Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 3132, del 28-11-1997 (1997/11839)

ORDRE de 12 de novembre de 1997, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el nou text del reglament de la Denominació d'Origen València i el Consell Regulador.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/o/1997/11/12/(1)/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   3132

Data del DOGV
:   28-11-1997

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1997/11839

CVE


Data del document
:   12-11-1997

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació

Tipus de document
:   Ordre

Anàlisi jurídica

3921 ORDRE de 12 de novembre de 1997, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el nou text del reglament de la Denominació d'Origen València i el Consell Regulador. [97/X11839]
  
La norma que reglamenta la Denominació d'Origen València i el Consell Regulador és l'Ordre de 21 de juliol de 1986, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, modificada i ampliada en diferents ocasions, l'última d'elles segons l'Ordre de 20 d'abril de 1995, posteriorment corregida i ratificada mitjançant l'Ordre de 29 de novembre de 1995, del Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Diversos aspectes, com ara el reg de la vinya, el règim d'embotellaments, l'adequació del règim sancionador amb la legislació autonòmica en aquesta matèria, les varietats, els vins especials i, en general, l'harmonització de les disposicions autonòmiques, nacionals i comunitàries, etcètera, juntament amb altres qüestions formals, fan aconsellable la publicació actualitzada del reglament esmentat.
  
Per això, d'acord amb el que es disposa en el Reglament (CEE) 823/87, del Consell, de 16 de març de 1987, pel qual s'estableixen disposicions específiques referents als vins de qualitat produïts a determinades regions, com també en l'Estatut del Vi, la Vinya i els Alcohols, aprovat per la Llei 25/1970, de 2 de desembre; a proposta del Consell Regulador de la Denominació d'Origen València, i en l'exercici de les competències que em confereix la Llei de la Generalitat Valenciana 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià,
  
ORDENE
  
Article únic
  
S'aprova el nou reglament de la Denominació d'Origen València i el Consell Regulador, el qual es publica en l'annex a aquesta ordre.
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA
  
Queda derogada l'Ordre de 21 de juliol de 1986, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, i totes les modificacions i correccions que s'hi han introduït.
  
DISPOSICIONS FINALS
  
Primera
  
Aquesta ordre entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Segona
  
Aquesta ordre es notificarà al Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació perquè en prenga coneixement i la ratifique posteriorment.
  
València, 12 de novembre de 1997
  
La consellera d'Agricultura, Pesca i Alimentació,
  
MARIA ÀNGELS RAMÓN-LLIN I MARTÍNEZ
  
Reglament de la denominació d'origen València
  
i del Consell Regulador.
  
Capítol I
  
Generalitats
  
Article 1
  
D'acord amb el que es disposa en la Llei 25/1970, de 2 de desembre, Estatut del Vi, la Vinya i els Alcohols, en el reglament que la desplega, aprovat pel Decret 835/1972, de 23 de març, i en la normativa de la Unió Europea, queden protegits amb la denominació d'origen València els vins que posseïsquen les característiques definides en aquest reglament i que hagen complit en la producció, l'elaboració i la maduració els requisits exigits en aquest reglament i en la legislació vigent.
  
Article 2
  
1. La protecció atorgada per aquesta denominació d'origen serà la prevista en l'article 81 de la Llei 25/1970, de 2 de desembre, i en la resta de la legislació aplicable, i s'estén a l'expressió "València" i a tots els noms de les subzones, comarques, termes municipals, localitats i llogarets que formen part de les zones de producció i maduració que es detallen en l'article 4.
  
2. Queda prohibida la utilització en altres vins de noms, marques, termes, expressions i signes que, per similitud fonètica o gràfica amb els protegits per la denominació d'origen, puguen induir a la confusió amb els que són objecte d'aquesta reglamentació, fins i tot en el cas que vagen precedits dels termes "tipus", "estil", "cep", "embotellat a...", "amb celler a..." o uns altres d'anàlegs.
  
3. La utilització del nom Moscatell de València es reserva únicament per als vins dolços i de licor moscatell.
  
Article 3
  
La defensa de la denominació d'origen, l'aplicació del reglament, la vigilància del compliment d'aquest i el foment i control de la qualitat dels vins emparats s'encomanen al Consell Regulador de la Denominació d'Origen València, a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat Valenciana, i al Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en l'àmbit de les seues competències.
  
Capítol II
  
Producció
  
Article 4
  
1. La zona de producció emparada per la Denominació d'Origen València està constituïda pels terrenys ubicats a la província de València que el Consell Regulador considere aptes per a la producció de raïm de les varietats que s'indiquen en l'article cinquè, i la constitueixen les subzones i termes municipals que s'esmenten tot seguit:
  
Subzona Alt Túria: Alpuente, Aras de Alpuente, Chelva, La Yesa, Titaguas i Tuéjar.
  
Subzona Valentí: Alborache, Alcublas, Andilla, Bugarra, Buñol, Casinos, Cheste, Chiva, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Godelleta, Higueruelas, LLíria, Losa del Obispo, Macastre, Montserrat, Montroi, Pedralba, Real de Montroi, Torís, Vilamarxant i Villar del Arzobispo.
  
Subzona Moscatell de València: Catadau, Cheste, Chiva, Godelleta, LLombai, Montroi, Montserrat, Real de Montroi i Torís.
  
Subzona Clarià: Atzeneta d'Albaida, Agullent, Albaida, Alfarrasí, Aielo de Malferit, Ayelo de Rugat, Bèlgida, Bellús, Beniatjar, Benicolet, Benigànim, Bocairent, Bufali, Castelló de Rugat, Fontanars dels Alforins, la Font de la Figuera, Guadasséquies, LLutxent, Moixent, Montaverner, Montesa, Montichelvo, l'Olleria, Ontinyent, Otos, Palomar, Pinet, la Pobla del Duc, Quatretonda, Ràfol de Salem, Sempere, Terrateig i Vallada.
  
2. Així mateix, a causa de la continuïtat edàfica, la proximitat geogràfica i les analogies climàtiques i enològiques, es considera també zona de producció l'ocupada pels terrenys de la varietat negra boval, situats als termes municipals que figuren en l'annex únic.
  
3. D'acord amb l'apartat anterior i a l'efecte de preservar la identitat de la Denominació d'Origen Utiel-Requena, la superfície que s'acollirà a la Denominació d'Origen València, dins dels termes municipals que figuren en l'annex únic, no podrà superar el 30 per cent de la protegida per aquella.
  
La qualificació dels terrenys a efectes de la seua inclusió en la zona de producció la realitzarà el Consell Regulador, havent de quedar delimitats en el plànols del Registre Vitícola.
  
4. El Consell Regulador podrà sol·licitar a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació l'ampliació de la zona de producció per incloure les zones adjacents de característiques edafològiques, climàtiques i varietals semblants. Aquesta ampliació es farà efectiva mitjançant l'oportuna ordre d'aquesta conselleria.
  
5. La dependència o unitat administrativa que tinga atribuïdes les competències referents al foment i control de la qualitat agroalimentària en el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació podrà fixar els procediments per a desenvolupar el que s'estableix en els apartats 2 i 3 d'aquest article.
  
Article 5
  
1. L'elaboració dels vins protegits, d'acord amb la legislació de la Unió Europea, es realitzarà exclusivament amb raïm de les varietats següents:
  
BLANQUES:
  
Preferents o recomanades: Macabeu, Malvasia, Marseguera, Moscatell d'Alexandria, Pedro Ximénez i Planta Fina de Pedralba.
  
Autoritzades: Planta Nova, Tortosí, Verdil i Chardonnay.
  
NEGRES:
  
Preferents o recomanades: Garnatxa, Monastell, Primerenca i Tintorera.
  
Autoritzades: Forcallada, Boval, Cabernet-Sauvignon i Merlot.
  
2. El Consell Regulador podrà proposar a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació que siguen autoritzades noves varietats de les quals, amb assajos i experiències convenients previs, es comprove que produeixen mostos de qualitat aptes per a l'elaboració de vins protegits per la denominació d'origen. Aquesta autorització es farà efectiva per mitjà de l'ordre oportuna d'aquesta conselleria.
  
Article 6
  
Les pràctiques de conreu seran les tradicionals que tendisquen a aconseguir les millors qualitats.
  
La densitat de plantació no serà inferior a 1.600 ni superior a 3.000 ceps per hectàrea.
  
L'esporgada s'efectuarà en cóp o en forma plana (cordó, Guyot doble o simple), amb tres o quatre braços i brocades a dues o més gemmes vistes, depenent de les exigències de cada varietat, i sempre que no se supere la quantitat de vint gemmes per cep.
  
S'autoritza el reg de les parcel·les de vinya inscrites, sempre que es complisquen tots els requisits que s'exigeix en aquest reglament, les disposicions del Consell Regulador i la legislació vigent que els puga afectar.
  
No obstant això, el Consell Regulador podrà autoritzar l'aplicació de noves pràctiques culturals, tractaments o tasques que constituïsquen un avenç en la tècnica vitícola i es comprove que no afecten desfavorablement la qualitat del raïm o del vi produït.
  
Article 7
  
1. La verema es farà amb la major atenció i es dedicarà exclusivament a l'elaboració de vins protegits el raïm sa amb el grau de maduresa i sanitat necessari.
  
El Consell Regulador podrà determinar la data d'iniciació de la verema i acordar normes sobre el ritme de recol·lecció, i també sobre el transport del raïm al celler.
  
Els cellers inscrits col·laboraran en la vigilància del compliment de les anteriors normes.
  
Article 8
  
La producció màxima admesa per hectàrea serà de 95 quintars mètrics per a les varietats blanques, i de 80 quintars mètrics per a les negres. Aquests límits podran ser modificats en determinades campanyes pel Consell Regulador a iniciativa pròpia o a petició dels viticultors interessats, efectuada amb anterioritat a la verema, amb els assessoraments previs i les comprovacions necessàries. En cas que aquesta modificació es produïsca, no es podrà superar el 25 per cent del límit esmentat.
  
El raïm produït els rendiments del qual siguen superiors al màxim autoritzat no podrà ser utilitzat en l'elaboració de vins protegits per aquesta denominació. El Consell Regulador haurà de prendre les mesures de control necessàries per assegurar el compliment d'aquest precepte i, si s'escau, autoritzar-ne l'elaboració com a raïm apte per a produir vi de taula.
  
Article 9
  
Per a l'autorització de noves plantacions, replantacions, substitucions i reposicions de mancances a terrenys o vinyes situats a la zona de producció, serà preceptiu l'informe del Consell Regulador, que determinarà la possibilitat d'inscripció en el registre corresponent. Tenint en compte l'informe esmentat, la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació resoldrà la petició.
  
Capítol III
  
Elaboració
  
Article 10
  
Les tècniques utilitzades en la manipulació del raïm, el most, el vi, el procés de maceració i el control de la fermentació tendiran a obtenir productes de màxima qualitat, amb el manteniment de les característiques tradicionals dels tipus de vins emparats per la denominació d'origen.
  
En la producció de most se seguiran les pràctiques tradicionals aplicades amb una moderna tecnologia orientada a la millora de la qualitat dels vins.
  
S'aplicaran pressions adequades per a l'extracció del most o del vi i per a la separació de les brises de manera que el rendiment no siga superior a 74 litres de most o vi per cada 100 quilograms de verema. Les fraccions de most o vins, obtinguts per pressions inadequades, no podran ser destinades en cap cas a l'elaboració de vins protegits.
  
Per a l'elaboració del vi escumós natural s'utilitzarà el mètode tradicional, i en el cas del vi escumós aromàtic, l'anomenat "escuma de moscatell".
  
Les instal·lacions dels cellers i els mètodes d'elaboració emprats hauran de complir els requisits del manual de qualitat que establirà el Consell Regulador.
  
Article 11
  
L'elaboració de vins emparats per la Denominació d'Origen València es realitzarà exclusivament en cellers registrats pel Consell Regulador i enclavades a la zona de producció que s'indica en l'article quart d'aquest reglament.
  
Capítol IV
  
Indicacions i maduració
  
Article 12
  
Ateses raons històriques i usos tradicionals, la zona de maduració emparada per la Denominació d'Origen València està constituïda per la zona de producció delimitada en l'apartat 1 de l'article 4 i el terme municipal de València.
  
Article 13
  
La menció "Primer de collita o de l'any" s'aplicarà als vins embotellats immediatament després d'acabar el procés d'elaboració, i serà obligatori indicar en l'etiqueta la collita.
  
La menció "Vi jove" s'aplicarà als vins que s'embotellen i es comercialitzen durant els nou mesos següents a la verema, i serà obligatori indicar en l'etiqueta la collita.
  
La menció "Vi sant o de consagrar" es podrà aplicar als vins de licor que complisquen la normativa establida per les autoritats eclesiàstiques.
  
La menció "Vi ranci" podrà aplicar-se als vins que hagen seguit un procés d'envelliment marcadament oxidatiu, amb canvis bruscos de temperatura.
  
Tots els vins emparats per la Denominació d'Origen València que opten a les mencions "Maduració", "Reserva" i "Gran reserva" se sotmetran a la preceptiva maduració als cellers inscrits en el registre corresponent i amb els mètodes i períodes de temps que, d'acord amb la legislació vigent, establirà el Consell Regulador.
  
Els envasaments de fusta que s'utilitzen en aquests processos seran de roure, amb una capacitat màxima de 1.000 litres.
  
Siga quina siga la modalitat de maduració, la graduació alcohòlica adquirida es trobarà entre 11 i 14 % vol.
  
El Consell Regulador expedirà els certificats corresponents al temps i les condicions de "Primer de collita", "Vi jove", "Collita", "Vi sant o de consagrar", "Vi ranci", "Maduració", "Reserva" i "Gran reserva".
  
Capítol V
  
Qualificació i característiques dels vins
  
Article 14
  
Per poder fer ús de la Denominació d'Origen València, tots els vins obtinguts a la zona de producció en cellers inscrits hauran de superar un procés de qualificació d'acord amb el que es disposa sobre aquesta matèria en la legislació vigent, en la qual s'estableixen disposicions específiques referents als vins de qualitat produïts a determinades regions.
  
El procés de qualificació s'efectuarà per partida o lot homogeni i serà realitzat pel Consell Regulador abans del 31 de gener posterior a la collita. Podrà donar lloc a: "qualificació", "desqualificació" o "emplaçament de la partida". Les normes que regulen aquest procés de qualificació contindran el procediment que cal seguir respecte de les partides qualificades i les condicions de desqualificació en la fase de producció.
  
Els vins qualificats hauran de mantenir les qualitats organolèptiques característiques pròpies, especialment pel que fa a color, aroma i sabor. Si es constata cap alteració d'aquestes característiques que en menyscabe la qualitat, o que en l'elaboració o la maduració s'hagen incomplit els preceptes d'aquest reglament o de la legislació vigent, seran desqualificats pel Consell Regulador, la qual cosa implicarà la pèrdua de la denominació d'origen. Així mateix, serà desqualificat qualsevol producte obtingut de la barreja amb uns altres desqualificats prèviament.
  
La desqualificació dels vins podrà ser realitzada pel Consell Regulador, en qualsevol fase de l'elaboració o de la maduració a l'interior de la zona de producció i maduració i, a partir de la iniciació de l'expedient de desqualificació, el vi en qüestió es conservarà en envasaments identificats i degudament retolats, sota el control del Consell Regulador.
  
Article 15
  
1. Els vins emparats per la Denominació d'Origen València i la seua graduació alcohòlica adquirida mínima són els següents:
  
Blancs: 10 per 100 volum.
  
Rosats: 10,5 per 100 volum.
  
Negres: 10,5 per 100 volum.
  
Escumosos aromàtics: 7 per 100 volum.
  
Escumosos: 11 per 100 volum.
  
De licor i rancis: 15 per 100 volum.
  
Aquests vins podran ser secs, semidolços i dolços. En cas d'utilitzar els noms de les subzones, els tipus de vi són:
  
 GRAU ALCOHÒLIC
  
SUBZONES TIPUS ADQUIRIT MÍNIM
  
Alt Túria: Blancs secs 10
  
Valentí: Blancs 10
  
 Rosats i negres 11
  
 Vins de licor i rancis 15
  
Clarià: Blancs 10
  
 Rosats i negres 11
  
Moscatell: Vins dolços de moscatell 10
  
 Vins de licor moscatell 15
  
La comercialització de vins amb els noms de les subzones de l'Alt Túria, Valentí, Clarià i Moscatell es limita exclusivament als vins elaborats amb raïm produïda a la subzona de producció corresponent i en cellers enclavats en aquesta subzona. Els vins produïts a partir de raïm de diferents subzones o la barreja de vins d'aquestes subzones únicament podran ser comercialitzades amb el nom de València.
  
Podran utilitzar-se els noms de les varietats recomanades quan els vins hagen estat elaborats amb una proporció mínima del 85 per 100 de raïm de la varietat corresponent, excepte per al vi de licor moscatell de València, que ha de ser elaborat únicament amb la varietat Moscatell d'Alexandria.
  
Capítol VI
  
Registres
  
Article 16
  
El Consell Regulador durà els registres següents:
  
a) Registre de Vinyes
  
b) Registre de Cellers d'Elaboració
  
c) Registre de Cellers d'Emmagatzematge
  
d) Registre de Cellers de Maduració
  
e) Registre d'Embotelladors
  
Les peticions d'inscripció s'adreçaran al Consell Regulador, amb l'acompanyament de les dades, els documents i els comprovants que en cada cas es requerisquen en les disposicions i normes vigents, en els impresos que disposarà el Consell Regulador.
  
El Consell Regulador denegarà les inscripcions que no s'ajusten als preceptes del reglament i als acords presos pel Consell sobre condicions complementàries de caràcter tècnic que hagen de posseir les vinyes i els cellers.
  
La inscripció en aquests registres no eximeix els interessats de l'obligació d'inscriure's en aquells registres que, amb caràcter general, estiguen establits i, especialment, en el Registre Vitícola, en el d'Indústries Agràries i Alimentàries i en el d'Embotelladors i Envasadors si escau, cosa que caldrà acreditar prèviament a la inscripció en els registres del Consell.
  
Article 17
  
En el Registre de Vinyes s'inscriuran totes aquelles situades a la zona de producció el raïm de les quals puga ser destinat a l'elaboració de vins protegits.
  
En la inscripció figurarà el nom del propietari i, si escau, el del parcer, l'arrendatari, el censatari i qualsevol altre titular del domini útil; el nom de la vinya, el llogaret i el terme municipal on està situada, la parcel·la cadastral, la superfície en producció, la varietat o les varietats de la vinya i totes les dades que calga per classificar-la i localitzar-la.
  
Amb la instància d'inscripció s'acompanyarà un plànol o croquis detallat, segons que determine el Consell Regulador, de les parcel·les objecte d'inscripció.
  
El Consell Regulador lliurarà als viticultors inscrits una credencial d'aquesta inscripció.
  
Article 18
  
En el Registre de Cellers d'Elaboració s'inscriuran tots els que estiguen situats a la zona de producció en els quals es vinifique raïm i most procedent de vinyes inscrites, els vins dels quals puguen optar a la denominació d'origen i complisquen, a més, tots els requisits establits per la legislació vigent.
  
En la inscripció figurarà el nom o la raó social de l'empresa, la localitat i la zona d'emplaçament, les característiques, el nombre i la capacitat dels envasaments i maquinària, el sistema d'elaboració i totes les dades que calga per a la perfecta identificació i catalogació del celler. En cas que l'empresa elaboradora no siga propietària dels locals, es farà constar aquesta circumstància amb la indicació del nom del propietari. S'acompanyarà un plànol o croquis a escala convenient on queden reflectits tots els detalls de construcció i instal·lacions.
  
Article 19
  
En el Registre de Cellers d'Emmagatzematge s'inscriuran els que estiguen situats a la zona de producció i maduració que es dediquen a l'emmagatzematge de vins emparats per la denominació d'origen. En la inscripció figuraran les dades a què es fa referència en l'article 18.
  
Article 20
  
En el Registre de Cellers de Maduració s'inscriuran els que estiguen situats a la zona de maduració i que es dediquen a la maduració de vins amb la denominació d'origen.
  
En la inscripció figuraran, a més de les dades a què es fa referència en l'article 18, tots els específics d'aquest tipus de cellers, com ara el nombre de bótes, entre altres.
  
Els locals o cellers destinats a la maduració i l'envelliment estaran exempts de trepidacions, amb temperatura constant i fresca durant tot l'any i amb un estat higromètric i ventilació adequats.
  
Als cellers inscrits caldrà tenir una existència mínima de 25 hectolitres de vi en procés d'envelliment.
  
Article 21
  
Ateses raons històriques i usos tradicionals, en el Registre d'Embotelladors s'inscriuran les indústries que estiguen situades a la zona de producció delimitada en l'apartat 1 de l'article 4 i a la zona de maduració, figuren com a embotelladors de vins en el Registre Oficial d'Embotelladors i Envasadors i es dediquen a l'activitat d'embotellament i comercialització de vi amb Denominació d'Origen València. En la inscripció figuraran, a més de les dades a què es fa referència en l'article 18, els específics d'aquest tipus d'indústria.
  
Article 22
  
Als cellers inscrits en els diferents registres podrà realitzar-se l'elaboració, l'emmagatzematge o la manipulació de raïm, mostos i vins no emparats per la Denominació d'Origen València, sempre que aquestes operacions es realitzen de forma separada de les referides als vins amb dret a aquesta i que es garantisca el control d'aquests processos.
  
Per això, serà condició indispensable per a la inscripció d'un celler en el registre corresponent que la construcció permeta la perfecta separació dels vins procedents de raïm emparat d'aquells que no gaudisquen d'aquesta circumstància, de manera que queden en tot moment perfectament identificats.
  
Article 23
  
Per a la vigència de les inscripcions en els corresponents registres, serà indispensable complir en tot moment amb els requisits que s'imposen en aquest capítol i comunicar al Consell qualsevol variació que afecte les dades subministrades en la inscripció quan aquesta es produïsca. En conseqüència, el Consell Regulador podrà suspendre o anul·lar les inscripcions quan els seus titulars defugen aquestes prescripcions.
  
El Consell Regulador efectuarà inspeccions periòdiques per comprovar l'efectivitat del que es disposa en el paràgraf anterior.
  
Totes les inscripcions en els diferents registres seran renovades en el termini i la forma que determine el Consell Regulador.
  
Capítol VII
  
Drets i obligacions
  
Article 24
  
Les persones naturals o jurídiques que tinguen inscrits en els registres indicats en l'article 16 les seues vinyes o instal·lacions podran produir raïm amb destinació a l'elaboració de vins emparats o elaborar, emmagatzemar, embotellar o madurar vins que hagen de ser protegits per la denominació.
  
Només pot aplicar-se la Denominació d'Origen València als vins procedents de cellers inscrits en els registres corresponents que hagen estat produïts i elaborats d'acord amb les normes exigides en aquest reglament, que posseïsquen les condicions enològiques i organolèptiques que han de caracteritzar-los i complisquen les normes del manual de qualitat establit pel Consell Regulador..
  
El dret a l'ús de la Denominació d'Origen València en propaganda, publicitat, documentació o etiquetes és exclusiu de les firmes inscrites en el registre corresponent.
  
Només pel fet de la inscripció en els registres corresponents, les persones físiques o jurídiques estan obligades al compliment de les disposicions d'aquest reglament i dels acords que, dins de les seues competències, dicten la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Comunitat Valenciana, el Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació i el Consell Regulador, com també de satisfer les exaccions que els corresponguen.
  
Per a l'exercici de qualsevol dret atorgat en aquest reglament o per poder beneficiar-se dels serveis que preste el Consell Regulador, les persones físiques o jurídiques inscrites hauran d'estar al corrent de totes les obligacions.
  
Article 25
  
Les persones físiques o jurídiques que tinguen inscrits vinyes o cellers en els registres corresponents només podran tenir emmagatzemats el seu raïm, els mostos o els vins als terrenys o locals inscrits i, en cas contrari, perdran el dret a la denominació d'origen.
  
Article 26
  
Les marques, símbols, emblemes, llegendes publicitàries o qualsevol altre tipus de propaganda que s'utilitzen aplicats als vins protegits per la denominació d'origen que regula aquest reglament, no podran ser utilitzats simultàniament de cap manera, ni tan sols pels mateixos titulars, en la comercialització d'altres vins o begudes derivades de vi.
  
Article 27
  
La designació i l'etiquetatge dels vins s'haurà d'ajustar al que es disposa en la normativa de la Unió Europea.
  
En les etiquetes dels vins embotellats figurarà obligatòriament de forma destacada el nom de la Denominació d'Origen València i les dades que, amb caràcter general, es determinen en la legislació aplicable.
  
La indicació d'altres termes referents a subzones, varietats, edat, maduració, etc., s'ajustarà al que es disposa en aquest reglament.
  
Abans de posar en circulació les etiquetes, i sense perjudici dels drets de propietat, aquestes hauran de ser autoritzades pel Consell Regulador, a l'efecte que es menciona en aquest reglament. Serà denegada l'aprovació d'aquelles etiquetes que, per qualsevol causa, puguen donar lloc a confusió en el consumidor. També podrà ser anul·lada l'autorització d'una ja concedida anteriorment, quan hagen variat les circumstàncies a què s'al·ludeix en l'etiqueta de la firma propietària.
  
Qualsevol que siga el tipus d'envasament en què s'expedisquen els vins per al consum, aniran proveïts de la identificació de garantia, constituïda per marxamos o contraetiquetes numerades, expedits pel Consell Regulador, que hauran de ser col·locats en el celler mateix, d'acord amb les normes que es determinen i sempre de manera que no permeta una segona utilització.
  
El Consell Regulador podrà aprovar contraetiquetes específiques i autoritzar-ne la menció en les etiquetes per als vins que posseeixen les indicacions de l'article 13.
  
Totes les entitats inscrites en el Registre d'Embotelladors estaran obligades a dur un llibre de control de contraetiquetes, el qual serà expedit i diligenciat pel Consell Regulador i on es reflectiran les entrades i eixides de les contraetiquetes expedides i autoritzades pel Consell.
  
El Consell Regulador adoptarà i registrarà un emblema com a símbol de la denominació d'origen, que haurà de ser confirmat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Així mateix, el Consell Regulador podrà fer obligatori que en l'exterior dels cellers inscrits i en lloc destacat figure una placa que al·ludisca a aquesta condició.
  
Article 28
  
Tota expedició de raïm, most o vi emparada per la Denominació d'Origen València que circule entre cellers haurà d'anar proveïda de la documentació d'acompanyament corresponent, establida en la legislació vigent, i se n'haurà de remetre un exemplar al Consell Regulador dins dels set dies següents a l'expedició.
  
Article 29
  
L'embotellament i l'etiquetatge de vins emparats per la Denominació d'Origen València a territori nacional s'haurà de realitzar en les indústries inscrites en el registre corresponent del Consell Regulador. En cas contrari, el vi perdrà el dret a l'ús de la denominació.
  
Els vins emparats per la Denominació d'Origen València únicament poden circular i ser expedits pels cellers inscrits o autoritzats, en els tipus de envasament que no perjudiquen la seua qualitat o prestigi i hagen estat aprovats pel Consell Regulador.
  
Article 30
  
L'exportació a granel de vins emparats per la denominació d'origen es realitzarà de manera que puga ser controlada pel Consell Regulador.
  
Si calguera realitzar el transvasament del vi en el trajecte de cellers d'origen a destinació, el Consell Regulador donarà les normes per a efectuar-lo, a fi que en tot cas quede garantida la puresa del producte, i estendrà l'acta corresponent o la diligència en la documentació que acompanya la mercaderia.
  
Per garantir l'ús adequat de la denominació d'origen dels vins que s'embotellen d'acord amb el que es preveu en la disposició transitòria, el Consell Regulador prendrà les mesures de control que crega pertinents.
  
Article 31
  
Les declaracions d'existències, collita i producció es regularan segons normes generals vigents en l'àmbit de la Unió Europea i la pròpia legislació autonòmica. No obstant això:
  
A fi de poder controlar la producció, l'elaboració i les existències, com també les qualitats, tipus i tot allò que calga per a l'acreditació de l'origen i la qualitat dels vins, les persones físiques o jurídiques titulars de les vinyes i els cellers estaran obligades a presentar les declaracions següents:
  
Totes les entitats inscrites en el Registre de Vinyes presentaran, una vegada conclosa la recol·lecció i sempre abans del 10 de desembre de cada any, una declaració de la collita obtinguda en cadascuna de les vinyes inscrites, amb la indicació de la destinació del raïm i, en cas de venda, el nom del comprador. Si es produeixen diversos tipus de raïm caldrà declarar-ne la quantitat obtinguda de cadascuna.
  
Totes les entitats inscrites en el Registre de Cellers d'Elaboració hauran de declarar, abans del 10 de desembre, la quantitat de productes obtinguts distingint-ne els diversos tipus que elabore. Així mateix, caldrà consignar la procedència del raïm i la destinació dels productes que venga, amb la indicació de comprador i de quantitat.
  
Les entitats inscrites en el Registre de Cellers d'Emmagatzematge i Maduració presentaran, durant els deu primers dies de cada mes, una declaració d'entrades i eixides de productes del mes anterior, amb indicació de la procedència dels vins adquirits. En tot cas, es distingiran els diferents tipus de vi. Les entitats inscrites en el Registre de Cellers de Maduració presentaran per separat la corresponent a aquests vins.
  
Tots els cellers inscrits en els registres presentaran, abans del 7 de setembre de cada any, una declaració de les existències de vi que posseïsquen el 31 d'agost de vins amb Denominació d'Origen València.
  
D'acord amb el que es preveu en la legislació vigent, les declaracions a què es fa referència en aquest article tenen efectes merament estadístics i, per tant, no podran facilitar-se ni publicar-se més que en forma numèrica, sense cap referència de caràcter individual. Qualsevol infracció d'aquesta norma per part del personal adscrit al Consell Regulador serà considerada com a falta molt greu.
  
Capítol VIII
  
El Consell Regulador
  
Article 32
  
El Consell Regulador és un organisme integrat en la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Comunitat Valenciana, com a òrgan seu desconcentrat, amb atribucions decisòries en totes les funcions que se li encomanen en aquest reglament i en la resta de legislació aplicable.
  
El seu àmbit de competència, sense perjudici del que s'estableix en l'article 33, estarà determinat:
  
Territorialment, per la respectiva zona de producció i maduració.
  
Per raó dels productes, pels protegits per la denominació d'origen en qualsevol de les fases de producció, elaboració, maduració, emmagatzematge, circulació i comercialització.
  
Per raó de les persones, per les inscrites en els diferents registres.
  
D'acord amb la normativa europea d'entitats de certificació de la qualitat, el Consell Regulador, com a organisme certificador, expedirà les certificacions que procedisca amb referència a la qualitat dels sistemes utilitzats i dels productes obtinguts
  
La seu del Consell Regulador estarà situada a la ciutat de València, al carrer de Quart, número 22.
  
Article 33
  
És missió principal del Consell Regulador aplicar els preceptes d'aquest reglament i vetlar pel compliment, per a la qual cosa exercirà les funcions encomanades en l'article 87 de la Llei 25/1970 i en la resta de la legislació vigent que hi siga d'aplicació.
  
Les activitats de control i certificació es desenvoluparan d'acord amb els criteris establits en la norma europea EN45011, de 29 de juny de 1989.
  
Les decisions del Consell Regulador o del seu president no posen fi a la via administrativa, i poden ser impugnades per mitjà d'un recurs ordinari davant la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Article 34
  
El Consell Regulador queda expressament autoritzat per vigilar el moviment de raïm, mostos i vins no protegits per la denominació d'origen que s'elaboren, es comercialitzen o transiten dins de la zona de producció, donarà compte de les incidències d'aquest servei a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Comunitat Valenciana, i hi remetrà còpies de les actes que es produïsquen, sense perjudici de la intervenció dels organismes competents en aquesta vigilància.
  
Així mateix, i des del vessant socioeconòmic de defensa dels interessos del sector, el Consell Regulador estarà facultat per a l'establiment d'acords col·lectius interprofessionals entre viticultors i cellerers inscrits en els seus registres.
  
Article 35
  
El Consell Regulador estarà constituït per:
  
Un president, designat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat Valenciana a proposta del Consell Regulador.
  
Un vicepresident, designat per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació a proposta del Consell Regulador, i elegit entre els vocals.
  
Sis vocals en representació del sector vitícola, titulars de vinyes inscrites en el Registre de Vinyes del Consell Regulador.
  
Sis vocals en representació del sector vinícola, titulars de cellers inscrits en els respectius registres del Consell Regulador.
  
Dos vocals en representació de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, amb coneixements especials en viticultura i enologia, designats per aquesta.
  
Un vocal en representació de la Conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç.
  
En tot cas, la designació de vocals es realitzarà d'acord amb el Reial Decret 2.004/1979, de 13 de juliol, publicat en el Boletín Oficial del Estado, de 23 d'agost de 1979.
  
Per cada un dels càrrecs de vocals del Consell Regulador es designarà un suplent, elegit de la mateixa manera que el titular.
  
El sistema electoral es regirà per principis democràtics. Les normes i el procediment d'elecció s'establiran per norma de règim interior del Consell Regulador, en el marc de la convocatòria electoral disposada per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat Valenciana.
  
Els càrrecs de vocals seran renovats cada quatre anys, i podran ser reelegits.
  
El termini per a la presa de possessió dels vocals serà, com a màxim, d'un mes comptador des de la data de la designació.
  
Causarà baixa el vocal que, durant el període de vigència del seu càrrec, siga sancionat per una infracció greu en les matèries que regula aquest reglament, personalment o la firma a què pertanya; a petició pròpia o de l'entitat que el va proposar, una vegada acceptada la dimissió; per absència injustificada a tres sessions consecutives o a cinc alternes, o per causar baixa en els registres de la denominació.
  
Article 36
  
Les persones elegides de la manera que es determina en l'article anterior hauran d'estar vinculades als sectors que representen, directament o per ser directius de societats que es dediquen a les activitats que han de representar. No obstant això, una mateixa persona física inscrita en diferents registres no podrà tenir en el Consell representació doble, una en el sector vitícola i una altra en el sector vinícola.
  
El president del Consell Regulador rebutjarà les propostes de nomenament que corresponguen a persones les activitats de les quals no s'ajusten al sector que han de representar i, en aquest cas, es procedirà a una nova designació de la forma establida.
  
Article 37
  
Correspon al president:
  
Representar el Consell Regulador. Aquesta representació podrà delegar-la de manera expressa en els casos que calga.
  
Fer complir i complir les disposicions legals i reglamentàries.
  
L'ordenació dels pagaments, que es faran amb la firma mancomunada del president i del secretari general.
  
Convocar i presidir les sessions del Consell, assenyalar l'ordre del dia, sotmetre a la decisió del Consell els assumptes de la seua competència i executar els acords presos.
  
Contractar, suspendre o renovar el personal del Consell Regulador, amb l'acord previ d'aquest.
  
Informar els organismes superiors de les incidències que en la producció i el mercat es produïsquen.
  
Remetre a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació els acords que, per a compliment general, acorde el Consell en virtut de les atribucions que li confereix aquest reglament, i els que, per la seua importància, considere que han de ser coneguts per la Conselleria.
  
Les altres funcions que el Consell acorde o que li encomane la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Comunitat Valenciana i el Ministeri d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
La durada del mandat del president serà de quatre anys, i podrà ser reelegit.
  
El president cessarà: en expirar el termini del seu mandat, a petició pròpia, una vegada acceptada la seua dimissió, o per decisió de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, amb la incoació i resolució prèvia de l'expedient corresponent.
  
En cas de cessament o defunció, el Consell Regulador, en el termini d'un mes, proposarà a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Comunitat Valenciana la designació d'un nou president, el mandat del qual serà només pel temps que li restava al president anterior.
  
Les sessions del Consell Regulador en les quals s'estudie la proposta de nou president seran presidides pel representant de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Comunitat Autònoma Valenciana que designe aquest organisme.
  
Article 38
  
Les normes de funcionament del ple del Consell Regulador seran les que s'estableixen en l'article 26 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, amb les particularitats següents:
  
El Consell es reunirà quan siga convocat pel president, per pròpia iniciativa o a petició d'una quarta part dels vocals, i serà obligatori celebrar una sessió, com a mínim, una vegada al trimestre.
  
Les sessions del Consell Regulador es convocaran amb tres dies d'antelació com a mínim, i la citació anirà acompanyada de l'ordre del dia per a la reunió, prèviament assenyalat. En cas de necessitat, quan així ho requerirà la urgència de l'assumpte a criteri del president, se citarà els vocals per telegrama, fax o altre mitjà tècnic que en deixe constància de la recepció, amb vint-i-quatre hores d'anticipació com a mínim. En tot cas, el Consell quedarà vàlidament constituït quan estiga present la totalitat dels seus membres i així ho acorden per unanimitat.
  
Quan un titular no puga assistir-hi ho notificarà al Consell Regulador i al seu suplent perquè el substituïsca.
  
Els acords del Consell Regulador es prendran per majoria de membres presents, i per a la validesa d'aquests caldrà que estiguen presents més de la meitat dels que componen el Consell. El president tindrà vot de qualitat.
  
Per a resoldre qüestions de tràmit, o en els casos en què es considere necessari, podrà constituir-se una comissió permanent que estarà formada pel president i tres vocals titulars, designats pel ple del Consell. En la sessió en què s'acorde la constitució d'aquesta comissió permanent s'acordaran també les missions específiques de la seua competència i les funcions que exercirà.
  
El ple del Consell podrà establir les comissions que considere oportunes per resoldre assumptes concrets de la seua especialitat.
  
Totes les resolucions que prenguen les comissions seran comunicades al ple del Consell Regulador.
  
Article 39
  
Per al compliment de les seues finalitats, el Consell Regulador disposarà del personal necessari d'acord amb les plantilles aprovades pel Consell Regulador, les quals figuraran dotades en el pressupost d'aquest.
  
El Consell tindrà un secretari, el qual tindrà com a comeses específiques les següents:
  
Preparar els treballs del ple i les comissions del Consell i tramitar l'execució dels seus acords.
  
Assistir a totes les sessions del ple del Consell i de les seues comissions amb veu, però sense vot, cursar les convocatòries, estendre les actes, custodiar els llibres i documents del Consell i expedir-ne les certificacions.
  
Els assumptes referents al règim interior de l'organisme, tant de personal com administratiu.
  
 L'organització i la direcció, segons les directrius generals marcades pel Consell Regulador, dels serveis administratius i tècnics del Consell, del funcionament del qual serà responsable davant el ple.
  
La gestió econòmica del Consell Regulador, amb l'elaboració dels avantprojectes de pressupostos i la memòria anual.
  
La confecció de la informació tècnica sol·licitada pel Consell Regulador.
  
Les funcions que li encomane el president relacionades amb els assumptes de la competència del Consell Regulador.
  
Per al desenvolupament de les funcions que té encomanades i sota la dependència del secretari general, el Consell s'estructurarà en dues seccions, Tècnica i d'Administració, el cap de les quals serà un tècnic competent.
  
Per als serveis d'inspecció, control i certificació de la qualitat disposarà d'inspectors propis. Aquests inspectors, integrats en la Secció Tècnica, seran designats pel Consell Regulador i habilitats per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, amb les atribucions inspectores següents:
  
Sobre les vinyes ubicades a la zona de producció.
  
Sobre els cellers situats a les zones de producció i maduració.
  
Sobre el raïm, els mostos i els vins a les zones de producció i maduració.
  
El Consell Regulador podrà contractar, per efectuar treballs urgents, el personal necessari sempre que tinga aprovada en el pressupost dotació per a aquest concepte.
  
A tot el personal del Consell li serà d'aplicació la legislació laboral, i es regirà per les normes establides en el conveni col·lectiu del personal laboral de la Generalitat Valenciana.
  
Article 40
  
El Consell establirà un comitè de qualificació de vins, format per tres experts com a mínim i un delegat del president del Consell, que tindrà com a comesa informar sobre la qualitat dels vins destinats al mercat, tant nacional com estranger; aquest comitè podrà disposar dels assessoraments tècnics que crega necessaris.
  
El president del Consell, a la vista dels informes del Comitè, resoldrà allò que procedisca i, si s'escau, la desqualificació del vi de la forma prevista en l'article 14. La resolució del president del Consell, en cas de desqualificació, tindrà caràcter provisional durant els deu dies següents. Si, en aquest termini, l'interessat sol·licita la revisió de la resolució, aquesta haurà de passar al ple del Consell Regulador per resoldre allò que siga procedent. Si en aquest termini no se sol·licita la revisió, la resolució del president es considerarà ferma.
  
El Consell Regulador dictarà les normes per a la constitució del Comitè de Qualificació.
  
Article 41
  
El finançament de les obligacions del Consell s'efectuarà amb els recursos següents:
  
Amb el producte de les exaccions parafiscals que es fixen en els articles 90 i 91 de la Llei 25/1970, a les quals s'aplicaran els tipus següents:
  
El 0,3 % a l'exacció sobre plantacions
  
L'1 % a l'exacció sobre productes emparats
  
La taxa per expedició de certificats que es determine en la Llei de Taxes de la Comunitat Valenciana.
  
Allò que determine el Consell Regulador sobre contraetiquetes i marxamos, fins el doble del preu de cost.
  
Els subjectes passius de cadascuna de les exaccions són: de la a), els titulars de les plantacions inscrites; de la b), els titulars dels cellers inscrits que expedisquen vi al mercat; de la c), els sol·licitants de certificats; i de la d), els adquiridors de contraetiquetes i marxamos.
  
Les subvencions, llegats i donatius que reben.
  
Les quantitats que pogueren percebre's en concepte de multes i indemnitzacions per danys i perjudicis produïts al Consell o als interessos que representa.
  
Els béns que constitueixen el seu patrimoni i els productes i vendes d'aquest.
  
La Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat Valenciana podrà variar els tipus impositius fixats en aquest article, a proposta del Consell Regulador, quan les necessitats pressupostàries del Consell així ho exigisquen.
  
La gestió dels ingressos i les despeses que figuren en els pressupostos correspon al Consell Regulador.
  
En els casos de falta de pagament de les exaccions parafiscals esmentades s'aplicarà la via de constrenyiment. En el supòsit de falta de pagament definitiva, es produirà la baixa en els registres corresponents del subjecte passiu afectat.
  
La fiscalització de les operacions econòmiques del Consell Regulador i de la comptabilitat se sotmetran a allò que es disposa en la Llei d'Hisenda Pública de la Generalitat Valenciana, i també en les normes que establirà la Intervenció General de la Conselleria d'Administració Pública, Economia i Hisenda, en ús de les seues competències.
  
Article 42
  
Els acords del Consell Regulador que no tinguen caràcter particular i afecten una pluralitat de subjectes es notificaran per mitjà de circulars exposades a les oficines del Consell. L'exposició d'aquestes circulars s'anunciarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. El Consell Regulador podrà remetre aquestes circulars a altres entitats interessades.
  
Capítol IX
  
Infraccions, sancions i procediment
  
Article 43
  
Totes les actuacions que calga desenvolupar en matèria d'expedients sancionadors s'ajustaran a les normes d'aquest reglament, a les de la Llei 25/1970, de 2 de desembre, en tot allò vigent, i a les de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.
  
De manera supletòria, es podrà aplicar el reglament del procediment per a l'exercici de la potestat sancionadora, aprovat pel Reial Decret 1.398/93, de 4 d'agost.
  
Article 44
  
Les infraccions del que es disposa en aquest reglament i dels acords del Consell Regulador es classifiquen en lleus, greus i molt greus, i se sancionaran amb advertiment, multa, decomís de la mercaderia, suspensió temporal en l'ús de la denominació d'origen o baixa en el registre o els registres d'aquesta, d'acord amb el que s'expressa en els articles següents, sense perjudici de l'aplicació del règim establit en el capítol V de la Llei de la Generalitat Valenciana 12/1994, de 28 de desembre, desplegat pel Decret 153/1996, de 30 de juliol, del Govern Valencià, sobre infraccions, procediment i competència sancionadora en matèria de defensa de la qualitat agroalimentària.
  
Article 45
  
La incoació i la instrucció dels expedients sancionadors correspondrà al Consell Regulador quan l'infractor estiga inscrit en algun dels seus registres i la infracció figure tipificada en l'article 47.
  
En els expedients de caràcter sancionador incoats pel Consell Regulador ha d'actuar com a instructor una persona amb la qualificació adequada que no siga vocal del Consell Regulador, designada per aquest.
  
La resolució dels expedients incoats pel Consell Regulador correspondrà al mateix Consell quan la sanció no supere les 500.000 pessetes. Si les supera, elevarà la proposta a la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació de la Generalitat Valenciana. En tot cas, la resolució dels expedients es comunicarà al Servei de Control de Qualitat de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Article 46
  
El procediment sancionador podrà iniciar-se en virtut de les actes esteses pel servei habilitat d'inspectors, per comunicació d'alguna autoritat o òrgan administratiu o per denúncia formulada pels particulars sobre algun fet o conducta que puga constituir una infracció.
  
Les actes d'inspecció s'estendran per triplicat i seran subscrites per l'inspector i pel propietari o representant de la finca, l'establiment o el magatzem, o per l'encarregat de la custòdia de la mercaderia, en poder del qual quedarà una còpia de l'acta. Ambdós firmants podran consignar en l'acta les dades o manifestacions que consideren convenients per a l'estimació dels fets que s'hi consignen, i també totes les incidències que ocórreguen en l'acte de la inspecció o d'aixecament de l'acta. Les circumstàncies que l'inspector consigne en l'acta es consideraran fets provats, llevat que l'altra part demostre el contrari. Si l'interessat en la inspecció es negara a firmar l'acta, l'inspector ho consignarà així i procurarà la firma d'algun agent de l'autoritat o testimoni.
  
En cas que l'inspector, el propietari de la mercaderia o el representant d'aquesta ho crega convenient, es prendran mostres del producte objecte de la inspecció. Cada mostra es prendrà per triplicat i en quantitat suficient per a l'examen i l'anàlisi, es precintaran i s'etiquetaran, i en quedarà una en poder del propietari o representant.
  
Quan l'inspector que estenga l'acta ho considere necessari, podrà disposar que la mercaderia quede retinguda fins que l'instructor de l'expedient dispose allò pertinent, sempre dins del termini de quaranta-cinc dies hàbils a partir de la data d'aixecament de l'acta d'inspecció. Les mercaderies retingudes es consideraran en dipòsit i no podran, per tant, ser traslladades, manipulades, oferides en venda o venudes. En cas que es considere procedent, podran ser precintades.
  
En l'exercici de la seua funció, els inspectors podran accedir directament a la documentació industrial, mercantil i comptable de l'establiment que inspeccionen quan ho consideren necessari en el curs de les actuacions. En tot cas, aquesta documentació obtinguda tindrà caràcter confidencial.
  
Els inspectors estan obligats de manera estricta a complir el secret professional. L'incompliment d'aquest deure serà sancionat d'acord amb els preceptes del reglament del règim disciplinari corresponent.
  
D'acord amb la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, el Consell Regulador o l'autoritat superior, si escau, podran sol·licitar informes a les persones que calga per aclarir o complementar els punts continguts en les actes esteses pels inspectors i com a diligència prèvia a la possible incoació de l'expedient.
  
Article 47. Tipificació de les infraccions
  
1. Infraccions lleus:
  
a) Falsejar o ometre, en les declaracions per a la inscripció en els diferents registres, les dades i els comprovants que calguen en cada cas, sempre que no siguen determinants per a la inscripció.
  
b) No comunicar immediatament al Consell Regulador qualsevol variació que afecte les dades subministrades en el moment de la inscripció en els registres dins del termini d'un mes des que aquesta variació s'haja produït.
  
c) L'incompliment per omissió o falsedat del que s'estableix en aquest reglament en relació amb les declaracions de collita i d'existència de productes.
  
d) L'incompliment del precepte de presentació d'un exemplar del document d'acompanyament davant el Consell Regulador.
  
2. Infraccions greus:
  
a) L'existència de mostos o vins protegits a cellers inscrits sense la preceptiva documentació que n'empare l'origen o la tinença en celler de documentació que acredite unes existències de mostos o vins protegits per la denominació d'origen sense la contrapartida de la presència física d'aquests productes.
  
b) L'ús d'etiquetes no autoritzades pel Consell Regulador.
  
c) L'expedició, la circulació o la comercialització de vins amb denominació d'origen desprovistos dels marxamos o contraetiquetes numerades, o sense el mitjà de control establit pel Consell Regulador.
  
d) L'expedició, la circulació o la comercialització de vins emparats en tipus d'envasaments no aprovats pel Consell Regulador.
  
e) Falsejar o ometre en les declaracions per a la inscripció en els diferents registres les dades i els comprovants que calguen, sempre que siguen determinants per a la inscripció.
  
3. Infraccions molt greus:
  
a) La tinença indeguda, la negociació o la utilització dels documents, marxamos, contraetiquetes, segells, etc. propis del Consell Regulador de la denominació d'origen.
  
b) La falta de pagament de les exaccions parafiscals a què es fa referència en l'article 41 d'aquest reglament per part dels subjectes passius de cadascuna d'aquestes exaccions.
  
Article 48
  
Quan concórreguen dues o més infraccions imputables a un subjecte, de les quals una siga mitjà necessari per a cometre l'altra, s'imposarà la sanció corresponent a la infracció més greu en el límit màxim.
  
Article 49
  
1. Les infraccions se sancionaran d'acord amb l'escala següent:
  
a) Infraccions lleus, amb advertiment o multa fins 100.000 pessetes.
  
b) Infraccions greus, amb multa des de 100.001 pessetes fins 1.000.000 pessetes.
  
c) Infraccions molt greus, amb multa des d'1.000.001 pessetes fins 100.000.000 pessetes.
  
2. La quantia de les sancions es graduarà d'acord amb els criteris següents: el volum de venda de l'entitat, la quantia del benefici obtingut, l'efecte que la infracció haja produït sobre els preus, la reincidència i la mala fe.
  
3. Les infraccions greus o molt greus podran sancionar-se amb les quanties econòmiques de l'escala immediatament inferior quan, en els últims cinc anys, no s'haja sancionat la persona física o jurídica objecte de l'expedient per una infracció similar en fet i gravetat. En el cas d'infraccions lleus, quan concórreguen les mateixes circumstàncies, se sancionarà amb advertiment.
  
4. En els casos d'infraccions greus o molt greus, a més de les sancions establides podrà aplicar-se a l'infractor la suspensió temporal d'ús de la denominació d'origen o la baixa en els registres d'aquesta. La suspensió temporal del dret a l'ús de la denominació d'origen comportarà la suspensió del dret a certificats d'origen, marxamos, contraetiquetes i la resta de documentació. La baixa suposarà l'exclusió de l'infractor dels registres del Consell Regulador i, com a conseqüència, la pèrdua dels drets inherents a la denominació d'origen.
  
Article 50
  
Serà responsable de les infraccions en productes envasats la firma o raó social el nom de la qual figure en l'etiqueta. Sobre les que s'hagen comès en productes a granel, el tenidor d'aquests, llevat que es prove que la responsabilitat correspon a un tenidor anterior. De les que es deriven del transport de mercaderies, recaurà la responsabilitat sobre les persones que determine sobre això el codi de comerç vigent i les disposicions complementàries.
  
 En el cas de desaparició, canvi o qualsevol manipulació efectuada sobre la mercaderia retinguda, intervinguda o decomissada, caldrà ajustar-se al que es disposa en el Codi Penal.
  
Article 51
  
En tots els casos en què la resolució de l'expedient siga amb sanció, l'infractor haurà de pagar les despeses originades per la presa i l'anàlisi de mostres o pel reconeixement que s'haguera realitzat i les altres despeses que ocasione la tramitació i resolució de l'expedient, d'acord amb la legislació vigent.
  
Les multes s'hauran de pagar dins del termini de quinze dies hàbils immediats al de la notificació, i les despeses a què es fa referència en l'apartat anterior en metàl·lic, dins del mateix termini. En cas de no efectuar-se en el termini indicat, es procedirà al cobrament per la via de constrenyiment.
  
Article 52
  
Les infraccions prescriuen en els terminis següents:
  
a) Les infraccions lleus, als sis mesos d'haver estat comeses.
  
b) Les infraccions greus, als dos anys d'haver estat comeses.
  
c) Les infraccions molt greus, als tres anys d'haver estat comeses.
  
DISPOSICIÓ TRANSITÒRIA
  
Els embotelladors situats fora de la zona de producció i maduració i inscrits en el Registre d'Embotelladors a l'empara d'anteriors reglaments conservaran aquesta inscripció mentre es mantinga l'activitat per a la qual van ser autoritzats.
  
Annex únic
  
Termes municipals als quals es fa referència en l'article 4.2: Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Fuenterrobles, Requena, Siete Aguas, Sinarcas, Utiel, Venta del Moro i Villargordo del Cabriel.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 3132, del 28-11-1997 (1997/11839)

ORDEN de 12 de noviembre de 1997 de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba nuevo texto del Reglamento de la Denominación de Origen Valencia y su Consejo Regulador
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**DEROGADA**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/o/1997/11/12/(1)/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   3132

Fecha DOGV
:   28-11-1997

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1997/11839

CVE


Fecha del documento
:   12-11-1997

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación

Tipo de documento
:   Orden

Análisis jurídico

3921 ORDEN de 12 de noviembre de 1997 de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el nuevo texto del Reglamento de la Denominación de Origen Valencia y su Consejo Regulador. [97/X11839]
  
La norma que reglamenta la Denominación de Origen Valencia y su Consejo Regulador es la Orden de 21 de julio de 1986 de la Conselleria de Agricultura y Pesca, modificada y ampliada en varias ocasiones, la última de ellas según Orden de 20 de abril de 1995, posteriormente corregida, y ratificada mediante Orden de 29 de noviembre de 1995, del Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Diversos aspectos tales como el riego del viñedo, régimen de embotellados, adecuación del régimen sancionador con la legislación autonómica en esta materia, variedades, vinos especiales y, en general, la armonización de las disposiciones autonómicas, nacionales y comunitarias, etcétera, junto con otras cuestiones formales, hacen aconsejable la publicación actualizada del Reglamento mencionado.
  
Por lo expuesto, de acuerdo con lo dispuesto en el Reglamento (CEE) número 823/87 del Consejo, de 16 de marzo de 1987, por el que se establecen disposiciones específicas relativas a los vinos de calidad producidos en regiones determinadas, así como en el Estatuto del vino, la viña y los alcoholes aprobado por la Ley 25/1970, de 2 de diciembre; a propuesta del Consejo Regulador de la Denominación de Origen Valencia y en el ejercicio de las competencias que me confiere la Ley de la Generalitat Valenciana 5/1983, de 30 de diciembre, del Gobierno Valenciano.
  
ORDENO
  
Artículo único
  
Se aprueba el nuevo Reglamento de la Denominación de Origen Valencia y su Consejo Regulador, que se publica en el anexo a la presente orden.
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA
  
Queda derogada la Orden de 21 de julio de 1986 de la Conselleria de Agricultura y Pesca, y cuantas modificaciones y correcciones se han introducido en ella.
  
DISPOSICIONES FINALES
  
Primera
  
La presente orden entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Segunda
  
Esta orden se notificará al Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación para su conocimiento y posterior ratificación.
  
Valencia 12 de noviembre de 1997
  
La consellera de Agricultura, Pesca y Alimentación,
  
MARIA ANGELS RAMON-LLIN I MARTINEZ
  
Reglamento de la denominacion de origen Valencia
  
y de su consejo regulador.
  
Capítulo I
  
Generalidades
  
Artículo 1
  
De acuerdo con lo dispuesto en la Ley 25/1970, de 2 de diciembre, Estatuto del vino, la viña y los alcoholes, en el Reglamento que la desarrolla, aprobado por el Decreto 835/1972, de 23 de marzo, y la normativa de la Unión Europea, quedan protegidos con la denominación de origen Valencia los vinos que, reuniendo las características definidas en este reglamento, hayan cumplido en su producción, elaboración y crianza los requisitos exigidos en el mismo y en la legislación vigente.
  
Artículo 2
  
La protección otorgada por esta Denominación de Origen será la contemplada en el artículo 81 de la Ley 25/1970, de 2 de diciembre, y en el resto de la legislación aplicable, y se extiende a la expresión Valencia y a todos los nombres de las subzonas, comarcas, términos municipales, localidades y pagos que componen la zonas de producción y crianza relacionadas en el artículo 4.
  
Queda prohibida la utilización en otros vinos de nombres, marcas, términos, expresiones y signos que, por su similitud fonética o gráfica con los protegidos por la Denominación de Origen, puedan inducir a confundirlos con los que son objeto de esta reglamentación, aún en el caso de que vayan precedidos de los términos "tipo", "estilo", "embotellado en", "con bodega en" y otros análogos.
  
La utilización del nombre Moscatel de Valencia, queda reservada únicamente para los vinos dulces y de licor moscatel.
  
Artículo 3
  
La defensa de la Denominación de Origen, la aplicación de su Reglamento, la vigilancia del cumplimiento del mismo, así como el fomento y control de la calidad de los vinos amparados, quedan encomendados al Consejo Regulador de la Denominación de Origen Valencia, a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de la Generalitat Valenciana y al Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación, en el ámbito de sus competencias.
  
Capítulo II
  
De la producción
  
Artículo 4
  
La zona de producción amparada por la Denominación de Origen Valencia está constituida por los terrenos ubicados en la provincia de Valencia que el Consejo Regulador considere aptos para la producción de uvas de las variedades que se indican en el artículo quinto y la constituyen las Subzonas y términos municipales que a continuación se citan:
  
Subzona ALTO TURIA: Alpuente, Aras de Alpuente, Chelva, La Yesa, Titaguas y Tuejar.
  
Subzona VALENTINO: Alborache, Alcublas, Andilla, Bugarra, Buñol, Casinos, Cheste, Chiva, Chulilla, Domeño, Gestalgar, Godelleta, Higueruelas, LLíria, Losa del Obispo, Macastre, Monserrat, Montroi, Pedralba, Real de Montroi, Turís, Vilamarxant y Villar del Arzobispo.
  
Subzona MOSCATEL DE VALENCIA: Catadau, Cheste, Chiva, Godelleta, LLombai, Montroy, Monserrat, Real de Montroi y Turís.
  
Subzona CLARIANO: Adzaneta de Albaida, Agullent, Albaida, Alfarrasí, Aielo de Malferit, Ayelo de Rugat, Bélgida, Bellús, Beniatjar, Benicolet, Benigánim, Bocairent, Bufali, Castelló de Rugat, Fontanars dels Alforins, La Font de la Figuera, Guadasequies, LLutxent, Moixent, Montaberner, Montesa, Montichelvo, l'Olleria, Ontinyent, Otos, Palomar, Pinet, La Pobla del Duc, Quatretonda, Rafól de Salem, Sempere, Terrateig y Vallada.
  
2. Asimismo, dada la continuidad edáfica, proximidad geográfica y analogías climáticas y enológicas, se considera también zona de producción la ocupada por los terrenos de la variedad tinta bobal, situados en los términos municipales que figuran en el anejo único.
  
3. De conformidad con el apartado anterior y a los efectos de preservar la identidad de la Denominación de Origen Utiel - Requena, la superficie que se acoja a la Denominación de Origen Valencia, dentro de los términos municipales que figuran en el Anejo Único, no podrá superar el 30 por ciento de la protegida por aquélla.
  
La calificación de los terrenos a efectos de su inclusión en la zona de producción la realizará el Consejo Regulador, debiendo quedar delimitados en los planos del Registro Vitícola.
  
4. El Consejo Regulador podrá solicitar a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación la ampliación de la zona de producción para incluir aquellas zonas limítrofes de similares características edafológicas, climáticas y varietales. Tal ampliación se hará efectiva mediante la oportuna Orden de dicha Conselleria.
  
5. Por la dependencia o unidad administrativa que tenga atribuidas las competencias relativas al fomento y control de la calidad agroalimentaria en el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, se podrán fijar los procedimientos para desarrollar lo establecido en los apartados 2 y 3 de este artículo.
  
Artículo 5
  
La elaboración de los vinos protegidos de conformidad con la legislación de la Unión Europea, se realizará exclusivamente con uvas de las variedades siguientes:
  
BLANCAS:
  
Preferentes o recomendadas: Macabeo, Malvasia, Merseguera, Moscatel de Alejandria, Pedro Ximenez y Planta Fina de Pedralba.
  
Autorizadas: Planta Nova, Tortosí, Verdil y Chardonnay
  
TINTAS:
  
Preferentes o recomendadas: Garnacha, Monastrell, Tempranillo y Tintorera.
  
Autorizadas: Forcayat, Bobal, Cabernet-Sauvignon y Merlot.
  
El Consejo Regulador podrá proponer a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación que sean autorizadas nuevas variedades que, previos ensayos y experiencias convenientes, se compruebe producen mostos de calidad aptos para la elaboración de vinos protegidos por la Denominación de Origen. Tal autorización se hará efectiva mediante la oportuna Orden de dicha Conselleria.
  
Artículo 6
  
Los sistemas de cultivo serán los tradicionales que tienden a conseguir las mejores calidades.
  
La densidad de plantación no será inferior a 1.600 ni superior a 3.000 cepas por hectárea.
  
La poda se efectuará en vaso ó en forma plana (cordón, Guyot simple o doble) con tres ó cuatro brazos y pulgares a dos ó más yemas vistas, dependiendo de las exigencias de cada variedad y siempre que no se supere la cantidad de veinte yemas por cepa.
  
Se autoriza el riego de las parcelas de viñedo inscritas, siempre y cuando se cumplan todos los requisitos que exige este Reglamento, las disposiciones del Consejo Regulador y la legislación vigente que les pueda afectar
  
No obstante lo anterior, el Consejo Regulador podrá autorizar la aplicación de nuevas prácticas culturales, tratamientos o labores que, constituyendo un avance en la técnica vitícola, se compruebe no afectan desfavorablemente a la calidad de la uva o del vino producido.
  
Artículo 7
  
La vendimia se realizará con el mayor esmero dedicándose exclusivamente a la elaboración de vinos protegidos la uva sana con el grado de madurez y sanidad necesario.
  
El Consejo Regulador podrá determinar la fecha de iniciación de la vendimia y acordar normas sobre el ritmo de recolección, así como sobre el transporte de la uva a bodega.
  
Las Bodegas inscritas colaborarán en la vigilancia del cumplimiento de las anteriores normas.
  
Articulo 8
  
La producción máxima admitida por hectárea será de 95 Qm de uva para las variedades blancas, y de 80 Qm para las tintas. Estos límites podrán ser modificados en determinadas campañas por el Consejo Regulador, a iniciativa propia o a petición de los viticultores interesados, efectuada con anterioridad a la vendimia, previos los asesoramientos y comprobaciones necesarios. En caso de que tal modificación se produzca la misma no podrá superar el 25 por ciento del límite citado.
  
La uva producida cuyos rendimientos sean superiores al máximo autorizado, no podrá ser utilizada en la elaboración de vinos protegidos por esta Denominación, debiendo adoptar el Consejo Regulador las medidas de control necesarias para asegurar el cumplimiento de este precepto y, en su caso, si procede, autorizar su elaboración como uva apta para producir vino de mesa.
  
Artículo 9
  
Para la autorización de nuevas plantaciones, replantaciones,sustituciones y reposición de marras en terrenos o viñedos situados en la zona de producción, ser preceptivo el informe del Consejo Regulador, que determinará la posibilidad de inscripción en el Registro correspondiente. Teniendo en cuenta el citado informe la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación resolverá sobre la petición.
  
Capítulo III
  
De la elaboración
  
Artículo 10
  
Las técnicas empleadas en la manipulación de la uva, el mosto, el vino, el proceso de maceración y el control de la fermentación tenderán a obtener productos de máxima calidad, manteniendo los caracteres tradicionales de los tipos de vinos amparados por la Denominación de Origen.
  
En la producción de mostos y vinos se seguirán las prácticas tradicionales, aplicadas con una moderna tecnología orientada hacia la mejora de la calidad de los vinos.
  
Se aplicarán presiones adecuadas para la extracción del mosto o del vino y su separación de los orujos, de forma que el rendimiento no sea superior a 74 litros de mosto o vino por cada 100 kilogramos de vendimia. Las fracciones de mosto o vino obtenidas por presiones inadecuadas no podrán en ningún caso serán destinadas a la elaboración de vinos protegidos.
  
Para la elaboración del vino espumoso se utilizará el método tradicional y en el caso del vino espumoso aromático el denominado Espuma de Moscatel.
  
Las instalaciones de las bodegas y los métodos de elaboración empleados deberán cumplir los requisitos del manual de calidad que establezca el Consejo Regulador.
  
Artículo 11
  
La elaboración de vinos amparados por la Denominación de Origen Valencia ha de realizarse exclusivamente en bodegas registradas en el Consejo Regulador y enclavadas en la zona de producción que se indica en el artículo 4 de este Reglamento.
  
Capítulo IV
  
De las indicaciones y de la crianza
  
Artículo 12
  
Atendiendo a razones históricas y a los usos tradicionales, la zona de crianza amparada por la Denominación de Origen "Valencia", está constituida por la zona de producción delimitada en el apartado 1 del artículo 4 y el término municipal de Valencia.
  
Artículo 13
  
La mención "PRIMERO DE COSECHA O DEL AÑO" se aplicará a los vinos embotellados inmediatamente después de finalizar el proceso de elaboración, siendo obligatorio indicar en la etiqueta la cosecha.
  
La mención "VINO JOVEN" se aplicará a los vinos que se embotellen y comercialicen durante los nueve meses siguientes a la vendimia, siendo obligatorio indicar en la etiqueta su cosecha.
  
La mención "VINO SANTO O DE CONSAGRAR" se podrá aplicar a los vinos de licor que cumplan la normativa establecida por las autoridades eclesiásticas.
  
La mención "VINO RANCIO" podrá aplicarse a los vinos que hayan seguido un proceso de envejecimiento marcadamente oxidativo, con cambios bruscos de temperatura.
  
Todos los vinos amparados por la Denominación de Origen Valencia que opten a las menciones "CRIANZA", "RESERVA" y "GRAN RESERVA" se someterán a la preceptiva crianza en las Bodegas inscritas en el Registro correspondiente y con los métodos y periodos de tiempo que conforme a la legislación vigente establezca el Consejo Regulador.
  
Los envases de madera que se utilicen en estos procesos deberán ser de roble, con una capacidad máxima de 1.000 litros.
  
Sea cual sea la modalidad de crianza, la graduación alcohólica adquirida estará comprendida entre 11 y 14 % vol.
  
El Consejo Regulador expedirá los certificados correspondientes al tiempo y condiciones de "PRIMERO DE COSECHA", "VINO JOVEN", "COSECHA", "VINO SANTO O DE CONSAGRAR", "VINO RANCIO", "CRIANZA", "RESERVA" y "GRAN RESERVA"
  
Capítulo V
  
Calificación y características de los vinos
  
Artículo 14
  
Todos los vinos obtenidos en la zona de producción en bodegas inscritas, para poder hacer uso de la Denominación de Origen Valencia deberán superar un proceso de calificación de acuerdo con lo dispuesto en la legislación vigente en esta materia, por el que se establecen disposiciones específicas relativas a los vinos de calidad producidos en regiones determinadas.
  
El proceso de calificación se efectuará por partida o lote homogéneo y deberá ser realizado por el Consejo Regulador antes del 31 de enero posterior a la cosecha, pudiendo dar lugar a: calificación, descalificación o emplazamiento de la partida. Las normas que regulen este proceso de calificación, deberán contener el procedimiento a seguir respecto a las partidas calificadas y las condiciones de descalificación en fase de producción.
  
Los vinos calificados deberán mantener las cualidades organolépticas características de los mismos, especialmente en cuanto a color, aroma y sabor. En el caso de que se constate alguna alteración en estas características en detrimento de su calidad, o que en su elaboración o crianza se hayan incumplido los preceptos de este Reglamento o de la legislación vigente, serán descalificados por el Consejo Regulador, lo que llevará consigo la perdida de la Denominación. Asimismo será descalificado cualquier producto obtenido por mezcla con otro previamente descalificado.
  
La descalificación de los vinos podrá ser realizada por el Consejo Regulador en cualquier fase de su elaboración o crianza en el interior de la Zona de Producción y crianza, y a partir de la iniciación del expediente de descalificación, el vino en cuestión deberá permanecer en envases identificados y debidamente rotulados, bajo el control de dicho Organismo.
  
Artículo 15
  
Los vinos amparados por la Denominación de Origen Valencia con expresión de su graduación alcohólica adquirida mínima son los siguientes:
  
BLANCOS, 10 por 100 volumen.
  
ROSADOS, 10,5 por 100 volumen.
  
TINTOS, 10,5 por 100 volumen.
  
ESPUMOSOS AROMATICOS, 7 por 100 volumen
  
ESPUMOSOS, 11 por 100 volumen.
  
De LICOR y RANCIOS, 15 por 100 volumen.
  
Estos vinos podrán ser secos, semidulces y dulces. En caso de emplear los nombres de las subzonas, los tipos de vino son:
  
 GRADO ALCOHOLICO
  
SUBZONAS TIPO ADQUIRIDO MINIMO
  
Alto Turia: Blancos secos 10
  
Valentino: Blancos 10
  
 Rosados y tintos 11
  
 Vinos de licor y rancios 15
  
Clariano: Blancos 10
  
 Rosados y tintos 11
  
Moscatel: Vinos dulces de moscatel 10
  
 Vinos de licor moscatel 15
  
La comercialización de los vinos bajo los nombres de las subzonas de Alto Turia, Valentino, Clariano y Moscatel queda limitada exclusivamente a los vinos elaborados con uva producida en la correspondiente Subzona de Producción y en bodegas enclavadas en la misma. Los vinos producidos a partir de uva de diferentes Subzonas o la mezcla de vinos de dichas subzonas podrán únicamente ser comercializados bajo el nombre de Valencia.
  
Podrán utilizarse los nombres de las variedades recomendadas cuando los vinos hayan sido elaborados con una proporción mínima del 85 por 100 de uva de la correspondiente variedad, excepto para el Vino de Licor Moscatel de Valencia, que ha de ser elaborado únicamente con la variedad Moscatel de Alejandría.
  
Capítulo VI
  
Registros
  
Artículo 16
  
Por el Consejo Regulador se llevarán los siguientes registros:
  
REGISTRO DE VIÑEDOS
  
REGISTRO DE BODEGAS DE ELABORACION
  
REGISTRO DE BODEGAS DE ALMACENAMIENTO
  
REGISTRO DE BODEGAS DE CRIANZA
  
REGISTRO DE EMBOTELLADORES
  
Las peticiones de inscripción se dirigirán al Consejo Regulador, acompañando los datos, documentos y comprobantes que en cada caso sean requeridos por las disposiciones y normas vigentes y en los impresos que disponga el Consejo Regulador.
  
El Consejo Regulador denegará las inscripciones que no se ajusten a los preceptos del Reglamento y a los acuerdos adoptados por el Consejo sobre condiciones complementarias de carácter técnico que deban reunir las viñas y las bodegas.
  
La inscripción en estos Registros no exime a los interesados de la obligación de inscribirse en aquellos registros que, con carácter general, estén establecidos y en especial en el Registro Vitícola, en el de Industrias Agrarias y Alimentarias y en el de Embotelladores y Envasadoras, en su caso, lo que habrá que acreditar previamente a la inscripción en los Registros del Consejo.
  
Artículo 17
  
En el Registro de Viñedos se inscribirán todas aquellas situadas en la zona de producción, cuya uva pueda ser destinada a la elaboración de vinos protegidos.
  
En la inscripción figurarán: El nombre del propietario y, en su caso, el del aparcero, arrendatario, censatario y cualquier otro titular del dominio útil, el nombre de la viña, pago y término municipal en que está situada, parcela catastral, superficie en producción, variedad o variedades del viñedo y cuantos datos sean necesarios para su clasificación y localización.
  
Con la instancia de inscripción se acompañará un plano o croquis detallado, según determine el Consejo Regulador, de las parcelas objeto de la misma.
  
El Consejo Regulador entregará a los viticultores inscritos una credencial de dicha inscripción.
  
Artículo 18
  
En el Registro de Bodegas de Elaboración se inscribirán todas aquellas situadas en la zona de producción en las que se vinifique uva y mosto procedente de viñas inscritas, cuyos vinos producidos puedan optar a la Denominación de Origen y que cumplan todos los requisitos establecidos por la legislación vigente.
  
En la inscripción figurarán: El nombre o razón social de la empresa, localidad y zona de emplazamiento, características, número y capacidad de los envases y maquinaria, sistema de elaboración y cuantos datos sean precisos para la perfecta identificación y catalogación de la bodega. En el caso que la empresa elaboradora no sea propietaria de los locales se hará constar esta circunstancia, indicando el nombre del propietario. Se acompañará un plano o croquis a escala conveniente donde queden reflejados todos los detalles de construcción e instalaciones.
  
Artículo 19
  
En el Registro de Bodegas de Almacenamiento se inscribirán todas aquellas situadas en la zona de producción y crianza que se dediquen al almacenamiento de vinos amparados por la Denominación de Origen. En la inscripción figurarán los datos a los que se hace referencia en el artículo 18.
  
Artículo 20
  
En el Registro de Bodegas de Crianza se inscribirán todas aquellas situadas en la Zona de Crianza y que se dediquen a la crianza de vinos con la Denominación de Origen.
  
En la inscripción figurarán, además de los datos a los que se hace referencia en el artículo 18, todos aquellos específicos de este tipo de bodegas, como número de barricas entre otros.
  
Los locales o bodegas destinados a la crianza y envejecimiento deberán estar exentos de trepidaciones, con temperatura constante y fresca durante todo el año y con estado higrométrico y ventilación adecuados.
  
Las bodegas inscritas deberán tener una existencia mínima de 25 hectolitros de vino en proceso de envejecimiento.
  
Artículo 21
  
Atendiendo a razones históricas y a los usos tradicionales, en el Registro de Embotelladores se inscribirán aquellas industrias que, situadas en la zona de producción delimitada por el apartado 1 del artículo 4 y en la zona de crianza, figuren como embotelladores de vinos en el Registro Oficial de Embotelladores y Envasadores y se dediquen a la actividad de embotellado y comercialización de vino con Denominación de Origen Valencia. En la inscripción figuraran, además de los datos a que hace referencia el artículo 18, los específicos de este tipo de industria.
  
Artículo 22
  
En las bodegas inscritas en los distintos Registros se podrá realizar la elaboración, el almacenamiento o la manipulación de uvas, mostos y vinos no amparados por la Denominación de Origen Valencia, siempre que dichas operaciones se realicen de forma separada de las referidas a los vinos con derecho a ella y que se garantice el control de tales procesos.
  
Por ello será condición indispensable para la inscripción de una bodega en el Registro correspondiente que su construcción permita la perfecta separación de los vinos procedentes de uvas amparadas de aquellos que no gocen de tal circunstancia, quedando ambos en todo momento perfectamente identificados.
  
Artículo 23
  
Para la vigencia de las inscripciones en los correspondientes Registros será indispensable cumplir en todo momento con los requisitos que impone el presente capítulo, debiendo comunicar al Consejo cualquier variación que afecte a los datos suministrados en la inscripción cuando ésta se produzca. En consecuencia, el Consejo Regulador podrá suspender o anular las inscripciones cuando los titulares de las mismas no se atuvieran a tales prescripciones.
  
El Consejo Regulador efectuará inspecciones periódicas para comprobar la efectividad de cuanto se dispone en el párrafo anterior.
  
Todas las inscripciones en los diferentes Registros serán renovadas en el plazo y forma que se determine por el Consejo Regulador.
  
Capítulo VII
  
Derechos y obligaciones
  
Artículo 24
  
Todas las personas físicas o jurídicas que tengan inscritos en los Registros indicados en el artículo 16 sus viñedos o instalaciones podrán producir uvas con destino a la elaboración de vinos amparados o elaborar, almacenar, embotellar y criar vinos que hayan de ser protegidos por la misma.
  
Sólo puede aplicarse la Denominación de Origen Valencia a los vinos procedentes de bodegas inscritas en los Registros correspondientes que hayan sido producidos y elaborados conforme a las normas exigidas por este Reglamento, reúnan las condiciones enológicas y organolépticas que deben caracterizarlos y cumplan las normas del manual de calidad establecido por el Consejo Regulador.
  
El derecho al uso de la Denominación de Origen Valencia en propaganda, publicidad, documentación o etiquetas es exclusivo de las firmas inscritas en el Registro correspondiente.
  
Por el mero hecho de la inscripción en los Registros correspondientes, las personas físicas o jurídicas quedan obligadas al cumplimiento de las disposiciones de este Reglamento y de los acuerdos que dentro de sus competencias dicten la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de la Comunidad Valenciana, el Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación y el Consejo Regulador, así como a satisfacer las exacciones que les correspondan.
  
Para el ejercicio de cualquier derecho otorgado por este Reglamento, o para poder beneficiarse de los servicios que preste este Consejo, las personas físicas o jurídicas inscritas deberán estar al corriente de todas sus obligaciones.
  
Artículo 25
  
Las personas físicas o jurídicas que tengan inscritas viñas o bodegas en los correspondientes Registros, solo podrán tener almacenadas sus uvas, mostos o vinos en los terrenos o locales inscritos perdiendo en caso contrario el derecho a la Denominación de Origen.
  
Artículo 26
  
Las marcas, símbolos, emblemas, leyendas publicitarias o cualquier otro tipo de propaganda que se utilicen aplicados a los vinos protegidos por la Denominación de Origen que regula este Reglamento no podrán ser empleados de manera simultánea bajo ningún concepto, ni siquiera por los propios titulares, en la comercialización de otros vinos, o bebidas derivadas de vino.
  
Artículo 27
  
La designación y etiquetado de los vinos deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa de la Unión Europea.
  
En las etiquetas de vinos embotellados figurará obligatoriamente de forma destacada el nombre de la Denominación de Origen "VALENCIA", además de los datos que con carácter general se determinen en la legislación aplicable.
  
La indicación de otros términos relativos a subzonas, variedad, edad, crianza, etc, se ajustará a lo dispuesto en este Reglamento.
  
Antes de la puesta en circulación de etiquetas y sin perjuicio de los derechos de propiedad, éstas deberán ser autorizadas por el Consejo Regulador, a los efectos que se relacionen con este Reglamento. Será denegada la aprobación de aquellas etiquetas que por cualquier causa puedan dar lugar a confusión en el consumidor, así como también podrá ser anulada la autorización de una ya concedida anteriormente, cuando hayan variado las circunstancias a las que se alude en la etiqueta de la firma propietaria de la misma.
  
Cualquiera que sea el tipo de envase en que se expidan los vinos para el consumo irán provistos de la identificación de garantía, constituida por precintas o contraetiquetas numeradas, expedidas o autorizadas por el Consejo Regulador, que deberán ser colocadas en la propia bodega, de acuerdo con las normas que se determinen y siempre en forma que no permita una segunda utilización.
  
Para los vinos que ostenten las indicaciones del artículo 13, el Consejo Regulador podrá aprobar contraetiquetas específicas y autorizar su mención en las etiquetas.
  
Todas las entidades inscritas en el Registro de Embotelladores están obligadas a llevar un libro de control de contraetiquetas, que será expedido y diligenciado por el Consejo Regulador y en el que se reflejarán las entradas y salidas de las contraetiquetas expedidas y autorizadas por dicho organismo.
  
El Consejo Regulador adoptará y registrará un emblema como símbolo de la Denominación de Origen, que deberá ser conformado por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Asimismo, el Consejo Regulador podrá hacer obligatorio que en el exterior de las bodegas inscritas y en lugar destacado figure una placa que aluda a esta condición.
  
Artículo 28
  
Toda expedición de uva, mosto o vino amparada por la Denominación de Origen Valencia que circule entre bodegas deberá ir provista de la documentación de acompañamiento correspondiente, establecida en la legislación vigente, remitiendo un ejemplar de la misma al Consejo Regulador dentro de los siete días siguientes a la expedición.
  
Artículo 29
  
El embotellado y etiquetado de vinos amparados por la Denominación de Origen Valencia en territorio nacional deberá ser realizado en las industrias inscritas en el Registro correspondiente del Consejo Regulador, perdiendo el vino en otro caso el derecho al uso de la Denominación.
  
Los vinos amparados por la Denominación de Origen Valencia únicamente pueden circular y ser expedidos por las bodegas inscritas o autorizadas en los tipos de envases que no perjudiquen su calidad y prestigio y que hayan sido aprobados por el Consejo Regulador.
  
Artículo 30
  
La exportación a granel de vinos amparados por la Denominación de Origen se realizará de forma que pueda ser controlada por el Consejo Regulador.
  
Si fuese necesario realizar el trasvase del vino en el trayecto de bodegas de origen a destino, el Consejo Regulador dará las normas para efectuarlo, con objeto de que en todo caso quede garantizada la pureza del producto, levantando el acta correspondiente o diligencia en la documentación que acompaña la mercancía.
  
Para garantizar el uso adecuado de la Denominación de Origen en los vinos que se embotellen conforme a lo dispuesto en la disposición transitoria, el Consejo Regulador adoptará las medidas de control que estime pertinentes
  
Artículo 31
  
Las declaraciones de existencias, cosecha y producción se regularán según normas generales vigentes en el ámbito de la Unión Europea y la propia legislación autonómica, no obstante:
  
Con objeto de poder controlar la producción, elaboración y existencias, así como las calidades, tipos, y cuanto sea necesario para poder acreditar el origen y calidad de los vinos, las personas físicas o jurídicas titulares de las viñas y bodegas vendrán obligadas a presentar las siguientes declaraciones:
  
Todas las entidades inscritas en el Registro de Viñedos presentarán, una vez terminada la recolección y, en todo caso, antes del 10 de diciembre de cada año, declaración de la cosecha obtenida en cada uno de los viñedos inscritos, indicando el destino de la uva y, en caso de venta, el nombre del comprador. Si se producen distintos tipos de uvas deberán declarar la cantidad obtenida de cada una de ellas.
  
Todas las entidades inscritas en el Registro de Bodegas de Elaboración deberán declarar, antes del 10 de diciembre, la cantidad de productos obtenidos, diferenciando los diversos tipos que elabore, debiendo consignar la procedencia de la uva y el destino de los productos que venda, indicando comprador y cantidad.
  
Las entidades inscritas en el Registro de Bodegas de Almacenamiento y Crianza presentaran, dentro de los diez primeros días de cada mes, declaración de entradas y salidas de productos habidos en el mes anterior, indicando la procedencia de los vinos adquiridos. En todo caso se distinguirán los diferentes tipos de vinos, y las inscritas en el Registro de Bodegas de Crianza presentarán por separado la correspondiente a estos vinos.
  
Todas las bodegas inscritas en los Registros deberán presentar antes del 7 de septiembre de cada año declaración de las existencias que posean de vino con Denominación de Origen Valencia a 31 de agosto.
  
De conformidad con la legislación vigente, las declaraciones a que se refiere este artículo son de efectos meramente estadísticos, por lo que no podrán facilitarse ni publicarse más que en forma numérica, sin referencia alguna de carácter individual. Cualquier infracción de esta norma por parte del personal afecto al Consejo Regulador será considerada como falta muy grave.
  
Capítulo VIII
  
Del Consejo Regulador
  
Artículo 32
  
El Consejo Regulador es un organismo integrado en la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de la Comunidad Valenciana, como órgano desconcentrado de la misma con atribuciones decisorias en cuantas funciones se le encomiendan en este Reglamento y demás legislación aplicable.
  
Su ámbito de competencia, sin perjuicio de lo establecido en el artículo 33, estará determinado:
  
En lo territorial, por la respectiva zona de producción y crianza.
  
En razón de los productos, por los protegidos por la Denominación de Origen de cualquiera de sus fases de producción, elaboración, crianza, almacenamiento, circulación y comercialización.
  
En razón de las personas, por las inscritas en los diferentes Registros.
  
Conforme a la normativa europea de entidades de certificación de la calidad, el Consejo Regulador como organismo certificador actuará expidiendo las certificaciones que procedan con referencia a la calidad de los sistemas empleados y productos obtenidos.
  
La sede del Consejo Regulador estará situada en la ciudad de Valencia, en la calle Quart número 22.
  
Artículo 33
  
Es misión principal del Consejo Regulador la de aplicar los preceptos de este Reglamento velando por su cumplimiento para lo que ejercerá las funciones encomendadas en el artículo 87 de la Ley 25/1970 y demás legislación vigente que le sea de aplicación.
  
Las actividades de control y certificación se desarrollarán conforme a los criterios establecidos en la norma europea EN45011, de 29 de junio de 1.989.
  
Las decisiones del Consejo Regulador o de su presidente no ponen fin a la via administrativa, pudiendo ser impugnadas mediante recurso ordinario ante la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Artículo 34
  
El Consejo Regulador queda expresamente autorizado para vigilar el movimiento de uvas, mostos y vinos no protegidos por la Denominación de Origen, que se elaboren, comercialicen o transiten, dentro de la Zona de Producción, dando cuenta de las incidencias de este servicio a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, remitiéndole copias de las actas que se produzcan, sin perjuicio de la intervención de los organismos competentes en esta vigilancia.
  
Asimismo y desde su vertiente socioeconómica de defensa de los intereses del sector, el Consejo Regulador estará facultado para el establecimiento de acuerdos colectivos interprofesionales entre viticultores y bodegueros inscritos en sus registros.
  
Artículo 35
  
El Consejo Regulador estará constituido por:
  
Un presidente, designado por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de la Generalitat Valenciana a propuesta del Consejo Regulador.
  
Un vicepresidente, designado por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación a propuesta del Consejo Regulador y elegido entre los vocales.
  
Seis vocales, en representación del sector vitícola, titulares de viñedos inscritos en el Registro de Viñedos del Consejo Regulador
  
Seis vocales, en representación del sector vinícola, titulares de bodegas inscritas en los respectivos Registros del Consejo Regulador
  
Dos vocales, en representación de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, designados por ésta y con especiales conocimientos en materia de viticultura y enología.
  
Un vocal en representación de la Conselleria de Empleo, Industria y Comercio.
  
En todo caso, la designación de vocales se hará de acuerdo con el Decreto 2.004/79, de 13 de julio, publicado en el Boletín Oficial del Estado de 23 de agosto de 1.979.
  
Por cada uno de los cargos de vocales del Consejo Regulador se designará un suplente, elegido en la misma forma que el titular.
  
El sistema electoral se regirá por principios democráticos. Las normas y el procedimiento de elección serán establecidos por norma de régimen interior del Consejo Regulador, en el marco de la convocatoria electoral dispuesta por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de la Generalitat Valenciana.
  
Los cargos de vocales serán renovados cada cuatro años, pudiendo ser reelegidos.
  
El plazo para la toma de posesión de los Vocales será, como máximo, de un mes, a contar desde la fecha de su designación.
  
Causará baja el vocal que durante el periodo de vigencia de su cargo sea sancionado por infracción grave en las materias que regula este Reglamento, bien personalmente o la firma a que pertenezca; a petición propia o de la entidad que lo propuso, una vez aceptada su dimisión; por ausencia injustificada a tres sesiones consecutivas o cinco alternas, o por causar baja en los Registros de la Denominación.
  
Artículo 36
  
Las personas elegidas en la forma que se determina en el artículo anterior deberán estar vinculadas a los sectores que representan, bien directamente o por ser directivos de sociedades que se dediquen a las actividades que han de representar. No obstante, una misma persona física inscrita en varios Registros no podrá tener representación doble, una en el sector vitícola y otra en el sector vinícola.
  
El presidente del Consejo Regulador rechazará aquellas propuestas de nombramiento que recaigan en personas cuyas actividades no correspondan al sector que han de representar, debiéndose proceder en este caso a nueva designación en la forma establecida.
  
Artículo 37
  
Al presidente corresponde:
  
Representar al Consejo Regulador. Esta representación podrá delegarla de manera expresa en los casos que sea necesario.
  
Hacer cumplir y cumplir las disposiciones legales y reglamentarias.
  
La ordenación de los pagos, que se harán con la firma mancomunada del presidente y del secretario general.
  
Convocar y presidir las sesiones del Consejo, señalar el orden del día, someter a la decisión del mismo los asuntos de su competencia, y ordenar la ejecución de los acuerdos adoptados.
  
Contratar, suspender o renovar al personal del Consejo Regulador, previo acuerdo del mismo.
  
Informar a los organismos superiores de las incidencias que en la producción y mercado se produzcan.
  
Remitir a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación aquellos acuerdos que, para cumplimiento general, acuerde el Consejo en virtud de las atribuciones que le confiere este Reglamento y aquellos que por su importancia estime deben ser conocidos por la misma.
  
Aquellas otras funciones que el Consejo acuerde o que le encomiende la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación y el Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
La duración del mandato del presidente será de cuatro años, pudiendo será reelegido.
  
El presidente cesará : al expirar el término de su mandato, a petición propia, una vez aceptada su dimisión o por decisión de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación previa incoación y resolución del correspondiente expediente.
  
En el caso de cese o fallecimiento, el Consejo Regulador en el plazo de un mes, propondrá a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de la Comunidad Valenciana la designación de nuevo Presidente, cuyo mandato será sólo por el tiempo que le restara al Presidente anterior.
  
Las sesiones del Consejo Regulador en que se estudie la propuesta de nuevo Presidente serán presididas por el representante de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de la Comunidad Autónoma Valenciana que designe la misma.
  
Artículo 38
  
Las normas de funcionamiento del pleno del Consejo Regulador serán las establecidas en el artículo 26 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre del Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, con las siguientes particularidades:
  
El Consejo se reunirá cuando lo convoque el presidente, bien por propia iniciativa o a petición de una cuarta parte de los vocales, siendo obligatorio celebrar sesión, por lo menos, una vez al trimestre.
  
Las sesiones del Consejo Regulador se convocarán con tres días de antelación, al menos, debiendo acompañar a la citación el Orden del Día para la reunión, previamente señalado. En caso de necesidad, cuando así lo requiera la urgencia del asunto a juicio del presidente, se citará a los Vocales por telegrama, fax u otro medio técnico que deje constancia de su recepción, con veinticuatro horas de anticipación como mínimo. En todo caso, el Consejo quedará válidamente constituido cuando estén presentes la totalidad de sus miembros y así lo acuerden por unanimidad.
  
Cuando un titular no pueda asistir lo notificará al Consejo Regulador y a su suplente para que le sustituya.
  
Los acuerdos del Consejo Regulador se adoptarán por mayoría de miembros presentes, y para la validez de los mismos será necesario que estén presentes más de la mitad de los que compongan el Consejo. El presidente tendrá voto de calidad.
  
Para resolver cuestiones de trámite o en aquellos casos en que se estime necesario, podrá constituirse una Comisión Permanente que estará formada por el presidente y tres vocales titulares designados por el pleno del Consejo. En la sesión en que se acuerde la constitución de dicha Comisión Permanente se acordará también las misiones específicas que le competen y funciones que ejercerá.
  
El pleno del Consejo podrá establecer las Comisiones que estime oportunas para resolver asuntos concretos de su especialidad.
  
Todas las resoluciones que adopten las Comisiones serán comunicadas al pleno del Consejo Regulador.
  
Artículo 39
  
Para el cumplimiento de sus fines, el Consejo Regulador contará con el personal necesario con arreglo a las plantillas aprobadas y que figuren dotadas en el presupuesto del mismo.
  
El Consejo Regulador tendrá un secretario general que tendrá como cometidos específicos los siguientes:
  
Preparar los trabajos del pleno y Comisiones del Consejo y tramitar la ejecución de sus acuerdos.
  
Asistir a todas las sesiones del pleno del Consejo y de sus Comisiones con voz, pero sin voto, cursar las convocatorias, levantar las actas, custodiar los libros y documentos del Consejo y expedir las certificaciones.
  
Los asuntos relativos al régimen interior del Organismo, tanto de personal como administrativos.
  
Las organización y dirección, siguiendo las directrices generales marcadas por el Consejo Regulador, de los servicios administrativos y técnicos del Consejo, de cuyo funcionamiento será responsable ante el pleno.
  
La gestión económica del Consejo Regulador, elaborando los anteproyectos de Presupuestos y la Memoria anual.
  
La confección de la información técnica solicitada por el Consejo Regulador.
  
Las funciones que se le encomienden por el presidente relacionadas con los asuntos de la competencia del Consejo Regulador.
  
Para el desarrollo de las funciones que tiene encomendadas y bajo la dependencia del secretario general, el Consejo se estructurará en dos Secciones, Técnica y de Administración, la jefatura de las cuales recaerá en un técnico competente.
  
Para los servicios de Inspección, Control y Certificación de la Calidad contará con inspectores propios. Estos inspectores integrados en la Sección Técnica, serán designados por el Consejo Regulador y habilitados por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, con las siguientes atribuciones inspectoras:
  
Sobre los viñedos ubicados en la zona de producción.
  
Sobre las bodegas situadas en las zonas de producción y crianza.
  
Sobre las uvas, mostos y vinos en las zonas de producción y crianza.
  
El Consejo Regulador podrá contratar, para efectuar trabajos urgentes, el personal necesario, siempre que tengan aprobada en el presupuesto dotación para este concepto.
  
A todo el personal del Consejo le será de aplicación la legislación laboral, rigiéndose por las normas establecidas en el Convenio Colectivo del Personal Laboral al servicio de la Generalitat Valenciana.
  
Artículo 40
  
Por el Consejo se establecerá un Comité de Calificación de vinos, formado por tres expertos, como mínimo, y un delegado del presidente del Consejo, que tendrá como cometido informar sobre la calidad de los vinos que sean destinados al mercado, tanto nacional como extranjero, pudiendo contar este Comité con los asesoramientos técnicos que estime necesarios.
  
El presidente del Consejo, a la vista de los informes del Comité, resolverá lo que proceda y, en su caso, la descalificación del vino en la forma prevista en el artículo 14. La resolución del presidente del Consejo, en caso de descalificación, tendrá carácter provisional durante los diez días siguientes. Si en este plazo el interesado solicita la revisión de la resolución, ésta deberá pasar al pleno del Consejo Regulador para resolver lo que proceda. Si en dicho plazo no se solicita dicha revisión, la resolución del presidente se considerará firme.
  
Por el Consejo Regulador se dictarán las normas para la constitución del Comité de Calificación.
  
Artículo 41
  
La financiación de las obligaciones del Consejo se efectuará con los siguientes recursos:
  
Con el producto de las exacciones parafiscales que se fijan en los artículos 90 y 91 de la Ley 25/1970, a las que se aplicarán los tipos siguientes:
  
El 0,3 por 100 a la exacción sobre plantaciones.
  
El 1 por 100 a la exacción sobre productos amparados.
  
La tasa por expedición de certificados que determine la Ley de Tasas de la Comunidad Valenciana.
  
Lo que determine el Consejo Regulador sobre contraetiquetas y precintas, hasta el doble del precio de coste.
  
Los sujetos pasivos de cada una de las exacciones son: De la a), los titulares de las plantaciones inscritas; de la b), los titulares de las bodegas inscritas que expedían vino al mercado; de la c), los solicitantes de certificados y de la d) los adquirentes contraetiquetas y precintas.
  
Las subvenciones, legados y donativos que se reciban.
  
Las cantidades que pudieran percibirse en concepto de multas e indemnizaciones por daños y perjuicios ocasionados al Consejo o a los intereses que representa.
  
Los bienes que constituyen su patrimonio y los productos y ventas del mismo.
  
Los tipos impositivos fijados en este artículo podrán variarse a propuesta del Consejo Regulador, por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, cuando las necesidades presupuestarias del Consejo así lo exijan.
  
La gestión de los ingresos y gastos que figuran en los presupuestos corresponde al Consejo Regulador.
  
En los casos de impago de las exacciones parafiscales anteriormente citadas se aplicará la vía de apremio. En caso de impago definitivo se producirá la baja en los registros correspondientes del sujeto pasivo afectado.
  
La fiscalización de las operaciones económicas del Consejo Regulador y de su contabilidad se someterán a lo dispuesto en la Ley de Hacienda Pública de la Generalitat Valenciana así como a las normas que establezca la Intervención General de la Conselleria de Administración Pública, Economía y Hacienda en uso de sus competencias.
  
Artículo 42
  
Los acuerdos del Consejo Regulador que no tengan carácter particular y afectan a una pluralidad de sujetos se notificarán mediante circulares expuestas en las oficinas del Consejo. La exposición de dichas circulares se anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana. El Consejo Regulador podrá remitir estas circulares a otras entidades interesadas.
  
Capítulo IX
  
De las infracciones, sanciones y procedimiento
  
Artículo 43
  
Todas las actuaciones que sea preciso desarrollar en materia de expedientes sancionadores se atemperarán a las normas de este Reglamento, a las de la Ley 25/1970, de 2 de diciembre en cuanto esté vigente y a la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, del Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común.
  
Supletoriamente, se podrá aplicar el Reglamento del procedimiento para el ejercicio de la potestad sancionadora, aprobado por Real Decreto 1.398/93, de 4 de agosto.
  
Artículo 44
  
Las infracciones a lo dispuesto en este Reglamento y a los acuerdos del Consejo Regulador se clasifican en leves, graves y muy graves, y serán sancionadas con apercibimiento, multas, decomiso de la mercancía, suspensión temporal en el uso de la Denominación de Origen o baja en el Registro o Registros de la misma, conforme se expresa en los artículos siguientes, y sin perjuicio de la aplicación del régimen establecido en el capítulo V de la Ley de la Generalitat Valenciana 12/1994, de 28 de diciembre, desarrollada por el Decreto 153/1996, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, sobre infracciones, procedimiento y competencia sancionadora en materia de defensa de la calidad agroalimentaria.
  
Artículo 45
  
La incoación e instrucción de los expedientes sancionadores corresponderá al Consejo Regulador, cuando el infractor esté inscrito en alguno de sus Registros y la infracción figure tipificada en el artículo 47.
  
En los expedientes de carácter sancionador incoados por el Consejo Regulador deberá actuar como instructor una persona con la cualificación adecuada que no sea Vocal del Consejo Regulador, designada por éste.
  
La resolución de los expedientes incoados por el Consejo Regulador corresponderá al propio Consejo, cuando la sanción no exceda de 500.000 pesetas. Si excediera elevará su propuesta a la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación de la Generalitat Valenciana. En todo caso la resolución de los expedientes se comunicará al Servicio de Control de Calidad de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Artículo 46
  
El procedimiento sancionador podrá iniciarse en virtud de las actas levantadas por el servicio habilitado de inspectores, por comunicación de alguna autoridad u órgano administrativo o por denuncia formulada por los particulares sobre algún hecho o conducta que pueda ser constitutivo de infracción.
  
Las actas de inspección se levantarán por triplicado y serán suscritas por el Inspector y por el dueño o representante de la finca, establecimiento o almacén, o por el encargado de la custodia de la mercancía, en poder del cual quedará una copia del acta. Ambos firmantes podrán consignar en el acta cuantos datos o manifestaciones consideren convenientes para la estimación de los hechos que se reseñan en la misma, así como de cuantas incidencias ocurran en el acto de la inspección o levantamiento del acta. Las circunstancias que el inspector consigne en el acta se considerarán hechos probados, salvo que por la otra parte se demuestre lo contrario. Si el interesado de la inspección se negara a firmar el acta, lo hará constar así el inspector, procurando la firma de algún agente de la autoridad o testigos.
  
En el caso de que se estime conveniente por el inspector o por el dueño de la mercancía o representante del mismo, se tomarán muestras del producto objeto de la inspección. Cada muestra se tomará por triplicado y en cantidad suficiente para el examen y análisis de la misma y se precintarán y etiquetarán, quedando una en poder del dueño o su representante.
  
Cuando el inspector que levante el acta lo estime necesario, podrá disponer que la mercancía quede retenida hasta que por el instructor del expediente se disponga lo pertinente, siempre dentro del plazo de cuarenta y cinco días hábiles, a partir de la fecha del levantamiento del acta de inspección. Las mercancías retenidas se considerarán en depósito, no pudiendo por tanto, ser trasladadas, manipuladas, ofrecidas en ventas o vendidas. En caso de que se estime procedente podrán ser precintadas.
  
En el ejercicio de su función los inspectores podrán acceder directamente a la documentación industrial, mercantil y contable del establecimiento que inspeccionen cuando lo consideren necesario en el curso de sus actuaciones. En todo caso, tal documentación obtenida tendrá carácter confidencial.
  
Los inspectores están obligados de modo estricto a cumplir el secreto profesional. El incumplimiento de este deber será sancionado conforme a los preceptos del reglamento de régimen disciplinario correspondiente.
  
De acuerdo con la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, el Consejo Regulador o la autoridad superior, en su caso, podrán solicitar informes a las personas que consideren necesario para aclarar o complementar los extremos contenidos en las actas levantadas por los Inspectores y como diligencia previa a la posible incoacción del expediente.
  
Artículo 47. Tipificación de las infracciones
  
1. Infracciones leves:
  
a) Falsear u omitir, en las declaraciones para la inscripción en los diferentes Registros, los datos y comprobantes que en cada caso sean precisos, siempre que no sean determinantes para la inscripción.
  
b) No comunicar inmediatamente al Consejo Regulador cualquier variación que afecte a los datos suministrados en el momento de la inscripción en los Registros, dentro del plazo de un mes desde que dicha variación se haya producido.
  
c) El incumplimiento por omisión o falsedad a lo establecido en este Reglamento en relación con las declaraciones de cosecha y de existencia de productos.
  
d) El incumplimiento del precepto de presentación de un ejemplar del documento de acompañamiento ante el Consejo Regulador.
  
2. Infracciones graves
  
a) La existencia de mostos o vinos protegidos en bodegas inscritas sin la preceptiva documentación que ampare su origen ó la tenencia en bodega de documentación que acredite unas existencias de mostos o vinos protegidos por la Denominación de Origen sin la contrapartida de la presencia física de esos productos.
  
b) El empleo de etiquetas no autorizadas por el Consejo Regulador.
  
c) La expedición, circulación o comercialización de vinos con Denominación de Origen desprovistos de las precintas o contraetiquetas numeradas, o carentes del medio de control establecido por el Consejo Regulador.
  
d) La expedición, circulación o comercialización de vinos amparados en tipos de envases no aprobados por el Consejo Regulador.
  
e) Falsear u omitir en las declaraciones para la inscripción en los distintos Registros los datos y comprobantes que sean precisos, siempre que sean determinantes para la inscripción.
  
3. Infracciones muy graves
  
a) La indebida tenencia, negociación o utilización de los documentos, precintas, contraetiquetas, sellos, etc.. propios del Consejo Regulador de la Denominación de Origen.
  
Artículo 48
  
Cuando concurran dos o más infracciones imputables a un mismo sujeto, de las cuales una sea medio necesario para cometer la otra, se impondrá la sanción correspondiente a la infracción más grave en su límite máximo.
  
Artículo 49
  
1. Las infracciones serán sancionadas con arreglo a la siguiente escala:
  
a) Infracciones leves, con apercibimiento o multa de hasta 100.000 pesetas.
  
b) Infracciones graves, con multa desde 100.001 pesetas hasta 1.000.000 pesetas.
  
c) Infracciones muy graves, con multa desde 1.000.001 pesetas hasta 100.000.000 pesetas.
  
2. La cuantía de las sanciones se graduará conforme a los siguientes criterios: el volumen de ventas de la entidad, la cuantía del beneficio obtenido, el efecto que la infracción haya producido sobre los precios, la reincidencia y la mala fe.
  
3. Las infracciones graves o muy graves podrán sancionarse con las cuantías económicas de su escala inmediatamente inferior cuando en los últimos cinco años no se hubiera sancionado a la persona física o jurídica objeto del expediente por una infracción similar en hecho y gravedad. En el caso de infracciones leves cuando concurran iguales circunstancias, se sancionará con apercibimiento.
  
4. En los casos de infracciones graves o muy graves además de las sanciones establecidas podrá aplicarse al infractor la suspensión temporal del uso de la Denominación de Origen o la baja en los Registros de la misma. La suspensión temporal del derecho al uso de la Denominación de Origen, llevará aparejada la suspensión del derecho a certificados de origen, precintas, contraetiquetas y demás documentación. La baja supondrá la exclusión del infractor de los Registros del Consejo Regulador y como consecuencia la pérdida de los derechos inherentes a la Denominación de Origen.
  
Artículo 50
  
De las infracciones en productos envasados será responsable la firma o razón social cuyo nombre figure en la etiqueta. Sobre las que se hayan producido en productos a granel el tenedor de los mismos, salvo que se pruebe que la responsabilidad corresponde a un tenedor anterior. De las que se deriven del transporte de mercancías, recaerá la responsabilidad sobre las personas que determinen al respecto el vigente Código de Comercio y disposiciones complementarias.
  
En el caso de desaparición, cambio o cualquier manipulación efectuada sobre la mercancía retenida, intervenida o decomisada, se estará a lo dispuesto en el Código Penal.
  
Artículo 51
  
En todos los casos en que la resolución del expediente sea con sanción, el infractor deberá abonar los gastos originados por la toma y análisis de muestras o por el reconocimiento que se hubiera realizado y demás gastos que ocasione la tramitación y resolución del expediente, de acuerdo con la legislación vigente.
  
Las multas deberán abonarse dentro del plazo de quince días hábiles inmediatos al de su notificación, y los gastos a que hace referencia el apartado anterior en metálico, dentro del mismo plazo. Caso de no efectuarse en el plazo citado, se procederá a su cobro por vía de apremio.
  
Artículo 52
  
Las infracciones prescriben dentro de los siguientes plazos:
  
Las infracciones leves a los seis meses de su comisión.
  
Las infracciones graves a los dos años de su comisión.
  
Las infracciones muy graves a los tres años de su comisión.
  
DISPOSICIÓN TRANSITORIA
  
Aquellos embotelladores situados fuera de la zona de producción y crianza e inscritos en el Registro de Embotelladores al amparo de anteriores Reglamentos conservarán dicha inscripción en tanto subsista la actividad para la que fueron autorizados.
  
Anexo único
  
Términos municipales a los que hace referencia el artículo 4.2.: Camporrobles, Caudete de las Fuentes, Fuenterrobles, Requena, Siete Aguas, Sinarcas, Utiel, Venta del Moro y Villargordo del Cabriel.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI