silvestres (Directiva 2009/147/CE).  
Se proponen dos sistemas de indicadores: indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la norma de gestión, e indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.  
- Indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats  
- Indicadores de seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.  
Son los mismos indicadores (parámetros) que se utilizan para establecer el estado de conservación, sirviendo en este caso para valorar si la evolución de los elementos de gestión es positiva o negativa con respecto a este «estado de conservación favorable» a mantener o alcanzar.  
- Indicadores para cuantificar el progreso de la norma de gestión en relación con el seguimiento.  
Se establecen dos indicadores:  
- 1. Grado de seguimiento: porcentaje (%) de especies y hábitats para las que se ha evaluado el estado de conservación a los 6 años.  
- 2. Grado de avance en objetivos de conservación: porcentaje (%) de especies y hábitats que:  
a) Mantienen el estado de conservación  
b) Mejoran el estado de conservación  
c) Empeoran el estado de conservación  
  
A este efecto, el umbral para cuantificar un cambio en el estado de conservación se define como el paso de una categoría a otra, de forma que en la siguiente figura, cualquier cambio de categoría de derecha a izquierda es una mejora y un empeoramiento en el sentido contrario:  
  
  
Favorable Desfavorable-inadecuado Desfavorable-malo  
 Empeora el estado de conservación  
 Mejora el estado de conservación  
  
  
El cambio de la categoría desconocido a cualquier otra categoría no se considera como una mejora o empeoramiento del estado de conservación, aunque si un avance en el grado de conocimiento de la especie o el hábitat. De igual forma, el paso de un estado de conservación conocido a la categoría desconocido, implica solo un retroceso en el grado de conocimiento.  
  
B.3.4. Infraestructura Verde  
Conforme se señala en la directriz 38 de la ETCV se definen allí los espacios que integran la Infraestructura Verde así como los elementos que garantizan la conectividad territorial y funcional entre ellos.  
De conformidad con dicha directriz 38 de la ETCV, los espacios que constituyen la Red Natura 2000 en la Comunitat Valenciana, declarados conforme a la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y Biodiversidad, constituyen espacios que integran la Infraestructura Verde.  
  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
C.1. Antecedentes  
Teniendo en consideración la tramitación sectorial y ambiental llevada a cabo, hasta este momento, en relación con la norma de gestión macizo del Caroig, descrita en el apartado A) Análisis del Proceso de Evaluación del presente documento, y dado que, tal como indica el Informe de Alegaciones correspondiente a la 2.ª Exposición Pública:  
- Determinadas alegaciones realizadas durante la 1.ª exposición pública han sido incorporadas a la documentación técnica expuesta en fecha 27 de marzo de 2015 (2.ª exposición pública)  
- Se unifica en este Informe de Alegaciones (2.ª Exposición Pública) tanto los informes y alegaciones recibidos en la 1.ª exposición publica como los recibidos durante la 2.ª exposición pública, con indicación de la contestación motivada por parte de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambientales.  
Es por lo que la evaluación del resultado de las consultas se realiza en base a los documentos e informes que son objeto del mencionado Informe de Alegaciones (2.ª exposición pública de fecha 27.02.2015).  
   
C.2. Fase de puesta a disposición del público y consulta a administraciones en la 1.º exposición pública (5.07.2013)  
La 1.ª Información Publica se realiza mediante anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 7061 de 5 de julio de 2013 y en ella quedan expuestos los documentos de la versión preliminar del Proyecto de Decreto y el Plan de Participación.  
Durante la 1.ª exposición pública (DOCV 5 julio 2013) se recibieron un total de 43 contestaciones y/o alegaciones como resultado de las consultas realizadas por el promotor (Dirección General del Medio Natural), del Plan de Participación Pública y del anuncio de información pública en el DOCV.  
De ellas, 13 corresponden a informes recibidos de distintas administraciones consultadas; 13 a alegaciones de Ayuntamientos, 11 alegaciones de asociaciones, 1 de empresa privada y 5 de particulares.  
Todos los informes y alegaciones recibidas en esta fase que realizaban observaciones o consideraciones a los documentos expuestos al público fueron debidamente contestadas de forma motivada por la Dirección General del Medio Natural.  
Resumimos, en la tabla siguiente, la relación de consultas realizadas y escritos de contestación recibidos:  
  
C.3. Fase de puesta a disposición del público y consulta a administraciones en la 2.º exposición publica (27.03.2015)  
Dando cumplimiento a la tramitación ambiental, recogida en el Documento de Alcance del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico de la norma de gestión macizo del Caroig emitido en fecha 14 de marzo de 2013, es necesario realizar la exposición pública del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico y de la Versión Preliminar de las Normas de Gestión.  
La 2.ª información pública se realiza mediante anuncio en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) número 7494 de 27 de marzo de 2015 y en ella quedan expuestos los documentos de la versión preliminar del Proyecto de Decreto, que incluye la Norma de Gestión, el Estudio Ambiental y Territorial Estratégico, la Memoria Técnica y el Plan de Participación.  
Durante la 2.ª exposición pública (DOCV 27.03.2015) se recibieron un total de 21 contestaciones y/o alegaciones como resultado de las consultas realizadas por el promotor (Dirección del Medio Natural), del Plan de Participación Pública y del anuncio de información pública en el DOCV.  
De ellas, 6 corresponden a informes recibidos de distintos organismos de la administración autonómica consultados; 4 a alegaciones de Ayuntamientos, 8 alegaciones de asociaciones, y 3 de particulares. Cabe indicar que, en fecha 2 de febrero de 2016, la Conselleria de Hacienda y Modelo Económica remite, al subsecretario de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, informe favorable a la propuesta de Proyecto de Decreto y documentación que lo acompaña, en relación con la norma de gestión macizo del Caroig.  
Todos los informes y alegaciones recibidas tras la segunda exposición al público y consultas que realizaban observaciones o consideraciones a los documentos expuestos fueron debidamente contestadas de forma motivada por la Dirección General del Medio Natural.  
Resumimos, en la tabla siguiente, la relación de consultas realizadas y escritos de contestación recibidos:  
  
C.4. Modificaciones introducidas en los documentos de la norma de gestión como consecuencia de la información pública y consultas  
Como resultado del proceso de información pública y consultas se introducen diversas modificaciones a los documentos expuestos que se incorporan tanto a la Memoria Técnica como en la Norma de Gestión (Anexo V del Proyecto de Decreto). Entre las principales modificaciones introducidas, se destacan:  
1. Se corrigen diversos errores tipográficos y toponímicos detectados. Se sustituye la denominación de la zona 0 por la de «Zona D».  
2. Se incorpora un área de conectividad ecológica coincidente con el cauce del río Cabriel y su dominio público hidráulico con el fin de conectar el ámbito de la Norma de Gestión con el espacio denominado «Hoces del Cabriel». Para dicha zona se indica la aplicación del régimen general de evaluación de repercusiones previsto en el Decreto 60/2012, de 5 de abril.  
3. En la memoria técnica se incorpora el apartado 4. Identificación de Presiones, Impactos y Amenazas, en el que:  
a) Se actualiza la cartografía de zonas afectadas por incendios forestales, así como diversas referencias relativas a las normas de seguridad en prevención de incendios (Decreto 7/2004, de 23 de enero) y a los Planes de Prevención de Incendios.  
b) Se añaden consideraciones concretas sobre las actividades actualmente existente en el ámbito de la norma y, en particular, de los efectos de los parques eólicos.  
4. Se modifica el título de los apartados denominados «Directrices de gestión activa» que pasa a denominarse «Criterios Orientadores». Se incorporan a dichos apartados diversos comentarios y matizaciones a partir de lo indicado en las alegaciones que hacen referencia a los mismos.  
5. Se especifican algunos aspectos concretos respecto al Programa de Actuaciones.  
a) En particular, se aclara que el importe asignado a la medida de gestión relativa a corrección y seguimiento de líneas eléctricas se refiere tan solo a los trabajos de identificación de tendidos y puntos peligrosos, pues los costes de corrección corresponden, según los casos, a la administración estatal o a los titulares.  
b) Respecto a la prevención de incendios, se aclara, en el documento expuesto al público, que el importe establecido en el Programa de Actuación corresponde a la anualización de la conselleria competente en incendios forestales (indican que actualmente es la conselleria de Gobernación y Justicia) que es la que tiene previstas una serie de actuaciones (dotadas tanto de medios materiales, como personales) destinadas a la prevención y al fomento de la capacidad de extinción. Deja, por tanto, en manos de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente (CITMA), que actualmente se denomina Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, y que debe entenderse como Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (CAMCD), el realizar propuestas, a la conselleria competente en materia de extinción de incendios, para la priorización de actuaciones que deban desarrollar en el ámbito de la norma de gestión, entre otras, las medidas relativas a mejorar la capacidad de vigilancia disuasoria sobre los espacios, incrementando, en la medida de lo posible, los medios destinados a esta finalidad.  
6. Se modifican puntualmente la zonificación propuesta en diversas áreas del ámbito de la norma. En especial, se adecua el ámbito de la Zona D en diversos sectores de los términos municipales de Bicorp, Cofrentes, Jalance, Jarafuel, Teresa de Cofrentes y Vallada. Igualmente se amplía la Zona C para incluir en la misma la zona denominada «Cañada de Jarafuel», inicialmente incluida en zona D.  
7. Se modifica el apartado correspondiente a la normativa de aplicación directa, reestructurando su contenido. A partir de las sugerencias y alegaciones presentadas, se han introducido modificaciones específicas respecto a los siguientes aspectos:  
a) Se aclara que la referencia a «explotación o aprovechamiento extractivo» se refiere a los mineros.  
A este respecto cabe indicar que en la propuesta de la Norma de Gestión (Anexo V) del Proyecto de Decreto, en relación con la Normativa de Aplicación Directa y Régimen de Evaluación de Repercusiones, en concreto, en el apartado 5.1.3. Normas para la protección de especies de fauna y flora, solamente se indica que en las áreas zonificadas como A, B y C, así como en la zona de conectividad ecológica «Hoces del Cabriel», se consideran incompatibles, entre otras la siguiente actuación:  
«3. Igualmente, en los cauces en los que existe constancia de la presencia de las especies indicadas se consideran incompatibles los aprovechamientos extractivos mineros de cualquier clase».  
Esto mismo se transcribe en el apartado 6.1.3. Normas para la protección de especies de fauna y flora de la Memoria Técnica expuesta al público.  
Como vemos, solamente se refiere a los aprovechamientos extractivos mineros cuando afectan a cauces con presencia de las especies (entendemos que de flora y/o fauna) cuya conservación constituye el objetivo de la norma de gestión.  
2. Se incorporan al apartado 5.2.1. Obligación general de evaluar, de la propuesta de Norma de Gestión, como específicamente sujetas a evaluación de repercusiones, las siguientes actuaciones:  
a) Los nuevos aprovechamientos de aguas superficiales que impliquen la canalización y desvío de aguas, cuando afecten a áreas con presencia constatada de Coenagrium mercuriale, Oxygastra curtisii, Gomphus graslinii, Austropotamobius pallipes o Pleurodeles walti.  
b) Las actividades de uso público del medio en grupos organizados superiores a 30 personas, incluyendo competiciones deportivas u otros eventos deportivos, lúdicos o culturales.  
c) La construcción de líneas eléctricas cuando no estén sometidas a declaración o estimación de impacto ambiental.  
d) Los planes de mantenimiento anual de líneas eléctricas previstos en el artículo 14 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana.  
e) Los aprovechamientos forestales y los trabajos de conservación y mejora de masas forestales, cuando no se ejecuten en desarrollo de instrumentos técnicos de gestión forestal aprobados por la Generalitat Valenciana y que cuenten con evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000 emitida por el órgano competente.  
3. Se excluyen del mencionado régimen de evaluación de repercusiones, las siguientes actuaciones:  
a) Las actuaciones ordinarias de conservación de cauces --como la retirada de elementos obstructivos-, así como la eliminación de especies alóctonas y las obras de emergencia, cuando sean desarrolladas o expresamente autorizadas por el órgano de cuenca.  
b) Todas aquellas actuaciones de conservación, rehabilitación, mejora o mantenimiento de las instalaciones e infraestructuras ya existentes en el ámbito de la presente norma, en tanto que no supongan un incremento de la superficie o volumen ni se altere el trazado o características de las mismas. Entre ellas, se incluye el mantenimiento o reparación de caminos y pistas rurales y forestales cuando no implique ampliación o cambio de trazado.  
c) Las actividades y aprovechamientos forestales de cualquier naturaleza cuando se lleven a cabo al amparo de un instrumento técnico de gestión forestal aprobado por la Generalitat Valenciana y que cuente con evaluación de repercusiones sobre la Red Natura 2000 emitida por el órgano competente.  
d) La práctica de la agricultura (incluyendo en la misma las actuaciones habituales relacionadas con la misma, como cambio de cultivo, nivelación y agrupación de parcelas, mecanización, etc.) en aquellos ámbitos en que se viniera produciendo dicha práctica a la entrada en vigor de las presentes normas. No se considerará práctica agrícola habitual la utilización de lodos de depuradora y purines cuando afecte al hábitat 7220\* Manantiales petrificantes con formación de tuf o utilizados en áreas comprendidas en perímetros de protección de abastecimiento a poblaciones, así como en aquellas áreas consideradas sensibles para la protección de hábitats acuáticos, las cuales deberán definirse en desarrollo de la presente norma.  
e) La ganadería extensiva, excepto en aquellas áreas que de forma explícita se indiquen en desarrollo de estas normas con el fin de evitar afecciones significativas sobre hábitats o especies consideradas como especialmente sensibles.  
  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación de la norma de gestión  
La norma de gestión se desarrolla de conformidad con la legislación comunitaria, estatal y autonómica de aplicación, anteriormente referida, y permite integrar las consideraciones ambientales, en concreto, a través de las medidas de conservación y de las medidas necesarias para prevenir el deterioro y las alteraciones de los hábitats y especies de los espacios de la Red Natura 2000 de su ámbito territorial, promoviendo un desarrollo sostenible, armonizándo, además, sus previsiones y determinaciones con los usos preexistentes en dicho territorio, todo ello con el objetivo de hacer frente a la pérdida de biodiversidad.  
Las normas de aplicación directa que se establecen en la presente Norma de Gestión «Macizo del Caroig» no van a modificar de manera significativa las regulaciones establecidas en otros instrumentos de planificación ambiental presentes en este ámbito. Por otra parte, la Norma de Gestión respeta la planificación urbanística en lo referente a los suelos urbanos y urbanizables clasificados en su ámbito, hecho que queda patente al incluir dichas áreas en la denominada Zona D.  
En relación con los posibles efectos sobre la planificación territorial y sobre la planificación sectorial implicada, cabe recordar que la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales de la Comunitat Valenciana (art. 47 quáter) indica que las normas de gestión «son vinculantes tanto para las administraciones públicas como para los particulares, prevaleciendo sobre el planeamiento territorial y urbanístico y sobre cualquier otro instrumento sectorial de ordenación o gestión de recursos naturales».  
Teniendo en consideración lo anterior, cabe indicar que todos los espacios sobre los que se aplica esta Norma de Gestión se ubican en suelo no urbanizable sobre el que, además, como indicábamos, y así recoge la documentación técnica que acompaña la Norma de Gestión, existen otras planificaciones sectoriales y ambientales que la Norma de Gestión recoge y considera.  
En relación con los posibles efectos previsibles sobre elementos estratégicos del territorio, hay que tener en cuenta que la Red Natura 2000, y los distintos espacios que la conforman, ya son, en sí mismos, un elemento estratégico del territorio, fundamental de la Infraestructura Verde prevista en el Decreto 1/2001, de 13 de enero, del Consell, por el que se aprueba la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV, directrices 37, 38 y 39) y que también recoge el Título I de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanimo y Paisaje de la Comunitat Valenciana (LOTUP). Por ello, la Norma de Gestión tendrá efectos positivos sobre los elementos estratégicos del territorio, contribuyendo a dar cumplimiento a la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
Respecto a los efectos ambientales previsibles de la Norma de Gestión sobre la biodiversidad, la fauna y la flora son positivos ya que se trata de un instrumento de ordenación orientado a la conservación de los hábitats y especies que han determinado su inclusión en los espacios de la red Natura 2000 y al establecimiento de las medidas necesarias para prevenir el deterioro y las alteraciones de dichos hábitats y especies con el fin de mantenerlos o llevarlos a un estado de conservación favorable.  
En relación con los otros espacios protegidos afectados por la Norma de Gestión, destacar que dentro del ámbito estudiado se encuentra incluida la Zona Húmeda Catalogada «Embalse de Embarcaderos», cuya delimitación y cuenca de afección se concretan en los planos a escala 1/2010.000 de las fichas individualizadas para cada una de las zonas del Catalogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana. Esta Zona Húmeda ha sido convenientemente recogida por la Norma de Gestión y en relación a dicho Embalse de Embarcaderos se establece una norma concreta para la protección del Aguilucho Lagunero Occidental (Circus aeroginosus), que propone una actuación coordinada con la administración hidráulica y el gesto del embalse.  
De igual modo se consideran positivos los efectos sobre el paisaje que tendrá la aplicación de la Norma de Gestión, puesto que siendo los espacios de la Red Natura 2000 recursos paisajísticos, de conformidad con la legislación protectora del paisaje, la propia Norma de Gestión puede ser considerada como un instrumento que contribuirá a fijar los objetivos de calidad paisajística para dichos espacios.  
La consideración de las normas de aplicación directa, así como de los criterios orientadores, que se establecen en la Norma de Gestión tendrán efectos positivos en relación con los factores climáticos y, en especial, sobre el problema del cambio climático, dado que aumentarán la capacidad de resiliencia del territorio, esto es, su capacidad de adaptación a este problema.  
De igual modo, también pueden considerarse como positivos, en general, los efectos sobre la tierra, el agua y el aire, dado que la Norma de Gestión promueve un uso racional de los mismos dirigido a su mejora y conservación en buen estado, en el ámbito de los espacios de la Red Natura 2000.  
Se consideran positivos los efectos sobre la población, en la medida que contribuirán a garantizar la seguridad jurídica a la hora de desarrollar sus actuaciones en el marco de la Red Natura 2000 y posibilitarán la llegada de recursos financieros en el marco de las políticas comunitarias, estatales y autonómicas de carácter agrario y regional.  
En este sentido, se estima adecuada la propuesta de normas de aplicación directa de la presente Norma de Gestión, por cuanto pretende poner énfasis en aquellas actuaciones que pueden tener mayor incidencia sobe los hábitats y especies de flora y/o fauna de interés comunitario presentes en estos espacios de la Red Natura 2000 y, en especial, sobre la Zonificación A. Se observa un esfuerzo importante por mantener aquellas actuaciones y actividades realizadas tradicionalmente (relacionadas fundamentalmente con la agricultura, la ganadería, la gestión forestal, los servicios selvícolas y actividades cinegéticas) que en las condiciones que establece la Norma de Gestión contribuyen o colaboran al objetivo de prevenir el deterioro y las alteraciones de los hábitats y especies de los espacios de la Red Natura 2000 en este ámbito territorial, con el fin de mantenerlos o llevarlos a un estado de conservación favorable. Cabe indicar que la Norma de Gestión se muestra respetuosa, con aquellas actividades de mantenimiento y conservación de las infraestructuras existentes. Puede considerarse, por tanto, que son pocas las restricciones que establece esta Norma de Gestión derivando hacia el régimen de evaluación de repercusiones el esfuerzo de análisis y consideración de la gran mayoría de las actividades y actuaciones que se pretendan implantar en el ámbito de la Norma.  
Por todo lo anterior, se considera que la propuesta de Norma de Gestión «Macizo del Caroig», es adecuada para alcanzar los objetivos de conservación que persigue para los espacios de la Red Natura 2000 incluidos en su ámbito territorial y la tramitación llevada a cabo se ajusta a los requerimientos de la evaluación ambiental estratégica.  
  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación de la norma de gestión  
En el apartado 8. Régimen de evaluación de los resultados de las medidas de conservación sobre los hábitats y especies de la norma de gestión macizo del Caroig (anexo V del Proyecto de Decreto) se proponen dos sistemas de indicadores para el seguimiento: por una parte los indicadores para el seguimiento del estado de aplicación de la norma de gestión y, por otra parte, los indicadores para el seguimiento del estado de conservación de las especies y hábitats.  
La evaluación de los resultados de las medidas de conservación (normativa y criterios y medidas de gestión activa) sobre los hábitats y especies presentes en las ZEC y ZEPA objeto de la presente Norma de Gestión se realizará periódicamente, coincidiendo en el tiempo con la realización de los Informes de aplicación previstos en el artículo 17 de la Directiva Hábitats (Directiva 92/43/CEE) y en el artículo 12 de la Directiva de Aves Silvestres (Directiva 2009/147/CE).  
  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales  
De conformidad con lo dispuesto en el art. 12 de la LEAE, de acuerdo con los fundamentos que se han expuesto, se propone dar la conformidad a la propuesta de Declaración Ambiental y Territorial Estratégica de la norma de gestión macizo del Caroig presentada por la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, la cual se deberá acompañar del presente documento, así como incorporar a la Norma de Gestión, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:  
Incorporar en la redacción definitiva de la Norma de Gestión las siguientes aclaraciones:  
1.a) Distinguir entre administración competente en materia de extinción de incendios y la administración competente en materia de prevención de incendios y, en su caso, cómo afecta esta circunstancia en el programa de actuaciones.  
1.b) Actualizar la denominación de la conselleria competente en materia de medio ambiente o referirse a ella de forma genérica.  
1.c) Especificar el plazo de vigencia del Programa de Actuaciones.  
2. Aclarar que en la Zona B sí que se consideran algunas actividades y actuaciones como claramente incompatibles y, por tanto, exentas de su sometimiento al régimen de evaluación de repercusiones.  
3. Justificar porqué en Zona C no se incluyen como no autorizables (excluidas de evaluación de repercusiones por incompatibilidad con la conservación) aquellas actuaciones que «resulten incompatibles con la clasificación y calificación urbanística de los suelos incluidos en las categorías de zonificación indicadas en la Norma de Gestión»  
4. Aclarar la redacción dada al Indicador de la Medida de Gestión Activa núm. 4 («4. Manejo sostenible de masas forestales en la Reserva Valenciana de caza Muela de Cortes») que entendemos debe ser la siguiente: Número de Planes de Ordenación Forestal que incorporen en los criterios de ordenación forestal los de la Red Natura 2000 de esta Norma de Gestión.  
5. Proponer para la medida de gestión activa núm. 10 («10. Campa de información y concienciación ciudadana entre la población local») indicadores de resultado, como puede ser:  
5.a) % de la población que conoce la norma de gestión  
5.b) % de participación en las actividades divulgativas  
  
La Declaración Ambiental y Territorial Estratégica contiene las determinaciones finales de carácter ambiental que deben incorporarse a la norma de gestión macizo del Caroig, sin perjuicio de cualesquiera otras que se establezcan en los informes y/o autorizaciones que le sean de aplicación. La Declaración Ambiental y Territorial Estratégica es preceptiva y determinante y debe ser tenida en cuenta inmediatamente antes de la aprobación definitiva. La Declaración Ambiental y Territorial Estratégica debe figurar como documento integrante de la documentación definitiva de dicha Norma de Gestión.  
Respecto a los planes y programas que puedan implementarse en el ámbito de la Norma de Gestión no se exime de su sometimiento al trámite de evaluación ambiental si así está previsto en la normativa en materia de evaluación ambiental de aplicación. Del mismo modo, aquellos proyectos, actuaciones y actividades que se pretendan desarrollar en este ámbito, que aún respetando las condiciones establecidas en esta Norma de Gestión, no se eximen, tampoco, de su sometimiento al trámite de evaluación ambiental si así está previsto en la normativa en materia de evaluación ambiental de aplicación.  
Conforme al art. 56 de la LOTUP (Ley 5/2014, de 25 de julio) una vez aprobado definitivamente la Norma de Gestión evaluada, el órgano promotor pondrá disposición de la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental, como órgano ambiental, y de las demás administraciones Públicas afectadas y del público la siguiente documentación:  
  
a) Copia de la Norma de Gestión aprobada  
b) Una declaración expresiva que resuma los siguientes aspectos:  
1) De qué manera se han integrado en dicha Norma de Gestión los aspectos ambientales y territoriales.  
2) Cómo se han tomado en consideración el estudio ambiental y territorial estratégico, la declaración ambiental y territorial estratégica y el resultado de las consultas, discrepancias y alegaciones.  
c) Un resumen no técnico sobre la documentación contenida en los puntos a) y b)  
Esta Declaración Ambiental y Territorial Estratégica se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana y se pondrá a disposición del público en la página web de la Conselleria.  
La Declaración Ambiental y Territorial Estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación de la Norma de Gestión en el plazo máximo de dos años desde su publicación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 10.3 del Decreto 135/2011, de 30 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de los Órganos Territoriales, de Evaluación Ambiental y Urbanísticos de la Generalitat.  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: Emitir la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica de la norma de gestión macizo del Caroig de los Espacios Red Natura 2000, debiendo incorporarse al Programa las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 27.5 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común (LRJAP-PAC).  
  
Valencia, 28 de abril de 2016.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
Valencia, 16 de septiembre de 2016.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML