Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4969, del 18-03-2005 (2005/2990)

DECRET 59/2005, d'11 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2005/03/11/59/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   4969

Data del DOGV
:   18-03-2005

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2005/2990

CVE


Data del document
:   11-03-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [protecció del paisatge](javascript:void(0))

DECRET 59/2005, d'11 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà. [2005/X2990]
  
El Parc Natural de la Serra d'Espadà és l'espai natural protegit més gran de la Comunitat Valenciana amb 31.180 hectàrees, declarat el 29 de setembre de 1998.
  
La serra d'Espadà és una alineació muntanyosa al sud de la província de Castelló que forma part dels contraforts del sistema Ibèric i delineada pels rius Millars i Palància, que han obert profundes valls entre les quals s'alcen les eriçades cimes de la serra.
  
El conjunt orogràfic que forma la serra d'Espadà dóna lloc a l'aflorament més extens i representatiu del triàsic inferior i mitjà a la Comunitat Valenciana, i presenta un valor paisatgístic excepcional derivat de la natural policromia de les formacions geològiques i del pronunciat relleu que els caracteritza, producte directe de la particular configuració estructural de l'àrea. El modelatge geomorfològic d'aquest sector es caracteritza pel desenvolupament d'abruptes crestes que es combinen amb altres relleus en costeres i amb llomes més suaus i arredonides.
  
La serra presenta una interessant alternança àcid-base, tant en els materials geològics com en els sòls, que permet la formació de determinats sòls silicis de gran interés per la seua escassa representació en el territori valencià. Aquestes característiques condueixen que l'espai natural oferisca una gran originalitat biològica, destacant les formacions vegetals de sureres, en bon estat de conservació, d'estepes i brucs. Les comunitats faunístiques, representades per espècies de caràcter forestal i rupícola, destaquen per la seua riquesa i constitueixen el component més cridaner i valuós d'aquest ecosistema. Destaquen a la zona una sèrie de cavitats caracteritzades per importants fenòmens espeleològics.
  
Distints elements arqueològics i culturals, com les ruïnes del castell d'Almonacid, la torre de l'Homenatge d'Eslida o la nevera d'Algimia, utilitzada fins a finals del segle XIX, acaben per completar l'important valor que posseeix aquest espai natural.
  
L'actual realitat històrica de la Comunitat Valenciana i, en particular, la despoblació de les zones interiors, com el Parc Natural de la Serra d'Espadà i el seu entorn, aconsella la definició d'un model de gestió del parc en què té paper protagonista una estratègia de desenvolupament sostenible basada en la conservació i la gestió racional dels recursos ambientals en suport a un desenvolupament natural, social i econòmic de les poblacions que integren aquest espai protegit. En aquesta estratègia els objectius de desenvolupament socioeconòmic i els de conservació dels valors ambientals i culturals no es consideren contraposats, sinó més prompte complementaris, formant part d'una mateixa línia d'actuació.
  
Per a això es necessita de forma evident la col·laboració estreta entre la Conselleria de Territori i Habitatge, els tretze ajuntaments implicats territorialment en el parc, la resta d'organismes competents, el sector privat i les entitats públiques i privades relacionades amb l'ús dels recursos naturals.
  
El conjunt dels hàbitats del parc en els seus distints ambients de sureda, pineda, bruguerar i estepar, característics de la forest mediterrània, tots aquests amb la seua important fauna i flora característiques, es considera en el Pla rector d'ús i gestió (PRUG) un bé d'interés prioritari pel seu interés ecològic, científic i educatiu.
  
L'ús públic del parc natural, incloent les activitats relacionades amb el gaudi ordenat, l'ensenyament i l'estudi dels valors ambientals i culturals, es considera una de les funcions prioritàries de l'espai protegit, en el context territorial i com a crida a l'ús ordenat dels diferents agents socials que projecten sobre aquest espai les seues activitats d'oci i d'esplai.
  
El règim urbanístic és objecte així mateix d'atenció preferent en el PRUG, amb l'objecte d'establir un model de poblament humà, en l'àmbit urbà i en l'edificació al medi rural, compatible amb la conservació dels valors ambientals del parc i adequat a les necessitats tant dels residents com dels visitants de l'espai protegit.
  
El caràcter dinàmic que cal exigir al PRUG en un àmbit d'activitats tradicionals queda de manifest per l'extens llistat d'actuacions previstes per a l'execució del PRUG, agrupades en set programes d'actuació. Així, la categoria d'ordenació denominada àrees d'actuació preferent està destinada específicament a l'execució d'actuacions de conservació o regeneració d'hàbitats, com també a la dotació d'equipaments vinculats a l'ús públic ordenat del medi.
  
La Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, estableix, en l'article 37, la figura de Pla rector d'ús i gestió com a reguladora de les activitats directament lligades a l'espai protegit i, en particular, de la investigació, l'ús públic i la conservació dels valors ambientals.
  
El PRUG és conforme amb el Decret 161/1998, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va declarar parc natural la serra d'Espadà, com també amb el vigent Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà, aprovat mitjançant el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Consell de la Generalitat.
  
El projecte de PRUG va ser sotmés a informació pública durant un mes a partir del 21 d'octubre de 2004, per raó de l'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la mateixa data. Aquest període va coincidir amb el preceptiu tràmit d'audiència als organismes públics i a les entitats i col·lectius implicats en la gestió del parc.
  
En paral·lel a aquests tràmits d'informació pública i audiència, el projecte de PRUG ha sigut objecte, durant els anys 2001 al 2004, d'un procés de consultes als distints organismes i entitats relacionats amb la gestió de l'espai protegit, ha sigut presentat en particular a les corporacions locals afectades territorialment, als col·lectius i entitats públiques i privades amb atribucions sobre l'ús dels recursos ambientals i als agents socials, econòmics i culturals vinculats al parc.
  
Així mateix, el projecte de PRUG compta amb informes preceptius favorables de la Junta Rectora del parc natural i del Consell Assessor i de Participació del Medi Ambient, emesos en les reunions d'aquests òrgans col·legiats, de 9 de desembre de 2004 i 24 de febrer de 2005, respectivament.
  
Per tant, s'ha efectuat per complet la tramitació prevista en l'article 41 de la mencionada Llei 11/1994 per als plans rectors d'ús i gestió de parcs naturals, prèvia a l'aprovació definitiva d'aquests.
  
Per tot això, acomplits els tràmits procedimentals previstos en l'article 49 bis de la Llei de Govern Valencià, a proposta del conseller de Territori i Habitatge i després de la deliberació del Consell de la Generalitat, en la reunió del dia 11 de març de 2005,
  
DECRETE
  
Article únic
  
1. En compliment del que disposen els articles 37 a 41 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, s'aprova definitivament el Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà.
  
2. Com a annex I del present decret es recull la part normativa del pla.
  
3. Com a annex II del present decret es recull la zonificació gràfica.
  
DISPOSICIÓ ADDICIONAL
  
Es faculta el conseller de Territori i Habitatge, en l'àmbit de les seues atribucions, per a dictar les disposicions i adoptar les mesures necessàries per al compliment del que disposa el present decret.
  
DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA
  
Queden derogades les disposicions del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà, aprovat pel Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Consell de la Generalitat, que puguen oposar-se al que establix el present decret amb els seus annexos I i II.
  
DISPOSICIÓ FINAL
  
El present decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Castelló de la Plana, 11 de març de 2005
  
El president de la Generalitat,
  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
  
El conseller de Territori i Habitatge,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANNEX I
  
NORMATIVA DEL PLA
  
TÍTOL I
  
NATURALESA I FINALITAT DEL PLA
  
Article 1. Naturalesa del pla
  
El present Pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà (PRUG) es redacta a l'empara del que disposen els articles 30, 31 i 37 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, i és un mandat recollit en el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà i declaració del parc natural, aprovats mitjançant els Decrets 218/1997, de 30 de juliol, i 161/1998, de 29 de setembre, ambdós del Consell de la Generalitat.
  
Article 2. Finalitat
  
1. El Pla rector d'ús i gestió és un instrument administratiu de gestió del parc, obligatori i executiu, que té com a objecte protegir els seus valors naturals de forma compatible amb el desenvolupament ordenat de les activitats tradicionals i d'ús públic d'aquest espai.
  
2. El contingut al qual ha d'ajustar-se aquest pla és el previst en l'article 39 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
3. El PRUG està elaborat conforme al règim d'ordenació establit pel Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà.
  
4. El Pla rector d'ús i gestió té, així mateix, un contingut d'acord amb el que ha indicat l'article 5 del Decret 161/1998, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va declarar parc natural la serra d'Espadà.
  
Article 3. Àmbit
  
L'àmbit d'aquest pla està inclòs en els límits establits en l'annex I del Decret 161/1998, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va declarar parc natural la serra d'Espadà.
  
En conseqüència, els municipis inclosos en la seua totalitat en l'àmbit del pla, segons la delimitació anterior, són: Alcudia de Veo, Aín, Almedíjar, Azuébar, Chóvar, Eslida, Fuentes de Ayódar, Higueras, Pavías, Torralba del Pinar i Villamalur. Els municipis inclosos parcialment són: Alfondeguilla, Algimia de Almonacid, Artana, Ayódar, Matet, Suera, Tales i el Vall de Almonacid.
  
Article 4. Efectes
  
1. De conformitat amb el que disposa l'article 40 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, les determinacions del Pla rector d'ús i gestió tindran caràcter vinculant tant per a les administracions com per als particulars, i prevaldran sobre el planejament urbanístic. Quan les seues determinacions siguen incompatibles amb les de la normativa urbanística en vigor, aquesta es revisarà d'ofici pels organismes competents.
  
2. El planejament urbanístic i territorial que s'aprove amb posterioritat a l'entrada en vigor d'aquest PRUG ha d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest.
  
3. Així mateix, la seua aprovació comportarà la revisió d'ofici dels plans territorials o sectorials incompatibles amb aquests.
  
4. El PRUG, d'acord amb el que disposa l'article 39 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, concreta les normes de regulació de les activitats, obres i instal·lacions que siguen necessàries completar o desenvolupar, per a la millora de la gestió, la protecció o la conservació dels recursos naturals i els valors ambientals.
  
5. Per a la realització d'obres, usos o activitats de qualsevol tipus que, d'acord amb les normes d'aquest pla, necessiten d'informe de l'òrgan competent en espais naturals o de qualsevol altre organisme, s'entendrà que aquest informe ha de ser favorable per a la seua realització, aquest requisit és imprescindible per a l'obtenció de la corresponent llicència urbanística o d'activitat.
  
6. La designació d'aquest parc natural com a zona d'especial protecció per a les aus silvestres (Acord de 9 de maig de 2000,del Consell de la Generalitat) i la seua proposta com a lloc d'importància comunitària (Acord de 10 de juliol de 2001, del Consell de la Generalitat) suposa l'aplicació de les mesures precautòries establides en les Directives 79/409/CEE, del Consell, de 2 d'abril, relativa a la conservació de les aus silvestres, i 92/43/CEE sobre la conservació d'hàbitats naturals i de flora i fauna silvestre. Aquest pla completarà i desenvoluparà, si és el cas, les dites mesures, i les seues disposicions no poden contravindre allò que han assenyalat les citades directives comunitàries
  
Article 5. Tramitació, vigència i revisió
  
1. Les determinacions del Pla rector d'ús i gestió entraran en vigor l'endemà de la publicació de l'aprovació definitiva en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, mitjançant Decret del Consell de la Generalitat, i seguiran vigents fins que no es revise el pla, per haver canviat prou les circumstàncies o els criteris que han determinat la seua aprovació, a proposta de la Conselleria de Territori i Habitatge, o necessàriament després d'un període de vigència de cinc anys, conforme assenyala l'article 5 del Decret 161/1998, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va declarar parc natural la serra d'Espadà
  
2. En el cas què, transcorregut el període de vigència del PRUG no s'haja aprovat definitivament la revisió d'aquest, les determinacions d'aquest pla tindran vigència, en forma cautelar, fins al moment en què es produïsca l'esmentada aprovació definitiva.
  
3. El programa economicofinancer té un període d'actuacions de huit anys, en cas de revisió, aquest incorporarà aquelles que es consideren necessàries i no s'hagen realitzat durant la vigència del PRUG. Si no s'haguera aprovat la revisió d'aquest romandrà vigent el pla d'actuacions del programa economicofinancer.
  
4. La revisió o modificació de les determinacions del PRUG poden realitzar-se amb anterioritat a aquest termini seguint els mateixos tràmits que s'han seguit per a la seua aprovació, amb un informe previ de la Junta Rectora del parc natural.
  
Article 6. Règim d'infraccions i sancions
  
El règim sancionador en la matèria regulada en el present decret serà l'establert en el títol VI de la Llei 4/1989, de 27 de març, de conservació dels espais naturals i de la flora i fauna silvestres, i en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, sense perjudici del que s'exigix per via penal, civil o de qualsevol altre ordre en què puga incórrer.
  
Article 7. Indemnitzacions
  
Les eventuals limitacions a l'ús dels béns que es deriven com a conseqüència de l'aprovació del present Pla rector d'ús i gestió donaran lloc a indemnització quan concórreguen simultàniament els requisits establits per l'article 20.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat València.
  
Article 8. Règim d'avaluació d'impactes ambientals
  
Amb independència del règim d'autoritzacions i informes previs a què es refereix l'article 9 d'aquestes normes, els projectes i activitats que s'executen en l'àmbit territorial del parc estan sotmesos al règim d'avaluació d'impacte ambiental en la forma establida en l'article 61 del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Pla d'ordenació de recursos naturals de la serra d'Espadà, i conforme a la legislació vigent d'impacte ambiental.
  
Article 9. Règim d'autoritzacions
  
1. La present normativa determina expressament, en els corresponents apartats de les normes generals i particulars, les actuacions, plans i projectes l'execució dels quals requereix autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient, a través dels diferents òrgans que depenen de les diferents competències, de conformitat amb el règim d'autoritzacions establit per l'annex normatiu del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Pla d'ordenació de recursos naturals de la serra d'Espadà.
  
2. Aquesta autorització requereix, així mateix, l'informe previ del Consell Directiu del parc, en els supòsits previstos en el punt 3 de l'article 99 d'aquestes normes.
  
3. El requisit indicat en els apartats anteriors s'estableix sense perjudici de les autoritzacions sectorials i de les llicències municipals que siguen preceptives per a determinades activitats.
  
4. Les sol·licituds d'autorització han de presentar-se acompanyades de la documentació següent:
  
?Identificació del sol·licitant.
  
?Descripció detallada de l'actuació, incloent característiques tècniques i període d'execució d'aquesta.
  
?Efectes previstos en els valors ambientals i culturals del parc, com també sobre l'ambient socioeconòmic.
  
?Plànol o croquis de localització de l'activitat.
  
?Projecte o memòria tècnica quan corresponga.
  
5. Quan escaiga en raó de la matèria de què es tracte, l'Oficina de Gestió Tècnica del Parc Natural a què es refereix l'article 96 d'aquestes normes emetrà un informe sobre les sol·licituds d'autorització, prèviament al seu examen pel Consell Directiu o a la resolució d'aquestes per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals. Aquest informe especificarà les condicions que ha de complir l'execució de l'activitat per a ajustar-se al règim d'ordenació i gestió de l'espai protegit.
  
6. En els terrenys forestals privats, el trànsit de persones alienes a aquests amb qualsevol finalitat, com també les activitats d'ús públic del medi, només pot realitzar-se després del consentiment exprés o tàcit del titulars de les finques.
  
Article 10. Interpretació
  
1. En la interpretació d'aquest Pla rector d'ús i gestió ha d'atindre's al que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.
  
2. En cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plànols estiga recolzada també per la memòria de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes.
  
3. En l'aplicació d'aquest Pla rector d'ús i gestió prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals, culturals i paisatgístics de l'àmbit del PRUG.
  
4. Les determinacions inherents a cada una de les categories de protecció assenyalades en l'article 72 d'aquestes normes constitueixen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i activitats permeses, prohibides i condicionades per aquest Pla rector d'ús i gestió.
  
5. En tot el no regulat en aquestes normes particulars s'aplicaran les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.
  
6. En la interpretació de la normativa prevaldran les normes particulars sobre les generals.
  
7. A l'efecte del present PRUG, es consideren forests o terrenys forestals els així definits en l'article 2 de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, en la redacció que dóna la Llei 10/1998, de 28 de desembre, de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera, i d'organització de la Generalitat, l'article 5 de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de forests, com també les delimitacions especificades en l'article 9 del Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana
  
TÍTOL II
  
NORMES GENERALS
  
CAPÍTOL I
  
NORMES GENERALS SOBRE PROTECCIÓ DE RECURSOS I
  
DEL DOMINI PÚBLIC
  
SECCIÓ 1a
  
PROTECCIÓ DE RECURSOS HIDROLÒGICS
  
Article 11. Qualitat de l'aigua
  
1. Queden prohibits aquells usos i activitats que contribuïsquen a deteriorar la qualitat de les aigües, com també aquelles actuacions, obres i infraestructures que puguen dificultar el flux hídric o suposen manifestament un maneig no racional d'aquest, excepte els específicament autoritzats per l'organisme de conca amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
2. Han d'adoptar-se les mesures especials per a garantir la conservació i, si és el cas, la recuperació dels aiguamolls localitzats en l'àmbit del parc i inclosos en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell de la Generalitat, com també per a la protecció de les seues conques.
  
Article 12. Llits, riberes i marges dels cursos d'aigua
  
1. Es mantindran les condicions naturals dels llits, no pot realitzar-se, en cap cas, la seua canalització o dragatge, a excepció dels trams urbans o d'aquelles obres degudament autoritzades i justificades pel seu interés públic i els projectes de restauració hidrologicoforestal degudament aprovats per la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2. S'instarà l'organisme de conca a procedir la iniciació dels tràmits necessaris per a la realització de la fitació i delimitació dels llits públics, es definixen les zones de servitud i policia, i amb prioritat en els trams d'alt valor ecològic i llits amb règim intermitent de cabals.
  
3. En la zona de domini públic hidràulic, com també en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'aigües, es conservarà la vegetació de ribera, i no es permet la transformació a cultiu dels terrenys destinats a usos forestals. Així mateix, es permetran les labors de neteja i desbrossament selectius quan existisca risc per a la seguretat de les persones o els béns en cas d'avinguda.
  
4. Es prohibeix l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals, excepte els degudament autoritzats i justificats pel seu interés públic; així com l'extracció d'àrids, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja dels llits.
  
5. Es defineixen com a zones d'alt valor ecològic, als efectes previstos en aquest pla, tots els llits inclosos dins del parc natural, tant d'origen permanent com irregular, i en particular els delimitats en la cartografia de zonificació del PRUG davall l'epígraf de Llits principals i a la Bassa de Chóvar per tractar-se d'un aiguamoll inclòs en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, aprovat mitjançant un Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell de la Generalitat.
  
6. Els equipaments i les infraestructures que poden proposar-se per al desenvolupament d'activitats previstes per a ús recreatiu en cursos d'aigua han de comptar amb la corresponent autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, sense perjudici de la perceptiva autorització de l'organisme de conca.
  
Article 13. Embassaments i llacunes
  
1. S'establirà una franja de protecció d'embassaments i llacunes, que ha d'incloure les necessitats de conservació de l'ecosistema constituït per la massa d'aigua i el seu entorn, i el manteniment dels seus processos ecològics essencials. L'organisme de conca realitzarà aquesta delimitació d'acord amb les recomanacions i els criteris que propose la conselleria competent en matèria de medi ambient.
  
2. Qualsevol tipus d'instal·lació o infraestructura que es localitze en la franja de protecció de l'embassament o llacuna ha de garantir l'eliminació de residus i abocaments, de manera que s'assegure la màxima protecció de la qualitat de les aigües embassades. S'exigirà l'autorització per part de l'organisme de conca, i informe previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, per a permetre l'abocament a l'embassament, conforme a les directrius establides en el Pla hidrològic de la conca.
  
3. La franja de protecció inclourà, almenys, les zones de servitud i policia quan puga afectar terrenys agrícoles. Quan afecte terrenys forestals, la franja de protecció es fixa en una amplària de 500 metres.
  
4. En la franja de protecció es permeten únicament les instal·lacions per a ús públic relacionades amb l'embassament que, amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'ús públic, autoritze l'organisme de conca, com també totes aquelles actuacions que vagen dirigides a millorar les condicions ecològiques d'aquest medi, com ara plantació d'espècies forestals pròpies d'ambients de ribera, neteja de materials aportats per les aigües, construcció de dics en els llits pròxims a l'embassament que contribuïsquen a retindre sòlids o a mantindre zones inundades en la perifèria de l'embassament, etc.
  
5. Queden prohibides, amb caràcter general, totes aquelles activitats que, pel seu caràcter, resulten incompatibles amb el manteniment de l'adequat estat limnològic dels embassaments i llacunes, segons la seua destinació.
  
Article 14. Protecció d'aigües subterrànies
  
Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar la infiltració en el terreny d'aigües residuals que puguen produir per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o subterrànies, sense perjudici dels requeriments que establisca l'organisme de conca per als abocaments a aigües subterrànies.
  
Article 15. Abocaments
  
1. En aplicació de l'article 97 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual es va aprovar el text refós de la Llei d'aigües, i els articles 69 i 70 del Pla hidrològic del Xúquer, es prohibeix, amb caràcter general, tot abocament sòlid o líquid, directe o indirecte en un llit públic, canal o séquia, sistema aqüífer subterrani i massa d'aigua lliure, que no reunisca les condicions perquè, considerat en particular i en conjunt amb la resta d'abocaments amb què puga interferir, es complisquen els objectius de qualitat assenyalats per a les seues aigües.
  
2. La construcció de fosses sèptiques per al sanejament d'habitatges aïllats només pot realitzar-se quan estiguen degudament impermeabilitzades i es donen les suficients garanties que no suposen cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies i existisquen raons justificades que impedisquen la seua connexió a la xarxa de clavegueram.
  
3. Es prohibeix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals urbanes al domini públic hidràulic, excepte en el cas d'habitatges de tipus familiar aïllats en el camp, granges avícoles o cunícoles de menys de 100 unitats i estabulacions de bestiar major amb menys de 10 caps. En tot cas, l'abocament mai pot realitzar-se en un radi inferior a 500 metres d'un punt d'abastiment, font o brollador d'aigua potable, i ha de ser autoritzat per l'organisme de conca i de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
4. En el cas d'explotacions ramaderes aïllades majors que les assenyalades en el paràgraf anterior, o explotacions menors pròximes entre si de manera que puga produir-se un efecte acumulatiu de l'abocament i sumen en total un nombre de caps superiors al límit establit en el paràgraf anterior, han de comptar, necessàriament, amb sistema de depuració de residus prèviament al seu abocament a llit públic. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals ha d'autoritzar aquestes explotacions i les instal·lacions de depuració necessàries per a garantir la seua innocuïtat respecte del medi aquàtic, sense perjudici del que disposa la legislació d'impacte ambiental.
  
5. Es considerarà que dues o més explotacions tenen efecte acumulatiu quan l'abocament a domini públic hidràulic de cada una d'elles diste entre si menys de 500 metres.
  
6. Per a la concessió de llicència urbanística o d'activitat relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, exceptuant les autoritzades per a connectar directament amb la xarxa general de clavegueram, s'exigirà la justificació del tractament que haja de donar-se a aquests per a evitar la contaminació de les aigües superficials o subterrànies. El tractament d'aigües residuals ha de ser tal que les aigües resultants no sobrepassen els límits establits en la legislació sectorial, d'acord amb les característiques i objectius de qualitat del llit receptor.
  
7. L'efectivitat de la llicència quedarà condicionada, en tot cas, a l'obtenció i la validesa posterior de l'autorització d'abocament.
  
8. Per a l'expedició de llicència de primera ocupació o llicència d'obertura relatives a activitats incloses en el paràgraf 5, ha d'aportar-se l'autorització d'abocament, expedida per l'organisme de conca, amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
9. Els abocaments industrials a les xarxes generals de sanejament podran ser autoritzats quan aquests abocaments siguen assimilables als de naturalesa urbana en allò que s'ha referit a la seua càrrega contaminant. En el cas que l'efluent no siga assimilable pel tractament urbà previst, han d'adequar-se les característiques d'aquests efluents als objectius de qualitat establits mitjançant les oportunes ordenances municipals d'abocament. En tot cas, es prohibeix l'abocament directe o indirecte d'efluents industrials sense depuració al domini públic hidràulic.
  
Article 16. Captacions d'aigua
  
1. Les obertures de pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del PRUG han d'efectuar-se de manera que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.
  
2. Totes les captacions destinades a abastiment públic han de disposar del seu corresponent perímetre de protecció.
  
3. Les obres de qualsevol tipus i, en particular, les captacions d'aigua que es puguen realitzar en l'entorn de les fonts i brolladors ha de garantir el manteniment del seu cabal per a l'ús possible d'excursionistes i fauna silvestre.
  
SECCIÓ 2a
  
PROTECCIÓ DE SÒLS
  
Article 17. Moviments de terres
  
1. Queden sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental els moviments de terra a terrenys forestals així definits en l'article 10 d'aquestes normes i en les activitats definides per la legislació sectorial sobre impacte ambiental.
  
2. No tindran la consideració de moviments de terres les tasques de preparació i condicionament de terres de cultiu, relacionades amb el normal exercici de l'activitat agrícola, sempre que es respecte l'estructura tradicional d'aquesta i siga sobre sòl agrícola o àrea cultivada. Així mateix, tampoc es consideraran els moviments de terra dirigits a l'elaboració d'estructures (depòsits, hidrants, torres, etc.) contra incendis forestals i les activitats encaminades a la millora i la restauració de la massa forestal.
  
Article 18. Conservació de la coberta vegetal
  
1. Es consideren prioritàries, en l'àmbit del PRUG, totes aquelles actuacions que tendisquen a conservar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius.
  
2. Es prohibeix en l'àmbit del PRUG la tala i l'arrancada o el desarrelament de cultius llenyosos en els camps de cultius a fi d'evitar la pèrdua de sòl i la biodiversitat, excepte per raons fitosanitàries, rejoveniment de la plantació o per substitució de l'espècie o varietat cultivada o per a la realització d'obres autoritzades segons la normativa del present PRUG. En tot cas, la tala i l'arrancada o desarrelament d'oliveres, garroferes o altres espècies arbòries d'espais cultivats ha de comptar amb l'autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
Article 19. Pràctiques de conservació de sòls
  
1. Es prohibeix, amb caràcter general, la rompuda de terrenys forestals, i s'entén com a tals els així definits en l'article 10 d'aquestes normes, per a l'establiment de noves àrees de cultiu; s'exceptua la rompuda de terrenys incultes per a repoblació forestal, i en aquells casos degudament justificats per a la millora de les estructures naturals i paisatgístiques del parc, i els destinats a la prevenció contra incendis forestals.
  
2. L'ampliació o la modificació del traçat, com també la construcció de vies d'accés de qualsevol naturalesa, no pot realitzar-se quan es generen pendents superiors al 7% en sòls blans o 15% en sòls durs. Amb caràcter excepcional es podran superar aquests valors quan es tracte de vies establides pel Pla sectorial de prevenció d'incendis forestals de la serra d'Espadà o la seua existència siga necessària per al manteniment dels aprofitaments dels recursos naturals, usos, gestió i millora del parc.
  
3. Sempre que la realització d'una obra estiga acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplè serà obligatòria la fixació d'aquests mitjançant repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals. Excepcionalment, quan no existisquen altres solucions, es podran permetre les actuacions d'obra civil, sempre que siguen tractades mitjançant tècniques d'integració paisatgística.
  
4. Es promocionaran les mesures de restauració i manteniment dels sistemes tradicionals de conservació de sòl i aigua existents, com ara bancals o abancalaments, per la important funció ecològica que realitzen sobre la conservació de sòls.
  
SECCIÓ 3a
  
PROTECCIÓ DE LA FAUNA I DE LA VEGETACIÓ I FLORA
  
SILVESTRES
  
Article 20. Règim general
  
1. Amb caràcter general, i sense perjudici del que estableix respecte d'això la legislació sectorial sobre fauna i flora silvestres, no es permeten les activitats que puguen provocar, directament o indirectament, la destrucció o el deteriorament de poblacions o elements de la fauna i flora silvestres. La prohibició s'estén a les activitats que puguen alterar o destruir els hàbitats de les espècies silvestres animals i vegetals, com també els enclavaments necessaris per als cicles vitals de la fauna com ara nius, caus i adormidors. S'exclouen d'aquesta prohibició les activitats realitzades o autoritzades per la conselleria competent en matèria de medi ambient per al control de plagues i malalties o l'eliminació selectiva d'espècies al·lòctones que puguen posar en perill la supervivència de les espècies autòctones.
  
2. Les determinacions contingudes en els plans de recuperació per a la fauna silvestre aprovats per la Generalitat que afecten l'àmbit del parc natural seran incorporades a aquesta normativa en la seua més pròxima revisió i, entre tant, s'aplicaran amb el mateix rang que les normes del parc.
  
Article 21. Protecció de la vegetació silvestre
  
1. Sense perjudici de les determinacions de la normativa sectorial aplicable sobre flora i vegetació, i atés el que establix l'article 20 d'aquestes normes, es consideren protegides totes les formacions vegetals silvestres existents en el parc natural. Aquesta determinació no inclou la vegetació adventícia que acompanya els cultius, ni les formacions ruderals i nitròfiles que colonitzen els carrers, vials, parets, cunetes, abocadors, enderrocs, erms i altres àrees molt antropitzades.
  
2. A més de les espècies de flora subjectes a protecció per la normativa sectorial vigent de rang nacional o autonòmic i les citades en l'article 17.2 del PORN de la serra d'Espadà, es consideren espècies singulars en l'àmbit del parc les recollides en l'annex II de la Directiva d'hàbitats (1992/43, CEE, de 21 de maig, modificada per la Directiva 1997/62) i les indicades a continuació:
  
?Anogramma leptophylla (Falaguera del temps).
  
?Astragalus boeticus.
  
?Chaenorhinum crassifolium (Espuelilla,Esperons de roca, Boqueta de gos).
  
?Cheilanthes hispanica.
  
?Cheilanthes tinaei.
  
?Cystopteris fragilis.
  
?Dianthus multiaffinis (Clavel de monte, Clavell de pastor).
  
?Dryopteris filixmas.
  
?Festuca durandoi (Lastón, Cañuela).
  
?Hypericum androsaemum.
  
?Hypericum caprifolium (Pericó, Perico de riu, Herba de les ferides).
  
?Ilex aquifolium (Acebo, Grèvol).
  
?Jasione sessiliflora (Botón azul, Trencapedres blau).
  
?Lavandula pedunculata (Cantueso, Tomanís, Te de moro, Bofarull, Tamborino).
  
?Leucojum valentinum (Campanilla valenciana, Campaneta de roca).
  
?Limonium angustebracteatum (Saladilla fina, Limonio Saladella vera, Ensopeguera vera, Lletugueta de saladar.
  
?Linaria aragonensis (Palomilla, Azulada).
  
?Minuartia valentina.
  
?Notholaena marantae.
  
?Polystichum setiferum.
  
?Quercus cerrioides.
  
?Quercus pyrenaica (Melojo/Reboll).
  
?Rubus vigoi (Zarza, Zarzamora, Sarsa, Esbarzer,Sarso, Barceles, Bosqueral).
  
?Sorbus torminalis.
  
?Thelypteris palustris.
  
?Utricularia australis.
  
?Veronica tenuifolia subsp. Fontqueri (Hierba de los Ermitaños/ Verònica de les fulles retallades).
  
?Wahlembergia nutabunda.
  
3. La relació d'espècies indicada en l'apartat anterior té caràcter obert, i es pot modificar la per ordre de la conselleria competent en matèria de medi ambient ateses les necessitats de la gestió dels recursos ambientals al parc.
  
4. Es prohibeix la tala i la recol·lecció total o parcial d'espècies considerades singulars en l'àmbit del PRUG, excepte per motius inherents a la millora de la massa, i amb l'autorització prèvia expressa de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
5. Les actuacions necessàries per a la defensa contra incendis forestals que plantegen derrocar, talar o mutilar peus dels tàxons de major interés per a la conservació (sureres, alzines i altres espècies singulars: servers, teixos, grèvols, oms, castanyers, aurons, roures valencians, rebolls i freixes) han de comptar amb informe previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
6. La tala d'arbres amb fins d'aprofitament forestal requerirà l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient, com a organisme sectorial competent en matèria forestal.
  
7. Es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, castanyes i móres, sempre que existisca consentiment exprés o tàcit del propietari i sense perjudici de les limitacions específiques que la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o la fauna. Les recol·leccions a què fa referència aquest apartat, quan siguen amb fins comercials, necessitaran d'autorització de l'administració forestal amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
8. La protecció de les formacions vegetals silvestres s'estén tant a la integritat de les plantes individuals que constitueixen estes com a l'estructura i composició florística de les distintes comunitats fitosociològiques.
  
9. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals pot promoure intervencions singulars sobre la coberta vegetal que es consideren necessàries per a la gestió del parc, relacionades amb la prevenció i la lluita contra els incendis forestals, la conservació i la regeneració natural o assistida d'hàbitats i de poblacions de flora i fauna, el control de les espècies foranes i la gestió dels programes científics, educatius i gestors de l'espai protegit.
  
10. Amb les excepcions indicades en els apartats anteriors, queda prohibit específicament en l'àmbit del parc natural:
  
a) La introducció, la repoblació i el depòsit permanent o temporal de plantes d'espècies no autòctones, especificades per les ordres emeses per la conselleria competent en medi ambient, fora de les àrees urbanes i agrícoles, caracteritzats en la cartografia d'ordenació davall l'epígraf (UR) i (AG).
  
b) La destrucció o el deteriorament de la coberta vegetal silvestre, mitjançant qualsevol mitjà mecànic, físic, químic o biològic, i en particular:
  
?La rompuda de terrenys que mostren formacions vegetals silvestres.
  
?La tala, tallada, arrancada o recol·lecció de peus vegetals, com també de qualsevol de les seues parts aèries.
  
?L'extracció de les arrels o altres parts subterrànies de les plantes silvestres.
  
?La recollida de llavors o propàguls.
  
?La deposició de runes, substàncies sòlides o fems, com també l'abocament de líquids o fluids susceptibles de causar danys a les formacions vegetals silvestres.
  
?La introducció d'espècies susceptibles de constituir plagues o de generar malalties.
  
?En general, qualsevol altra acció sobre les plantes que puga alterar o perjudicar d'alguna manera les formacions vegetals silvestres.
  
11. Els jardins i zones verdes en el sòl no urbanitzable del parc, tant privats com públics, han de reunir els requisits següents:
  
a) No es podran realitzar a costa del desarrelament d'elements vegetals protegits per la normativa del present pla.
  
b) Han d'adaptar-se a les característiques paisatgístiques pròpies de la zona de què es tracte, sense que aquests oculten vistes al paisatge propi del parc.
  
c) Els jardins i les zones verdes privades a sòl no urbanitzable han d'estar lligats a les edificacions residencials.
  
d) L'Oficina de Gestió Tècnica del Parc Natural a què es refereix l'article 96 d'aquestes normes, efectuarà una labor d'assessorament a les administracions locals i als particulars per a l'enjardinament de les zones verdes, en relació amb les espècies i les formacions vegetals recomanables per a evitar el risc de proliferació d'espècies exòtiques invasores, contribuint, així mateix, a la millora del coneixement públic de la flora i vegetació característiques de la zona. A aquest respecte, es consideren espècies recomanables per a enjardinaments totes les autòctones del parc en els seus distints hàbitats, com també les arbòries i arbustives cultivades històricament en el context rural mediterrani tradicional.
  
12. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals promourà l'eliminació progressiva de les formacions i peus aïllats d'espècies exòtiques introduïdes, especialment arbòries i arbustives, afavorint la seua substitució per espècies autòctones capaces de prestar funcions equivalents. Poden exceptuar-se d'aquesta determinació aquells exemplars arboris i arbustius al·lòctons de caràcter monumental o singular per la seua edat, les seues dimensions, la seua ubicació, la seua raresa o per altres característiques, com també aquells que exercisquen funcions d'interés per a la fauna com adormidor, zona de nidificació o altres fins al moment en què aquesta funció puga ser assumida per exemplars substituts d'espècies autòctones.
  
Article 22. Protecció d'arbres monumentals i singulars
  
1. Amb caràcter general, es consideren arbres monumentals i singulars aquells exemplars que, per la seua edat, grandària, morfologia o càrrega simbòlica o cultural, es consideren mereixedors d'una protecció especial.
  
2. Es prohibeix la tala o la destrucció d'aquests exemplars, com també la realització d'obres o actuacions que puguen danyar el seu adequat desenvolupament.
  
3. La conselleria competent en matèria de medi ambient realitzarà un inventari d'arbres monumentals i singulars del Parc Natural de la Serra d'Espadà, en el qual s'identificaran i localitzaran els arbres monumentals existents. Aquest document inclourà fitxes detallades de cada exemplar d'arbre monumental catalogat, a més d'un pla d'actuacions de protecció, conservació i manteniment per a assegurar la seua supervivència.
  
Article 23. Microreserves
  
Les microreserves de flora declarades o que puguen declarar-se en l'àmbit del parc natural estaran sotmeses al règim d'ordenació establit específicament pel Decret 218/1994, de 17 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va crear la figura de protecció d'espècies silvestres denominada Microreserva Vegetal, i disposicions que ela desenvolupen.
  
Article 24. Protecció de la fauna silvestre
  
1. Sense perjudici de les determinacions de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, i atés el que establix l'article 20 d'aquestes normes, es consideren protegides totes les poblacions d'espècies animals silvestres del parc natural, amb les excepcions següents:
  
a) Espècies cinegètiques i piscícoles, regulades específicament per les seues respectives normatives sectorials.
  
b) Espècies el control de poblacions de les quals puga ser autoritzat o promogut per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals de conformitat amb les determinacions de la normativa sectorial sobre fauna.
  
2. Les intervencions que es realitzen en el parc sobre la coberta vegetal, els sòls, el medi hídric i, en general, els distints hàbitats faunístics, han de garantir el manteniment de condicions adequades per a la pervivència i, si és el cas, la reproducció de les poblacions animals afectades.
  
3. Amb caràcter general, i sense perjudici del que establix la legislació sectorial sobre fauna, no es permeten en l'àmbit del parc natural les activitats que puguen provocar, directament o indirectament, la destrucció o el deteriorament de poblacions d'espècies animals silvestres o dels seus hàbitats. La prohibició s'estén especialment als hàbitats i enclavaments necessaris per als cicle vitals de la fauna com ara nius, caus i adormidors. En particular, es prohibeix:
  
a) La introducció, la repoblació i el depòsit permanent o temporal d'individus d'espècies animals no autòctones fora de les àrees urbanes (UR) i de les zones edificades de les àrees d'equipaments per a ús públic (EP). D'aquesta prohibició, que inclou les espècies cinegètiques, excepte faisà, i piscícoles, s'exceptuen les espècies utilitzades per a les actuacions de control biològic de les plagues degudament autoritzades o promogudes per la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
b) La destrucció, la mort, el deteriorament, la recol·lecció, el comerç, la captura en viu, la possessió o l'exposició d'animals vius o les seues restes que es troben protegides per la legislació sectorial vigent i per les presents normes.
  
c) La recol·lecció, la possessió o el comerç d'ous o cries.
  
d) La producció de sons innecessaris que alteren la tranquil·litat habitual de la fauna.
  
e) L'emissió de llums que incidisquen negativament sobre hàbitats i enclavaments d'especial interés per a la fauna.
  
4. La caça i la captura d'espècies animals amb finalitat cinegètica i piscícola ha de respectar les determinacions per a aquestes activitats contingudes en el present pla.
  
5. El desenvolupament d'activitats de caràcter científic o didàctic que necessiten la captura o manipulació d'espècies animals ha de comptar amb l'autorització prèvia de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual pot establir els oportuns requisits per a l'execució i el seguiment de les activitats.
  
6. A fi de previndre possibles interferències amb els cicles vitals de la fauna, principalment durant certes èpoques sensibles de l'any, l'òrgan competent en matèria d'espais naturals pot limitar temporalment el trànsit de persones, vehicles o embarcacions per determinades zones del sòl no urbanitzable, inclòs en les àrees de reserva (RE), les àrees de protecció ecològica (PF), i les àrees d'actuació preferent (AP). L'execució d'aquesta mesura requerirà, quan corresponga, l'autorització del titular dels terrenys. Les zones afectades han de quedar degudament senyalitzades.
  
7. Tota bassa, depòsit i punt artificial i descobert d'emmagatzematge d'aigua, inclosos els destinats o preparats per a la lluita contra incendis forestals, que estiga situat en terrenys forestals o agrícoles, ha de comptar amb mecanismes que permeten escapar a les espècies animals que caiguen al seu interior o, si no n'hi ha, habilitar abeuradors exteriors i dotar amb elements que impedisquen que la fauna accedisca al recinte major.
  
8. Tota reintroducció d'espècies faunístiques autòctones actualment desaparegudes en el parc, com també els eventuals reforçaments poblacionals d'espècies existents, ha de ser autoritzada o promoguda per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
Article 25. Recuperació d'hàbitats
  
Totes aquelles actuacions de caràcter públic o privat que tinguen com a finalitat la recuperació de terrenys agrícoles o d'una altra naturalesa com a hàbitats d'espècies silvestres, requeriran autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals. Aquest informe establirà les condicions que han de complir les actuacions, sense perjudici de la necessària obtenció de les autoritzacions i llicències que siguen preceptives.
  
Article 26. Protecció de cavitats
  
1. Els diferents tipus de cavitats subterrànies localitzades al parc queden sotmeses al règim general de protecció establit en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat. Es prohibeix tota alteració o destrucció de les seues característiques físiques, com també l'extracció no autoritzada de qualsevol classe de material geològic, biològic o històric, o la introducció o abandó de residus en el seu interior. Cap actuació ni projecte que comporte alterar la realitat física d'una cavitat, o modificar el seu equilibri ecològic o ambiental, podran ser autoritzats sense la preceptiva resolució o informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, sense perjudici de les altres autoritzacions que siguen d'aplicació.
  
2. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals pot decidir el tancament d'una cavitat quan ho estime oportú, segons la presència de fauna sensible, l'observació d'un procés de deteriorament notable o qualsevol altre motiu que requerisca l'establiment d'aquesta mesura de protecció.
  
SECCIÓ 4a
  
PROTECCIÓ DEL PATRIMONI GEOLÒGIC
  
Article 27. Normes sobre conservació del patrimoni geològic del parc
  
1. Amb caràcter general, no es permeten les activitats que puguen provocar, directament o indirectament, la destrucció o el deteriorament dels elements d'interés geològic (penyals, pedreres, tarters, jaciments, perfils geològics, etc.) existents en el parc, s'exclou d'aquesta prohibició les activitats realitzades o autoritzades per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals per a la millora d'infraestructures, la instal·lació d'equipaments d'ús públic, l'adequació de terrenys destinats a ús agrícola o la creació d'estructures de defensa contra els incendis forestals.
  
2. A fi de protegir, conservar, recuperar i promocionar els elements més destacats del patrimoni geològic existents en el parc, s'elaborarà un inventari d'elements interés geològic (penyals, pedreres, tarters, jaciments, perfils geològics, etc.), que posseirà caràcter obert i serà periòdicament completat per l'Oficina de Gestió Tècnica del parc natural a què es refereix l'article 96 d'aquestes normes, en col·laboració amb conselleria competent en matèria de medi ambient, la conselleria competent en matèria de cultura i patrimoni, universitats, associacions i centres públics o privats i particulars que realitzen labors d'investigació en l'àmbit del parc.
  
3. Queda prohibida la recol·lecció de fragments de roques, minerals o fòssils, com també la realització de qualsevol acció dirigida a la seua extracció, excepte les expressament autoritzades per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
4. En aquelles obres i actuacions d'ampliació de carreteres, obertura de nous vials, etc. realitzades en el parc, en les quals es creen talussos que milloren les condicions d'observació dels afloraments de formacions estratigràfiques d'especial interés científic i didàctic, es condicionaran aquests desmunts per a facilitar el seu estudi i reconeixement, evitant l'ocultació d'aquest excepte quan es considere necessari aplicar determinades tècniques d'estabilització per motius de seguretat.
  
5. Qualsevol actuació que puga implicar canvis en el funcionament hidrogeològic dels aqüífers del parc i puga afectar el funcionament de les cavitats kàrstiques actives situades tant a la zona de protecció com a la zona d'esmorteïment d'impactes establida en el PORN, han de ser expressament autoritzades per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
6. Queda prohibida qualsevol actuació que puga implicar la destrucció, el deteriorament o l'espoli de construccions, instal·lacions, útils i elements relacionats amb les activitats d'explotació minera desenvolupades en l'àmbit del parc independentment de l'antiguitat que tinguen. Qualsevol actuació que afecte aquest patrimoni miner ha de ser expressament autoritzada per l'administració competent i ha de comptar amb informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
SECCIÓ 5a
  
PROTECCIÓ DEL PAISATGE
  
Article 28. Definicions
  
1. A l'efecte d'aquesta normativa, constitueixen el paisatge rural tradicional i, en conseqüència, són objecte de protecció especial, tant els elements naturals i seminaturals del medi, biòtics i abiòtics, com aquells elements i conjunts artificials que, en interacció històrica amb aquells en un ambient socioeconòmic rural de zona de forest mediterrània antropitzada des d'antic, han configurat el paisatge del parc tal com apareix en l'actualitat.
  
2. S'entén per elements naturals o seminaturals del paisatge, tant les formacions vegetals naturals amb la seua fauna associada com les característiques geomorfològiques vinculades als ambients de muntanya, valls, llits i masses d'aigua inclosos en el parc.
  
3. S'entén per elements antròpics del paisatge el patrimoni etnogràfic constituït per les infraestructures i construccions lligades a les activitats socioeconòmiques del medi rural i els elements etnològics de l'acerb cultural local lligats a l'ús històric dels recursos naturals, incloent les formes específiques d'ús d'aquests que van configurar determinat model local d'organització dels paisatges humanitzats. En aquest concepte s'inclouen, així mateix, els elements del patrimoni arqueològic i historicoartístic.
  
Article 29. Condicions estètiques i requeriments paisatgístics de les construccions i instal·lacions en el medi rural
  
Addicionalment a les disposicions sobre edificació al medi rural (sòl no urbanitzable) que estableix l'article 57 d'aquestes normes, s'estableix la següent regulació per a assegurar la integració paisatgística de les instal·lacions i edificacions en l'entorn:
  
a) Els valors paisatgístics es consideren un dels criteris determinants per a la ubicació de les distintes infraestructures i usos al sòl no urbanitzable. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats capaços de generar impacte paisatgístic, com també la reforma o adequació d'aquests, han de realitzar-se de manera que es minimitze el seu efecte negatiu sobre el paisatge natural o humanitzat, incorporant les mesures d'integració paisatgística que siguen necessàries.
  
b) Al respecte l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, en autoritzar o informar aquestes activitats, tindrà en compte expressament els efectes de la seua implantació sobre els valors paisatgístics del parc, i pot supeditar l'autorització al compliment de determinats requisits en els elements constructius, en els materials utilitzats, en els enjardinaments, en els tancaments i en l'entorn de les actuacions. Quan l'envergadura o les característiques d'aquestes així ho aconsellen pot exigir-se als promotors l'aportació d'un estudi de visualització del paisatge que analitzarà l'impacte esperat, contemplant l'estat actual del paisatge i el resultat final després de la intervenció.
  
c) Les construccions i les edificacions de nova planta, igual que les actuacions de rehabilitació i reconstrucció, han d'adoptar com a criteri general les tipologies característiques de la zona. Es protegiran especialment les construccions històriques i tradicionals, evitant la importació de tipologies alienes i la pèrdua dels límits de definició entre el casc històric i la nova edificació.
  
d) En l'àmbit del parc, els respectius planejaments urbanístics municipals establiran les condicions requerides per als tractaments exteriors de les edificacions i infraestructures que possibiliten la integració paisatgística d'aquestes i el manteniment de la identitat cultural del patrimoni construït del municipi. Com a criteri general, s'evitarà l'ús de materials o tractaments inadequats a l'entorn natural i cultural, la qual cosa implica, per part dels respectius planejaments, una definició de tipologia edificatòria en sintonia amb la construcció tradicional de la zona.
  
e) Amb caràcter general, es prohibeix la instal·lació d'elements que limiten el camp visual o trenquen l'harmonia del paisatge, com ara abocadors o punts d'emmagatzematge permanent o temporal de residus de qualsevol tipus, antenes o altres instal·lacions o equipaments aliens a l'entorn paisatgístic rural. Per a les activitats existents no podran renovar-se les autoritzacions o concessions en relació amb aquestes activitats, una vegada transcorregut el seu període de vigència.
  
f) Els tancaments de parcel·les al sòl no urbanitzable del parc poden ser massissos fins a una altura màxima d'1,20 m. des de la rasant. Els murs han d'estar pintats, però mai en tons diferents dels del paisatge mineral i/o vegetal en què es localitzen. No es permeten els murs de formigó o rajola vista, ni els tancaments construïts sobre pilastres de formigó i filferro espinós
  
g) No es permeten les instal·lacions que presenten colorits inadequats pel seu contrast amb l'entorn, excepte en aquelles en què siga imprescindible per raons de senyalètica institucional o de seguretat.
  
Article 30. Normes sobre publicitat estàtica
  
1. Es prohibeix, fora dels sòls classificats com a urbans, la instal·lació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, incloent la publicitat recolzada directament o establida tant sobre elements naturals del territori (penyals, arbres, vessants i altres) com sobre les edificacions.
  
2. En el parc natural s'admetran, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que per la seu grandària, disseny i col·locació estiguen adequats paisatgísticament a l'ambient on s'instal·len, com també aquells de caràcter institucional que es consideren necessaris per a la correcta gestió de l'espai protegit.
  
3. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals, en col·laboració amb els ajuntaments respectius, promourà en tot l'àmbit del sòl no urbanitzable del parc la retirada dels elements en ús o abandonats que no compten amb les preceptives llicències i autoritzacions, com també la restauració dels terrenys o valors paisatgístics afectats per aquests. Les despeses correran a compte dels titulars d'aquests elements, en cas de ser coneguts.
  
Article 31. Normes sobre conservació dels elements singulars del paisatge natural i seminatural
  
Els respectius planejaments urbanístics municipals, en concordança amb el que ha establit l'article 29, apartat d), en matèria de patrimoni construït, inclourà expressament l'existència de fites i singularitats del paisatge natural i seminatural com ara penyals i altres elements geològics singulars, formacions vegetals particulars, arbres monumentals i qualsevol altre element o conjunt d'interés paisatgístic, a fi d'establir mesures oportunes per a la seua conservació i protecció, incloent els perímetres de protecció necessaris.
  
Els perímetres de protecció s'establiran sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua prominència en l'entorn.
  
SECCIÓ 6a
  
PROTECCIÓ DEL PATRIMONI CULTURAL
  
Article 32. Normes sobre conservació del patrimoni cultural del parc
  
1. A fi de protegir, conservar, recuperar i promocionar els valors i singularitats del medi construït tradicional i dels recursos arqueològics i historicoartístics, aquests elements i conjunts queden protegits, amb caràcter general, en l'àmbit del sòl no urbanitzable. Tot això sense perjudici de les determinacions de les normatives sectorials, com també de les disposicions i mesures gestores que adopte la conselleria competent en matèria de cultura.
  
2. En el cas concret del patrimoni arqueològic, la cartografia de zonificació del present pla incorpora, en la seua afecció al parc, l'inventari de jaciments elaborat per la Conselleria competent en matèria de cultura i patrimoni, el qual té caràcter obert. Partint d'aquest, l'Oficina de Gestió Tècnica del parc natural, a què es refereix l'article 96 d'aquestes normes, en col·laboració amb l'esmentada conselleria i amb els ajuntaments respectius, elaborarà un inventari detallat dels elements de valor arqueològic, constructiu, històric i etnogràfic.
  
3. Les regulacions d'aquest article s'estenen al patrimoni cultural intangible vinculat al medi rural del parc, incloent la toponímia, les tradicions i els elements etnogràfics, desenvolupat mitjançant la interacció històrica entre el medi socioeconòmic local i l'entorn físic de la serra d'Espadà. Aquest patrimoni es considera element de protecció en aquest pla, als efectes de l'inventari, caracterització, conservació, recuperació, estudi i difusió pública d'aquest.
  
4. No es permeten actuacions de qualsevol tipus que tendeixen a la destrucció, el deteriorament o la modificació substancial i irreversible dels valors culturals en el sòl no urbanitzable indicats en els apartats 1 a 3 d'aquest article. Es prohibeix expressament la destrucció i la modificació substancial d'aquells edificis, construccions o infraestructures tradicionals com ara motors, molins, sénies i altres elements constructius relacionats amb les activitats tradicionals que es troben catalogats o tinguen aptitud per a estar-ho.
  
5. Les determinacions d'aquest article són complementàries de les normes sobre edificació al sòl no urbanitzable i sobre protecció del paisatge construït establides, respectivament, per la secció quarta del capítol I i per la secció setena del capítol II d'aquestes normes generals.
  
6. Els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turisticorecreatius, sempre que aquests no impliquen la pèrdua dels seus valors científics i culturals, i d'acord amb el que establisca la legislació sectorial sobre patrimoni.
  
7. Quan en el transcurs de qualsevol obra o activitat sorgisquen vestigis de jaciments de caràcter arqueològic, paleontològic o antropològic, es comunicarà aquesta troballa a la conselleria competent en matèria de cultura i patrimoni perquè procedisca a la seua avaluació i, si és el cas, prenga les mesures protectores oportunes.
  
SECCIÓ 7a
  
PROTECCIÓ DELS CAMINS RAMADERS
  
Article 33. Camins ramaders d'interés natural
  
1. La conselleria competent en matèria de medi ambient actualitzarà la classificació, la delimitació i el fitament dels camins ramaders existents en l'àmbit del PRUG, i ha de vetlar pel seu manteniment com a espais d'ús públic i, especialment, com a corredors de connexió entre zones naturals.
  
2. Sense perjudici del que establix l'article 17 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, i per raó del que ha assenyalat la disposició addicional tercera de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, fins a l'elaboració i l'aprovació del Catàleg de camins ramaders d'interés natural, es consideren com a camins ramaders d'interés natural, a l'efecte previst en l'article 17.2 d'aquesta llei, les canals i cordells de l'àmbit del parc.
  
CAPÍTOL II
  
NORMES GENERALS SOBRE LA REGULACIÓ D'ACTIVITATS
  
I INFRAESTRUCTURES
  
SECCIÓ 1a
  
ACTIVITATS EXTRACTIVES I MINERES
  
Article 34. Activitats extractives i mineres
  
1. En tot l'àmbit del parc es prohibeix l'atorgament de noves autoritzacions o concessions mineres per a l'aprofitament de recursos naturals minerals, a excepció d'aquelles destinades a l'aprofitament dels recursos d'aigües minerals especificats en l'article 23.1 de la Llei 22/1973, de 21 de juliol, de mines, sense perjudici del que dispose la legislació sectorial sobre extraccions d'aigua.
  
2. Sense perjudici del que disposa la legislació sectorial de mines, en les explotacions mineres actualment en ús els terrenys que successivament s'exploten han de ser restaurats pels seus titulars, d'acord amb el corresponent projecte de restauració, que ha de ser aprovat per l'òrgan competent en mineria i informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals. S'entén la restauració com a via per a aconseguir que el terreny torne a ser útil per a un determinat ús que pot ser diferent de l'original, com ara l'ús agrícola, forestal, recreatiu, abocador controlat o creació d'estanys.
  
SECCIÓ 2a
  
ACTIVITATS AGRÀRIES
  
Article 35. Concepte
  
Es consideraran agràries o agropecuàries les activitats relacionades directament amb l'explotació dels recursos vegetals del sòl i la cria, la reproducció i l'aprofitament d'espècies animals.
  
Article 36. Tipus de cultius i incompatibilitats
  
1. Es considera compatible en l'àmbit del parc, el manteniment de les activitats agràries que es registraven en el moment de l'aprovació del PORN mitjançant el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Consell de la Generalitat, tant en règim de secà com en regadiu.
  
2. Es prohibeix l'ampliació de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrària quan afecte terrenys forestals, excepte aquelles que compten amb autorització de l'òrgan competent en espais naturals. El cultiu d'espècies forestals de caràcter intensiu únicament pot efectuar-se sobre aquestes àrees o en zones on es realitze en el moment de l'aprovació del PORN.
  
3. Es prohibeix, amb caràcter general, les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle o túnel al parc, excepte en les àrees agrícoles intensives i que no presenten estructures permanents de la categoria AG1.
  
Article 37. Conservació de terrenys cultivats
  
Pel seu valor ecològic, paisatgístic i de protecció enfront de l'erosió i els incendis forestals, els terrenys agrícoles enclavats a zones forestals que continguen cultius llenyosos i, en particular, els que el Pla sectorial de prevenció d'incendis forestals considere que actuen com a àrea tallafocs, la Conselleria de Territori i Habitatge habilitarà els mecanismes oportuns d'ajuda per a afavorir el manteniment d'aquests cultius en aquells casos en què no puguen acollir-se a les ajudes previstes per a la millora i el manteniment de superfícies repoblades.
  
Article 38. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agropecuàries
  
1. Les construccions i les instal·lacions vinculades a l'explotació agrària (magatzems de productes i maquinàries, quadres, estables, etc.), les instal·lacions de primera transformació de productes (assecadors, serradores, etc.) i les infraestructures de serveis a les explotacions, en les zones en què es permeta, guardaran una relació de dependència i proporció adequades a la tipologia dels aprofitaments a què es dedique l'explotació en què han d'instal·lar-se.
  
2. Aquestes construccions han de ser estrictament indispensables al seu fi agrícola, ramader i forestal, i la superfície mínima de parcel·la, com també altres paràmetres de tipus urbanístic, compliran els requisits indicats en la legislació vigent sobre sòl no urbanitzable, als que corresponguen d'acord amb la normativa vigent en cada moment.
  
3. Sense perjudici del que ha disposat en aquestes normes, en aquelles zones en què ho permeten les normes particulars d'aquest pla, fora de l'àmbit classificat pel planejament urbanístic com a urbà o urbanitzable, la superfície mínima de parcel·la per a la construcció d'habitatges unifamiliars de nova planta estrictament dedicades a les pràctiques agràries, serà de 10.000 m2. i, en tot cas, ha de tindre caràcter d'habitatge principal. Per a aquestes construccions, l'ocupació de la parcel·la per les construccions i elements arquitectònics no pot excedir 200 m2. Queda prohibida tota construcció que no guarde relació amb la naturalesa o destinació de la finca.
  
Article 39. Productes fitosanitaris
  
1. L'ús de productes fitosanitaris ha d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que els s'apliquen, d'acord amb els períodes, limitacions i condicionants establits pels organismes competents. En tot cas, l'ús de productes fitosanitaris en l'àmbit del parc es limitarà als inclosos en les categories toxicològiques A o B, tal com assenyala l'Ordre de 4 de desembre de 1975, del Ministeri d'Agricultura (BOE de 19 de desembre de 1975), per la qual es reglamenta l'ús de productes fitosanitaris per a previndre danys a la fauna.
  
2. A fi de fomentar la lluita biològica contra plagues i malalties dels cultius la conselleria competent en matèria de plagues forestals, en col·laboració amb la conselleria competent en matèria d'agricultura, promourà la creació de línies d'investigació sobre sistemes alternatius de control que reduïsquen o eviten la utilització de productes químics.
  
3. Residus tòxics agrícoles:
  
a) La gestió dels residus de productes fitosanitaris d'ús agrícola, principalment envasos usats i residus relacionats amb aquests, està acollida al que disposa el Reial Decret 1.416/2001, de 14 de desembre, sobre envasos de productes fitosanitaris, el qual estableix en l'article 1 que aquests productes han de ser posats en el mercat a través del sistema de depòsit, devolució i retorn o, alternativament, a través d'un sistema integrat de gestió de residus d'envasos i envasos usats.
  
b) La conselleria competent en matèria de medi ambient promourà la implantació, posada en pràctica i funcionament adequat dels esmentats mecanismes de gestió en l'àmbit de l'espai protegit, establint així mateix els corresponents programes de vigilància i seguiment a través de l'Oficina de Gestió Tècnica del parc natural a què es refereix l'article 96 d'aquestes normes.
  
c) Així mateix, l'òrgan competent en matèria d'espais naturals promourà l'establiment d'un mecanisme de recollida per a assegurar l'adequada gestió dels residus tòxics agrícoles que, per qualsevol motiu, puguen generar-se en forma incontrolada, és a dir, al marge del procediment gestor descrit en els apartats anteriors.
  
Article 40. Ramaderia
  
1. S'autoritza amb caràcter general, per considerar-se compatible amb els objectius de protecció d'aquest PRUG, l'activitat ramadera practicada de forma extensiva, si està subjecta només a les limitacions que s'imposen en les normes particulars d'aquest pla i en la legislació sectorial que s'aplique.
  
2. L'ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals ha de realitzar-se a través d'un Pla d'aprofitament ramader, que ha de redactar i aprovar la conselleria competent en matèria de ramaderia amb informe favorable de l'administració forestal. Aquest pla ha d'establir, almenys, les condicions següents:
  
?Delimitació d'àrees fitades.
  
?Programa de foment d'espècies farratgeres.
  
?Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.
  
?Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.
  
?Disseny de les infraestructures i instal·lacions necessàries per a la ramaderia extensiva (abeuradors, instal·lacions per a la guarda del ramat, etc.).
  
3. La implantació d'instal·lacions vinculades als aprofitaments ramaders de caràcter extensiu, com ara recintes per a la guarda de bestiar o tanques pecuaris, requerirà l'autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
4. La implantació o construcció d'instal·lacions vinculades a explotacions ramaderes de caràcter intensiu quedaran subjectes al procediment d'Avaluació d'impacte ambiental, segons el que establix la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental, i el seu reglament. Aquelles construccions que per les seues característiques queden excloses d'aquest procediment, serà necessari, independentment del tipus de règim del sòl en què han d'instal·lar-se, informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, a més de les autoritzacions sectorials corresponents, en particular els requisits establits en la legislació vigent sobre sòl no urbanitzable.
  
5. Les instal·lacions ramaderes s'ajustaran també a les determinacions següents:
  
?Han de comptar amb sistema de depuració de residus i emissions.
  
?Compliran el que ha especificat la legislació d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses.
  
6. De conformitat amb l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, no es podran destinar al pasturatge els terrenys forestals afectats per incendis en un període inferior a cinc anys, excepte autorització expressa i motivada de l'administració forestal, amb un informe previ del Consell Assessor i de Participació del Medi Ambient.
  
SECCIÓ 3a
  
ACTIVITATS FORESTALS
  
Article 41. Terrenys forestals
  
1. A l'efecte del present PRUG, es consideren forests o terrenys forestals els així definits en l'article 10 d'aquestes normes.
  
2. El Consell de la Generalitat declararà d'utilitat pública, a proposta de conselleria competent en matèria de medi ambient, a l'efecte previst en la legislació forestal, els terrenys forestals de propietat pública inclosos en l'àmbit d'aquest PRUG que no tinguen encara aquesta consideració.
  
3. El Consell de la Generalitat declararà de domini públic, a proposta de la conselleria competent en matèria de medi ambient, a l'efecte previst en la legislació forestal, els terrenys forestals patrimonials que es troben inclosos en l'àmbit territorial d'aquest pla.
  
4. El Consell de la Generalitat declararà com a forests protectores, a l'efecte previst en la legislació forestal, aquells terrenys forestals de propietat privada d'acord amb les previsions d'aquest pla i complisquen amb els requisits establits en l'article 22.1 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana.
  
5. En el Catàleg de forests de domini públic, utilitat pública i protectors de la Comunitat Valenciana s'ha de fer constar l'afecció total o parcial dels terrenys catalogats a l'àmbit del parc natural.
  
6. Sense perjudici del que disposa el títol III de l'esmentada Llei 3/1993, la conselleria competent en matèria de medi ambient realitzarà un programa d'adquisició de terrenys forestals de propietat privada per a incrementar la superfície de forest pública i patrimoni públic de la Generalitat amb un criteri de prioritat quan concórreguen totes o alguna de les condicions següents:
  
?Terrenys sense vocació productiva i d'alt valor ecològic.
  
?Terrenys inclosos en zones d'alt risc d'erosió.
  
?Terrenys que actualment es troben en estat de degradació per efecte d'incendis o inadequada gestió i compten amb un elevat potencial ecològic per a la seua regeneració.
  
?Terrenys enclavats o confrontants amb terrenys de propietat de la Generalitat.
  
?Terrenys que continguen fauna o flora d'especial valor.
  
?Terrenys declarats com a forests protectores d'acord amb la legislació forestal vigent.
  
7. Sense perjudici del que disposa l'article 19 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, l'administració autonòmica pot exercir els drets de tanteig i retracte sobre les transmissions intervius de béns immobles situats totalment o parcialment en l'àmbit del parc natural.
  
8. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha de realitzar la delimitació i el fitament dels terrenys forestals de propietat pública existents en l'àmbit del parc natural.
  
Article 42. Ordenació de forests
  
La conselleria competent en matèria de medi ambient elaborarà un Pla forestal de la serra d'Espadà que concretarà les determinacions del Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana i d'acord amb el pla forestal de la demarcació corresponent, delimitant àrees d'actuació constituïdes per superfícies forestals homogènies susceptibles d'una gestió comuna. Per a cada una d'aquestes àrees s'establiran les previsions i les determinacions necessàries per a potenciar la seua conservació i, si és el cas, aprofitament, com també la protecció contra incendis; aplicant el criteri de compatibilitat dels distints usos tradicionals i primant aquests usos segons les vocacions de les distintes superfícies que es defineixen en la zonificació d'aquest pla.
  
Article 43. Repoblació forestal
  
1. Sense perjudici del que disposa la legislació d'impacte ambiental i en aplicació del que disposa l'article 65 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, la repoblació de terrenys forestals no catalogats a iniciativa dels seus titulars ha de comptar amb autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
  
2. En el cas de forests catalogades, de conformitat amb l'article 64 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, serà necessari realitzar un projecte de repoblació que ha de ser aprovat per la conselleria competent en matèria de medi ambient, quan no es realitze per iniciativa d'aquesta.
  
3. En el cas de forests protectores de propietat privada, el projecte de repoblació pot ser redactat subsidiàriament per l'administració forestal i a costa d'aquesta, com a ajuda al manteniment del valor protector d'aquests terrenys.
  
Article 44. Aprofitaments forestals
  
1. Els aprofitaments forestals en l'àmbit del parc han d'ajustar-se al que disposa la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, i Reglament que la desenvolupa, i en el Pla forestal de la serra d'Espadà.
  
2. Es prohibeix, amb caràcter general, la transformació a usos agrícoles de regadiu els terrenys forestals, és necessària l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient per a aquelles transformacions de terreny forestal a agrícola de secà.
  
3. Es prohibeixen les tallades de soca-rel, excepte per raons fitosanitàries, instal·lació d'infraestructures o realització d'àrees tallafocs i bandes de protecció sota línies elèctriques o de comunicacions. S'exclouen d'aquesta prohibició els cultius de xops en ribera, com també els cultius forestals industrials sobre sòl agrícola inclòs en la categoria AG definida en aquest pla.
  
4. L'aprofitament de pastos i recursos cinegètics pot limitar-se quan es puga derivar un risc per a la conservació dels sòls o existisquen arbres jóvens, especialment en zones repoblades o en procés de regeneració.
  
5. D'acord amb el que disposa l'article 82 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, l'extracció de productes forestals es realitzarà exclusivament a través de vies prèviament autoritzades per l'administració forestal.
  
6. De conformitat amb l'article 83 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, els aprofitaments a forests públiques han de realitzar-se de manera que els beneficis revertisquen en la població local, reservant, almenys, un 30% per a l'ordenació i la millora de les masses forestals.
  
7. Les restes de tales, podes o qualsevol altre tractament selvícola que supose l'extracció o l'eliminació de matèria vegetal que puguen incrementar el risc d'incendi o de transmissió de malalties i plagues, han de ser eliminats pel propietari o concessionari en el termini no superior a 30 dies amb posterioritat a aquestes. Quan l'extracció o processat d'aquestes restes requerisca l'ús de maquinària que genere problemes ambientals considerables, es podrà optar per l'ús sobre la matèria vegetal de tractaments fitosanitaris, excepte els del grup C i D.
  
8. De conformitat amb l'article 154 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, les restes procedents de treballs selvícoles o aprofitaments forestals no podran depositar-se en una franja de 10 metres a cada costat dels camins forestals, quedant el titular de l'aprofitament obligat a l'eliminació immediata de qualsevol depòsit d'aquest tipus.
  
Article 45. Incendis forestals
  
1. La conselleria competent en matèria de prevenció d'incendis forestals redactarà un Pla sectorial de prevenció d'incendis forestals per a l'àmbit del PRUG. El Pla sectorial de prevenció d'incendis forestals ha de contindre, almenys, els aspectes següents:
  
?Inventari i planificació dels mitjans de defensa i lluita contra incendis forestals (xarxa vial jerarquitzada segons el seu trànsit, xarxa de vigilància fixa i mòbil, xarxa d'àrees tallafocs, punts d'aigua, vigilància, heliports, etc.).
  
?Zonificació del territori segons el risc d'incendi.
  
?Criteris bàsics per als plans locals de cremes.
  
?Assenyalament de les zones agrícoles enclavades o confrontants amb masses forestals el manteniment de les quals afavorisca la diversificació del paisatge rural i actue com a àrea tallafocs, s'inclouran les subvencions necessàries per al seu manteniment.
  
?Assenyalament de zones i camins en què es limita l'accés i trànsit de vehicles i persones segons el tipus d'alerta.
  
?Estudi de les tradicions locals respecte de l'ús del foc.
  
?Sistemes d'alerta i detecció. Accions d'extinció.
  
?Voluntariat ambiental.
  
?Directrius d'actuació i programació d'accions previstes en prevenció d'incendis, amb indicació de la forma i els terminis d'execució. S'inclourà, almenys:
  
?Accions de conciliació d'interessos amb les activitats agràries, cinegètiques, recreatives, etc.
  
Vigilància dissuasòria.
  
Tractament de vegetació.
  
Infraestructures viàries.
  
Punts d'abastiment d'aigua.
  
Manteniment d'àrees d'agricultura marginal.
  
Pla economicofinancer.
  
2. En el parc només poden realitzar-se les infraestructures de defensa contra incendis previstes en el Pla de prevenció d'incendis forestals de la serra d'Espadà. Fins a la seua aprovació, s'adoptarà com a tal el que han especificat els avantprojectes a què es refereix l'article 3 del Decret 104/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual es declaren les forests situades a la serra Espadà com a zona d'actuació urgent (ZAU) per a la seua defensa davant del risc d'incendis forestals, i sense perjudici del que establisca la llei sectorial en matèria d'aquestes actuacions i les consideracions següents:
  
a) En zones de PE i RE es preservaran, en la manera que siga possible, aquells peus que marque aquest pla com d'interés per a la seua conservació.
  
b) En zones de RE les actuacions estaran lligades a un control i vigilància per part de l'òrgan competent en espais naturals.
  
c) En les zones de RECF s'establiran els períodes de cria per part de l'òrgan competent en matèria de fauna, i durant aquest període no es podran realitzar activitats que suposen molèsties a la fauna.
  
3. Serà obligatòria la redacció de plans locals de prevenció d'incendis per a totes les entitats locals incloses en l'àmbit del PRUG. Aquests han d'estar subordinats al Pla sectorial.
  
4. En el Registre de Terrenys Forestals Incendiats, previst en l'article 59 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, es farà constar explícitament les superfícies afectades per incendis incloses en l'àmbit del PRUG.
  
5. Sense perjudici del que disposa la legislació vigent sobre sòl no urbanitzable, els terrenys forestals que han patit els efectes d'un incendi estaran subjectes al que disposa el Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats.
  
6. Requeriran l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient la realització d'activitats de risc enumerades en l'article 146 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana.
  
7. D'acord amb l'article 157 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, l'administració promourà la recuperació de la coberta vegetal en els terrenys forestals incendiats mitjançant convenis amb els propietaris, subvencions o iniciativa pròpia, quan no siga possible la regeneració natural a mig termini.
  
SECCIÓ 4a
  
ACTIVITAT CINEGÈTICA
  
Article 46. Normes generals
  
1. L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del PRUG, i queda subjecta als períodes i condicions establits en la legislació sectorial específica i articles següents.
  
2. En particular, la caça està permesa en aquells terrenys que tinguen la condició legal de espai cinegètic i que complisquen les condicions establides reglamentàriament per a la dita qualificació.
  
3. Queden prohibits els procediments per a la captura d'espècies que s'apunten en la legislació sectorial de caça. Així mateix, queda prohibida la pràctica de la caça en qualsevol tipus d'espai cinegètic, mentre aquest no es trobe subjecte a un instrument d'ordenació cinegètica, segons siga el cas.
  
Article 47. Ordenació cinegètica
  
1. D'acord amb la legislació sectorial, esl espais cinegètics han de comptar amb un instrument d'ordenació de caça conforme disposa la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de caça de la Comunitat Valenciana.
  
2. A fi de compatibilitzar l'exercici ordenat de la caça amb la conservació dels recursos naturals, la conselleria competent en matèria de caça elaborarà i aprovarà un pla marc d'aprofitament cinegètic del Parc Natural de la Serra d'Espadà. Aquest Pla marc ha de complir els següents objectius generals:
  
?Ordenar la gestió de les espècies de caça en l'àmbit del parc.
  
?Determinar les taxes d'aprofitament per a cada una de les espècies cinegètiques del parc a què han d'ajustar-se els corresponents plans tècnics d'aprofitament cinegètic dels vedats.
  
?Ordenar adequadament els terrenys cinegètics del parc i, en especial, l'aprofitament cinegètic dels vedats.
  
?Fomentar la conservació i recuperació d'hàbitats d'espècies cinegètiques.
  
?Afavorir les poblacions tant d'espècies cinegètiques com a protegides en l'àmbit del parc.
  
?Qualsevol altre que siga compatible amb els objectius d'aquest pla.
  
3. Els plans tècnics d'ordenació cinegètica dels distints espais cinegètics han d'adaptar-se al Pla marc en tots els aspectes necessaris, com també a les normes contingudes en el present Pla rector d'ús i gestió.
  
4. El Pla marc d'aprofitament cinegètic, a fi de garantir el manteniment de l'equilibri biològic de les distintes espècies animals, ha d'establir en cada vedat una zona de reserva on no es practicarà la caça. Aquesta zona quedarà incorporada en el corresponent pla d'ordenació cinegètica de cada espai cinegètic, i ha de constituir una superfície contínua i procurar coincidir les zones de reserva de vedats contigus. Aquestes zones han de ser convenientment senyalitzades. En el cas de vedats que compten amb plans cinegètics aprovats i no complisquen aquest requisit han de modificar-ho i adaptar-se al compliment d'aquesta norma en un termini inferior a sis mesos des de la seua aprovació.
  
5. Les zones de reserva han de coincidir amb àrees incloses en la categoria de RE o PE establida per l'ordenació d'aquest PRUG, sempre que el vedat compte amb terrenys inclosos en aquesta categoria.
  
6. En aquells vedats que no complisquen els terminis, les determinacions assenyalades en els paràgrafs anteriors d'aquest article o incomplisquen les especificacions del Pla d'aprofitament cinegètic aprovat, quedarà suspés qualsevol tipus d'aprofitament cinegètic fins que siguen esmenats els defectes trobats.
  
7. Sense perjudici del que disposa la regulació sectorial sobre períodes de veda i espècies cinegètiques a la Comunitat Valenciana, la Conselleria de Territori i Habitatge pot determinar en l'àmbit del PRUG, si així ho requereix l'estat dels recursos cinegètics, limitacions específiques en les espècies abatibles i períodes hàbils.
  
8. No es permetrà l'aprofitament cinegètic en els terrenys forestals que han patit els efectes d'un incendi en els termes establits en l'article 5 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats. L'òrgan competent en matèria d'espais protegits pot prorrogar el període establit en aquest article, si ho considera necessari per a una adequada protecció de la fauna de la zona o per a evitar que es veja perjudicat el procés de regeneració de la forest.
  
9. Es realitzarà un estricte control i seguiment sobre les autoritzacions de batudes per a rabosa i porc senglar, i evitar pràctiques de caça no selectiva que puguen afectar espècies de major valor ecològic. En l'àmbit del parc natural, únicament pot autoritzar-se aquesta pràctica per la conselleria competent en matèria de medi ambient, de manera excepcional, quan raons d'ordre biològic ho aconsellen.
  
SECCIÓ 5a
  
ACTIVITAT INDUSTRIAL
  
Article 48. Activitat industrial
  
1. Sense perjudici del que disposa la legislació vigent sobre sòl no urbanitzable, la implantació d'activitats industrials en l'àmbit del present PRUG ha de realitzar-se en sòls classificats com a urbans o urbanitzable.
  
2. A l'efecte del que disposa el paràgraf anterior, no es consideren activitats industrials les instal·lacions d'emmagatzematge temporal de productes agrícoles i forestals.
  
3. Les futures revisions del planejament, a més de sotmetre's a Avaluació d'Impacte Ambiental d'acord amb el que preveu la legislació d'impacte ambiental, quan prevegen la classificació de nou sòl d'ús industrial, únicament pot afectar terrenys inclosos en la categoria d'àrea d'ús agrícola (AG) subcategoria d'àrees de protecció ecològica 2 (PE2), excepte en els següents casos sempre que es justifique suficientment la impossibilitat de realitzar-ho sobre sòl que pertany a les dues categories esmentades i únicament quan en el corresponent planejament municipal no existisca sòl d'ús industrial en quantitat suficient per a les necessitats reals del municipi:
  
a) En cas de reclassificació de terrenys confrontants amb sòl urbà d'ús industrial.
  
b) En cas de reclassificació de terrenys confrontants amb sòl urbà del casc de població, sempre que es tracte d'indústries que, segons el Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, no siguen considerades com a nocives o perilloses.
  
SECCIÓ 6a
  
NORMES RELATIVES A L'ÚS PÚBLIC
  
Article 49. Sobre l'ús públic al parc
  
1. La visita i el desplaçament pel parc natural serà lliure i gratuïta per les carreteres, camins i pistes, sense altres limitacions que les que puga imposar espacialment o temporalment l'òrgan competent en matèria d'espais naturals amb vista a preservar els valors naturals del parc. Aquestes limitacions no seran efectives per als propietaris de les finques, que podran transitar lliurement per camins o pistes el traçat de les quals es trobe totalment o parcialment dins del perímetre de les seues respectives finques.
  
2. Els visitants del parc natural observaran estrictament, durant la seua estada, totes les directrius i les recomanacions que el personal assignat a la gestió del parc els facen saber.
  
3. En qualsevol cas els visitants tindran una conducta respectuosa amb el medi ambient:
  
?Transitaran pels camins, carreteres o senderes autoritzades, i s'abstindran d'efectuar recorreguts camp a través.
  
?Els desplaçaments es realitzaran complint les limitacions que segons la via s'establisquen a determinats mitjans de transport.
  
?Els visitants no molestaran els animals, ni intentaran la seua captura.
  
?Els visitants no recol·lectaran cap espècie vegetal ni viva ni morta.
  
?Els visitants no recol·lectaran fragments de roques, minerals o fòssils, ni realitzaran accions per a la seua extracció.
  
?Es prohibeix encendre foc amb caràcter general, excepte en els llocs recreatius adequadament condicionats, en els termes autoritzats per la conselleria competent en matèria de medi ambient.
  
?Es prohibeix tirar puntes de cigarret, papers, plàstics o qualsevol altre tipus de residus al sòl, i ha d'utilitzar a l'efecte els contenidors distribuïts pel parc.
  
?Els vehicles dels visitants utilitzaran els aparcaments habilitats per al seu estacionament en cada espai d'ús públic, i s'abstindran de fer-ho fora de les vies rodades.
  
4. Amb caràcter general, les activitats d'ús públic no previstes en aquest pla s'ajustaran al que ha estipulat la normativa sectorial en matèria d'ús públic i espais turístics, i s'ajustaran aquestes a les directrius estipulades en el Pla d'espais turístics.
  
Article 50. Sobre l'ús didàctic
  
1. L'ús didàctic constitueix un dels objectius principals del parc natural.
  
2. La visita didàctica al parc natural serà lliure, comptant amb l'única limitació de les restriccions de pas que puguen establir-se en determinats espais i períodes. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals promocionarà aquest tipus de visites mitjançant el centre d'interpretació i el disseny d'itineraris didàctics autoguiats.
  
3. Per a la visita de grups, associacions i col·lectius, escolars o no, ha de sol·licitar-se autorització prèvia a l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, amb l'objecte de no col·lapsar el normal desenvolupament del servei i dissenyar un programa el contingut del qual estiga d'acord amb les característiques i nivell dels visitants, i evitar les aglomeracions i l'aparició de qualsevol problema ambiental previsible.
  
4. Qualsevol visita organitzada a coves del parc ha de ser prèviament notificada a l'Ajuntament, que atorgarà els permisos corresponents.
  
Article 51. Sobre les activitats esportives i recreatives
  
1. Qualsevol activitat esportiva que requerisca la instal·lació de mitjans artificials, fins i tot provisionals, en el parc natural, necessitarà l'autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
2. Les entitats excursionistes, d'espeleologia, escalada, bicicleta de muntanya, vehicles de motor i qualsevol altra que exercisca activitats relacionades amb els esports d'aventura en l'àmbit del parc i organitze activitats de manera habitual o esporàdica per la serra d'Espadà, han d'avisar l'Oficina Tècnica de Gestió del parc natural a fi d'establir un control sobre les activitats que s'han de realitzar.
  
3. La realització de qualsevol tipus d'esdeveniment esportiu dins del parc natural requerirà l'autorització prèvia de l'òrgan competent en espais naturals, que podrà imposar les limitacions que considere necessàries per a la correcta conservació dels recursos naturals de l'entorn i prohibirà aquelles que puguen suposar un risc per a la conservació dels valors naturals del parc.
  
4. En la sol·licitud d'autorització s'especificaran les característiques de l'activitat, dates, mesures de seguretat previstes, limitacions específiques amb vista a la conservació i preservació dels recursos naturals, habilitació d'àrees de localització d'espectadors, etc.
  
5. Es permet la realització de recorreguts amb cavall sobre pistes, camins i senderes existents al parc natural. La presència de grups formats per més de 10 genets requerirà l'autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals.
  
6. El condicionament de vies d'escalada al parc com també la pràctica, requerirà l'autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, que pot procedir al tancament temporal o permanent de determinades vies d'escalada quan es detecten problemes ambientals generats per la pràctica d'aquesta activitat.
  
7. Els grups d'espeleologia que organitzen activitats de prospecció i exploració de cavitats en el parc han d'informar prèviament l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, comunicant, així mateix, qualsevol troballa que puguen realitzar.
  
8. Les actuacions d'obertura de noves senderes o la recuperació de camins tradicionals en desús requeriran l'autorització de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals, igual que el balisament i la senyalització de senderes excursionistes i pistes de cicloturisme, que se sotmetran a la legislació vigent sobre aquesta matèria.
  
9. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals pot establir el tancament temporal o definitiu al trànsit d'excursionistes i grups d'estudiants en certes zones quan l'aparició de conflictes ambientals així ho aconselle. Si és el cas, es procedirà a abalisar i senyalitzar els possibles itineraris alternatius proposats conforme a la legislació vigent en aquesta matèria.
  
10. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals pot procedir al tancament d'àrees del parc per a la pràctica de recollida de bolets i de vegetals diversos quan l'aparició de conflictes ambientals així ho aconselle, que es realitzarà en coordinació amb els ajuntaments quan aquests establisquen mesures semblants en terrenys municipals.
  
11. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals es reserva el dret de revocar les autoritzacions concedides si així ho aconsella l'interés per la conservació del parc.
  
Article 52. Circulació rodada
  
1. Es prohibeix, amb caràcter general, circular per terrenys forestals amb vehicles fora de les carreteres, pistes i camins, incloses les agrícoles i forestals, incloent aquesta prohibició per a la circulació d'aquests vehicles per senderes de muntanya, exceptuant les necessàries per a la realització dels usos autoritzats per aquestes normes i tasques de manteniment del parc.
  
2. Es prohibeix, amb caràcter general, la realització de competicions amb vehicles, com rallies, carreres de trial, carreres de bicicletes de muntanya, etc., excepte les que es desenvolupen en carreteres asfaltades pertanyents tant a la xarxa estatal com autonòmica i local, en circuits autoritzats a l'efecte, o en les zones incloses en el catàleg assenyalat en l'article 7 del Decret 183/1994, d'1 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la circulació de vehicles per terrenys forestals, amb l'autorització prèvia de l'òrgan competent en espais protegits.
  
3. En l'àmbit del parc es prohibeixen, en camins forestals i agrícoles, les excursions organitzades de vehicles de motor, conforme a la definició establida en l'article 2 del Decret 183/1994, d'1 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la circulació de vehicles per terrenys forestals, quan el nombre de vehicles participants siga superior a deu, i les permeses requeriran la corresponent autorització dels ajuntaments corresponents, de l'òrgan competent en espais protegits i del titular quan aquestes transcórreguen per vies privades.
  
4. Sense perjudici del que disposa el paràgraf anterior, el Pla sectorial de prevenció d'incendis assenyalarà els camins en què es prohibeix la circulació de vehicles o persones, tant de manera permanent com temporal depenent del tipus d'alerta.
  
5. Es prohibeix tirar puntes de cigarret des de qualsevol vehicle que circule per les carreteres, camins i pistes del parc.
  
Article 53. Acampada
  
1. Queda prohibida l'acampada i l'estada a forests o terrenys forestals, excepte en les zones autoritzades a l'efecte per la Conselleria competent en matèria de medi ambient. Les acampades itinerants han de ser comunicades i autoritzades per l'òrgan competent en medi ambient.
  
2. En aplicació dels articles 8 i 9 del Decret 233/1994, de 8 de novembre, del Consell de la Generalitat, les àrees d'acampada necessiten d'autorització de la conselleria competent en medi ambient per al seu funcionament, de la mateixa manera que les àrees recreatives, en les quals queda prohibida la pernocta.
  
3. En les zones referides en l'apartat anterior queda prohibit fer foc amb qualsevol tipus de combustible, excepte en instal·lacions degudament dissenyades i autoritzades per a aqueix ús; així mateix, es prohibeix l'ús d'elements o activitats productores de soroll.
  
4. La recollida de residus sòlids correspon al titular de l'àrea d'acampada o recreativa.
  
5. Les zones d'acampada i àrees recreatives han de reunir com a mínim les següents característiques:
  
?Han d'estar delimitades i senyalitzades.
  
?No s'utilitzaran tancaments artificials que donen lloc a una pantalla contínua.
  
?Incorporaran les mínimes instal·lacions, en materials i estils acords al paisatge en què s'enclaven.
  
?L'emmagatzematge de residus s'efectuarà a recipients de fàcil neteja i proveïts de tapa.
  
?Existirà una franja perimetral de seguretat davant del risc d'incendis.
  
?Disposaran d'aigua potable i d'instal·lacions sanitàries.
  
6. Per a la utilització d'àrees d'acampada serà necessària la sol·licitud i l'obtenció d'autorització per la conselleria competent en medi ambient, d'acord amb els requisits i les condicions assenyalades en els articles 13 a 16 del Decret 233/1994, de 8 de novembre, del Consell de la Generalitat, igualment que per a l'ús de cabanyes i refugis gestionats per aquesta conselleria.
  
7. Les acampades itinerants, amb un màxim de 9 persones i tres tendes de campanya, podran pernoctar en llocs no específicament previstos per a aqueix ús, encara que han de comptar amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en medi ambient i no pernoctar més d'una nit en el mateix lloc i amb el que estableix el Decret 233/1994, de 8 de novembre, del Consell de la Generalitat.
  
Article 54. Instal·lacions turístiques i recreatives
  
Sense perjudici del que disposa la legislació vigent sobre sòl no urbanitzable, les activitats i instal·lacions turístiques, recreatives, esportives, d'oci i esplai queden subjectes, amb caràcter general i conforme a les prohibicions i cauteles assenyalades en les normes particulars del present PRUG, a les determinacions següents:
  
1. La construcció d'instal·lacions o edificacions dedicades a activitats turístiques, recreatives, esportives o d'oci i esplai sobre sòl no urbanitzable es pot realitzar quan el planejament municipal no haja efectuat qualificació de sòl per a aquest ús, i ha de ser objecte d'autorització per la Comissió Territorial d'Urbanisme, amb un informe previ favorable de l'òrgan competent en espais naturals. En aquest cas, únicament es podran instal·lar en terrenys inclosos en la categoria APc o AG, definides en aquest pla. Quan s'ubiquen a distància superior a 500 metres de sòl urbà o urbanitzable necessitaran d'Estimació d'impacte ambiental en els termes previstos per la legislació vigent.
  
2. La construcció d'instal·lacions o edificacions de qualsevol classe que han d'emplaçar-se en l'interior de zones esportives, parcs rurals o adequacions recreatives estarà, en tot cas, subjecta a la prèvia obtenció de llicència urbanística, encara que es tracte d'instal·lacions desmuntables de caràcter provisional. Les construccions o edificacions seran d'una planta i no podran superar una altura de quatre metres.
  
3. La instal·lació de campaments de turisme estarà subjecta a les determinacions contingudes en el Decret 119/2002, de 30 de juliol, del Consell de la Generalitat, regulador dels campaments de turisme de la Comunitat Valenciana, i a l'obtenció de la corresponent llicència municipal, amb l'autorització prèvia de la Comissió Territorial d'Urbanisme i informe favorable de l'Agència Valenciana del Turisme, de la Direcció General de Gestió del Medi Natural i de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial. Quan s'instal·len sobre sòl no urbanitzable inclòs en categories diferents d'APcIII i AG, necessitaran d'Estimació d'impacte ambiental en els termes previstos pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat.
  
4. La instal·lació d'àrees d'acampada i àrees recreatives, de conformitat amb el que establix el Decret 233/1994, de 8 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regulen les acampades i l'ús d'instal·lacions recreatives a les forests de la Comunitat Valenciana, han de comptar amb el corresponent projecte, l'execució del qual necessitarà de l'autorització prèvia de l'òrgan competent en espais naturals.
  
5. Tota instal·lació recreativa situada a terrenys forestals, com ara àrees d'acampada controlada o àrees de recreació, ha de comptar amb sistemes de seguretat i prevenció d'incendis, com també garantir el tractament adequat de residus tant líquids com sòlids, de manera que no suposen un efecte negatiu sobre l'ecosistema o el paisatge.
  
6. Tota zona recreativa l'accés de la qual es realitze habitualment amb vehicle de motor ha de disposar d'un espai preparat com a aparcament, de capacitat suficient a la capacitat d'ús públic d'aquesta àrea, a fi d'impedir estacionaments inadequats a la via pública d'accés o a zones no preparades per a tal fi.
  
7. S'autoritza, en l'àmbit del PRUG, la instal·lació d'establiments d'allotjament i restauració quan es realitzen mitjançant la rehabilitació o la restauració d'edificis preexistents. Quan es tracte de construccions de nova planta, únicament es podran autoritzar en les zones en què així ho permeten les normes particulars. La superfície mínima de parcel·la serà de 10.000 m2. i l'ocupació màxima de la parcel·la no podrà superar el 2%, amb una altura màxima de 7 m.
  
8. La concessió de llicència urbanística per a la implantació d'activitats d'allotjament i restauració a sòl no urbanitzable està subjecta als requisits i procediment establits en la legislació vigent sobre sòl no urbanitzable. En tot cas, prèviament a l'obtenció de la llicència urbanística ha de comptar amb l'informe favorable de l'òrgan competent en espais naturals.
  
9. L'adaptació o la transformació d'edificacions existents a sòl no urbanitzable a l'ús turístic recreatiu serà en tot cas prioritari sobre la nova construcció per al mateix tipus d'usos en el mateix entorn.
  
Article 55. Ordenació de l'ús públic
  
1. Es redactarà per l'òrgan competent en espais naturals un pla d'ordenació de l'ús públic per a l'àmbit del PRUG, en termini inferior a dos anys des de l'aprovació del present pla. El Pla d'ordenació d'ús públic ha de contindre, almenys, els aspectes següents:
  
?Anàlisi i tipificació de la demanda.
  
?Inventari de recursos turístics, culturals i recreatius.
  
?Inventari d'infraestructures i equipaments existents per a ús públic.
  
?Anàlisi dels impactes que sobre els valors naturals i culturals del parc tenen les distintes activitats d'ús públic que es realitzen en el seu àmbit.
  
?Proposta de restricció d'activitats impactants i establiment d'un sistema adequat d'autoritzacions per a la pràctica d'aquestes.
  
?Tipificació i caracterització de les activitats i instal·lacions proposades.
  
?Localització de les instal·lacions i equipaments.
  
?Proposta d'elements senyalitzadors homogenis.
  
?Directrius per a l'elaboració dels projectes.
  
?Programació de les actuacions previstes.
  
?Cost econòmic d'aplicació.
  
?Fórmules de finançament i gestió.
  
?Regulació de l'ús públic que es base en la capacitat de càrrega determinada per a cada zona i depenga del tipus de risc.
  
2. Fins a l'aprovació i l'entrada en vigor del corresponent Pla d'ordenació de l'ús públic, la localització i l'equipament d'àrees destinades a la realització d'activitats recreatives a sòl no urbanitzable ha de comptar amb l'autorització de la conselleria competent en medi ambient.
  
3. El Pla d'ordenació de l'ús públic determinarà les instal·lacions i equipaments recreatius, sendes, etc., actualment existents, que siguen contradictòries amb els seus objectius o suposen un perjudici sobre els elements naturals que cal protegir. Una vegada aprovat aquest pla, aquestes instal·lacions han de ser eliminades i restaurada la zona.
  
4. El Pla d'ordenació de l'ús públic definirà, almenys, quatre tipus d'àrees d'ús recreatiu, que han de ser localitzades i delimitades:
  
?Ús recreatiu/naturalístic. Es referiran a zones que, per les seues característiques ecologicoambientals, es recomana la seua utilització amb fins didàctics, promocionant les activitats naturalístiques i l'ús públic basat en els recursos naturals, fomentant el respecte cap al medi en què es basen. L'ús recreatiu en aquests espais es dirigirà a la realització d'activitats de tipus pedagògic i naturalístic, com ara recorreguts per itineraris específics o l'observació d'elements singulars, per la qual cosa únicament comptarà amb la instal·lació d'equipament o serveis imprescindibles per al desenvolupament de les activitats previstes.
  
?Ús recreatiu/extensiu. Inclourà un conjunt d'espais que exerceixen una important funció social com a llocs d'ús recreatiu, no necessàriament vinculats a activitats de conservació, estudi, ensenyament o gaudi conscient i regulat dels valors ambientals del parc. Aquests espais presenten unes condicions adequades per al desenvolupament d'activitats recreatives per posseir una infraestructura mínima com a tals, o bé, reuneixen condicions bàsiques per a desenvolupar.
  
?Campaments públics de turisme: s'inclouen zones especialment preparades per a la pràctica d'acampades.
  
?Museus: comprén els terrenys destinats a la construcció d'edificis i equipaments destinats a albergar col·leccions museístiques.
  
SECCIÓ 7a
  
URBANISME I ACTIVITATS RESIDENCIALS
  
Article 56. Urbanisme
  
1. El planejament urbanístic considerarà com a fora d'ordenació els habitatges dispersos existents a sòl no urbanitzable segons la classificació del sòl existent en el planejament municipal, excloent les edificacions rurals tradicionals rehabilitades o no, construïdes amb anterioritat a l'aprovació del PORN, aprovat mitjançant el Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Consell de la Generalitat, que disposen de la corresponent llicència municipal, i els habitatges principals al medi rural associades a l'activitat agrària.
  
2. No es pot classificar nou sòl urbanitzable en l'àmbit del parc mentre existisquen en el municipi urbanitzacions que no es troben consolidades en, almenys, un 90% i no estiguen convenientment legalitzades i dotades de serveis urbans. S'exclou d'aquesta norma el sòl confrontant amb el nucli urbà a fi de no impedir l'expansió vegetativa d'aquest, sempre que es justifique suficientment la seua necessitat, i que no siguen afectats els terrenys que pertanyen a les àrees de reserva (RE) i àrees de protecció ecològica (PE).
  
3. El sòl classificat com a no urbanitzable d'especial protecció que es trobe inclòs en les categories de àrees de reserva (RE) i àrees de protecció ecològica (PE1, PE3, PE4 i PE5) no pot perdre aquesta classificació, ni, per tant, ser classificat en el futur com a sòl urbanitzable o urbà, excepte en el cas de reclassificació de terrenys confrontants amb el sòl urbà de la població, sempre que es justifique suficientment la impossibilitat de realitzar-ho sobre sòl pertanyent a la categoria esmentada.
  
4. En terrenys inclosos en la categoria (PE2) i sense perjudici del que disposa l'apartat anterior, únicament es pot classificar nou sòl urbanitzable quan es realitze com a permuta amb un altre sòl urbanitzable d'igual o major superfície i que es trobe en zones d'igual o superior categoria de protecció, el qual ha de ser reclassificat com a sòl no urbanitzable.
  
5. Sense perjudici del que disposa la legislació vigent sobre sòl no urbanitzable, les edificacions de nova planta que es construïsquen en l'àmbit del parc i no s'ajusten a les determinacions del planejament municipal i a les normes d'aquest pla, no podran ser legalitzades, i ha de procedir-se a la seua demolició d'acord amb els tràmits i terminis previstos en la legislació vigent en matèria de procediment administratiu i disciplina urbanística.
  
6. En els municipis el planejament dels quals continga normes i qualificació de sòl que supose una major protecció dels recursos naturals que les previsions d'aquest pla, es mantindran la qualificació i determinacions fixades en el planejament.
  
7. En relació amb les activitats, obres i construccions per a les quals s'exigisca informe previ o autorització per part de la conselleria competent en matèria de medi ambient o de qualsevol altre organisme, s'entendrà que aquest requisit és condició prèvia indispensable per a l'obtenció de la corresponent llicència urbanística.
  
Article 57. Edificació al medi rural
  
1. Sense perjudici del que establix la legislació vigent sobre sòl no urbanitzable, es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta de qualsevol tipus sobre sòl no urbanitzable inclòs en la categories d'àrea de reserva (RE) i àrees de protecció ecològica (PE), llevat de les excepcions que explícitament s'assenyalen en les normes d'aquest pla.
  
2. Amb caràcter general, es permet en l'àmbit del parc la rehabilitació o la reconstrucció d'edificacions preexistents, per a la qual cosa s'ha de respectar en el seu disseny i composició les característiques arquitectòniques tradicionals; posant especial atenció a harmonitzar els sistemes de coberta, cornisa, posició de forjats, ritmes, dimensions de buits i massissos, composició, materials, color i detalls constructius. Amb la finalitat de garantir la deguda adaptació paisatgística d'aquestes edificacions al seu entorn, podrà exigir-se l'aportació de les anàlisis d'impacte sobre el medi en què es localitzen, incloent la utilització de documents gràfics.
  
3. Es prohibeix la construcció d'habitatges a sòl no urbanitzable fora d'espais degradats o camps de cultiu de les zones d'ús Agrícola (AG) definides en aquest pla. La construcció d'habitatges unifamiliars de nova planta sobre sòl no urbanitzable ha d'anar lligada, inexcusablement, a les pràctiques agràries o forestals, i no es permet en cap cas la construcció d'habitatges de segona residència. Les característiques d'aquestes construccions es remetran a les determinades en la legislació sectorial sobre sòl no urbanitzable.
  
4. La construcció de magatzems i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola i forestal, fora de sòl específicament qualificat per a aquest fi, quan aquests siguen estrictament indispensables als seus propòsits i depenent de la naturalesa del sòl. Les característiques d'aquestes instal·lacions es remetran a les determinades en la legislació sectorial sobre sòl no urbanitzable
  
5. La construcció d'instal·lacions i magatzems destinats a l'explotació forestal únicament podran situar-se en els espais degradats o camps de cultiu dels terrenys inclosos en la zona d'ús agrícola (AG), d'acord amb el que disposen les normes particulars d'aquest pla, i ha de ser estrictament indispensables al seu fi. Les característiques d'aquestes construccions es remetran a les determinades en la legislació sectorial sobre sòl no urbanitzable.
  
6. La construcció d'instal·lacions o edificacions relacionades amb les activitats turístiques i recreatives que han d'emplaçar-se a sòl no urbanitzable queden sotmeses al que disposen els articles 53 i 54 d'aquest pla, sense perjudici del que preveu la legislació vigent sobre sòl no urbanitzable. En el cas de construccions o edificacions de nova planta i de caràcter permanent per a aquest tipus d'activitats, únicament podran realitzar-se en les zones en què així es permeta per les normes particulars i si han sigut previstes en el planejament municipal. En tot cas, ha de comptar amb informe favorable de l'òrgan competent en espais naturals sense perjudici a les autoritzacions necessàries d'acord amb la normativa sectorial i urbanística vigents.
  
7. La construcció d'habitatges unifamiliars aïllats, magatzems i instal·lacions per a l'aprofitament agrícola, ramader, forestal i edificacions lligades a les activitats turístiques, recreatives i d'oci que d'acord amb les normes d'aquest pla i sense perjudici del que disposa la legislació vigent sobre sòl no urbanitzable, puguen emplaçar-se en el medi rural, han de sotmetre's a les condicions següents:
  
a) Les façanes dels edificis públics o privats, com també les seues mitgeres i parets unides al descobert, han de conservar-se en les degudes condicions de seguretat, higiene i estètica. Els propietaris estaran obligats a procedir al seu estucat, pintura o blanqueig sempre que ho dispose l'autoritat municipal.
  
b) Tots els paraments visibles des de l'exterior han de tractar-se amb els mateixos materials i qualitat que les façanes, i es prohibix la impermeabilització d'aquests amb materials bituminosos de colors foscos, metal·litzats o qualssevol altres revestiments no adaptats a les característiques del medi quant a la seua incidència visual, a menys que aquests siguen recoberts o blanquejats. Les façanes laterals i posteriors es tractaran amb condicions de composició i materials semblants als de la façana principal.
  
c) Els cossos construïts sobre la coberta de l'edifici: torrasses d'escala, torres de refrigeració, depòsits d'aigua, xemeneies, pannells de captació d'energia solar, etc., quedaran integrats en la composició de l'edifici o ocults. Es procurarà especialment la integració, ocultant-los o encastant-los en els paraments. Ha d'evitar-se, en la mesura que siga possible, la visibilitat des de l'exterior de les línies de conducció elèctrica i telefònica, com també les antenes de televisió i ràdio.
  
d) Queda prohibit el desmantellament o demolició d'aquells edificis i instal·lacions tradicionals d'interés historicoarqueològic, per als quals es potenciaran les actuacions que suposen la seua millora, restauració i conservació.
  
e) Les edificacions actualment existents que resulten incompatibles amb els objectius i determinacions d'aquest pla, quedaran qualificades com fora d'ordenació als efectes previstos en la legislació urbanística
  
8. En tot cas, la construcció d'edificacions de nova planta sobre sòl no urbanitzable requerirà de l'informe de l'òrgan competent en espais naturals amb caràcter previ a la concessió de la llicència urbanística i, si és el cas, de l'autorització de la Comissió Territorial d'Urbanisme.
  
Article 58. Construccions i edificacions públiques singulars
  
1. Podran ser autoritzables a sòl no urbanitzable les construccions i edificacions públiques singulars, sempre que siguen com a edifici aïllat o singular, com ara construccions o edificacions vinculades a la defensa nacional, centres sanitaris especials, o centres d'ensenyament i culturals lligats al medi. Sense perjudici de les autoritzacions necessàries d'acord amb la legislació vigent, requereixen informe favorable de l'òrgan competent en espais naturals i Estimació d'impacte ambiental en els termes previstos pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, quan s'ubiquen en categories diferents de PE (protecció ecològica) i AG (ús agrícola).
  
2. Les normes particulars d'aquest pla determinen les zones en què aquestes construccions i edificacions públiques queden expressament prohibides.
  
SECCIÓ 8a
  
INFRAESTRUCTURES
  
Article 59. Requisits
  
La realització d'actuacions d'infraestructures autoritzades per aquest PRUG ha d'incloure, a més de les disposicions que li siguen pròpies per raó de la matèria, els requisits següents:
  
a) Els traçats i els emplaçaments han de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, evitant la creació d'obstacles en la lliure circulació de les aigües o farciments en aquestes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.
  
b) Durant la realització de les obres han de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i ha de procedir, a la terminació de les obres, a la restauració del terreny i de la coberta vegetal.
  
c) Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructures han d'obtindre's, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de llicència urbanística, en el cas d'actuacions que la requerisquen.
  
Article 60. Corredors de localització d'infraestructures
  
A l'efecte d'instal·lació de noves infraestructures, la xarxa viària estatal, autonòmica o local tenen la consideració de corredor de localització d'infraestructures en una franja de 100 metres d'amplària a cada costat de la mitjana. La realització, si és el cas, de futures actuacions d'infraestructures de caràcter lineal, com ara línies elèctriques i de comunicacions, gaseoductes o conduccions, ha de dirigir-se, amb caràcter prioritari, cap aquests corredors.
  
Article 61. Xarxa viària
  
1. La construcció de noves vies d'accés, modificació de traçat, ampliació, operacions d'explotació i actuacions de seguretat vial a carreteres requerirà de la corresponent avaluació, o, si és el cas, estimació d'impacte ambiental en els termes previstos en la legislació vigent.
  
2. La construcció de camins rurals i camins o pistes forestals o les seues ampliacions de plataforma i modificacions de traçat, quan no estiguen sotmesos a Avaluació d'impacte ambiental, necessitaran d'estimació d'impacte ambiental sempre que discórreguen per àrees de reserva (RE) i àrees de protecció ecològica (PE).
  
3. En els terrenys forestals inclosos en el parc (àrees de reserva i àrees de protecció ecològica) no es podran construir camins de nova planta, a excepció dels destinats a l'extracció de suro, millora de la massa forestal, aprofitament dels recursos naturals i defensa contra incendis forestals, els quals, excepte en casos d'emergència, han d'estar prèviament previstos en el Pla de prevenció d'incendis forestals de la serra d'Espadà i comptar amb informe favorable de l'òrgan competent en espais naturals. Queden excloses d'aquesta prohibició les actuacions de millora i condicionament de la xarxa existent, incloent ampliacions o modificacions de traçat, tot això sense perjudici del que disposa l'apartat 1 d'este article.
  
Article 62. Abastiment d'aigua
  
1. Els nous depòsits d'abastiment aigua han de construir-se semisoterrats perquè estiguen el més integrats en el paisatge; en el cas que això siga inviable per condicions topogràfiques o característiques físiques del terreny, es triarà una ubicació que no provoque impacte paisatgístic.
  
2. Requeriran d'Estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el procediment previst en la legislació vigent i sense perjudici d'aquesta, els projectes per a la construcció de depòsits d'aigua en l'àmbit territorial del PRUG, en les següents condicions i circumstàncies:
  
?Quan afecten terrenys forestals, conforme a l'article 162 del Reglament de la Llei 3/1993.
  
?Quan afecten terrenys a àrees de reserva (RE), a excepció dels inclosos en el Pla sectorial de prevenció d'incendis forestals a què es refereix l'article 45 d'aquestes normes.
  
Article 63. Sanejament
  
1. Es garantirà amb caràcter prioritari la depuració de les aigües residuals dels nuclis de població, incloent les urbanitzacions de segona residència. En tot cas, no es podrà atorgar llicència per a la realització d'instal·lacions o edificacions fora del nucli urbà, residencials o no, que no compten amb sistema de recollida i depuració d'aigües residuals i no estiga prevista la seua instal·lació pel Pla director de sanejament de la Comunitat Valenciana, de manera que la qualitat de les aigües resultants complisca les normes de qualitat exigibles per als usos a què es destinen d'acord amb la legislació d'aigües i el Pla hidrològic de conca. Igualment es fomentarà la substitució dels sistemes de tractament d'aigües residuals deficients de les edificacions disperses i urbanitzacions il·legals per altres sistemes que garantisquen la preservació dels aqüífers enfront de la contaminació.
  
2. Els projectes corresponents a infraestructures de sanejament han de comptar amb avaluació o estimació d'impacte ambiental d'acord amb el que establix la legislació vigent.
  
Article 64. Residus sòlids urbans
  
1. Sense perjudici del que ha disposat per a terrenys forestals en l'article 155 del Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, forestal de la Comunitat Valenciana, els abocadors incontrolats de qualsevol tipus existents en l'àmbit d'aplicació d'aquest pla han de ser clausurats i restaurats els terrenys al seu estat.
  
2. La gestió dels residus sòlids urbans i industrials s'atindrà al programa d'actuació i directrius previstos en el Pla de residus sòlids de la Comunitat Valenciana.
  
3. Els projectes corresponents a instal·lacions de tractament i/o eliminació de residus sòlids urbans han de comptar amb la corresponent Avaluació d'impacte ambiental d'acord amb el que establix la legislació vigent.
  
Article 65. Energia elèctrica
  
1. S'admetran els nous estesos de subministrament d'energia elèctrica que estiguen vinculats a les actuacions que es consideren compatibles en el PRUG, en les zones en què es permeta explícitament. Sense perjudici del que disposa la legislació vigent d'impacte ambiental, quan es tracte de línies que discórreguen per terrenys forestals requeriran Estimació d'impacte ambiental.
  
2. La instal·lació de línies elèctriques i línies telefòniques han de discórrer de manera prioritària pels «corredors d'infraestructures» definits en l'article 60, no poden, en cap cas, travessar terrenys inclosos en la categoria d'àrees de reserva (RE), i únicament podran discórrer pels terrenys inclosos en la subcategoria d'àrees d'actuació preferent (APdII) quan s'instal·len estesos subterranis.
  
3. Els treballs d'instal·lació o sota línies elèctriques i línies telefòniques estaran realitzats d'acord al Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució de les obres i treballs que es realitzen en terrenys forestals o en els seus voltants.
  
4. La instal·lació d'esteses aèries es realitzarà amb la previsió de dispositius encaminats a impedir la col·lisió o electrocució d'aus (dispositius salvaocells, aïllament de conductors, etc.). En tot cas, les línies elèctriques i línies telefòniques que discórreguen per l'àmbit del parc han d'ajustar-se a les disposicions reglamentàries que aprove la conselleria competent en matèria de medi ambient.
  
5. No s'admetrà la construcció de generadors eòlics, excepte els destinats a l'autoconsum ubicats a zones edificades, amb un informe previ favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
  
Article 66. Telecomunicacions
  
1. No es permet la instal·lació de sistemes generals de telecomunicacions, excepte els destinats a la xarxa de prevenció d'incendis forestals i telefonia mòbil que estiguen degudament justificats i sota l'informe favorable de l'òrgan competent en espais naturals, en aquells terrenys inclosos en la subcategoria d'àrees d'actuació preferent (APdII).
  
2. Quan la instal·lació de sistemes generals de telecomunicacions, incloent els destinats a la prevenció d'incendis forestals, coincidisca amb terrenys inclosos en la categoria d'àrees de reserva (RE) i àrees de protecció ecològica (PE) s'ha de justificar la necessitat ineludible de l'emplaçament proposat i ha de sotmetre's a estimació d'impacte ambiental d'acord amb el procediment previst en la legislació vigent. Les antenes de telecomunicacions necessàriament han posseir una coberta que mimetitze l'impacte visual de la seua estructura i facilite la seua integració paisatgística.
  
Article 67. Aeroports/heliports
  
Es pot permetre la construcció de xicotets heliports i aeròdroms amb fins de protecció contra incendis i lluita contra plagues, en aquest últim cas han de localitzar-se a les zones d'ús agrícola (AG). Requerirà, d'acord amb el procediment previst en la legislació vigent, d'Avaluació d'impacte ambiental.
  
Article 68. Nous embassaments
  
1. Es permet la construcció de noves preses o assuts amb la finalitat d'embassar aigua o bé de derivar-la, com també en actuacions de restauració hidrologicoforestal, per a la qual cosa requeriran d'Avaluació o Estimació d'impacte ambiental d'acord amb el procediment previst en la legislació vigent.
  
2. Les preses o assuts de nova construcció i les actuacions de restauració hidrologicoforestal no han d'afectar els terrenys inclosos en la categoria àrees de reserva (RE).
  
SECCIÓ 9a
  
NORMES RELATIVES A LA INVESTIGACIÓ
  
Article 69. Sobre les autoritzacions
  
1. Tota investigació que es realitze sobre el parc natural per persones o entitats públiques o privades alienes a la conselleria competent en matèria de medi ambient ha de ser autoritzada per l'òrgan competent en espais naturals. Aquest establirà els criteris i les normes adequades per a la seua execució i control. Aquesta autorització no eximirà de la que s'ha de sol·licitar als propietaris dels terrenys en què es realitzaran els treballs de camp.
  
2. Per a concedir l'autorització el promotor ha de presentar prèviament una sol·licitud amb el projecte d'investigació degudament raonat, en el qual s'indicaran de forma expressa:
  
?Finalitat, objectius seqüencials en el temps, tècniques o mètodes que s'utilitzaran i pla de treball.
  
?Grau d'afecció o deteriorament que pot produir-se en el medi i mesures correctores que s'utilitzaran.
  
?Fonts de finançament.
  
?Composició i experiència de l'equip de treball, persona responsable i centre on es farà la investigació. Serà necessària la cooperació d'almenys, un doctor especialista en la matèria que s'investiga.
  
?Acceptació expressa de complir totes les normes que s'establisquen per a l'execució i el control del desenvolupament de les activitats.
  
3. En un termini no superior a 45 dies des de la recepció de la sol·licitud, ha d'autoritzar-se o no la investigació proposada i, si és el cas, les modificacions que s'han d'introduir en el projecte quant a tècniques o mètodes, amb l'exclusiu objecte d'impedir el deteriorament dels recursos del parc natural.
  
4. L'autorització d'investigació podrà ser revocada, prèvia comunicació a l'interessat, si es constatara un manifest incompliment de les normes o limitacions establides en el seu atorgament.
  
5. Els treballs que es porten a terme es realitzaran sota la supervisió de l'Oficina Tècnica de Gestió del parc. S'informarà la dita oficina de l'inici i final dels treballs de camp i de qualsevol anomalia que puga tindre repercussió en el bon funcionament de les poblacions o dels ecosistemes del parc natural o del seu entorn immediat.
  
Article 70. Sobre la documentació
  
1. Els investigadors han d'entregar a l'òrgan competent en espais naturals un informe anual sobre l'exercici de l'activitat, així com facilitaran, a petició de l'Oficina de Gestió Tècnica del parc natural referida en l'article 96 d'aquestes normes, informació sobre els resultats que es tinguen en cada moment de la investigació.
  
2. En concloure els treballs d'investigació es procedirà a entregar, pels investigadors, un còpia de l'informe final a l'Oficina de Gestió Tècnica del parc natural amb l'objecte de fomentar la creació d'un fons documental i bibliogràfic de treballs relacionats amb el parc natural.
  
Article 71. Sobre la difusió dels valors del paratge
  
1. L'òrgan competent en espais naturals habilitarà les dependències necessàries per a localitzar una biblioteca amb totes les publicacions i investigacions relacionades amb el parc natural, la qual servirà de consulta als investigadors i al públic en general.
  
2. L'òrgan competent en espais naturals arbitrarà les mesures que tendeixen a possibilitar el coneixement dels recursos naturals del parc, a fi d'aconseguir una millor utilització i gestió d'aquests.
  
TÍTOL III
  
NORMES PARTICULARS DE REGULACIÓ
  
D'ACTIVITATS I USOS
  
CAPÍTOL I
  
CONCEPTE I ASPECTES GENERALS
  
Article 72. Zones d'ordenació
  
A l'efecte de particularitzar les normes protectores establides per al Parc Natural de la Serra d'Espadà mitjançant aquest pla, s'han distingit una sèrie de zones, diferenciant en cada una d'elles diverses categories per a definir les mesures gestores més ajustades a les seues necessitats de protecció, conservació i millora. Aquesta zonificació constitueix una revisió detallada i actualitzada de la zonificació establida en el PORN i no s'oposa a ella. Les zones definides són:
  
?Àrees de reserva (RE).
  
?Àrees de protecció ecològica (PE).
  
?Àrees d'actuació preferent (AP).
  
?Àrees d'equipament per a ús públic (EP).
  
?Àrees d'ús agrícola (AG).
  
?Àrees urbanes (UE).
  
CAPÍTOL II
  
ÀREES DE RESERVA (RE)
  
Article 73. Definició
  
1. Constitueixen les àrees de reserva (RE) les zones que, pels seus rellevants valors ambientals, la seua singularitat o la seua especial sensibilitat davant de les pertorbacions, mereixen la màxima protecció i, en conseqüència, requereixen limitacions d'ús singulars o particularment intenses.
  
2. En les àrees de reserva (RE) es localitzen els hàbitats més representatius, singulars, escassos o amenaçats del parc i, en particular, les àrees més importants per a espècies de flora i fauna d'especial interés o en perill d'extinció, com també àrees de cria d'espècies faunístiques sensibles a la presència humana.
  
3. Les àrees de reserva del Parc Natural de la Serra d'Espadà són les següents:
  
?Basses amb presència d'ofegabous, que constitueixen la subcategoria d'ordenació denominada REH1 i comprén els punts d'aigua grafiats en el mapa d'ordenació que constitueixen una relació d'enclavaments amb caràcter obert.
  
?Coves de l'Ereta i de l'Ondera, situades en l'entorn d'Aín, que constitueixen la subcategoria d'ordenació denominada REQ. Aquestes cavitats estan convenientment representades en el mapa d'ordenació i constitueixen una relació amb caràcter obert.
  
?Microreserves de flora, que constitueixen la subcategoria d'ordenació denominada REMR la llista de la qual posseeix caràcter obert.
  
?Formacions boscoses d'especial singularitat, que constitueixen la subcategoria d'ordenació denominada REBEX i posseeixen caràcter obert.
  
?Àrees de cria d'espècies faunístiques sensibles a la presència humana, que constitueixen la subcategoria d'ordenació denominada RECF i posseeixen caràcter obert.
  
Article 74. Règim general d'ordenació
  
1. Amb caràcter general, aquesta categoria d'ordenació està destinada específicament a la conservació del medi, mitjançant mesures específiques de protecció que impliquen limitacions per a certs usos, com també l'execució d'actuacions gestores dirigides a la preservació, regeneració, millora o estudi dels valors ambientals.
  
2. La política d'adquisició de terrenys que la Generalitat puga desenvolupar en l'àmbit del Parc Natural de la Serra d'Espadà per a finalitats relacionades amb la gestió de l'espai protegit es dirigirà amb preferència a les àrees de reserva (RE)
  
Article 75. Usos permesos
  
1. Amb caràcter general, estan permesos i fomentats en aquesta zona tots aquells usos i activitats directament relacionades amb el règim general d'ordenació a què es refereix l'article 20 d'aquestes normes, dirigits a la conservació, la regeneració i la millora de la flora, la fauna i els hàbitats, com també al seguiment, estudi i investigació sobre tals valors ambientals.
  
2. Com a criteri general, la planificació i l'execució de les dites activitats es realitzaran en col·laboració entre la conselleria competent en matèria de medi ambient, els ajuntaments titulars dels terrenys i/o competents sobre el territori d'actuació i, si és el cas, els titulars dels predis afectats, d'acord amb el règim de col·laboració entre tals organismes i entitats a què es refereixen els punts 4 i 6 de l'article 94 d'aquestes normes. Sense perjudici de les competències i atribucions de l'administració de l'Estat sobre el sector de domini públic hidràulic afectat per la categoria àrees de reserva (RE).
  
3. L'òrgan competent en matèria d'espais naturals pot concedir permisos especials per a accedir a les àrees de reserva (RE), incloses en la subcategoria REQ1, a persones o entitats que, amb fins científics, hagen presentat prèviament una sol·licitud per escrit. En els permisos s'especificaran els llocs concrets autoritzats per al trànsit i les condicions de l'estada, efectuant l'Oficina de Gestió Tècnica del parc el seguiment de les activitats.
  
Article 76. Usos prohibits
  
Amb caràcter general, no estan permesos en aquesta zona els usos i activitats que puguen significar l'alteració o degradació de les condicions ambientals que motiven la seua protecció. Està prohibit en particular:
  
a) Els canvis d'ús del sòl o transformació d'aquest que implique una pèrdua de la coberta vegetal.
  
b) Les obres de desmunts, aterraments i rebliments.
  
c) Les activitats ramaderes de qualsevol tipus i la recuperació de terrenys agrícoles ja abandonats en el moment d'aprovació del PORN.
  
d) Cultiu intensiu d'espècies forestals.
  
e) En les àrees corresponents a les subcategories REMR i REBEX no podran realitzar-se treballs culturals a les masses boscoses, excepte quan estiga plenament justificat per motius de millora de la massa, i amb vigilància i informe previ de l'òrgan competent en espais naturals.
  
f) En les àrees corresponents a les subcategories REMR i REBEX no podran realitzar-se recol·lecció de fruits silvestres, inclosos fongs i bolets.
  
g) En les àrees corresponents a la subcategoria RECF podran realitzar-se els treballs de selvicultura preventiva destinats a la defensa contra incendis i aprofitament del suro fora del període de major perill per a la fauna establit entre el 15 de desembre i 30 de juny, sense perjudici de corresponent autorització de l'autoritat forestal.
  
h) Infraestructures de defensa contra incendis forestals, excepte les aprovades pel Pla Sectorial de Prevenció d'Incendis Forestals.
  
i) Les actuacions i pràctiques de qualsevol tipus que posen en perill els hàbitats inclosos en les subcategories REH1
  
j) La instal·lació de tanques o qualsevol altra pràctica o activitat cinegètica, encara que podran ser àrees de reserva permanents, segons marque el Pla marc d'aprofitament cinegètic.
  
k) La pesca professional o esportiva.
  
l) L'obertura de camins i pistes, noves senderes o senyalització de les existents, excepte aquelles vies que, per la seua importància per a l'extinció i la prevenció dels incendis forestals, desenvolupament de la sureda, i millora de l'ús públic, es considerara que són viables per a la millora de l'estructura general del parc i amb informe favorable de l'òrgan competent en espais naturals.
  
m) La localització o traçat de noves infraestructures de qualsevol tipus, excepte les autoritzades per l'òrgan competent en espais naturals.
  
n) Construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus.
  
o) Suport de publicitat exterior, excepte indicadors de caràcter institucional.
  
p) Les activitats relacionades amb els sectors econòmics secundari i terciari, dependents o no de la construcció d'infraestructures, que no estiguen vinculades directament als usos permesos.
  
q) L'accés a persones no autoritzades en el cas de les cavitats amb quiròpters incloses en la subcategoria REQ
  
r) La navegació pels ambients aquàtics inclosos en la subcategoria REH1 de les àrees de reserva (RE) mitjançant qualsevol modalitat, excepte embarcacions autoritzades per les administracions competents amb finalitats de gestió o estudi del medi.
  
CAPÍTOL III
  
ÀREES DE PROTECCIÓ ECOLÒGICA (PE)
  
Article 77. Definició
  
1. S'inclouen com a àrees de protecció ecològica tots aquells espais amb caràcter fonamentalment natural que aconsegueixen una elevada singularitat i excepcionalitat dins del parc per posseir rellevants valors ecològics, geomorfològics, paisatgístics o culturals. En general, i com a diferència de les àrees de reserva (RE), aquests espais presenten una sèrie d'usos relacionats amb l'ús públic del medi o l'aprofitament dels recursos naturals locals que, en forma ordenada, són compatibles amb el règim del parc natural
  
2. Aquesta categoria d'ordenació es divideix al seu torn en cinc subcategories, convenientment diferenciades en la cartografia de zonificació d'aquest pla:
  
a) Àrees de protecció ecològica 1 (PE1) que comprenen:
  
?Les masses forestals constituïdes per sureda o etapes de substitució en què aquesta espècie és dominant sobre la pineda (Pinus halepensis o Pinus pinaster)
  
?Les principals masses de pineda, formacions que són dominants en gran part del territori i en les que estan presents dues espècies, pi blanc (Pinus halepensis) i pinastre (Pinus pinaster).
  
?Les formacions boscoses constituïdes per la carrasca (Quercus rotundifolia) com a espècie dominant, a vegades amb caràcter abaldufat.
  
?Àrees amb matoll que anteriorment presentaven vegetació semblant a les formacions boscoses de sureda, carrasca o pineda, i van quedar degrades per l'efecte d'incendis forestals ocorreguts des de l'aprovació del PORN de la serra d'Espadà.
  
b) Àrees de protecció ecològica 2 (PE2): que comprén les zones en què predominen les formacions de matolls, amb major o menor presència d'un dosser arbratge. Són, en general, etapes de substitució dels boscos de carrasques i sureres que mantenen una cobertura vegetal que compleix una important funció com a protectors del sòl.
  
c) Àrees de protecció ecològica 3 (PE3): que comprén la Cova de la Covatilla, d'Aín.
  
d) Àrees de protecció ecològica 4 (PE4): que comprén l'embassament de Benitandús.
  
e) Àrees de protecció ecològica 5 (PE5): que comprén la bassa de Chóvar o embassament d'Ajuez, inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana aprovat mitjançant l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell de la Generalitat.
  
3. El criteri d'intervenció en les zones considerades com a PE1 és el de conservació de les masses existents, potenciació d'aquestes i regeneració i repoblació naturals, amb la finalitat de mantindre els processos ecològics essencials i la seua diversitat biològica, com també de millorar tant la qualitat com la quantitat de producció forestal de suro i fusta. Ha de potenciar-se una explotació forestal ordenada, tenint en consideració la conservació i la regeneració dels ecosistemes i del seu potencial, com també les necessitats que requereixen els aprofitaments que s'efectuen a la forest. El manteniment de l'ecosistema s'aplicarà amb caràcter prioritari en aquelles masses que resulten especialment valuoses per la seua labor de protecció.
  
4. En determinats sectors en què apareix bosc mixt o predomini de matoll i presència significativa del gènere Quercus, s'ha d'afavorir la introducció progressiva del gènere Quercus més adequada a fi de diversificar i enriquir l'ecosistema, fins i tot amb la intenció d'aconseguir formacions boscoses en què el gènere Quercus siguen el tàxon principal, permetent la presència d'una massa forestal mesclada que, posteriorment i segons les condicions del medi, puga arribar a formar una massa amb una presència escassa de la pineda.
  
5. El criteri d'actuació en les zones considerades com a PE2 és el manteniment d'aquestes àrees mitjançant una actuació dirigida a la seua conservació, permetent la seua regeneració natural, com a pas previ per a realitzar actuacions encaminades a reforestar aquestes zones amb espècies arbòries característiques de l'estació.
  
Article 78. Usos permesos
  
1. Es consideren usos permesos, amb caràcter general, tots aquells destinats a l'exercici de l'activitat forestal, agrícola, ramadera i cinegètica, i, en particular, les activitats destinades a afavorir la regeneració natural de les zones amb matoll com a pas previ per a realitzar actuacions encaminades a la reforestació, i a la regeneració i potenciació del bosc amb la finalitat de mantindre els processos ecològics essencials i la diversitat biològica, com també millorar la producció forestal.
  
2. Tractaments de millora i conservació en zones de bosc, com ara seleccions, podes de millora i sanejament, podes de formació i producció, aclarides i clares, afavorir la repoblació per llavors, en especial la repoblació amb frondoses per a afavorir el bosc mixt en àrees amb domini de la pineda amb l'autorització prèvia de l'organisme competent en espais naturals.
  
3. En les zones PE2 pot autoritzar-se la instal·lació per a la guarda de ramaderia ovina o caprina en règim extensiu. Prèviament a l'obtenció de llicència urbanística ha de comptar amb autorització per la conselleria competent en matèria de medi ambient, la qual es concedirà si no hi ha risc de degradació de les formacions vegetals silvestres.
  
4. En les zones PE2 es permet la instal·lació de parcs rurals i instal·lacions esportives al medi rural, d'acord amb les condicions previstes en les normes generals d'aquest pla.
  
5. En la zona PE3 es permet l'accés d'espeleòlegs a la cavitat quan la visita es realitze en grups inferiors a huit persones. L'accés de grups més nombrosos únicament pot realitzar-se amb un informe previ favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
  
6. En les zones PE4 i PE5 es permeten les activitats d'ús públic admeses en la categoria d'àrees d'actuació preferent (APc) exposades en el capítol IV d'aquestes normes.
  
7. Obres de captació d'aigua, sempre que s'ajusten a les especificacions assenyalades en les normes generals d'aquest pla. Prèviament a la seua realització ha de comptar amb autorització de l'organisme de conca.
  
8. En les zones PE2 es permet la instal·lació de tanques i tanques cinegètics, prèviament a l'obtenció de llicència urbanística han de comptar amb informe favorable de la de l'òrgan competent en espais naturals.
  
9. Infraestructura de defensa contra incendis forestals, i, si és el cas, les obres de captació d'aigües lligades a aquesta, segons les especificacions indicades en les normes generals d'aquest pla. Prèviament a la seua realització ha de comptar amb informe de l'òrgan competent en espais naturals, estudi d'impacte ambiental i resta de condicions i requisits establits en les normes generals del present pla.
  
10. Els usos i les actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'aquests espais o a facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques i recreativonaturalístiques. Incloent actuacions i adequacions recreativonaturalístiques de caràcter extensiu, com ara marcatge i senyalització d'itineraris i enclavaments singulars visitables, zones de descans que podran incorporar elements de suport. En tot cas, requeriran autorització de l'òrgan competent en espais naturals.
  
11. Campaments de turisme, prèvia declaració d'interés comunitari, informe favorable de l'òrgan competent en espais naturals, autorització de la Comissió Territorial d'Urbanisme i Estimació d'impacte ambiental.
  
12. L'activitat ramadera amb les condicions assenyalades en les normes generals d'aquest pla o qualssevol altres que puga disposar de l'òrgan competent en espais naturals per a garantir la conservació i la regeneració de la massa forestal. D'acord amb el que disposen aquestes normes, la Conselleria competent en matèria de ramaderia ha de realitzar un pla d'aprofitament d'aquesta activitat per a evitar que puga perjudicar la regeneració vegetal
  
13. La potenciació del mosaic mediterrani mitjançant la recuperació de terrenys agrícoles abandonats, que es podrà realitzar, amb un informe previ favorable de l'òrgan, quan no hagen adquirit plenament l'aparença i el funcionalitat de terrenys forestals semblants als adjacents, quede plenament justificat el seu paper com a àrea desrepoblada adequada per a la lluita contra incendis forestals.
  
14. Les línies elèctriques i de telecomunicacions, amb les condicions i requisits establits en les normes generals del present pla. En tot cas, necessitaran d'Estimació d'impacte ambiental quan no es troben sotmesos a Avaluació d'impacte ambiental d'acord amb el que preveu la legislació vigent en la matèria.
  
15. Instal·lacions provisionals per a l'execució d'obra pública i instal·lacions d'entreteniment d'obra pública. Requeriran l'autorització dels organismes sectorials competents i informe favorable de l'òrgan competent en espais naturals.
  
16. En les zones PE2 es permet la instal·lacions de servei de la carretera, prèviament a l'obtenció de llicència urbanística serà preceptiu l'autorització dels organismes sectorials competents i informe favorable de l'òrgan competent.
  
17. Habitatge de caràcter institucional per a guarderia forestal. Requeriran informe previ favorable de l'òrgan competent en espais naturals i autorització prèvia de la Comissió Territorial d'Urbanisme.
  
18. Construcció i condicionament de pistes i camins forestals, com també franges tallafocs, destinades, exclusivament, a la lluita contra incendis forestals i a l'aprofitament forestal. En ambdós casos, prèviament, es requerirà informe favorable de l'òrgan competent en espais naturals quan no estiguen sotmesos a Avaluació d'impacte ambiental.
  
19. Aprofitament forestal, d'acord amb els requisits i condicions assenyalades en les normes generals d'aquest pla i amb el Pla forestal de la serra d'Espadà.
  
20. Obertura d'espais, senderes i vies per on es trau l'extracció del suro, fustera, prèviament a la seua realització ha de comptar amb autorització de l'òrgan competent en espais naturals.
  
21. Repoblació forestal, amb un informe previ favorable per l'òrgan competent en espais naturals del corresponent projecte de repoblació
  
22. Obres de restauració hidrologicoforestal. Ha de comptar amb estimació d'impacte ambiental, sense perjudici del que disposa la legislació vigent.
  
23. Instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes forestals, sempre que no disten més de 500 metres de sòl urbà o urbanitzable i més de 100 metres d'una carretera, prèviament a l'obtenció de llicència urbanística ha de comptar amb autorització de l'òrgan competent en espais naturals.
  
24. Instal·lacions o construccions de sistemes generals d'abastiment o sanejament, d'acord amb les condicions previstes en les normes generals d'aquest pla.
  
25. Heliports o aeròdroms destinats, exclusivament, a l'extinció i la prevenció d'incendis forestals.
  
26. Construcció, modificació de traçat o ampliació de carreteres, segons el que preveuen les normes generals.
  
27. Actuacions de restauració a zones afectades per activitats extractives i mineres, d'acord amb el projecte de restauració aprovat segons el que preveuen les normes generals.
  
Article 79. Usos prohibits
  
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten una degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos. En especial es prohibeixen aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculades a l'explotació forestal, ramadera i cinegètica i d'aprofitaments de la forest, o al desenvolupament d'activitats científiques i naturalístiques.
  
2. En les zones PE1 es prohibeix la instal·lació de parcs rurals i instal·lacions esportives al medi rural, d'acord amb les condicions previstes en les normes generals d'aquest pla.
  
3. En les zones PE1 es prohibeix la instal·lació de tanques i tanques cinegètics.
  
4. Construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus, excepte les expressament autoritzades en l'article anterior.
  
5. Suport de publicitat exterior, excepte indicadors de caràcter institucional.
  
6. Cultiu intensiu d'espècies forestals amb l'objecte d'un aprofitament industrial.
  
7. Utilització de productes fitosanitaris diferents dels de categoria A o B.
  
8. Construccions i edificacions públiques singulars, com ara: construccions i edificacions vinculades a la defensa nacional, centres sanitaris especials, centres d'ensenyament i culturals i cementeris, que no hagen sigut autoritzats en l'article anterior. Les existents en el moment d'aprovació d'aquest pla, podran mantindre's sempre que no amplien la seua superfície ni el volum edificat.
  
9. La tala o desarrelament d'espècies arbòries, a excepció d'espècies exòtiques que han de ser eliminades, excepte per raons fitosanitàries o que siga necessari per a la millora, sanejament i recuperació de les formacions de Quercinies o altres espècies a fi de protecció. En tot cas, aquests tractaments es realitzaran d'acord amb les previsions que establisca el Pla de gestió forestal i els plans tècnics d'aprofitament forestal.
  
10. La tala o desarrelament de cultius llenyosos en les zones agrícoles abandonades a fi de protegir el sòl.
  
11. Construccions, de caràcter permanent o temporal, lligades a l'activitat cinegètica.
  
12. Obres, magatzems i instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola o ramadera, i infraestructura de serveis a aquestes, excepte en el cas d'instal·lacions per a guarda de ramaderia ovina o caprina en règim extensiu en les PE2, prèviament a l'obtenció de llicència urbanística ha de comptar amb autorització per l'organisme competent en espais protegits.
  
13. Instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes forestals.
  
14. Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres o l'explotació dels recursos miners.
  
15. Conduccions elèctriques i de telecomunicacions la finalitat de les quals siga externa a l'àmbit del parc.
  
16. Actuacions i instal·lacions de caràcter turisticorecreatiu, excepte les adequacions naturalístiques i recreatives previstes en l'article anterior. S'admetran únicament establiments de restauració o allotjament quan es realitzen mitjançant la rehabilitació o la restauració d'edificació preexistent; per a la qual cosa, prèviament a l'obtenció de llicència urbanística ha de comptar amb autorització de l'òrgan competent en espais naturals.
  
CAPÍTOL IV
  
ÀREES D'ACTUACIÓ PREFERENT (AP)
  
Article 80. Definició i classes d'Àrees d'actuació preferent (AP)
  
1. En aquesta categoria d'ordenació s'inclouen aquelles zones o enclavaments en què, pel seu estat de conservació, la seua particular localització, les seues característiques intrínseques tant de fisiconaturals com derivades de l'activitat humana, o bé per les seues potencialitats d'ús en relació amb els objectius d'aquest pla, és necessari o recomanable realitzar actuacions programades de conservació i regeneració d'hàbitats, d'ordenació i gestió dels recursos ambientals i/o són aptes per a ubicar o potenciar determinats equipaments o serveis vinculats als objectius de protecció i ús públic del parc, aptes, per tant, per a les activitats de conservació, ensenyament, estudi o gaudi conscient i regulat dels valors ambientals.
  
2. Les àrees d'actuació preferent (AP) són les següents, agrupades en quatre classes segons la seua finalitat. Aquesta relació té caràcter obert, es poden incorporar zones addicionals si les circumstàncies de la gestió del parc així ho aconsellen, de conformitat en qualsevol cas amb els requeriments establits per les normes generals:
  
a) Zones de regeneració d'hàbitats naturals (APa1) en les quals es pot diferenciar:
  
I) Regeneració de zones degradades amb predomini de Quercínies (APaI).
  
II) Regeneració de zones degradades amb predomini de pineda (APaII).
  
III) Regeneració de zones degradades amb predomini de matoll (APaIII).
  
b) Condicionament de zones d'ús públic (APc) en les quals es pot diferenciar:
  
I) Espais d'ús públic naturalístic (APcI), que comprén els següents enclavaments, tal com s'assenyalen en la cartografia d'ordenació:
  
- Font de Sant Ambrós (Aín).
  
- Barranc de Castro - Font de l'Aigua (Alfondeguilla).
  
- Font de la Calçada (Algimia d'Almonacid).
  
- Font de la Divina Pastora (Almedíjar).
  
- Embassament d'Ajuez (Chóvar).
  
- Font del Fonillet (Eslida).
  
- Font Matilde (Eslida).
  
- Font de la Rambla dels 14 brolladors (Higueras).
  
- Font Artea (Pavías).
  
- Brollador de Castro (Suera).
  
- Font del Motí (Tales).
  
II) Espais d'ús públic intensiu (APcII):
  
- Font de Sant Pedro Mártir (Alcudia de Veo).
  
- Font Donace (Algimia d'Amonacid).
  
- Font del Cañar (Almedíjar).
  
- Font Larga (Ayódar).
  
- Las Carboneras (Azuébar).
  
- Font El Alcornoque - Las Carboneras (Chóvar).
  
- Font El Cañar (Fuentes de Ayódar).
  
- Font de la Salut (Higueras).
  
- Font que Nace (Matet).
  
- Font del Pozo (Pavías).
  
- Santa Bárbara (Torralba de Pinar).
  
- Font Larga (Vall d'Almonacid).
  
- Rambla de Villamalur (Villamalur) .
  
III) Campaments públics de turisme (APcIII):
  
- Font Larga (Ayódar).
  
- Campament (Torralba del Pinar).
  
- Rambla del Baladar (Algimia d'Almonacid).
  
IV) Museus i parcs culturals (APcIV):
  
- Museu i parc geominer d'Espadà (Chóvar).
  
- Museu i parc arqueològic del castell d'Almonacid (Vall d'Almonacid i Algimia d'Almonacid).
  
c) Regeneració d'enclavaments d'interés històric, cultural i paisatgístic (APd) en els quals es pot diferenciar:
  
I) Punts d'interés històric i cultural (APdI): comprén els béns d'interés cultural localitzats al parc, com també els principals elements d'interés etnogràfic.
  
II) Àrees d'interés cultural i paisatgístic (APdII): comprén les següents zones, associades a béns d'interés cultural i espais de valor etnogràfic destacats:
  
- Entorn del Castillo de Castro (Alfondeguilla).
  
- Entorn del Castillo d'Alfandech (Alfondeguilla).
  
- Entorn dels corrals d'Aín (Aín).
  
- Entorn del castell d'Aín (Aín).
  
- Entorn del castell i poblat de Jinquer (Alcudia de Veo).
  
- Entorn del castell d'Alcudia (Alcudia de Veo).
  
- Entorn del castell de la Rodana (Almedíjar).
  
- Entorn del castell del Castillet (Almedíjar).
  
- Entorn de la corraliza de Cullera (Almedíjar).
  
- Entorn del castell d'Ayódar (Ayódar).
  
- Entorn del castell d'Azuébar (Azuébar).
  
- Entorn de la Punta de la Sartén o castell (Chóvar).
  
- Entorn de la Torreta (Chóvar).
  
- Entorn del castell d'Eslida (Eslida).
  
- Entorn del castell de Mauz (Suera).
  
- Entorn del castell de Tales (Tales).
  
- Entorn del castell de Villahaleva (Torralba del Pinar).
  
- Entorn del castell d'Almonasir (Vall d'Almonacid).
  
- Entorn del castell de Villamalur (Villamalur).
  
- Entorn del nucli urbà (Villamalur).
  
d) Perímetre de protecció de les zones humides catalogades (APe) de la bassa de Chóvar.
  
Article 81. Règim general d'ordenació de les Àrees d'actuació preferent (AP)
  
1. Amb caràcter general, aquesta categoria d'ordenació està destinada específicament a l'execució de determinats projectes i programes d'actuació. Aquestes iniciatives estaran dirigides a la conservació i regeneració dels valors ambientals i culturals o a la dotació d'equipaments relacionats amb l'ús públic del parc i la gestió dels recursos ambientals. A aquest respecte, les directrius per a l'Execució del PRUG contemplen actuacions específiques en els seus distints programes d'actuació, la relació dels quals té caràcter obert.
  
2. Els criteris d'actuació en les àrees d'actuació preferent (AP) es fonamenten en el màxim respecte als valors ambientals i paisatgístics del parc. Per tant, qualsevol intervenció sobre aquestes ha d'assegurar la integració mediambiental i paisatgística de les actuacions, en particular quan es tracte d'edificacions, instal·lacions o equipaments. Amb aquest fi han d'alternar-se les zones d'equipaments i serveis amb àrees que recreen hàbitats naturals representatius del parc, com ara boscos de sureres, boscos de pins, barrancs i fonts, etc.
  
3. Els projectes que s'elaboraran per a aquests àmbits d'actuació determinaran detalladament el règim específic d'usos en aquestes.
  
4. Les actuacions previstes en aquesta zona requereixen autorització prèvia de l'òrgan competent en espais naturals en el cas de ser promogudes per organismes o entitats aliens a la conselleria competent en matèria de medi ambient. Sense perjudici del règim de col·laboració entre aquesta última i els ajuntaments i altres organismes i entitats públiques i privades a què es refereix en els punts 4 i 6 de l'article 94 d'aquestes normes, l'aplicació dels quals és particularment adequada en les àrees d'actuació preferent (AP)
  
5. La política d'adquisició de terrenys que la Generalitat puga desenvolupar en l'àmbit del Parc Natural de la Serra d'Espadà per a finalitats relacionades amb la gestió de l'espai protegit, es dirigirà amb preferència a les àrees d'actuació preferent (AP).
  
6. Les àrees forestals incloses en la categoria d'ordenació denominada àrees d'actuació preferent APcc estan sotmeses al règim d'ordenació de les PE1 fins i tot durant el període en què s'executen les mesures previstes per a la seua conservació i regeneració.
  
7. Les àrees d'actuació preferent es representen com Delimitacions en la cartografia de zonificació, ja que, se superposen a altres categories de zonificació, per la qual cosa assumeixen les normes particulars pròpies de cada una d'elles, a les quals s'afegeixen nous criteris d'ordenació específics derivats de les actuacions previstes.
  
8. En les àrees d'actuació preferent corresponents a la subcategoria Condicionament de zones d'ús públic (APc) que no afecten zones inicialment considerades com a àrees d'ús públic (EP), s'aplicarà un règim transitori fins a l'execució de les actuacions programades en les àrees d'actuació preferent (AP) durant el qual regirà el règim d'ordenació corresponent a la categoria de zonificació que es veja afectada. Una vegada finalitzades aquestes actuacions, en les dites àrees s'aplicarà un règim definitiu que serà l'establit per a les àrees d'ús públic (EP).
  
Article 82. Usos permesos
  
En desplegament del règim general d'ordenació establit per l'article 81 d'aquestes normes, en les àrees d'actuació preferent (AP) estan permesos específicament els usos següents:
  
1. Amb caràcter general, els usos permesos en les categories de zonificació que es vegen afectades per cada una de les àrees d'actuació preferent (AP).
  
2. Zones de regeneració d'hàbitats naturals (APa):
  
a) Amb caràcter general qualsevol actuació que tendeix a l'execució dels programes d'actuació que afecten les dites zones, enumerats en les directrius per a l'execució del PRUG.
  
b) En general es designen com a usos permesos tots aquells dirigits a aconseguir una millor i més efectiva restauració dels seus valors naturals potencials. Així, aquests espais estaran preferentment dirigits cap a activitats encaminades a aconseguir la seua repoblació i regeneració, a més de les científiques i de conservació i interpretació de la natura.
  
c) En les zones de categoria APaI i APaII els tractaments repoblació, regeneració, millora i conservació, com ara la repoblació amb espècies potencials del bosc clímax, seleccions, talls de millora i sanejament, podes de formació i producció, aclarides i clares, neteges, i qualsevol altra actuació d'acord amb els objectius previstos, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
  
d) En les zones de categoria APaIII, els usos i actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'aquests espais o a facilitar la repoblació natural del matoll per a colonitzar clars i augmentar la seua densitat, com ara afavorir la nitrificació en àrees crítiques, sembra d'espècies característiques del matoll en àrees d'escassa cobertura o de difícil regeneració natural i amb problemes d'erosió.
  
e) Altres actuacions que, promogudes o autoritzades prèviament per l'òrgan competent en espais naturals amb el seguiment de l'Oficina de Gestió Tècnica del parc natural, coadjuven a l'execució dels programes d'actuació del PRUG o es consideren compatibles amb els mateixos.
  
3. Condicionament de zones d'ús públic (APc)
  
a) Amb caràcter general es permeten les actuacions que tendeixen a la regeneració i adequada gestió d'aquestes zones d'acord amb els programes d'ús públic i de gestió del parc natural: usos terciaris, activitats de caràcter recreatiu, educatiu i de serveis per al maneig del medi.
  
b) Àrees de picnic, activitats d'educació ambiental i senyalització d'itineraris i informació sobre els valors naturals i paisatgístics de la zona.
  
c) Equipament i mobiliari adequat a la realització de les activitats recreatives previstes.
  
d) Obres de captació d'aigües per a subministrament de les instal·lacions d'ús públic que s'autoritzen necessitaran l'autorització dels organismes sectorials competents.
  
e) En les zones assignades a les subcategories APcII i APcIII es permet l'establiment d'instal·lacions de recreació concentrat, closes i tanques.
  
f) En les zones assignades a la subcategoria APcII es permet l'establiment d'àrees d'acampada controlada.
  
g) En les zones assignades a la subcategoria APcIII es permet l'establiment de campaments de turisme.
  
4. Regeneració d'enclavaments d'interés històric, cultural i paisatgístic (APd)
  
a) Amb caràcter general es permeten els usos i les actuacions destinades la restauració, posada en valor i conservació de béns immobles i del paisatge tradicional i natural, sempre que es respecten les característiques i valors elementals d'aquests.
  
b) Closes o tanques per a la seua delimitació i protecció, quan siga convenient, per a això es requerirà informe favorable de l'òrgan competent en espais naturals i de la conselleria competent en matèria de cultura i patrimoni.
  
c) Accés públic en les condicions adequades per a garantir que les visites no suposen un risc per a la seua conservació.
  
d) Instal·lació de rètols indicadors de la naturalesa de l'element i de l'activitat a què es destinen, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de cultura i patrimoni.
  
5. Perímetre de protecció de les zones humides catalogades (APe)
  
a) Amb caràcter general qualsevol actuació que tendeix a l'execució dels programes d'actuació que afecten les dites zones, enumerats en les directrius per a l'execució del PRUG.
  
b) En general es designen com a usos permesos tots aquells dirigits a conservar i restaurar els sòls i el règim hidràulic i hidrològic de la conca vessant a aquests aiguamolls, a fi de garantir la permanència de l'anomalia hídrica positiva d'aquests enclavaments en relació amb el seu entorn.
  
Article 83. Usos prohibits
  
1. Zones de regeneració d'hàbitats naturals (APa)
  
Amb caràcter general està prohibida qualsevol activitat que puga afectar negativament l'execució dels programes d'actuació que es desenvoluparan en les dites zones.
  
2. Condicionament de zones d'ús públic (APc):
  
a) Instal·lació o construcció d'edificacions o equipaments, permanents o desmuntables, no vinculats directament als usos permesos. En la prohibició s'inclouen les edificacions relacionades amb l'explotació econòmica dels recursos naturals de qualsevol tipus.
  
b) En les zones assignades a la categoria APcI es prohibeix l'establiment d'instal·lacions diferents de les indicades en l'article 11 del Decret 233/1994, de 8 de novembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es regulen les acampades i l'ús d'instal·lacions recreatives a forests de la Comunitat Valenciana.
  
c) Activitats cinegètiques.
  
d) Aprofitament de qualsevol material o recurs natural, tant biòtic com abiòtic, que no es trobe expressament contemplat entre els usos compatibles. En particular, queden prohibides la tala, el desbrossament i la recol·lecció de la vegetació silvestre sense la deguda autorització.
  
e) Obres no autoritzades expressament de desmunt, aterrament o rebliment de terrenys.
  
f) Trànsit motoritzat fora de la xarxa viària habilitada expressament per a això.
  
3. Regeneració d'enclavaments d'interés històric, cultural i paisatgístic (APd):
  
a) Amb caràcter general queda prohibida qualsevol activitat que puga afectar negativament el paisatge tradicional o supose un deteriorament per al conjunt d'elements naturals i d'interés etnogràfic i cultural que ho integren.
  
b) No es permet la instal·lació de noves esteses aèries o antenes de cap tipus. Les esteses podran discórrer soterrades sempre que no s'ocasionen deterioraments sobre elements d'interés natural, etnogràfic i cultural, o en cas de ser afectats siguen completament restaurats.
  
c) No es permet la construcció de noves carreteres ni pistes forestals. L'obertura de noves senderes o condicionament de les ja existents no podrà generar deteriorament en els elements d'interés natural, etnogràfic o cultural i requeriran informe favorable de l'òrgan competent en espais naturals i de la conselleria competent en matèria de cultura i patrimoni.
  
4. Perímetre de protecció de les zones humides catalogades (APe):
  
a) Amb caràcter general està prohibida qualsevol activitat que puga afectar negativament l'execució dels programes d'actuació o dels plans especials que es desenvoluparan en les dites zones.
  
b) Queda prohibit qualsevol actuació que puga generar la degradació i l'erosió de sòls o comprometa el volum i la qualitat dels recursos hídrics subterranis i superficials que puguen alimentar de forma natural a aquests aiguamolls.
  
CAPÍTOL V
  
ÀREES D'EQUIPAMENTS PER A ÚS PÚBLIC (EP)
  
Article 84. Definició i classes d'àrees d'equipament per a ús públic (EP)
  
1. Les àrees d'equipaments per a ús públic (EP) són aquells espais que, per la seua particular ubicació, les seues característiques naturals, les activitats humanes tradicionals que s'hi desenvolupen, o les seues especials potencialitats d'ús, compleixen en l'actualitat, o bé poden complir en el futur, alguna de les funcions següents:
  
a) Usos lúdics vinculats directament a activitats de conservació, estudi, ensenyament o gaudi conscient i regulat dels valors ambientals del parc.
  
b) Usos lúdics no necessàriament vinculats de forma directa a activitats de conservació, estudi, ensenyament o gaudi conscient i regulat dels valors ambientals del parc, incloent el maneig dels recursos naturals per iniciativa pública o privada. Poden albergar activitats diverses relacionades amb l'allotjament turístic, la restauració, l'ús lúdic i la pràctica esportiva.
  
2. Les àrees d'equipaments per a ús públic (EP) es divideixen en les següents subcategories d'ordenació:
  
I) Espais d'ús públic naturalístic (EPI), que comprén les àrees indicades en l'article 80.2.b.I d'aquesta normativa.
  
II) Espais d'ús públic intensiu (EPII) que comprén les àrees indicades en l'article 80.2.b.II d'aquesta normativa.
  
III) Campaments públics de turisme (EPIII) que comprén les àrees indicades en l'article 80.2.b.III d'aquesta normativa.
  
IV) Museus (EPIV) que comprén les àrees indicades en l'article 80.2.b.IV d'aquesta normativa.
  
Article 85. Règim general d'ordenació
  
1. L'ordenació de les àrees d'equipaments per a ús públic (EP) té com a finalitat l'exercici, ordenat i conforme amb els objectius generals del PRUG, de les activitats que defineixen la destinació específica d'aquesta categoria d'ordenació en les seues distintes subcategories.
  
2. Les normes generals d'aquest pla determinen les categories d'actuacions que han de ser autoritzades prèviament per l'òrgan competent en matèria d'espais protegits.
  
3. Les directrius per a l'execució del PRUG contemplen una sèrie d'actuacions que s'executaran específicament en les àrees d'equipaments per a ús públic (EP) i la resta de zones incloses en les subcategoria (APcc) de les àrees d'actuació preferent.
  
Article 86. Usos permesos
  
1. Els usos permesos en les àrees d'equipaments per a ús públic (EP) són aquells que defineixen específicament les subcategories d'ordenació enumerades en l'anterior article 84 d'aquestes normes particulars, practicats conforme a les determinacions de les Normes Generals del PRUG i d'acord amb els respectius planejaments urbanístics municipals i amb les autoritzacions sectorials que corresponguen.
  
2. En particular es permeten, en les zones específicament destinades per a això, els usos terciaris, les activitats de caràcter recreatiu, els equipaments educatius i les dotacions, infraestructures i serveis destinats a la prestació de determinats serveis públics.
  
3. Així mateix, es permeten en aquesta categoria d'ordenació tots els usos permesos en les Àrees de reserva (RE) i en les àrees de protecció ecològica (PE)
  
Article 87. Usos no permesos
  
Atés el caràcter finalista de les àrees d'equipaments per a ús públic (EP) quant a la destinació, no s'hi permeten usos o aprofitaments diferents dels expressament permesos.
  
CAPÍTOL VI
  
ZONES D'ÚS AGRÍCOLA (AG)
  
Article 88. Definició i classes de zones d'ús agrícola (AG)
  
1. Les zones d'ús agrícola (AG) estan constituïdes pels terrenys destinats principalment a l'activitat agrària, ocupant un percentatge modest de superfície en el parc i presentant una elevada diversitat segons el tipus de cultiu establit. Poden aconseguir un elevat valor paisatgístic, etnogràfic i ecològic.
  
2. Les àrees d'ús agrícola (AG) es divideixen en les següents subcategories d'ordenació:
  
a) Zones d'agricultura intensiva (AG1), que comprén els cultius d'horta, fruiters en regadiu i cítrics, i ocupen una àrea amb escassa representació en el parc natural, fonamentalment localitzades en les valls d'Eslida-Artana, Tales-Suera, Azuébar i Almonacid. Els criteris generals per a aquesta zona s'orienten cap a l'aprofitament agrícola intensiu.
  
b) Zones d'agricultura tradicional (AG2), que inclou les zones en què hi ha un ús agrícola restringit, caracteritzat per cultius de secà de rendibilitat modesta, encara que localment configuren zones d'indubtable riquesa paisatgística. El criteri general per a aquestes zones és la potenciació de cultius tradicionals que oferisquen un rendiment econòmic, com també el manteniment d'unitats paisatgístiques d'alt valor i de cultius agrícoles restringits en unitats en què la preservació de bancals és essencial, com a pràctica de conservació de sòls amb una erosionabilitat molt alta i com a àrees tallafocs. Es localitzen en enclavaments molt nombrosos dins del parc, encara que cal destacar per la seua extensió les unitats formades per les rambles d'Almedíjar - Azuébar, Vall d'Almonacid - Algimia d'Almonacid i per les vessants de valls cultivades de Villamalur, Alcudia de Veo, Aín i Chóvar.
  
Article 89. Usos permesos
  
Es consideren compatibles totes les activitats permeses en les àrees incloses en les categories de protecció ecològica (PE) i actuació preferent (AP) i, en general, les activitats compatibles amb el que establix el planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjudici del que disposen les normes generals d'aquest pla i en la legislació vigent sobre el sòl no urbanitzable.
  
Article 90. Usos prohibits
  
1. En les zones d'agricultura intensiva (AG1) es prohibeixen, amb caràcter general, els usos considerats no compatibles pel planejament urbanístic per al sòl no urbanitzable d'ús agrícola, sense perjudici del que disposen les normes generals d'aquest pla i la legislació vigent sobre el sòl no urbanitzable.
  
2. En les zones d'agricultura tradicional (AG2) es prohibeix:
  
a) La tala o el desarrelament d'oliveres i garroferes, excepte per a la seua substitució per rejoveniment de la plantació, raons fitosanitàries o canvi de l'espècie o varietat a cultivar.
  
b) La substitució de cultius de secà per altres de regadiu, encara que estarà permesa la instal·lació de nous mètodes de reg en cultius de secà, sempre que no comporte la introducció de canvis significatius en el paisatge agrari.
  
c) La destrucció de ribassos tradicionals i l'alteració de les característiques fisiogràfiques de la zona, excepte quan això es produïsca com a conseqüència de la implantació de cultiu o explotació en comú o de la modernització dels cultius.
  
d) La destrucció dels sistemes de reg tradicional excepte en casos justificats que comporten la millora i modernització del regadiu existent.
  
e) La destrucció d'altres elements i construccions d'interés etnogràfic
  
CAPÍTOL VII
  
ÀREES URBANES (UR)
  
Article 91. Definició
  
En la categoria d'ordenació denominada àrees urbanes (UR) s'inclouen determinades zones del parc classificades en els respectius planejaments urbanístics municipals com a sòl urbà, així com algunes àrees de sòl urbà amb ús industrial. En el seu estat actual aquestes zones no posseeixen un interés significatiu des del punt de vista de conservació dels hàbitats naturals o del medi rural tradicional i, per les seues característiques territorials específiques, no cal la seua inclusió en una altra categoria d'ordenació del PRUG. La seua localització s'indica en el mapa de zonificació d'aquest pla.
  
Article 92. Usos permesos
  
Es consideren compatibles totes les activitats permeses en les zones PE, AP i AG, i en general, les activitats compatibles amb el que establix el planejament urbanístic per al sòl urbà i urbanitzable, sense perjudici del que disposen les normes generals d'aquest pla i en la legislació vigent sobre activitat urbanística.
  
Article 93. Usos prohibits
  
1. Amb caràcter general, es prohibeixen els usos considerats no compatibles pel planejament urbanístic per al sòl urbà i urbanitzable, sense perjudici del que disposen les normes generals d'aquest pla i en la legislació vigent sobre activitat urbanística.
  
2. En les àrees de sòl urbà amb ús industrial es prohibeix la instal·lació d'indústries que, segons el Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses, siguen considerades insalubres o nocives d'índex superior a mig, o perilloses d'índex superior a baix, excepte les dedicades a la fabricació d'oli d'oliva i a la fabricació de productes de suro.
  
TÍTOL IV
  
NORMES GENERALS DE GESTIÓ DEL PARC NATURAL
  
Article 94. Règim general
  
1. L'administració i la gestió del Parc Natural de la Serra d'Espadà corresponen a la Conselleria de Territori i Habitatge, a través de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.
  
2. El règim de gestió del parc està subjecte al marc establit amb caràcter genèric per als parc naturals per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, així com a les determinacions específiques contingudes en el Decret 161/1998, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va declarar parc natural la serra d'Espadà.
  
3. D'acord amb l'Ordre de 9 de setembre del 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, correspon al Servei de parcs Naturals, de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, adscrita a la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, la gestió del parc i, en especial, el seu manteniment i dinamització.
  
4. La Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial promourà, sobre les matèries pròpies de la gestió de l'espai protegit, la col·laboració amb els ajuntaments i amb els organismes de les administracions autonòmica, estatal i local, com també amb les entitats i els particulars implicats en la gestió dels recursos naturals del parc. Amb aquest fi, aquesta direcció general promourà, quan pertoque, la formalització dels corresponents convenis de col·laboració.
  
5. La gestió del parc, pel que fa al funcionament d'instal·lacions, equipaments i serveis, podrà delegar-se, d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Aquesta gestió també podrà encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.
  
6. La Conselleria de Territori i Habitatge podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió de l'espai protegit de les administracions locals i dels agents socials i econòmics implicats en el parc, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local i del sector privat, tal com una fundació, un consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.
  
7. Les activitats de gestió del parc s'executaran, amb caràcter general, dins del marc normatiu establit per les presents normes i d'acord amb els programes d'actuació continguts en les directrius per a l'execució del PRUG, en particular el denominat Programa 6: Gestió del Parc Natural.
  
Article 95. El director conservador
  
1. Al director conservador del Parc Natural de la Serra d'Espadà, nomenat pel conseller de Territori i Habitatge i dependent de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, correspon la gestió ordinària del parc, conforme al que disposa l'article 48.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
2. Les funcions del director conservador són les indicades en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, i en el Decret 161/1998, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va declarar parc natural la Serra d'Espadà.
  
Article 96. Oficina de Gestió Tècnica del parc natural
  
1. El director conservador exerceix les seues funcions amb el suport tècnic i administratiu d'una Oficina de Gestió Tècnica del parc natural.
  
2. L'Oficina de Gestió Tècnica del parc natural és una unitat tècnica adscrita orgànicament a la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial. Funcionalment, el personal i instal·lacions d'aquesta oficina depenen del director conservador, el qual exerceix la seua direcció i coordinació tècniques.
  
3. Integren el personal de l'Oficina de Gestió Tècnica del parc natural:
  
a) El director conservador, en qualitat de director tècnic de l'Oficina.
  
b) Tècnics de medi natural adscrits al parc.
  
c) Personal administratiu.
  
d) Personal tècnic i administratiu que puga adscriure's a la Gerència de Promoció a què es refereix l'article 97 d'aquestes normes.
  
e) Personal de guarderia ambiental adscrit al parc.
  
f) Monitors d'educació i difusió ambiental.
  
g) Personal d'obres i manteniment adscrit al parc en forma permanent o temporal.
  
4. A fi d'assegurar el compliment dels objectius d'aquest pla, com també de les normes o programes d'actuació que el desenvolupen, són funcions de l'Oficina de Gestió Tècnica del parc natural:
  
a) En matèria de gestió del parc natural:
  
?Assistència tècnica al director conservador i, en general, a altres unitats tècniques i administratives de la Conselleria de Territori i Habitatge en matèries relacionades amb el parc.
  
?Assistència i assessorament tècnic a la Junta Rectora, a les comissions d'aquesta i al Consell Directiu del parc.
  
?Emissió d'informes tècnics sobre les sol·licituds d'autoritzacions i, en general, sobre els distints procediments administratius que afecten el parc.
  
?Emissió de qualsevol altre tipus d'informe tècnic que fóra requerit en matèria de gestió del parc o de seguiment dels recursos ambientals.
  
?Estudi i realització de propostes en relació amb la gestió.
  
?Seguiment tècnic de les actuacions sobre el territori i els recursos ambientals del parc que s'autoritzen per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.
  
?Seguiment i control de les infraccions al règim jurídic del parc que puguen cometre's, en coordinació amb les unitats tècniques de la Conselleria de Territori i Habitatge amb atribucions sobre la matèria, com també amb les forces de seguretat de l'Estat i de la Comunitat Autònoma.
  
?Impuls dels expedients administratius que tinguen com a objecte assumptes generals o particulars relacionats amb l'espai natural.
  
?Gestió dels fons documentals i bibliogràfics i de la documentació administrativa existents en l'Oficina, en matèria de gestió del parc i de coneixement del medi.
  
?Direcció tècnica del personal d'obres i manteniment.
  
?Elaboració d'un informe anual de la gestió del parc.
  
?Funcions pròpies de la Gerència de Promoció a què es refereix el següent article 97, en relació amb el foment del desenvolupament socioeconòmic sostenible.
  
?Realització de totes aquelles altres actuacions en la matèria que siguen encomanades per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial i, en particular, pel director conservador del parc.
  
b) En matèria d'educació i difusió ambiental:
  
?Execució i seguiment de les activitats d'educació i divulgació a desenvolupar les distintes instal·lacions i equipaments del parc, en coordinació amb les unitats tècniques de la Conselleria de Territori i Habitatge amb atribucions sobre la matèria.
  
?Elaboració d'una programació anual d'activitats d'educació ambiental, sobre aspectes relacionats amb els valors ambientals i culturals del parc.
  
?Elaboració d'un programa anual de comunicació i divulgació del parc.
  
?Promoció de la imatge del parc.
  
?Formació del personal adscrit al parc.
  
?Proposta d'adquisició o publicació dels materials didàctics o educatius que es consideren necessaris per a l'adequada execució dels objectius que s'establisquen en relació amb l'educació ambiental, comunicació o divulgació del parc.
  
?Realització d'activitats formatives en matèria d'educació ambiental i de gestió racional dels recursos naturals.
  
?Elaboració de totes aquelles propostes que es consideren necessàries per a un adequat funcionament del parc en matèria d'educació i difusió ambiental.
  
?Realització de totes aquelles altres actuacions en la matèria que siguen encomanades per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial i, en particular, pel director conservador del parc.
  
c) En matèria de conservació i coneixement dels recursos ambientals i culturals:
  
?Execució directa dels programes de seguiment i estudi de la fauna, la flora i els hàbitats del parc que es realitzen amb mitjans propis de l'Oficina.
  
?Seguiment de les activitats d'estudi i investigació que, sobre els valors ambientals i culturals, es realitzen en el parc per entitats o persones alienes a l'Oficina.
  
?Inventari dels recursos ambientals i culturals de l'espai protegit.
  
?Planificació, execució i seguiment d'actuacions de conservació, regeneració o millora d'hàbitats i de poblacions de fauna i flora, en col·laboració amb altres unitats tècniques de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
?Realització de totes aquelles altres actuacions en la matèria que siguen encomanades per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial i, en particular, pel director conservador del parc.
  
Article 97. Gerència de promoció
  
1. Adscrita a l'Oficina de Gestió Tècnica del parc natural es crearà una Gerència de Promoció del parc natural de la Serra d'Espadà.
  
2. La Gerència de Promoció dependrà orgànicament de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial. Funcionalment dependrà del director conservador, qui podrà exercir directament les funcions de direcció tècnica de la Gerència de Promoció.
  
3. La Gerència de Promoció exercirà, almenys, les funcions següents:
  
a) Animació dels agents locals, tant públics com privats i mixtos, necessaris per a l'execució i desenvolupament del PRUG en totes les seues possibilitats. Incloent, en particular, el foment i la promoció de projectes i iniciatives d'actuació, col·lectives i individuals, que afavorisquen el desenvolupament socioeconòmic local en forma sostenible i compatible amb els objectius de conservació del parc.
  
b) En particular, impuls i desenvolupament de les tècniques d'agricultura integrada i ecològica, com també de l'activitat turística en relació amb el coneixement i el gaudi ordenat dels valors naturals i culturals del parc.
  
c) Informació i assessorament administratiu, tècnic i financer als particulars i col·lectius.
  
d) Seguiment i gestió de les fonts de finançament públic i privat, a escala de comunitat autònoma, estatal i europea.
  
e) Coordinació de les actuacions dels distints organismes, agents i col·lectius, públics i privats, relacionats amb la gestió dels recursos naturals del parc i l'execució del PRUG.
  
f) Avaluació i seguiment dels efectes ambientals, socials i econòmics provocats per l'execució del PRUG i dels seus desenvolupaments.
  
g) Suport tècnic i logístic a la Conselleria de Territori i Habitatge i als ajuntaments, en les matèries pertinents.
  
h) Formació i capacitació dels agents locals socials i econòmics.
  
i) Redacció i gestió de l'execució d'un programa de foment i desenvolupament sostenible de l'activitat econòmica i social en l'àmbit del PRUG. Definició de les prioritats per a l'execució d'aquest programa, en funció de les necessitats objectives, de les disponibilitats financeres o de la conjuntura social, econòmica, administrativa i gestora.
  
j) Qualsevol altra funció que puga ser encomanada per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.
  
4. Així mateix, en el supòsit de delegació de funcions gestores de l'espai protegit per part de la Conselleria de Territori i Habitatge en una entitat mixta amb participació del sector públic i privat, la Gerència de Promoció podria assumir, en qualitat d'òrgan gestor d'aquesta entitat, les funcions addicionals a les anteriors següents:
  
a) Gestió del personal, les instal·lacions, els serveis i els equipaments necessaris per a l'execució d'actuacions en matèria de desenvolupament sostenible i ús públic del parc.
  
b) Gestió de programes d'actuació i de projectes, necessaris per a l'execució del PRUG en matèria d'ordenació, foment i promoció de l'activitat socioeconòmica sostenible i d'ús públic del parc, en forma compatible amb els objectius de conservació dels recursos ambientals.
  
Article 98. Junta Rectora
  
1. De conformitat amb el Decret 161/1998, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va declarar parc natural la serra d'Espadà, com també amb el Decret 264/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica la composició de les juntes rectores dels parcs naturals de la Comunitat Valenciana, la Junta Rectora és l'òrgan col·laborador i assessor en la gestió del parc, amb la finalitat de canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats.
  
2. Les funcions de la Junta Rectora són les indicades en el Decret 161/1998, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es declara parc natural la serra d'Espadà.
  
3. President de la Junta Rectora:
  
a) El president de la Junta Rectora serà nomenat pel Consell de la Generalitat a proposta del conseller de Territori i Habitatge, i el nomenament podrà recaure en un dels membres de la Junta Rectora.
  
b) Són funcions del president de la Junta Rectora Rectora:
  
?Presidir i moderar les assemblees de la Junta Rectora.
  
?Presidir les distintes comissions o grups de treball que puguen constituir-se en el si de la Junta Rectora.
  
?Representació ordinària de la Junta Rectora.
  
4. Secretari de la Junta Rectora:
  
a) El director conservador del parc serà el secretari de la Junta Rectora.
  
b) Són funcions del secretari:
  
?Elaborar la proposta d'ordre del dia de la Junta Rectora, que haurà de ser aprovada pel president.
  
?Redactar les propostes de convocatòria a les reunions de la Junta Rectora i remetre-les als membres.
  
?Presentar les propostes portades a la Junta Rectora pels distints membres que la componen per al seu estudi i debat.
  
?Elaborar les actes de les reunions.
  
?Elaborar els informes que siguen requerits a la Junta Rectora.
  
5. Si les circumstàncies o els temes que s'han de tractar així ho aconsellen, el president podrà invitar a les reunions de la Junta Rectora totes aquelles persones o representants d'entitats que estime convenient.
  
6. Els membres de la Junta Rectora podran, sempre que ho estimen convenient, després de la comunicació prèvia al secretari de la Junta Rectora per a una correcta organització de les reunions, estar acompanyats en aquestes per personal tècnic assessor, el nombre de les quals no haurà de sobrepassar el nombre imprescindible a criteri del secretari. Aquests acompanyants no tindran en principi ni veu ni vot en les reunions, encara que podran disposar de la paraula, amb l'autorització prèvia del president de la Junta Rectora, quan la naturalesa dels assumptes que s'hagen de tractar així ho aconselle.
  
7. Classes de reunions de la Junta Rectora:
  
a) Les convocatòries de la Junta Rectora podran tenir caràcter ordinari o extraordinari.
  
b) Les reunions ordinàries se celebraran dues vegades a l'any, preferentment durant el mes inicial de cada semestre de l'any.
  
c) Les reunions extraordinàries seran totes aquelles que tinguen com a objecte la resolució de qüestions que per les seues especials circumstàncies no puguen demorar-se fins a la realització d'una reunió ordinària.
  
8. Els membres de la Junta Rectora hauran de ser convocats a aquesta pel president amb antelació suficient a la data fixada per a la seua realització, excepte convocatòries urgents degudament justificades. Aquesta convocatòria contindrà, com a mínim, l'hora, el lloc, i l'ordre del dia de la reunió.
  
9. El funcionament intern de la Junta Rectora es regirà per un Reglament de funcionament que aprovarà la mateixa Junta Rectora.
  
10. Per al correcte exercici de les comeses de la Junta Rectora podran constituir-se en el si d'aquesta les comissions que calguen. Amb caràcter permanent o temporal i amb el suport tècnic de l'Oficina de Gestió Tècnica del parc, aquestes comissions podran exercir, per delegació de la Junta Rectora al ple de la qual hauran de donar compte de les seues activitats, les funcions següents:
  
a) Elaborar, a petició de la Junta Rectora, informes específics sobre aspectes especialment rellevants de la gestió.
  
b) Elaborar, a requeriment de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, informes específics sobre determinades matèries i activitats.
  
c) Efectuar, per delegació de la Junta Rectora, determinades funcions de coordinació, representació i animació que impliquen distintes administracions o interessos privats, en matèries específiques que així ho requerisquen.
  
d) Efectuar el seguiment del compliment de les reglamentacions i instruments de gestió del parc, informant en conseqüència la Junta Rectora.
  
11. Les actes de la Junta Rectora seran elaborades pel secretari i aprovades pel president abans del sotmetiment a la Junta Rectora. Hauran de tenir, com a mínim, el contingut següent:
  
?Assistents a la Junta Rectora.
  
?Ordre del dia i assumptes diversos que s'hagen tractat en la reunió.
  
?Succinta exposició del contingut de les intervencions realitzades durant la realització.
  
?Totes aquelles propostes o suggeriments realitzats expressament pels membres de la Junta Rectora.
  
?Resultat de les votacions que puguen realitzar-se.
  
?Totes aquelles decisions que s'adopten en relació amb el parc.
  
?Qualsevol incidència que, a judici del secretari o del president, tinga notorietat per a ser inclosa en aquestes.
  
12. Les entitats representades en la Junta Rectora podran proposar assumptes que s'hagen d'incloure en l'ordre del dia de les reunions, per a la qual cosa efectuaran al president o al secretari de la Junta Rectora la corresponent proposta amb antelació suficient.
  
Article 99. El Consell Directiu
  
1. La naturalesa i funcions del Consell Directiu del Parc Natural de la Serra d'Espadà estan establides per l'article 7 el Decret 161/1998, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va declarar parc natural la serra d'Espadà.
  
2. El Consell Directiu emetrà informe preceptiu sobre aquelles matèries i activitats que requereixen autorització de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, les quals vénen expressament assenyalades en els corresponents apartats d'aquesta normativa.
  
3. Com a excepció al que s'indica en l'apartat anterior, l'informe del Consell Directiu no serà preceptiu quan es tracte de l'aplicació simple i directa de la normativa d'aquest pla a matèries o activitats concretes. I en aquest cas podrà ser suficient l'informe de l'Oficina de Gestió Tècnica del parc a què es refereix l'article 96, apartat 4.a) d'aquestes normes, previ a la concessió de la pertinent autorització. Sense perjudici que el mateix Consell Directiu o l'esmentada Direcció General i, en particular, a proposta del director conservador del parc, consideren que determinats assumptes han de ser sotmesos a la consideració del Consell per la seua especial transcendència.
  
4. El Consell Directiu serà informat puntualment pel director conservador dels assumptes acollits a l'excepció indicada en l'apartat anterior. Aquest assumptes seran així mateix considerats en la memòria anual de gestió del parc a què es refereix l'article 101 d'aquestes normes.
  
5. L'informe del Consell Directiu haurà de ser previ a la concessió de les pertinents llicències o autoritzacions sectorials per part dels organismes competents de les administracions autonòmica, local i estatal. Aquest informe podrà contenir especificacions concretes per a l'execució de les activitats considerades.
  
6. Els informes previs negatius del Consell Directiu seran vinculants per als organismes afectats de les distintes administracions, i en aquest cas les llicències i autoritzacions sectorials a què es refereix l'apartat anterior no podran ser concedides. De la mateixa manera, també seran vinculants els informes favorables condicionats, és a dir, aquells el caràcter positiu dels quals estiga supeditat al compliment de determinades condicions en l'execució de les actuacions.
  
7. Els informes favorables del Consell s'emeten sense perjudici d'altres normes aplicables, és a dir, únicament a l'efecte d'adequació o no de les matèries informades el règim d'ordenació i gestió del parc. Per tant, aquests informes no prejutgen de cap manera la legalitat o l'adequació a altres normatives d'aquestes matèries i activitats, la llicència o autorització sectorial de la qual podrà ser denegada pels organismes competents de les distintes administracions, fent ús de les seues atribucions específiques, amb independència de l'informe favorable del Consell Directiu.
  
Article 100. Programes d'actuació
  
1. La gestió del Parc Natural s'executarà, amb caràcter general, dins del marc tècnic i gestor constituït pels programes d'actuació que es defineixen en les directrius per a l'execució del PRUG, els quals es desenvolupen mitjançant actuacions concretes l'execució dels quals es prioritzarà atenent a l'interés objectiu i a la urgència de cada actuació.
  
2. Aquests programes tenen caràcter obert, per la qual cosa les seues indicacions s'estableixen sense perjudici d'altres criteris de gestió o d'altres actuacions programades que la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial considere necessari executar per a una millor gestió del parc.
  
3. Els programes d'actuació tenen, així mateix, caràcter indicatiu, sent la seua funció la d'orientar l'actuació gestora del parc. L'execució d'aquests, per tant, dependrà tant de la prioritat objectiva de les actuacions com de circumstàncies de conjuntura, oportunitat i disponibilitat de recursos.
  
Article 101. Memòria anual de gestió del parc
  
L'Oficina de Gestió Tècnica del parc elaborarà memòries anuals de gestió, el contingut del qual mínim serà el següent:
  
a) Informe de gestió del parc, incloent grau d'execució de les propostes d'actuació programades per a l'anualitat considerada.
  
b) Capítol econòmic, amb indicació d'inversions i despeses de funcionament.
  
c) Propostes i previsió d'actuacions per a anualitats successives.
  
d) Altres propostes que s'estimen oportunes per a millorar el funcionament o la gestió del parc.
  
Article 102. Fons documental i bibliogràfic del parc
  
1. L'inventariat, custòdia i gestió del fons documental, bibliogràfic i cartogràfic del Parc Natural està a càrrec de l'Oficina de Gestió Tècnica, sota la supervisió del director/conservador.
  
2. El fons documental es nodrirà de tots aquells documents textuals o cartogràfics, expedients, notes de premsa, imatges, estadístiques i estudis, ja siguen originals o còpies, que tinguen relació amb els recursos naturals, els valors ambientals i culturals, els instruments de planificació territorial i sectorial o qualsevol altra qüestió relacionada amb el Parc Natural.
  
3. El fons documental i bibliogràfic està obert a la consulta del públic, amb les condicions necessàries per a no interferir amb el treball ordinari de l'Oficina.
  
Article 103. Registre



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4969, del 18-03-2005 (2005/2990)

DECRETO 59/2005, de 11 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la Sierra de Espadán.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2005/03/11/59/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   4969

Fecha DOGV
:   18-03-2005

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2005/2990

CVE


Fecha del documento
:   11-03-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [protección del paisaje](javascript:void(0))

DECRETO 59/2005, de 11 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la Sierra de Espadán. [2005/X2990]
  
El Parque Natural de la Sierra de Espadán es el espacio natural protegido más grande de la Comunidad Valenciana con 31.180 hectáreas, declarado el 29 de septiembre de 1998.
  
La Sierra de Espadán es una alineación montañosa al sur de la provincia de Castellón que forma parte de las estribaciones del Sistema Ibérico y delineada por los ríos Mijares y Palancia, que han abierto profundos valles entre los que se alzan las erizadas cimas de la Sierra.
  
El conjunto orográfico que forma la Sierra de Espadán da lugar al afloramiento más extenso y representativo del triásico inferior y medio en la Comunidad Valenciana, presentando un valor paisajístico excepcional derivado de la natural policromía de las formaciones geológicas y del acusado relieve que los caracteriza, producto directo de la particular configuración estructural del área. El modelado geomorfológico de este sector se caracteriza por el desarrollo de abruptas crestas que se combinan con otros relieves en cuestas y con lomas más suaves y redondeadas.
  
La Sierra presenta una interesante alternancia ácido-base, tanto en los materiales geológicos como en los suelos, que permite la formación de determinados suelos silíceos de gran interés por su escasa representación en el territorio valenciano. Estas características conducen a que el espacio natural ofrezca una gran originalidad biológica, destacando las formaciones vegetales de alcornoques, en buen estado de conservación, de jaras y brezos. Las comunidades faunísticas, representadas por especies de carácter forestal y rupícola, destacan por su riqueza y constituyen el componente más llamativo y valioso de este ecosistema. Destacan en la zona una serie de cavidades caracterizadas por importantes fenómenos espeleológicos.
  
Distintos elementos arqueológicos y culturales, como las ruinas del castillo de Almonacid, torre del Homenaje de Eslida o la nevera de Algimia, utilizada hasta finales del siglo XIX, terminan por completar el importante valor que posee este espacio natural.
  
La actual realidad histórica de la Comunidad Valenciana y, en particular, la despoblación de las zonas interiores, como el Parque Natural de la Sierra de Espadán y su entorno, aconseja la definición de un modelo de gestión del Parque en el que tiene papel protagonista una estrategia de desarrollo sostenible basada en la conservación y la gestión racional de los recursos ambientales en apoyo a un desarrollo natural, social y económico de las poblaciones que integran este espacio protegido. En dicha estrategia los objetivos de desarrollo socioeconómico y los de conservación de los valores ambientales y culturales no se consideran contrapuestos, sino más bien complementarios, formando parte de una misma línea de actuación.
  
Necesidad evidente para ello es la colaboración estrecha entre la Conselleria de Territorio y Vivienda, los trece Ayuntamientos implicados territorialmente en el Parque, los restantes organismos competentes, el sector privado y las entidades públicas y privadas relacionadas con el uso de los recursos naturales.
  
El conjunto de los hábitats del Parque en sus distintos ambientes de alcornocal, pinar, brezal y jaral, característicos del monte mediterráneo, todos ellos con su importante fauna y flora características, se considera en el Plan Rector de Uso y Gestión (PRUG) un bien de interés prioritario por su interés ecológico, científico y educativo.
  
El uso público del Parque Natural, incluyendo las actividades relacionadas con el disfrute ordenado, la enseñanza y el estudio de los valores ambientales y culturales, se considera una de las funciones prioritarias del espacio protegido, en el contexto territorial y como llamada al uso ordenado de los diferentes agentes sociales que proyectan sobre este espacio sus actividades de ocio y esparcimiento.
  
El régimen urbanístico es objeto, asimismo, de atención preferente en el PRUG, con el objeto de establecer un modelo de poblamiento humano, en el ámbito urbano y en la edificación en medio rural, compatible con la conservación de los valores ambientales del Parque y adecuado a las necesidades tanto de los residentes como de los visitantes del espacio protegido.
  
El carácter dinámico que cabe exigir al PRUG en un ámbito de actividades tradicionales queda de manifiesto por el extenso listado de actuaciones previstas para la ejecución del PRUG, agrupadas en siete programas de actuación. Así, la categoría de ordenación denominada Áreas de Actuación Preferente está destinada específicamente a la ejecución de actuaciones de conservación o regeneración de hábitats, así como a la dotación de equipamientos vinculados al uso público ordenado del medio.
  
La Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, establece, en su artículo 37, la figura del Plan Rector de Uso y Gestión como reguladora de las actividades directamente ligadas al espacio protegido y, en particular, de la investigación, el uso público y la conservación de los valores ambientales.
  
El PRUG es conforme con el Decreto 161/1998, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se declaró Parque Natural a la Sierra de Espadán, así como con el vigente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán, aprobado mediante el Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Consell de la Generalitat.
  
El proyecto de PRUG fue sometido a información pública durante un mes a partir del 21 de octubre de 2004, en virtud del anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la misma fecha. Dicho periodo coincidió con el preceptivo trámite de audiencia a los organismos públicos y a las entidades y colectivos implicados en la gestión del Parque.
  
En paralelo a dichos trámites de información pública y audiencia, el proyecto de PRUG ha sido objeto, durante los años 2001 a 2004, de un proceso de consultas a los distintos organismos y entidades relacionados con la gestión del espacio protegido, habiendo sido presentado en particular a las Corporaciones Locales afectadas territorialmente, a los colectivos y entidades públicas y privadas con atribuciones sobre el uso de los recursos ambientales y a los agentes sociales, económicos y culturales vinculados al Parque.
  
Asimismo, el proyecto de PRUG cuenta con informes preceptivos favorables de la Junta Rectora del Parque Natural y del Consejo Asesor y de Participación del Medio Ambiente, emitidos en las reuniones de dichos órganos colegiados, de 9 de diciembre de 2004 y 24 de febrero de 2005, respectivamente.
  
Por tanto, se ha efectuado por completo la tramitación prevista en el artículo 41 de la mencionada Ley 11/1994 para los Planes Rectores de Uso y Gestión de Parques Naturales, previa a la aprobación definitiva de los mismos.
  
Por todo ello, cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 49 bis de la Ley de Gobierno Valenciano, a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda y previa deliberación del Consell de la Generalitat, en la reunión del día 11 de marzo de 2005,
  
DECRETO
  
Artículo único
  
1. En cumplimiento de lo dispuesto en los artículos 37 a 41 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, se aprueba definitivamente el Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la Sierra de Espadán.
  
2. Como anexo I del presente decreto se recoge la parte normativa del Plan.
  
3. Como anexo II del presente decreto se recoge la zonificación gráfica.
  
DISPOSICIÓN ADICIONAL
  
Se faculta al conseller de Territorio y Vivienda, en el ámbito de sus atribuciones, para dictar las disposiciones y adoptar las medidas necesarias para el cumplimiento de lo dispuesto en el presente decreto.
  
DISPOSICIÓN DEROGATORIA
  
Quedan derogadas las disposiciones del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán, aprobado por el Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Consell de la Generalitat, que puedan oponerse a lo establecido en el presente decreto con sus anexos I y II.
  
DISPOSICIÓN FINAL
  
El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Castellón de la Plana, 11 de marzo de 2005
  
El presidente de la Generalitat,
  
FRANCISCO CAMPS ORTIZ
  
El conseller de Territorio y Vivienda,
  
RAFAEL BLASCO CASTANY
  
ANEXO I
  
NORMATIVA DEL PLAN
  
TÍTULO I
  
NATURALEZA Y FINALIDAD DEL PLAN
  
Artículo 1. Naturaleza del Plan
  
El presente Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de la Sierra de Espadán (PRUG) se redacta al amparo de lo dispuesto en los artículos 30, 31 y 37 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, y es un mandato recogido en el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán y declaración del Parque Natural, aprobados mediante los Decretos 218/1997, de 30 de julio, y 161/1998, de 29 de septiembre, ambos del Consell de la Generalitat.
  
Artículo 2. Finalidad
  
1. El Plan Rector de Uso y Gestión es un instrumento administrativo de gestión del Parque, obligatorio y ejecutivo, que tiene por objeto proteger sus valores naturales de forma compatible con el desarrollo ordenado de las actividades tradicionales y de uso público de este espacio.
  
2. El contenido al que deberá ajustarse este Plan es el previsto en el artículo 39 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
3. El PRUG está elaborado conforme el régimen de ordenación establecido por el Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán.
  
4. El Plan Rector de Uso y Gestión tiene, asimismo, un contenido acorde con lo indicado en el artículo 5 del Decreto 161/1998, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se declaró Parque Natural a la Sierra de Espadán.
  
Artículo 3. Ámbito
  
El ámbito de este Plan está incluido en los límites establecidos en el anexo I del Decreto 161/1998, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se declaró Parque Natural a la Sierra de Espadán.
  
En consecuencia, los municipios incluidos en su totalidad en el ámbito del Plan, según la delimitación anterior, son: Alcudia de Veo, Aín, Almedíjar, Azuébar, Chóvar, Eslida, Fuentes de Ayódar, Higueras, Pavías, Torralba del Pinar y Villamalur. Los municipios incluidos parcialmente son: Alfondeguilla, Algimia de Almonacid, Artana, Ayódar, Matet, Sueras, Tales y Vall de Almonacid.
  
Artículo 4. Efectos
  
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 40 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, las determinaciones del Plan Rector de Uso y Gestión tendrán carácter vinculante tanto para las Administraciones como para los particulares, y prevalecerán sobre el planeamiento urbanístico. Cuando sus determinaciones sean incompatibles con las de la normativa urbanística en vigor, ésta se revisará de oficio por los organismos competentes.
  
2. El planeamiento urbanístico y territorial que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este PRUG deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo.
  
3. Asimismo, su aprobación llevará aparejada la revisión de oficio de los planes territoriales o sectoriales incompatibles con los mismos.
  
4. El PRUG, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 39 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, concreta las normas de regulación de las actividades, obras e instalaciones que sea preciso completar o desarrollar, para la mejora de la gestión, protección o conservación de los recursos naturales y los valores ambientales.
  
5. Para la realización de obras, usos o actividades de cualquier tipo que, de acuerdo con las normas de este Plan, precisen de informe del órgano competente en espacios naturales o de cualquier otro organismo, se entenderá que dicho informe deberá ser favorable para su realización, siendo éste requisito imprescindible para la obtención de la correspondiente licencia urbanística o de actividad.
  
6. La designación de este Parque Natural como Zona de Especial Protección para las Aves Silvestres (Acuerdo de 9 de mayo de 2000, del Consell de la Generalitat) y su propuesta como Lugar de Importancia Comunitaria (Acuerdo de 10 de julio de 2001, del Consell de la Generalitat,) supone la aplicación de las medidas precautorias establecidas en las Directivas 79/409/CEE, del Consejo, de 2 de abril, relativa a la conservación de las aves silvestres, y 92/43/CEE sobre la conservación de hábitats naturales y de flora y fauna silvestre. Este Plan vendrá a completar y desarrollar, en su caso, dichas medidas, no pudiendo sus disposiciones contravenir lo señalada en las citadas directivas comunitarias.
  
Artículo 5. Tramitación, vigencia y revisión
  
1. Las determinaciones del Plan Rector de Uso y Gestión entrarán en vigor el día siguiente al de la publicación de su aprobación definitiva en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, mediante Decreto del Consell de la Generalitat, y seguirán vigentes hasta tanto no se revise el Plan, por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación, a propuesta de la Conselleria de Territorio y Vivienda, o necesariamente tras un periodo de vigencia de cinco años, conforme señala el artículo 5 del Decreto 161/1998, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se declaró Parque Natural a la Sierra de Espadán
  
2. En el caso de que, transcurrido el periodo de vigencia del PRUG no se hubiera aprobado definitivamente la revisión del mismo, las determinaciones de este Plan tendrán vigencia, en forma cautelar, hasta el momento en que se produzca la citada aprobación definitiva.
  
3. El programa económico-financiero tiene un periodo de actuaciones de ocho años, en caso de revisión, éste incorporará aquellas que se consideren necesarias y no se hayan realizado durante la vigencia del PRUG. Si no se hubiese aprobado la revisión del mismo permanecerá vigente el Plan de actuaciones del programa económico-financiero.
  
4. La revisión o modificación de las determinaciones del PRUG podrán realizarse con anterioridad a dicho plazo siguiendo los mismos trámites que se han seguido para su aprobación, previo informe de la Junta Rectora del Parque Natural.
  
Artículo 6. Régimen de infracciones y sanciones
  
El régimen sancionador en la materia regulada en el presente Decreto será el establecido en el título VI de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, y en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que pudiera incurrir.
  
Artículo 7. Indemnizaciones
  
Las eventuales limitaciones al uso de los bienes que se derivaran como consecuencia de la aprobación del presente Plan Rector de Uso y Gestión darán lugar a indemnización cuando concurran simultáneamente los requisitos establecidos por el artículo 20.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valencia.
  
Artículo 8. Régimen de evaluación de impactos ambientales
  
Con independencia del régimen de autorizaciones e informes previos a que se refiere el artículo 9 de estas normas, los proyectos y actividades que se ejecuten en el ámbito territorial del Parque están sometidos al régimen de evaluación de impacto ambiental en la forma establecida en el artículo 61 del Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Plan de Ordenación de Recursos Naturales de la Sierra de Espadán, y conforme a la legislación vigente de impacto ambiental.
  
Artículo 9. Régimen de autorizaciones
  
1. La presente normativa determina expresamente, en los correspondientes apartados de las normas generales y particulares, las actuaciones, planes y proyectos cuya ejecución requiere autorización previa de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, a través de los diferentes órganos dependiendo de las diferentes competencias, de conformidad con el régimen de autorizaciones establecido por el anexo normativo del Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Plan de Ordenación de Recursos Naturales de la Sierra de Espadán.
  
2. Dicha autorización requiere, asimismo, el informe previo del Consejo Directivo del Parque, en los supuestos contemplados en el punto 3 del artículo 99 de estas normas.
  
3. El requisito indicado en los apartados anteriores se establece sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales y de las licencias municipales que sean preceptivas para determinadas actividades.
  
4. Las solicitudes de autorización deberán presentarse acompañadas de la siguiente documentación:
  
?Identificación del solicitante.
  
?Descripción pormenorizada de la actuación, incluyendo características técnicas y periodo de ejecución de la misma.
  
?Efectos previstos en los valores ambientales y culturales del Parque, así como sobre el ambiente socioeconómico.
  
?Plano o croquis de localización de la actividad.
  
?Proyecto o Memoria técnica cuando corresponda.
  
5. Cuando proceda en razón de la materia de que se trate, la Oficina de Gestión Técnica del Parque Natural a que se refiere el artículo 96 de estas normas emitirá un informe sobre las solicitudes de autorización, previamente a su examen por el Consejo Directivo o a la resolución de las mismas por el órgano competente en materia de espacios naturales. Dicho informe especificará las condiciones que deberá cumplir la ejecución de la actividad para ajustarse al régimen de ordenación y gestión del espacio protegido.
  
6. En los terrenos forestales privados, el tránsito de personas ajenas a los mismos con cualquier finalidad, así como las actividades de uso público del medio, sólo podrá realizarse previo consentimiento expreso o tácito de los titulares de las fincas.
  
Artículo 10. Interpretación
  
1. En la interpretación de este Plan Rector de Uso y Gestión deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la Memoria Informativa y Justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del Plan.
  
2. En caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del Plan prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la Memoria de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.
  
3. En la aplicación de este Plan Rector de Uso y Gestión prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales, culturales y paisajísticos del ámbito del PRUG.
  
4. Las determinaciones inherentes a cada una de las categorías de protección señaladas en el artículo 72 de estas normas constituyen la referencia normativa básica a la hora de establecer los usos y actividades permitidas, prohibidas y condicionadas por este Plan Rector de Uso y Gestión.
  
5. En todo lo no regulado en estas normas particulares será de aplicación las disposiciones contenidas en las Normas Generales de Regulación de Usos y Actividades.
  
6. En la interpretación de la normativa prevalecerán las normas particulares sobre las generales.
  
7. A los efectos del presente PRUG, se consideran montes o terrenos forestales los así definidos en el artículo 2 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana, en la redacción dada por la Ley 10/1998, de 28 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat, el artículo 5 de la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes, así como las delimitaciones especificadas en el artículo 9 del Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
TÍTULO II
  
NORMAS GENERALES
  
Capítulo I
  
NORMAS GENERALES SOBRE PROTECCIÓN DE RECURSOS Y
  
DEL DOMINIO PÚBLICO
  
Sección 1ª
  
Protección de recursos hidrológicos
  
Artículo 11. Calidad del agua
  
1. Quedan prohibidos aquellos usos y actividades que contribuyan a deteriorar la calidad de las aguas, así como aquellas actuaciones, obras e infraestructuras que puedan dificultar el flujo hídrico o supongan manifiestamente un manejo no racional del mismo, salvo los específicamente autorizados por el organismo de cuenca previo informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
2. Deberán adoptarse medidas especiales para garantizar la conservación y, en su caso, recuperación de los humedales localizados en el ámbito del Parque e incluidos en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, aprobado mediante el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Consell de la Generalitat, así como para la protección de sus cuencas.
  
Artículo 12. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua
  
1. Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, no pudiendo realizarse, en ningún caso, su canalización o dragado, a excepción de los tramos urbanos o de aquellas obras debidamente autorizadas y justificadas por su interés público y los proyectos de restauración hidrológico-forestal debidamente aprobados por la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
2. Se instará al organismo de cuenca a proceder a la iniciación de los trámites precisos para la realización del apeo y deslinde de los cauces públicos, definiéndose las zonas de servidumbre y policía, y con prioridad en los tramos de alto valor ecológico y cauces con régimen intermitente de caudales.
  
3. En la zona de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en la Ley de Aguas, se conservará la vegetación de ribera, no permitiéndose la transformación a cultivo de los terrenos destinados a usos forestales. Asimismo, se permitirán las labores de limpieza y desbroce selectivos cuando exista riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida.
  
4. Se prohíbe la ocupación del dominio público hidráulico y de la zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales, salvo los debidamente autorizados y justificados por su interés público; así como la extracción de áridos, salvo en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de los cauces.
  
5. Se definen como zonas de alto valor ecológico, a los efectos previstos en este Plan, todos los cauces incluidos dentro del Parque Natural, tanto de origen permanente como irregular, y, en particular, los delimitados en la cartografía de zonificación del PRUG bajo el epígrafe de Cauces Principales y a la Balsa de Chóvar por tratarse de un humedal incluido en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, aprobado mediante Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Consell de la Generalitat.
  
6. Los equipamientos e infraestructuras que puedan proponerse para el desarrollo de actividades previstas para uso recreativo en cursos de agua deberán contar con la correspondiente autorización del órgano competente en materia de espacios naturales, sin perjuicio de la preceptiva autorización del organismo de cuenca.
  
Artículo 13. Embalses y lagunas
  
1. Se establecerá una franja de protección de embalses y lagunas, que deberá contemplar las necesidades de conservación del ecosistema constituido por la masa de agua y su entorno, y el mantenimiento de sus procesos ecológicos esenciales. El organismo de cuenca realizará esta delimitación de acuerdo con las recomendaciones y criterios que proponga la conselleria competente en materia de medio ambiente.
  
2. Cualquier tipo de instalación o infraestructura que se localice en la franja de protección del embalse o laguna deberá garantizar la eliminación de residuos y vertidos, de manera que se asegure la máxima protección de la calidad de las aguas embalsadas. Se exigirá la autorización por parte del organismo de cuenca, e informe previo del órgano competente en materia de espacios naturales, para permitir el vertido al embalse, conforme a las directrices establecidas en el Plan Hidrológico de la cuenca.
  
3. La franja de protección incluirá, al menos, las zonas de servidumbre y policía cuando pueda afectar a terrenos agrícolas. Cuando afecte a terrenos forestales, la franja de protección se fija en una anchura de 500 metros.
  
4. En la franja de protección se permiten únicamente las instalaciones para uso público relacionadas con el embalse que, previo informe favorable del órgano competente en materia de uso público, autorice el organismo de cuenca, así como todas aquellas actuaciones que vayan dirigidas a mejorar las condiciones ecológicas de este medio, tales como plantación de especies forestales propias de ambientes de ribera, limpieza de materiales aportados por las aguas, construcción de diques en los cauces próximos al embalse que contribuyan a retener sólidos o a mantener zonas inundadas en la periferia del embalse, etc.
  
5. Quedan prohibidas, con carácter general, todas aquellas actividades que, por su carácter, resulten incompatibles con el mantenimiento del adecuado estado limnológico de los embalses y lagunas, según su destino.
  
Artículo 14. Protección de aguas subterráneas
  
Queda prohibido el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la infiltración en el terreno de aguas residuales que puedan producir por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas superficiales o subterráneas, sin perjuicio de los requerimientos que establezca el organismo de cuenca para los vertidos a aguas subterráneas.
  
Artículo 15. Vertidos
  
1. En aplicación del artículo 97 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprobó el Texto Refundido de la Ley de Aguas, y los artículos 69 y 70 del Plan Hidrológico del Júcar, se prohíbe, con carácter general, todo vertido sólido o líquido, directo o indirecto en un cauce público, canal o acequia, sistema acuífero subterráneo y masa de agua libre, que no reúna las condiciones para que, considerado en particular y en conjunto con los restantes vertidos con los que pueda interferir, se cumplan los objetivos de calidad señalados para sus aguas.
  
2. La construcción de fosas sépticas para el saneamiento de viviendas aisladas sólo podrá realizarse cuando estén debidamente impermeabilizadas y se den las suficientes garantías de que no suponen riesgo alguno para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas y existan razones justificadas que impidan su conexión a la red de alcantarillado.
  
3. Se prohíbe el vertido sin depurar, directo o indirecto, de aguas residuales urbanas al dominio público hidráulico, salvo en el caso de viviendas de tipo familiar aisladas en el campo, granjas avícolas o cunícolas de menos de 100 unidades y estabulaciones de ganado mayor con menos de 10 cabezas. En cualquier caso, el vertido nunca podrá realizarse en un radio inferior a 500 metros de un punto de abastecimiento, fuente o manantial de agua potable, y deberá ser autorizado por el organismo de cuenca y del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
4. En el caso de explotaciones ganaderas aisladas mayores que las señaladas en el párrafo anterior, o explotaciones menores próximas entre sí de modo que pueda producirse un efecto acumulativo del vertido y sumen en total un número de cabezas superior al límite establecido en el párrafo anterior, deberán contar, necesariamente, con sistema de depuración de residuos previamente a su vertido a cauce público. El órgano competente en materia de espacios naturales deberá autorizar estas explotaciones y las instalaciones de depuración necesarias para garantizar su inocuidad respecto del medio acuático, sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación de impacto ambiental.
  
5. Se considerará que dos o más explotaciones tienen efecto acumulativo cuando el vertido a dominio público hidráulico de cada una de ellas diste entre sí menos de 500 metros.
  
6. Para la concesión de licencia urbanística o de actividad relacionada con cualquier actividad que pueda generar vertidos de cualquier naturaleza, exceptuando las autorizadas para conectar directamente con la red general de alcantarillado, se exigirá la justificación del tratamiento que haya de darse a los mismos para evitar la contaminación de las aguas superficiales o subterráneas. El tratamiento de aguas residuales deberá ser tal que las aguas resultantes no sobrepasen los límites establecidos en la legislación sectorial, de acuerdo a las características y objetivos de calidad del cauce receptor.
  
7. La efectividad de la licencia quedará condicionada, en todo caso, a la obtención y validez posterior de la autorización de vertido.
  
8. Para la expedición de licencia de primera ocupación o licencia de apertura relativas a actividades incluidas en el párrafo 5, deberá aportarse la autorización de vertido, expedida por el organismo de cuenca, previo informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
9. Los vertidos industriales a las redes generales de saneamiento podrán ser autorizados cuando dichos vertidos sean asimilables a los de naturaleza urbana en lo referido a su carga contaminante. En el caso de que el efluente no sea asimilable por el tratamiento urbano previsto, deberán adecuarse las características de dichos efluentes a los objetivos de calidad establecidos mediante las oportunas ordenanzas municipales de vertido. En cualquier caso, se prohíbe el vertido directo o indirecto de efluentes industriales sin depuración al dominio público hidráulico.
  
Artículo 16. Captaciones de agua
  
1. Las aperturas de pozos o captaciones de agua dentro del ámbito del PRUG deberán efectuarse de forma que no provoquen repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y el resto de los aprovechamientos.
  
2. Todas las captaciones destinadas a abastecimiento público deberán disponer de su correspondiente perímetro de protección.
  
3. Las obras de cualquier tipo y, en particular, las captaciones de agua que se pudieran realizar en el entorno de las fuentes y manantiales deberá garantizar el mantenimiento de su caudal para el uso posible de excursionistas y fauna silvestre.
  
Sección 2ª
  
Protección de suelos
  
Artículo 17. Movimientos de tierras
  
1. Quedan sometidas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental los movimientos de tierra en terrenos forestales así definidos en el artículo 10 de estas normas y en las actividades definidas por la legislación sectorial sobre impacto ambiental.
  
2. No tendrán la consideración de movimientos de tierras las labores de preparación y acondicionamiento de tierras de cultivo, relacionadas con el normal desarrollo de la actividad agrícola, siempre que se respete la estructura tradicional de la misma y sea sobre suelo agrícola o área cultivada. Asimismo, tampoco se considerarán los movimientos de tierra dirigidos a la elaboración de estructuras (depósitos, hidrantes, torres, etc.) contra incendios forestales y las actividades encaminadas a la mejora y restauración de la masa forestal.
  
Artículo 18. Conservación de la cubierta vegetal
  
1. Se consideran prioritarias, en el ámbito del PRUG, todas aquellas actuaciones que tiendan a conservar la cubierta vegetal como medio para evitar los procesos erosivos.
  
2. Se prohíbe en el ámbito del PRUG la tala y arranque o descuaje de cultivos leñosos en los campos de cultivos a fin de evitar la pérdida de suelo y biodiversidad, excepto por razones fitosanitarias, rejuvenecimiento de la plantación o por sustitución de la especie o variedad cultivada o para la realización de obras autorizadas según la normativa del presente PRUG. En cualquier caso, la tala y arranque o descuaje de olivos, algarrobos u otras especies arbóreas de espacios cultivados deberá contar con la autorización del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
Artículo 19. Prácticas de conservación de suelos
  
1. Se prohíbe, con carácter general, la roturación de terrenos forestales, entendiendo como tales los así definidos en el artículo 10 de estas normas, para establecimiento de nuevas áreas de cultivo; se exceptúa la roturación de terrenos incultos para repoblación forestal, y en aquellos casos debidamente justificados para la mejora de las estructuras naturales y paisajísticas del Parque, y los destinados a la prevención contra incendios forestales.
  
2. La ampliación o modificación del trazado, así como la construcción de vías de acceso de cualquier naturaleza, no podrá realizarse cuando se generen pendientes superiores al 7% en suelos blandos o 15% en suelos duros. Con carácter excepcional se podrán superar estos valores cuando se trate de vías establecidas por el Plan Sectorial de Prevención de Incendios Forestales de la Sierra de Espadán o su existencia sea necesaria para el mantenimiento de los aprovechamientos de los recursos naturales, usos, gestión y mejora del Parque.
  
3. Siempre que la realización de una obra vaya acompañada de la generación de taludes por desmonte o terraplén será obligatoria la fijación de éstos mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales. Excepcionalmente, cuando no existan otras soluciones, se podrán permitir las actuaciones de obra civil, siempre que sean tratadas mediante técnicas de integración paisajística.
  
4. Se promocionarán las medidas de restauración y mantenimiento de los sistemas tradicionales de conservación de suelo y agua existentes, tales como bancales o aterrazamientos, por la importante función ecológica que realizan sobre la conservación de suelos.
  
Sección 3ª
  
Protección de la fauna y de la vegetación y flora
  
silvestres
  
Artículo 20. Régimen general
  
1. Con carácter general, y sin perjuicio de lo establecido al respecto en la legislación sectorial sobre fauna y flora silvestres, no se permiten las actividades que puedan provocar, directa o indirectamente, la destrucción o deterioro de poblaciones o elementos de la fauna y flora silvestres. La prohibición se extiende a las actividades que puedan alterar o destruir los hábitats de las especies silvestres animales y vegetales, así como los enclaves necesarios para los ciclos vitales de la fauna tales como nidos, madrigueras y dormideros. Se excluyen de esta prohibición las actividades realizadas o autorizadas por la Conselleria competente en materia de medio ambiente para el control de plagas y enfermedades o la eliminación selectiva de especies alóctonas que puedan poner en peligro la supervivencia de las especies autóctonas.
  
2. Las determinaciones contenidas en los planes de recuperación para la fauna silvestre aprobados por la Generalitat que afecten al ámbito del Parque Natural serán incorporadas a esta normativa en su más próxima revisión y, entre tanto, se aplicarán con el mismo rango que las normas del Parque.
  
Artículo 21. Protección de la vegetación silvestre
  
1. Sin perjuicio de las determinaciones de la normativa sectorial aplicable sobre flora y vegetación, y atendiendo a lo establecido en el artículo 20 de estas normas, se consideran protegidas todas las formaciones vegetales silvestres existentes en el Parque Natural. Esta determinación no incluye la vegetación adventicia que acompaña a los cultivos, ni las formaciones ruderales y nitrófilas que colonizan las calles, viales, paredes, cunetas, vertederos, escombreras, baldíos y otras áreas muy antropizadas.
  
2. Además de las especies de flora sujetas a protección por la normativa sectorial vigente de rango nacional o autonómico y las citadas en el artículo 17.2 del PORN de la Sierra de Espadán, se consideran especies singulares en el ámbito del Parque las recogidas en el anexo II de la Directiva Hábitats (1992/43, CEE, de 21 de mayo, modificada por la Directiva 1997/62) y las indicadas a continuación:
  
?Anogramma leptophylla (Helecho del tiempo).
  
?Astragalus boeticus.
  
?Chaenorhinum crassifolium (Espuelilla,Esperons de roca, Boqueta de gos).
  
?Cheilanthes hispanica.
  
?Cheilanthes tinaei.
  
?Cystopteris fragilis.
  
?Dianthus multiaffinis (Clavel de monte, Clavell de pastor).
  
?Dryopteris filix-mas.
  
?Festuca durandoi (Lastón, Cañuela).
  
?Hypericum androsaemum.
  
?Hypericum caprifolium (Pericón, Perico de riu, Herba de les ferides).
  
?Ilex aquifolium (Acebo, Grèvol).
  
?Jasione sessiliflora (Botón azul, Trencapedres blau).
  
?Lavandula pedunculata (Cantueso, Tomanís, Te de moro, Bofarull, Tamborino).
  
?Leucojum valentinum (Campanilla valenciana, Campaneta de roca).
  
?Limonium angustebracteatum (Saladilla fina, Limonio Saladella vera, Ensopeguera vera, Lletugueta de saladar.
  
?Linaria aragonensis (Palomilla azulada, Gallet).
  
?Minuartia valentina.
  
?Notholaena marantae.
  
?Polystichum setiferum.
  
?Quercus cerrioides.
  
?Quercus pyrenaica (Melojo, Reboll).
  
?Rubus vigoi (Zarza, Zarzamora, Sarsa, Esbarzer,Sarso, Barceles, Bosqueral).
  
?Sorbus torminalis.
  
?Thelypteris palustres.
  
?Utricularia australis.
  
?Verónica tenuifolia subsp. Fontqueri (Hierba de los ermitaños, Verònica de les fulles retallades).
  
?Wahlembergia nutabunda.
  
3. La relación de especies indicada en el apartado anterior tiene carácter abierto, pudiéndose proceder a su modificación por Orden de la Conselleria competente en materia de medio ambiente atendiendo a necesidades de la gestión de los recursos ambientales en el Parque.
  
4. Se prohíbe la tala y recolección total o parcial de especies consideradas singulares en el ámbito del PRUG, excepto por motivos inherentes a la mejora de la masa, y previa autorización expresa del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
5. Las actuaciones necesarias para la defensa contra incendios forestales que planteen derribar, talar o mutilar pies de los taxones de mayor interés para la conservación (alcornoques, encinas y otras especies singulares: serbales, tejos, acebos, olmos, castaños, arces, quejigos, melojos y fresnos) deberán contar con informe previo del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
6. La tala de árboles con fines de aprovechamiento forestal requerirá la autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, como organismo sectorial competente en materia forestal.
  
7. Se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, castañas y moras, siempre que exista consentimiento expreso o tácito del propietario y sin perjuicio de las limitaciones específicas que la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad u otras causas para la flora o fauna. Las recolecciones a que hace referencia este apartado, cuando sean con fines comerciales, precisarán de autorización de la administración forestal, previo informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
8. La protección de las formaciones vegetales silvestres se extiende tanto a la integridad de las plantas individuales que constituyen las mismas como a la estructura y composición florística de las distintas comunidades fitosociológicas.
  
9. El órgano competente en materia de espacios naturales podrá promover intervenciones singulares sobre la cubierta vegetal que se consideren necesarias para la gestión del Parque, relacionadas con la prevención y lucha contra los incendios forestales, la conservación y regeneración natural o asistida de hábitats y de poblaciones de flora y fauna, el control de las especies foráneas y la gestión de los programas científicos, educativos y gestores del espacio protegido.
  
10. Con las excepciones indicadas en los apartados anteriores, queda prohibido específicamente en el ámbito del Parque Natural:
  
a) La introducción, la repoblación y el depósito permanente o temporal de plantas de especies no autóctonas, especificadas por las Órdenes emitidas por la Conselleria competente en medio ambiente, fuera de las áreas urbanas y agrícolas, caracterizados en la cartografía de ordenación bajo el epígrafe (UR) y (AG).
  
b) La destrucción o deterioro de la cubierta vegetal silvestre, mediante cualquier medio mecánico, físico, químico o biológico, y en particular:
  
?La roturación de terrenos que muestren formaciones vegetales silvestres.
  
?La tala, corta, arranque o recolección de pies vegetales, así como de cualquiera de sus partes aéreas.
  
?La extracción de las raíces u otras partes subterráneas de las plantas silvestres.
  
?La recogida de semillas o propágulos.
  
?La deposición de escombros, sustancias sólidas o basuras, así como el vertido de líquidos o fluidos susceptibles de causar daños a las formaciones vegetales silvestres.
  
?La introducción de especies susceptibles de constituir plagas o de generar enfermedades.
  
?En general, cualquier otra acción sobre las plantas que pueda alterar o perjudicar de alguna manera las formaciones vegetales silvestres.
  
11. Los jardines y zonas verdes en el suelo no urbanizable del Parque, tanto privados como públicos, deberán reunir los siguientes requisitos:
  
a) No se podrán realizar a costa del desarraigo de elementos vegetales protegidos por la normativa del presente Plan.
  
b) Deberán adaptarse a las características paisajísticas propias de la zona de que se trate, sin que éstos oculten vistas al paisaje propio del Parque.
  
c) Los jardines y zonas verdes privadas en suelo no urbanizable deberán estar ligados a las edificaciones residenciales.
  
d) La Oficina de Gestión Técnica del Parque Natural, a que se refiere el artículo 96 de estas normas, efectuará una labor de asesoramiento a las Administraciones Locales y a los particulares para el ajardinamiento de las zonas verdes, en relación con las especies y las formaciones vegetales recomendables para evitar el riesgo de proliferación de especies exóticas invasoras, contribuyendo, asimismo, a la mejora del conocimiento público de la flora y vegetación características de la zona. A este respecto, se consideran especies recomendables para ajardinamientos todas las autóctonas del Parque en sus distintos hábitats, así como las arbóreas y arbustivas cultivadas históricamente en el contexto rural mediterráneo tradicional.
  
12. El órgano competente en materia de espacios naturales promoverá la eliminación progresiva de las formaciones y pies aislados de especies exóticas introducidas, especialmente arbóreas y arbustivas, favoreciendo su sustitución por especies autóctonas capaces de prestar funciones equivalentes. Podrán exceptuarse de esta determinación aquellos ejemplares arbóreos y arbustivos alóctonos de carácter monumental o singular por su edad, sus dimensiones, su ubicación, su rareza o por otras características, así como aquellos que desempeñen funciones de interés para la fauna como dormidero, zona de nidificación u otras hasta el momento en que dicha función pueda ser asumida por ejemplares sustitutos de especies autóctonas.
  
Artículo 22. Protección de árboles monumentales y singulares
  
1. Con carácter general, se consideran árboles monumentales y singulares aquellos ejemplares que, por su edad, tamaño, morfología o carga simbólica o cultural, se consideren merecedores de una protección especial.
  
2. Se prohíbe la tala o destrucción de estos ejemplares, así como la realización de obras o actuaciones que pudieran dañar su adecuado desarrollo.
  
3. La Conselleria competente en materia de medio ambiente realizará un inventario de árboles monumentales y singulares del Parque Natural de la Sierra de Espadán, en el que se identificarán y localizarán los árboles monumentales existentes. Este documento incluirá fichas detalladas de cada ejemplar de árbol monumental catalogado, además de un plan de actuaciones de protección, conservación y mantenimiento para asegurar su supervivencia.
  
Artículo 23. Microrreservas
  
Las Microrreservas de Flora declaradas o que puedan declararse en el ámbito del Parque Natural estarán sometidas al régimen de ordenación establecido específicamente por el Decreto 218/1994, de 17 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se creó la figura de protección de especies silvestres denominada Microrreserva Vegetal, y disposiciones que la desarrollen.
  
Artículo 24. Protección de la fauna silvestre
  
1. Sin perjuicio de las determinaciones de la normativa sectorial aplicable sobre fauna, y atendiendo a lo establecido en el artículo 20 de estas normas, se consideran protegidas todas las poblaciones de especies animales silvestres del Parque Natural, con las siguientes excepciones:
  
a) Especies cinegéticas y piscícolas, reguladas específicamente por sus respectivas normativas sectoriales.
  
b) Especies cuyo control de poblaciones pueda ser autorizado o promovido por el órgano competente en materia de espacios naturales de conformidad con las determinaciones de la normativa sectorial sobre fauna.
  
2. Las intervenciones que se realicen en el Parque sobre la cubierta vegetal, los suelos, el medio hídrico y, en general, los distintos hábitats faunísticos, deberán garantizar el mantenimiento de condiciones adecuadas para la pervivencia y, en su caso, la reproducción de las poblaciones animales afectadas.
  
3. Con carácter general, y sin perjuicio de lo establecido en la legislación sectorial sobre fauna, no se permiten en el ámbito del Parque Natural las actividades que puedan provocar, directa o indirectamente, la destrucción o deterioro de poblaciones de especies animales silvestres o de sus hábitats. La prohibición se extiende especialmente a los hábitats y enclaves necesarios para los ciclos vitales de la fauna tales como nidos, madrigueras y dormideros. En particular, se prohíbe:
  
a) La introducción, la repoblación y el depósito permanente o temporal de individuos de especies animales no autóctonas fuera de las Áreas Urbanas (UR) y de las zonas edificadas de las Áreas de Equipamientos para Uso Público (EP). De esta prohibición, que incluye a las especies cinegéticas, salvo faisán, y piscícolas, se exceptúan las especies utilizadas para las actuaciones de control biológico de las plagas debidamente autorizadas o promovidas por la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, previo informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
b) La destrucción, muerte, deterioro, recolección, comercio, captura en vivo, posesión o exposición de animales vivos o sus restos que se hallen protegidos por la legislación sectorial vigente y por las presentes normas.
  
c) La recolección, posesión o comercio de huevos o crías.
  
d) La producción de sonidos innecesarios que alteren la tranquilidad habitual de la fauna.
  
e) La emisión de luces que incidan negativamente sobre hábitats y enclaves de especial interés para la fauna.
  
4. La caza y captura de especies animales con finalidad cinegética y piscícola deberá respetar las determinaciones para dichas actividades contenidas en el presente Plan.
  
5. El desarrollo de actividades de carácter científico o didáctico que necesiten de la captura o manipulación de especies animales deberá contar con la autorización previa de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la cual podrá establecer los oportunos requisitos para la ejecución y el seguimiento de las actividades.
  
6. Con el fin de prevenir posibles interferencias con los ciclos vitales de la fauna, principalmente durante ciertas épocas sensibles del año, el órgano competente en materia de espacios naturales podrá limitar temporalmente el tránsito de personas, vehículos o embarcaciones por determinadas zonas del suelo no urbanizable, incluido en las Áreas de Reserva (RE), las Áreas de Protección Ecológica (PF) y las Áreas de Actuación Preferente (AP). La ejecución de dicha medida requerirá, cuando corresponda, la autorización del titular de los terrenos. Las zonas afectadas deberán quedar debidamente señalizadas.
  
7. Toda balsa, depósito y punto artificial y descubierto de almacenamiento de agua, incluidos los destinados o acondicionados para la lucha contra incendios forestales, que esté situado en terrenos forestales o agrícolas, deberá contar con mecanismos que permitan escapar a las especies animales que caigan a su interior o, en su defecto, habilitar bebederos exteriores y dotar con elementos que impidan que la fauna acceda al recinto mayor.
  
8. Toda reintroducción de especies faunísticas autóctonas actualmente desaparecidas en el Parque, así como los eventuales reforzamientos poblacionales de especies existentes, deberá ser autorizada o promovida por el órgano competente en materia de espacios naturales.
  
Artículo 25. Recuperación de hábitats
  
Todas aquellas actuaciones de carácter público o privado que tengan como finalidad la recuperación de terrenos agrícolas o de otra naturaleza como hábitats de especies silvestres, requerirán autorización del órgano competente en materia de espacios naturales. Dicho informe establecerá las condiciones que deben cumplir las actuaciones, sin perjuicio de la necesaria obtención de las autorizaciones y licencias que sean preceptivas.
  
Artículo 26. Protección de cavidades
  
1. Los diferentes tipos de cavidades subterráneas localizadas en el Parque quedan sometidas al régimen general de protección establecido en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat. Se prohíbe toda alteración o destrucción de sus características físicas, así como la extracción no autorizada de cualquier clase de material geológico, biológico o histórico, o la introducción o abandono de residuos en su interior. Ninguna actuación ni proyecto que conlleve alterar la realidad física de una cavidad, o modificar su equilibrio ecológico o ambiental, podrán ser autorizados sin la preceptiva resolución o informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales, sin perjuicio de las demás autorizaciones que fuesen de aplicación.
  
2. El órgano competente en materia de espacios naturales podrá decidir el cierre de una cavidad cuando lo estime oportuno, en función de la presencia de fauna sensible, la observación de un proceso de deterioro notable o cualquier otro motivo que requiera el establecimiento de esta medida de protección.
  
Sección 4ª
  
Protección del patrimonio geológico
  
Artículo 27. Normas sobre conservación del patrimonio geológico del Parque
  
1. Con carácter general, no se permiten las actividades que puedan provocar, directa o indirectamente, la destrucción o deterioro de los elementos de interés geológico (roquedos, pedreras, canchales, yacimientos, perfiles geológicos, etc.) existentes en el Parque, excluyéndose de esta prohibición las actividades realizadas o autorizadas por el órgano competente en materia de espacios naturales para la mejora de infraestructuras, la instalación de equipamientos de uso público, la adecuación de terrenos destinados a uso agrícola o la creación de estructuras de defensa contra los incendios forestales.
  
2. Con el fin de proteger, conservar, recuperar y promocionar los elementos más destacados del patrimonio geológico existentes en el Parque, se elaborará un inventario de elementos de interés geológico (roquedos, pedreras, canchales, yacimientos, perfiles geológicos, etc.), que poseerá carácter abierto y será periódicamente completado por la Oficina de Gestión Técnica del Parque Natural, a que se refiere el artículo 96 de estas normas, en colaboración con la Conselleria competente en materia de medio ambiente, la Conselleria competente en materia de cultura y patrimonio, Universidades, asociaciones y centros públicos o privados y particulares que realicen labores de investigación en el ámbito del Parque.
  
3. Queda prohibida la recolección de fragmentos de rocas, minerales o fósiles, así como la realización de cualquiera acción dirigida a su extracción, salvo las expresamente autorizadas por el órgano competente en materia de espacios naturales.
  
4. En aquellas obras y actuaciones de ampliación de carreteras, apertura de nuevos viales, etc. realizadas en el Parque, en las que se creen taludes que mejoren las condiciones de observación de los afloramientos de formaciones estratigráficas de especial interés científico y didáctico, se acondicionarán estos desmontes para facilitar su estudio y reconocimiento, evitando la ocultación del mismo salvo cuando se considere necesario aplicar determinadas técnicas de estabilización por motivos de seguridad.
  
5. Cualquier actuación que pueda implicar cambios en el funcionamiento hidrogeológico de los acuíferos del Parque y pueda afectar al funcionamiento de las cavidades kársticas activas situadas tanto en la Zona de Protección como en la Zona de Amortiguación de Impactos establecidas en el PORN, deberán ser expresamente autorizadas por el órgano competente en materia de espacios naturales.
  
6. Queda prohibida cualquier actuación que pueda implicar la destrucción, deterioro o expolio de construcciones, instalaciones, útiles y elementos relacionados con las actividades de explotación minera desarrolladas en el ámbito del Parque independientemente de la antigüedad que tengan. Cualquier actuación que afecte a este patrimonio minero deberá ser expresamente autorizadas por la administración competente y deberá contar con informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
Sección 5ª
  
Protección del paisaje
  
Artículo 28. Definiciones
  
1. A los efectos de esta normativa, constituyen el paisaje rural tradicional y, en consecuencia, son objeto de protección especial, tanto los elementos naturales y seminaturales del medio, bióticos y abióticos, como aquellos elementos y conjuntos artificiales que, en interacción histórica con aquellos en un ambiente socioeconómico rural de zona de montaña mediterránea antropizada desde antiguo, han configurado el paisaje del Parque tal y como aparece en la actualidad.
  
2. Se entiende por elementos naturales o seminaturales del paisaje, tanto las formaciones vegetales naturales con su fauna asociada como las características geomorfológicas vinculados a los ambientes de montaña, valles, cauces y masas de agua incluidos en el Parque.
  
3. Se entiende por elementos antrópicos del paisaje el patrimonio etnográfico constituido por las infraestructuras y construcciones ligadas a las actividades socioeconómicas del medio rural y los elementos etnológicos del acervo cultural local ligados al uso histórico de los recursos naturales, incluyendo las formas específicas de uso de los mismos que configuraron determinado modelo local de organización de los paisajes humanizados. En este concepto se incluyen, asimismo, los elementos del patrimonio arqueológico e histórico-artístico.
  
Artículo 29. Condiciones estéticas y requerimientos paisajísticos de las construcciones e instalaciones en el medio rural
  
Adicionalmente a las disposiciones sobre edificación en medio rural (suelo no urbanizable) que establece el artículo 57 de estas normas, se establece la siguiente regulación para asegurar la integración paisajística de las instalaciones y edificaciones en el entorno:
  
a) Los valores paisajísticos se consideran uno de los criterios determinantes para la ubicación de las distintas infraestructuras y usos en el suelo no urbanizable. En consecuencia, la implantación de usos o actividades capaces de generar impacto paisajístico, así como la reforma o adecuación de las mismas, deberán realizarse de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje natural o humanizado, incorporando las medidas de integración paisajística que sean necesarias.
  
b) A este respecto el órgano competente en materia de espacios naturales, al autorizar o informar dichas actividades, tendrá en cuenta expresamente los efectos de su implantación sobre los valores paisajísticos del Parque, pudiendo supeditar la autorización al cumplimiento de determinados requisitos en los elementos constructivos, en los materiales utilizados, en los ajardinamientos, en los cerramientos y en el entorno de las actuaciones. Cuando la envergadura o las características de las mismas así lo aconsejen podrá exigirse a los promotores la aportación de un estudio de visualización del paisaje que analizará el impacto esperado, contemplando el estado actual del paisaje y el resultado final tras la intervención.
  
c) Las construcciones y edificaciones de nueva planta, al igual que las actuaciones de rehabilitación y reconstrucción, deberán adoptar como criterio general las tipologías características de la zona. Se protegerán especialmente las construcciones históricas y tradicionales, evitando la importación de tipologías ajenas y la pérdida de los límites de definición entre el casco histórico y la nueva edificación.
  
d) En el ámbito del Parque, los respectivos planeamientos urbanísticos municipales establecerán las condiciones requeridas para los tratamientos exteriores de las edificaciones e infraestructuras que posibiliten la integración paisajística de las mismas y el mantenimiento de la identidad cultural del patrimonio construido del municipio. Como criterio general, se evitará el empleo de materiales o tratamientos inadecuados al entorno natural y cultural, lo que implica, por parte de los respectivos planeamientos, una definición de tipología edificatoria en sintonía con la construcción tradicional de la zona.
  
e) Con carácter general, se prohíbe la instalación de elementos que limiten el campo visual o rompan la armonía del paisaje, tales como vertederos o puntos de almacenamiento permanente o temporal de residuos de cualquier tipo, antenas u otras instalaciones o equipamientos ajenos al entorno paisajístico rural. Para las actividades existentes no podrán renovarse las autorizaciones o concesiones en relación con dichas actividades, una vez transcurrido su periodo de vigencia.
  
f) Los cerramientos de parcelas en el suelo no urbanizable del Parque podrán ser macizos hasta una altura máxima de 1,20 m. desde la rasante. Los muros deberán estar pintados, pero nunca en tonos diferentes a los del paisaje mineral y/o vegetal en el que se localizan. No se permiten los muros de hormigón o ladrillo visto, ni los cerramientos construidos sobre pilastras de hormigón y alambre de espino.
  
g) No se permiten las instalaciones que presenten coloridos inadecuados por su contraste con el entorno, excepto en aquellas en que sea imprescindible por razones de señalética institucional o de seguridad.
  
Artículo 30. Normas sobre publicidad estática
  
1. Se prohíbe, fuera de los suelos clasificados como urbanos, la instalación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o establecida tanto sobre elementos naturales del territorio (roquedos, árboles, laderas y otros) como sobre las edificaciones.
  
2. En el Parque Natural se admitirán, únicamente, los indicadores de actividades, establecimientos y lugares que por su tamaño, diseño y colocación estén adecuados paisajísticamente al ambiente donde se instalen, así como aquellos de carácter institucional que se consideren necesarios para la correcta gestión del espacio protegido.
  
3. El órgano competente en materia de espacios naturales, en colaboración con los Ayuntamientos respectivos, promoverá en todo el ámbito del suelo no urbanizable del Parque la retirada de los elementos en uso o abandonados que no cuenten con las preceptivas licencias y autorizaciones, así como la restauración de los terrenos o valores paisajísticos afectados por los mismos. Los gastos correrán por cuenta de los titulares de dichos elementos, en caso de ser conocidos.
  
Artículo 31. Normas sobre conservación de los elementos singulares del paisaje natural y seminatural
  
1. Los respectivos planeamientos urbanísticos municipales, en concordancia con lo establecido por el artículo 29, apartado d), en materia de patrimonio construido, contemplará expresamente la existencia de hitos y singularidades del paisaje natural y seminatural tales como roquedos y otros elementos geológicos singulares, formaciones vegetales particulares, árboles monumentales y cualquier otro elemento o conjunto de interés paisajístico, con el fin de establecer medidas oportunas para su conservación y protección, incluyendo los perímetros de protección necesarios.
  
2. Los perímetros de protección se establecerán sobre la base de cuencas visuales que garanticen su prominencia en el entorno.
  
Sección 6ª
  
Protección del patrimonio cultural
  
Artículo 32. Normas sobre conservación del patrimonio cultural del Parque
  
1. Con el fin de proteger, conservar, recuperar y promocionar los valores y singularidades del medio construido tradicional y de los recursos arqueológicos e histórico-artísticos, dichos elementos y conjuntos quedan protegidos, con carácter general, en el ámbito del suelo no urbanizable. Todo ello sin perjuicio de las determinaciones de las normativas sectoriales, así como de las disposiciones y medidas gestoras que adopte la Conselleria competente en materia de cultura.
  
2. En el caso concreto del patrimonio arqueológico, la cartografía de zonificación del presente Plan incorpora, en su afección al Parque, el inventario de yacimientos elaborado por la Conselleria competente en materia de cultura y patrimonio, el cual tiene carácter abierto. Partiendo del mismo, la Oficina de Gestión Técnica del Parque Natural, a que se refiere el artículo 96 de estas normas, en colaboración con la citada Conselleria y con los Ayuntamientos respectivos, elaborará un inventario pormenorizado de los elementos de valor arqueológico, constructivo, histórico y etnográfico.
  
3. Las regulaciones de este artículo se extienden al patrimonio cultural intangible vinculado al medio rural del Parque, incluyendo la toponimia, las tradiciones y los elementos etnográficos, desarrollado mediante la interacción histórica entre el medio socioeconómico local y el entorno físico de la Sierra de Espadán. Dicho patrimonio se considera elemento de protección en este Plan, a los efectos del inventario, caracterización, conservación, recuperación, estudio y difusión pública del mismo.
  
4. No se permiten actuaciones de cualquier tipo tendentes a la destrucción, deterioro o modificación sustancial e irreversible de los valores culturales en el suelo no urbanizable indicados en los apartados 1 a 3 de este artículo. Se prohíbe expresamente la destrucción y la modificación sustancial de aquellos edificios, construcciones o infraestructuras tradicionales tales como motores, molinos, norias y otros elementos constructivos relacionados con las actividades tradicionales que se encuentren catalogados o tengan aptitud para estarlo.
  
5. Las determinaciones de este artículo son complementarias de las normas sobre edificación en el suelo no urbanizable y sobre protección del paisaje construido establecidas, respectivamente, por la sección cuarta del capítulo I y por la sección séptima del capítulo II de estas normas generales.
  
6. Los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos podrán acoger usos turístico-recreativos, siempre que éstos no impliquen la pérdida de sus valores científicos y culturales, y de acuerdo con lo que establezca la legislación sectorial sobre patrimonio.
  
7. Cuando en el transcurso de cualquier obra o actividad surjan vestigios de yacimientos de carácter arqueológico, paleontológico o antropológico, se comunicará dicho hallazgo a la Conselleria competente en materia de cultura y patrimonio para que proceda a su evaluación y, en su caso, tome las medidas protectoras oportunas.
  
Sección 7ª
  
Protección de las vías pecuarias
  
Artículo 33. Vías pecuarias de interés natural
  
1. La Conselleria competente en materia de medio ambiente actualizará la clasificación, deslinde y amojonamiento de las vías pecuarias existentes en el ámbito del PRUG, debiendo velar por su mantenimiento como espacios de uso público y, especialmente, como corredores de conexión entre zonas naturales.
  
2. Sin perjuicio de lo establecido en el artículo 17 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, y en virtud de lo señalado en la disposición adicional tercera de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, hasta la elaboración y aprobación del catálogo de vías pecuarias de interés natural, se consideran como vías pecuarias de interés natural, a los efectos previstos en el artículo 17.2 de dicha Ley, las cañadas y cordeles del ámbito del Parque.
  
Capítulo II
  
NORMAS GENERALES SOBRE LA REGULACIÓN DE ACTIVIDADES
  
E INFRAESTRUCTURAS
  
Sección 1ª
  
Actividades extractivas y mineras
  
Artículo 34. Actividades extractivas y mineras
  
1. En todo el ámbito del Parque se prohíbe el otorgamiento de nuevas autorizaciones o concesiones mineras para el aprovechamiento de recursos naturales minerales, a excepción de aquellas destinadas al aprovechamiento de los recursos de aguas minerales especificados en el artículo 23.1 de la Ley 22/1973, de 21 de julio, de Minas, sin perjuicio de lo que disponga la legislación sectorial sobre extracciones de agua.
  
2. Sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación sectorial de minas, en las explotaciones mineras actualmente en uso los terrenos que sucesivamente se vayan explotando deberán ser restaurados por sus titulares, de acuerdo con el correspondiente proyecto de restauración, que deberá ser aprobado por el órgano competente en minería e informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales. Entendiendo la restauración como vía para conseguir que el terreno vuelva a ser útil para un determinado uso que puede ser distinto del original, tales como el uso agrícola, forestal, recreativo, vertedero controlado o creación de estanques.
  
Sección 2ª
  
Actividades agrarias
  
Artículo 35. Concepto
  
Se considerarán agrarias o agropecuarias las actividades relacionadas directamente con la explotación de los recursos vegetales del suelo y la cría, reproducción y aprovechamiento de especies animales.
  
Artículo 36. Tipos de cultivos e incompatibilidades
  
1. Se considera compatible en el ámbito del Parque, el mantenimiento de las actividades agrarias que se registraban en el momento de la aprobación del PORN mediante el Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Consell de la Generalitat, tanto en régimen de secano como en regadío.
  
2. Se prohíbe la ampliación de las áreas actualmente existentes dedicadas a la actividad agraria cuando afecte a terrenos forestales, excepto aquellas que cuenten con autorización del órgano competente en espacios naturales. El cultivo de especies forestales de carácter intensivo únicamente podrá efectuarse sobre estas áreas o en zonas donde se realice en el momento de la aprobación del PORN.
  
3. Se prohíbe, con carácter general, las prácticas agrícolas bajo la modalidad de invernadero o túnel en el Parque, salvo en las áreas agrícolas intensivas y que no presenten estructuras permanentes de la categoría AG1.
  
Artículo 37. Conservación de terrenos cultivados
  
Por su valor ecológico, paisajístico y de protección frente a la erosión y los incendios forestales, los terrenos agrícolas enclavados en zonas forestales que contengan cultivos leñosos y, en particular, los que el Plan Sectorial de Prevención de Incendios Forestales considere que actúan como área cortafuegos, la Conselleria de Territorio y Vivienda habilitará los mecanismos oportunos de ayuda para favorecer el mantenimiento de dichos cultivos en aquellos casos en que no puedan acogerse a las ayudas previstas para la mejora y mantenimiento de superficies forestadas.
  
Artículo 38. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades agropecuarias
  
1. Las construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria (almacenes de productos y maquinarias, cuadras, establos, etc.), las instalaciones de primera transformación de productos (secaderos, aserraderos, etc.) y las infraestructuras de servicios a las explotaciones, en las zonas en las que se permita, guardarán una relación de dependencia y proporción adecuadas a la tipología de los aprovechamientos a los que se dedique la explotación en que hayan de instalarse.
  
2. Dichas construcciones deberán ser estrictamente indispensables a su fin agrícola, ganadero y forestal, y la superficie mínima de parcela, así como otros parámetros de tipo urbanístico, cumplirán los requisitos indicados en la legislación vigente sobre suelo no urbanizable, a los que correspondan de acuerdo con la normativa vigente en cada momento.
  
3. Sin perjuicio de lo dispuesto en estas normas, en aquellas zonas en que lo permita las normas particulares de este Plan, fuera del ámbito clasificado por el planeamiento urbanístico como urbano o urbanizable, la superficie mínima de parcela para la construcción de viviendas unifamiliares de nueva planta estrictamente dedicadas a las prácticas agrarias, será de 10.000 m2. y, en todo caso, deberá tener carácter de vivienda principal. Para dichas construcciones, la ocupación de la parcela por las construcciones y elementos arquitectónicos no podrá exceder de 200 m2. Queda prohibida toda construcción que no guarde relación con la naturaleza o destino de la finca.
  
Artículo 39. Productos fitosanitarios
  
1. El uso de productos fitosanitarios deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condicionantes establecidos por los organismos competentes. En cualquier caso, el uso de productos fitosanitarios en el ámbito del Parque se limitará a los incluidos en las categorías toxicológicas A o B, tal y como señala la Orden de 4 de diciembre de 1975 del Ministerio de Agricultura, (BOE de 19 de diciembre de 1975), por la que se reglamenta el uso de productos fitosanitarios para prevenir daños a la fauna.
  
2. Con el fin de fomentar la lucha biológica contra plagas y enfermedades de los cultivos, la Conselleria competente en materia de plagas forestales, en colaboración con la Conselleria competente en materia de agricultura, promoverá la creación de líneas de investigación sobre sistemas alternativos de control que reduzcan o eviten la utilización de productos químicos.
  
3. Residuos tóxicos agrícolas:
  
a) La gestión de los residuos de productos fitosanitarios de uso agrícola, principalmente envases usados y residuos relacionados con éstos, está acogida a lo dispuesto en el Real Decreto 1416/2001, de 14 de diciembre, sobre envases de productos fitosanitarios, el cual establece, en su artículo 1, que dichos productos deberán ser puestos en el mercado a través del sistema de depósito, devolución y retorno o, alternativamente, a través de un sistema integrado de gestión de residuos de envases y envases usados.
  
b) La Conselleria competente en materia de medio ambiente promoverá la implantación, puesta en práctica y funcionamiento adecuado de los citados mecanismos de gestión en el ámbito del espacio protegido, estableciendo asimismo los correspondientes programas de vigilancia y seguimiento a través de la Oficina de Gestión Técnica del Parque Natural, a que se refiere el artículo 96 de estas normas.
  
c) Asimismo, el órgano competente en materia de espacios naturales promoverá el establecimiento de un mecanismo de recogida para asegurar la adecuada gestión de los residuos tóxicos agrícolas que, por cualquier motivo, pudieran generarse en forma incontrolada, es decir, al margen del procedimiento gestor descrito en los apartados anteriores.
  
Artículo 40. Ganadería
  
1. Se autoriza con carácter general, por considerarse compatible con los objetivos de protección de este PRUG, la actividad ganadera practicada de forma extensiva, estando sujeta sólo a las limitaciones que se impongan en las normas particulares de este Plan y en la legislación sectorial que le sea de aplicación.
  
2. La ordenación de la ganadería extensiva sobre terrenos forestales deberá realizarse a través de un Plan de aprovechamiento ganadero, que deberá redactar y aprobar la Conselleria competente en materia de ganadería con informe favorable de la administración forestal. Dicho Plan deberá establecer, al menos, las siguientes condiciones:
  
?Delimitación de áreas acotadas.
  
?Programa de fomento de especies forrajeras.
  
?Definición de la carga ganadera aplicable a las distintas zonas.
  
?Diseño de un sistema de rotación para evitar el sobrepastoreo.
  
?Diseño de las infraestructuras e instalaciones necesarias para la ganadería extensiva (abrevaderos, instalaciones para la guarda del ganado, etc.).
  
3. La implantación de instalaciones vinculadas a los aprovechamientos ganaderos de carácter extensivo, tales como recintos para la guarda de ganado o vallados pecuarios, requerirá la autorización del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
4. La implantación o construcción de instalaciones vinculadas a explotaciones ganaderas de carácter intensivo quedarán sujetas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental, según lo establecido en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de Impacto Ambiental, y su Reglamento. Aquellas construcciones que por sus características queden excluidas de dicho procedimiento, será necesario, independientemente del tipo de régimen del suelo en que hayan de instalarse, informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales, además de las autorizaciones sectoriales correspondientes, en particular los requisitos establecidos en la legislación vigente sobre suelo no urbanizable.
  
5. Las instalaciones ganaderas se ajustarán también a las siguientes determinaciones:
  
?Deberán contar con sistema de depuración de residuos y emisiones.
  
?Cumplirán lo especificado en la legislación de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas.
  
6. De conformidad con el artículo 4 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, no se podrán destinar al pastoreo los terrenos forestales afectados por incendios en un periodo inferior a cinco años, salvo autorización expresa y motivada de la administración forestal, previo informe del Consejo Asesor y de Participación del Medio Ambiente.
  
Sección 3ª
  
Actividades forestales
  
Artículo 41. Terrenos forestales
  
1. A los efectos del presente PRUG, se consideran montes o terrenos forestales los así definidos en el artículo 10 de estas normas.
  
2. Se declararán de utilidad pública por el Consell de la Generalitat, a propuesta de conselleria competente en materia de medio ambiente, a los efectos previstos en la legislación forestal, los terrenos forestales de propiedad pública incluidos en el ámbito de este PRUG que no tengan todavía dicha consideración.
  
3. Se declararán de dominio público por el Consell de la Generalitat, a propuesta de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, a los efectos previstos en la legislación forestal, los terrenos forestales patrimoniales que se hallen incluidos en el ámbito territorial de este Plan.
  
4. Se declararán como montes protectores por el Consell de la Generalitat, a los efectos previstos en la legislación forestal, aquellos terrenos forestales de propiedad privada de acuerdo con las previsiones de este Plan y que cumplan los requisitos establecidos en el artículo 22.1 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
5. En el Catálogo de Montes de Dominio Público, Utilidad Pública y Protectores de la Comunidad Valenciana se deberá hacer constar la afección total o parcial de los terrenos catalogados al ámbito del Parque Natural.
  
6. Sin perjuicio de lo dispuesto en el título III de la citada Ley 3/1993, la Conselleria competente en materia de medio ambiente realizará un programa de adquisición de terrenos forestales de propiedad privada para incrementar la superficie de monte público y patrimonio público de la Generalitat con un criterio de prioridad cuando concurran todas o alguna de las siguientes condiciones:
  
?Terrenos sin vocación productiva y de alto valor ecológico.
  
?Terrenos incluidos en zonas de alto riesgo de erosión.
  
?Terrenos que actualmente se hallen en estado de degradación por efecto de incendios o inadecuada gestión y cuenten con un elevado potencial ecológico para su regeneración.
  
?Terrenos enclavados o colindantes con terrenos de propiedad de la Generalitat.
  
?Terrenos que contengan fauna o flora de especial valor.
  
?Terrenos declarados como montes protectores de acuerdo a la legislación forestal vigente.
  
7. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 19 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, la administración autonómica podrá ejercer los derechos de tanteo y retracto sobre las transmisiones intervivos de bienes inmuebles situados total o parcialmente en el ámbito del Parque Natural.
  
8. La Conselleria competente en materia de medio ambiente deberá realizar el deslinde y amojonamiento de los terrenos forestales de propiedad pública existentes en el ámbito del Parque Natural.
  
Artículo 42. Ordenación de montes
  
La Conselleria competente en materia de medio ambiente elaborará un Plan Forestal de la Sierra de Espadán que concretará las determinaciones del Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana y en acuerdo al Plan forestal de la demarcación correspondiente, delimitando áreas de actuación constituidas por superficies forestales homogéneas susceptibles de una gestión común. Para cada una de estas áreas se establecerán las previsiones y determinaciones precisas para potenciar su conservación y, en su caso, aprovechamiento, así como la protección contra incendios; aplicando el criterio de compatibilidad de los distintos usos tradicionales y primando dichos usos en función de las vocaciones de las distintas superficies que se definen en la zonificación de este Plan.
  
Artículo 43. Repoblación forestal
  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación de impacto ambiental y en aplicación de lo dispuesto en el artículo 65 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana, la repoblación de terrenos forestales no catalogados a iniciativa de sus titulares deberá contar con autorización previa de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
  
2. En el caso de montes catalogados, de conformidad con el artículo 64 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana, será necesario realizar un proyecto de repoblación que deberá ser aprobado por la Conselleria competente en materia de medio ambiente, cuando no se realice por iniciativa de ésta.
  
3. En el caso de montes protectores de propiedad privada, el proyecto de repoblación podrá ser redactado subsidiariamente por la administración forestal y a expensas de ésta, como ayuda al mantenimiento del valor protector de estos terrenos.
  
Artículo 44. Aprovechamientos forestales
  
1. Los aprovechamientos forestales en el ámbito del Parque deberán ajustarse a lo dispuesto en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana, y Reglamento que la desarrolla, y en el Plan Forestal de la Sierra de Espadán.
  
2. Se prohíbe, con carácter general, la transformación a usos agrícolas de regadío los terrenos forestales, siendo necesaria la autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente para aquellas transformaciones de terreno forestal a agrícola de secano.
  
3. Se prohíben las cortas a hecho, salvo por razones fitosanitarias, instalación de infraestructuras o realización de áreas cortafuegos y bandas de protección bajo líneas eléctricas o de comunicaciones. Se excluyen de esta prohibición los cultivos de chopos en ribera, así como los cultivos forestales industriales sobre suelo agrícola incluido en la categoría AG definida en este Plan.
  
4. El aprovechamiento de pastos y recursos cinegéticos podrá limitarse cuando se pueda derivar un riesgo para la conservación de los suelos o existan árboles jóvenes, especialmente en zonas repobladas o en proceso de regeneración.
  
5. De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 82 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana, la extracción de productos forestales se realizará exclusivamente a través de vías previamente autorizadas por la administración forestal.
  
6. De conformidad con el artículo 83 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana, los aprovechamientos en montes públicos deberán realizarse de modo que los beneficios reviertan en la población local, reservando, al menos, un 30% para la ordenación y mejora de las masas forestales.
  
7. Los restos de talas, podas o cualquier otro tratamiento selvícola que suponga la extracción o eliminación de materia vegetal que puedan incrementar el riesgo de incendio o de transmisión de enfermedades y plagas, deberán ser eliminados por el propietario o concesionario en el plazo no superior a 30 días con posterioridad a éstas. Cuando la extracción o procesado de estos restos requiera el uso de maquinaria que genere problemas ambientales considerables, se podrá optar por el uso sobre la materia vegetal de tratamientos fitosanitarios, excepto los del grupo C y D.
  
8. De conformidad con el artículo 154 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana, los restos procedentes de trabajos selvícolas o aprovechamientos forestales no podrán depositarse en una franja de 10 metros a cada lado de los caminos forestales, quedando el titular del aprovechamiento obligado a la eliminación inmediata de cualquier depósito de este tipo.
  
Artículo 45. Incendios forestales
  
1. Se redactará por la Conselleria competente en materia de prevención de incendios forestales un Plan Sectorial de Prevención de Incendios Forestales para el ámbito del PRUG. El Plan Sectorial de Prevención de Incendios Forestales deberá contener, al menos, los siguientes aspectos:
  
?Inventario y planificación de los medios de defensa y lucha contra incendios forestales (red vial jerarquizada en función de su tránsito, red de vigilancia fija y móvil, red de áreas cortafuegos, puntos de agua, vigilancia, helipuertos, etc.).
  
?Zonificación del territorio en función del riesgo de incendio.
  
?Criterios básicos para los planes locales de quemas.
  
?Señalamiento de las zonas agrícolas enclavadas o colindantes con masas forestales cuyo mantenimiento favorezca la diversificación del paisaje rural y actúe como área cortafuegos, contemplándose las subvenciones necesarias para su mantenimiento.
  
?Señalamiento de zonas y caminos en los que se limita el acceso y tránsito de vehículos y personas en función del tipo de alerta.
  
?Estudio de las tradiciones locales con respecto al uso del fuego.
  
?Sistemas de alerta y detección. Acciones de extinción.
  
?Voluntariado ambiental.
  
?Directrices de actuación y programación de acciones previstas en prevención de incendios, con indicación de la forma y los plazos de ejecución. Se incluirá, al menos:
  
Acciones de conciliación de intereses con las actividades agrarias, cinegéticas, recreativas, etc.
  
Vigilancia disuasoria.
  
Tratamiento de vegetación.
  
Infraestructuras viarias.
  
Puntos de abastecimiento de agua.
  
Mantenimiento de áreas de agricultura marginal.
  
Plan económico-financiero.
  
2. En el Parque sólo podrán realizarse las infraestructuras de defensa contra incendios previstas en el Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Sierra de Espadán. Hasta su aprobación, se adoptará como tal lo especificado en los anteproyectos a los que se refiere el artículo 3 del Decreto 104/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se declara a los montes situados en la Sierra Espadán como zona de actuación urgente (ZAU) para su defensa ante el riesgo de incendios forestales, y sin perjuicio de lo que establezca la Ley sectorial en materia de estas actuaciones y las siguientes consideraciones:
  
a) En zonas de PE y RE se preservarán, en la manera de lo posible, aquellos pies que marque este Plan como de interés para su conservación.
  
b) En zonas de RE las actuaciones irán ligadas a un control y vigilancia por parte del órgano competente en espacios naturales.
  
c) En las zonas de RE-CF se establecerán los periodos de cría por parte del órgano competente en materia de fauna, y durante este periodo no se podrán realizar actividades que supongan molestias a la fauna.
  
3. Será obligatoria la redacción de Planes Locales de Prevención de Incendios para todas las entidades locales incluidas en el ámbito del PRUG. Éstos deberán estar subordinados al Plan Sectorial.
  
4. En el Registro de Terrenos Forestales Incendiados, previsto en el artículo 59 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, se hará constar explícitamente las superficies afectadas por incendios incluidas en el ámbito del PRUG.
  
5. Sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación vigente sobre suelo no urbanizable, los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio estarán sujetos a lo dispuesto en el Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados.
  
6. Requerirán la autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente la realización de actividades de riesgo enumeradas en el artículo 146 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
7. De acuerdo con el artículo 157 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana, la administración promoverá la recuperación de la cubierta vegetal en los terrenos forestales incendiados mediante Convenios con los propietarios, subvenciones o iniciativa propia, cuando no sea posible la regeneración natural a medio plazo.
  
Sección 4ª
  
Actividad cinegética
  
Artículo 46. Normas generales
  
1. La actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del PRUG, quedando sujeta a los periodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica y artículos siguientes.
  
2. En particular, la caza está permitida en aquellos terrenos que tengan la condición legal de espacio cinegético y que cumplan las condiciones establecidas reglamentariamente para dicha calificación.
  
3. Quedan prohibidos los procedimientos para la captura de especies que se relacionan en la legislación sectorial de caza. Asimismo, queda prohibida la práctica de caza en cualquier tipo de espacio cinegético, mientras éste no se encuentre sujeto a un instrumento de ordenación cinegética, según sea el caso.
  
Artículo 47. Ordenación cinegética
  
1. De acuerdo con la legislación sectorial, los espacios cinegéticos deberán de contar con un instrumento de ordenación de caza conforme esta dispuesto de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunidad Valenciana.
  
2. Con el fin de compatibilizar el ejercicio ordenado de la caza con la conservación de los recursos naturales, la Conselleria competente en materia de caza elaborará y aprobará un Plan Marco de Aprovechamiento Cinegético del Parque Natural de la Sierra de Espadán. Dicho Plan Marco deberá cumplir los siguientes objetivos generales:
  
?Ordenar la gestión de las especies de caza en el ámbito del Parque.
  
?Determinar las tasas de aprovechamiento para cada una de las especies cinegéticas del Parque a las que deberán ajustarse los correspondientes planes técnicos de aprovechamiento cinegético de los cotos.
  
?Ordenar adecuadamente los terrenos cinegéticos del Parque y, en especial, el aprovechamiento cinegético de los cotos.
  
?Fomentar la conservación y recuperación de hábitats de especies cinegéticas.
  
?Favorecer las poblaciones tanto de especies cinegéticas como protegidas en el ámbito del Parque.
  
?Cualquier otro que sea compatible con los objetivos de este Plan.
  
3. Los planes técnicos de ordenación cinegética de los distintos espacios cinegéticos deberán adaptarse al Plan Marco en todos los aspectos necesarios, así como a las normas contenidas en el presente Plan Rector de Uso y Gestión.
  
4. El Plan Marco de Aprovechamiento Cinegético, con el fin de garantizar el mantenimiento del equilibrio biológico de las distintas especies animales, deberá establecer en cada coto una zona de reserva donde no se practicará la caza. Esta zona quedará incorporada en el correspondiente plan de ordenación cinegética de cada espacio cinegético, debiendo constituir una superficie continua y procurando hacer coincidir las zonas de reserva de cotos contiguos. Estas zonas deberán ser convenientemente señalizadas. En el caso de cotos que cuenten con planes cinegéticos aprobados y no cumplan este requisito deberán modificarlo adaptándose al cumplimiento de esta norma en un plazo inferior a seis meses desde su aprobación.
  
5. Las zonas de reserva deberán coincidir con áreas incluidas en la categoría de RE o PE establecida por la ordenación de este PRUG, siempre que el coto cuente con terrenos incluidos en esta categoría.
  
6. En aquellos cotos que no cumplan los plazos, las determinaciones señaladas en los párrafos anteriores de este artículo o incumplan las especificaciones del Plan de Aprovechamiento Cinegético aprobado, quedará suspendido cualquier tipo de aprovechamiento cinegético hasta que sean subsanados los defectos encontrados.
  
7. Sin perjuicio de lo dispuesto en la regulación sectorial sobre periodos de veda y especies cinegéticas en la Comunidad Valenciana, la Conselleria de Territorio y Vivienda podrá determinar en el ámbito del PRUG, si así lo requiere el estado de los recursos cinegéticos, limitaciones específicas en las especies abatibles y períodos hábiles.
  
8. No se permitirá el aprovechamiento cinegético en los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio en los términos establecidos en el artículo 5 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados. El órgano competente en materia de espacios protegidos podrá prorrogar el período establecido en dicho artículo, si lo considera necesario para una adecuada protección de la fauna de la zona o para evitar que se vea perjudicado el proceso de regeneración del monte.
  
9. Se realizará un estricto control y seguimiento sobre las autorizaciones de batidas para zorro y jabalí, evitando prácticas de caza no selectiva que puedan afectar a especies de mayor valor ecológico. En el ámbito del Parque Natural, únicamente podrá autorizarse esta práctica por la Conselleria competente en materia de medio ambiente, de manera excepcional, cuando razones de orden biológico lo aconsejen.
  
Sección 5ª
  
Actividad industrial
  
Artículo 48. Actividad industrial
  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación vigente sobre suelo no urbanizable, la implantación de actividades industriales en el ámbito del presente PRUG habrá de realizarse en suelos clasificados como urbanos o urbanizables.
  
2. A los efectos de lo dispuesto en el párrafo anterior, no se consideran actividades industriales las instalaciones de almacenamiento temporal de productos agrícolas y forestales.
  
3. Las futuras revisiones del planeamiento, además de someterse a evaluación de impacto ambiental de acuerdo con lo previsto en la legislación de impacto ambiental, cuando prevean la clasificación de nuevo suelo de uso industrial, únicamente podrá afectar a terrenos incluidos en la categoría de Área de Uso Agrícola (AG) subcategoría de Áreas de Protección Ecológica 2 (PE2), salvo en los siguientes casos siempre que se justifique suficientemente la imposibilidad de realizarlo sobre suelo perteneciente a las dos categorías citadas y únicamente cuando en el correspondiente planeamiento municipal no exista suelo de uso industrial en cantidad suficiente para las necesidades reales del municipio:
  
a) Caso de reclasificación de terrenos colindantes con suelo urbano de uso industrial.
  
b) Caso de reclasificación de terrenos colindantes con suelo urbano del casco de población, siempre que se trate de industrias que, según el Decreto 54/1990, de 26 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el nomenclator de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas, no sean consideradas como nocivas o peligrosas.
  
Sección 6ª
  
Normas relativas al uso público
  
Artículo 49. Sobre el uso público en el Parque
  
1. La visita y desplazamiento por el Parque Natural será libre y gratuita por las carreteras, caminos y pistas, sin otras limitaciones que las que pueda imponer espacial o temporalmente el órgano competente en materia de espacios naturales en orden a preservar los valores naturales del Parque. Estas limitaciones no serán efectivas para los propietarios de las fincas, que podrán transitar libremente por caminos o pistas cuyo trazado se encuentre total o parcialmente dentro del perímetro de sus respectivas fincas.
  
2. Los visitantes del Parque Natural observarán estrictamente, durante su estancia, cuantas directrices y recomendaciones les sean hechas saber por el personal asignado a la gestión del Parque.
  
3. En cualquier caso los visitantes tendrán una conducta respetuosa con el medio ambiente:
  
?Transitarán por los caminos, carreteras o sendas autorizados, absteniéndose de efectuar recorridos campo a través.
  
?Los desplazamientos se realizarán cumpliendo las limitaciones que según la vía se establezcan a determinados medios de transporte.
  
?Los visitantes no molestarán a los animales, ni intentarán su captura.
  
?Los visitantes no recolectarán ninguna especie vegetal, ni viva ni muerta.
  
?Los visitantes no recolectarán fragmentos de rocas, minerales o fósiles, ni realizarán acciones para su extracción.
  
?Se prohíbe encender fuego con carácter general, excepto en los lugares recreativos adecuadamente acondicionados, en los términos autorizados por la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
  
?Se prohíbe tirar colillas, papeles, plásticos o cualquier otro tipo de residuos al suelo, debiéndose utilizar al efecto los contenedores distribuidos por el Parque.
  
?Los vehículos de los visitantes utilizarán los aparcamientos habilitados para su estacionamiento en cada espacio de uso público, y se abstendrán de hacerlo fuera de las vías rodadas.
  
4. Con carácter general, las actividades de uso público no contempladas en este Plan se ajustarán a lo estipulado en la normativa sectorial en materia de uso público y espacios turísticos, ajustándose éstas a las directrices estipuladas en el Plan de Espacios Turísticos.
  
Artículo 50. Sobre el uso didáctico
  
1. El uso didáctico constituye uno de los objetivos principales del Parque Natural.
  
2. La visita didáctica al Parque Natural será libre, contando con la única limitación de las restricciones de paso que puedan establecerse en determinados espacios y períodos. El órgano competente en materia de espacios naturales promocionará este tipo de visitas mediante el centro de interpretación y el diseño de itinerarios didácticos autoguiados.
  
3. Para la visita de grupos, asociaciones y colectivos, escolares o no, deberá solicitarse autorización previa al órgano competente en materia de espacios naturales, con el objeto de no colapsar el normal desarrollo del servicio y diseñar un programa cuyo contenido sea acorde con las características y nivel de los visitantes, evitando las aglomeraciones y la aparición de cualquier problema ambiental previsible.
  
4. Cualquier visita organizada a cuevas del Parque deberá ser previamente notificada al Ayuntamiento, que otorgará los permisos correspondientes.
  
Artículo 51. Sobre las actividades deportivas y recreativas
  
1. Cualquier actividad deportiva que requiera la instalación de medios artificiales, incluso provisionales, en el Parque Natural, necesitará la autorización del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
2. Las entidades excursionistas, de espeleología, escalada, bicicleta de montaña, vehículos a motor y cualquier otra que desarrolle actividades relacionadas con los deportes de aventura en el ámbito del Parque y organice actividades de manera habitual o esporádica por la Sierra de Espadán, deberán de dar aviso a la Oficina Técnica de Gestión del Parque Natural con objeto de establecer un control sobre las actividades a realizar.
  
3. La realización de cualquier tipo de evento deportivo dentro del Parque Natural requerirá la previa autorización del órgano competente en espacios naturales, que podrá imponer las limitaciones que considere necesarias para la correcta conservación de los recursos naturales del entorno y prohibirá aquellas que puedan suponer un riesgo para la conservación de los valores naturales del Parque.
  
4. En la solicitud de autorización se especificará las características de la actividad, fechas, medidas de seguridad previstas, limitaciones específicas en orden a la conservación y preservación de los recursos naturales, habilitación de áreas de localización de espectadores, etc.
  
5. Se permite la realización de recorridos con caballo sobre pistas, caminos y sendas existentes en el Parque Natural. La presencia de grupos formados por más de 10 jinetes requerirá la autorización del órgano competente en materia de espacios naturales.
  
6. El acondicionamiento de vías de escalada en el Parque, así como la práctica de ésta, requerirá la autorización del órgano competente en materia de espacios naturales, que podrá proceder al cierre temporal o permanente de determinadas vías de escalada cuando se detecten problemas ambientales generados por la práctica de esta actividad.
  
7. Los grupos de espeleología que organicen actividades de prospección y exploración de cavidades en el Parque deberán informar previamente al órgano competente en materia de espacios naturales, comunicando, asimismo, cualquier hallazgo que puedan realizar.
  
8. Las actuaciones de apertura de nuevas sendas o la recuperación de caminos tradicionales en desuso requerirán la autorización del órgano competente en materia de espacios naturales, al igual que el balizamiento y señalización de sendas excursionistas y pistas de cicloturismo, que se someterán a la legislación vigente sobre esta materia.
  
9. El órgano competente en materia de espacios naturales podrá establecer el cierre temporal o definitivo al tránsito de excursionistas y grupos de estudiantes en ciertas zonas cuando la aparición de conflictos ambientales así lo aconseje. En su caso, se procederá a balizar y señalizar los posibles itinerarios alternativos propuestos conforme a la legislación vigente en esta materia.
  
10. El órgano competente en materia de espacios naturales podrá proceder al cierre de áreas del Parque para la práctica de recogida de setas y de vegetales diversos cuando la aparición de conflictos ambientales así lo aconseje, que se realizará en coordinación con los Ayuntamientos cuando estos establezcan medidas similares en terrenos municipales.
  
11. El órgano competente en materia de espacios naturales se reserva el derecho de revocar las autorizaciones concedidas si así lo aconsejara el interés por la conservación del Parque.
  
Artículo 52. Circulación rodada
  
1. Se prohíbe, con carácter general, circular por terrenos forestales con vehículos fuera de las carreteras, pistas y caminos, incluidas las agrícolas y forestales, incluyendo esta prohibición para la circulación de estos vehículos por sendas de montaña, exceptuando las necesarias para la realización de los usos autorizados por estas normas y labores de mantenimiento del Parque.
  
2. Se prohíbe, con carácter general, la realización de competiciones con vehículos, como rallys, carreras de trial, carreras de bicicletas de montaña, etc., salvo las que se desarrollen en carreteras asfaltadas pertenecientes tanto a la red estatal como autonómica y local, en circuitos autorizados al efecto, o en las zonas incluidas en el catálogo señalado en el artículo 7 del Decreto 183/1994, de 1 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la circulación de vehículos por terrenos forestales, previa autorización del órgano competente en espacios protegidos.
  
3. En el ámbito del Parque se prohíben, en caminos forestales y agrícolas, las excursiones organizadas de vehículos con motor, conforme a la definición establecida en el artículo 2 del Decreto 183/1994, de 1 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la circulación de vehículos por terrenos forestales, cuando el número de vehículos participantes sea superior a diez, y las permitidas requerirán la debida autorización de los Ayuntamientos correspondientes, del órgano competente en espacios protegidos y del titular cuando éstas transcurran por vías privadas.
  
4. Sin perjuicio de lo dispuesto en el párrafo anterior, el Plan Sectorial de Prevención de Incendios señalará los caminos en los que se prohíbe la circulación de vehículos o personas, tanto de manera permanente como temporal dependiendo del tipo de alerta.
  
5. Se prohíbe tirar colillas desde cualquier vehículo que circule por las carreteras, caminos y pistas del Parque.
  
Artículo 53. Acampada
  
1. Queda prohibida la acampada y estancia en montes o terrenos forestales, salvo en las zonas autorizadas al efecto por la Conselleria competente en materia de medio ambiente. Las acampadas itinerantes deberán ser comunicadas y autorizadas por el órgano competente en medio ambiente.
  
2. En aplicación de los artículos 8 y 9 del Decreto 233/1994, de 8 de noviembre, del Consell de la Generalitat, las áreas de acampada precisan de autorización de la Conselleria competente en medio ambiente para su funcionamiento, de igual modo que las áreas recreativas, en las cuales queda prohibida la pernocta.
  
3. En las zonas referidas en el apartado anterior queda prohibido hacer fuego con cualquier tipo de combustible, salvo en instalaciones debidamente diseñadas y autorizadas para ese uso; asimismo, se prohíbe el uso de elementos o actividades productoras de ruido.
  
4. La recogida de residuos sólidos corresponde al titular del área de acampada o recreativa.
  
5. Las zonas de acampada y áreas recreativas deberán reunir como mínimo las siguientes características:
  
?Deberán estar delimitadas y señalizadas.
  
?No se utilizarán cerramientos artificiales que den lugar a una pantalla continua.
  
?Incorporarán las mínimas instalaciones, en materiales y estilos acordes al paisaje en que se enclaven.
  
?El almacenamiento de residuos se efectuará en recipientes de fácil limpieza y provistos de tapa.
  
?Existirá una franja perimetral de seguridad frente al riesgo de incendios.
  
?Dispondrán de agua potable y de instalaciones sanitarias.
  
6. Para la utilización de áreas de acampada será necesaria la solicitud y obtención de autorización por la Conselleria competente en medio ambiente, de acuerdo a los requisitos y condiciones señaladas en los artículos 13 a 16 del Decreto 233/1994, de 8 de noviembre, del Consell de la Generalitat, igualmente que para el uso de cabañas y refugios gestionados por esta Conselleria.
  
7. Las acampadas itinerantes, con un máximo de 9 personas y tres tiendas, podrán pernoctar en lugares no específicamente previstos para ese uso, aunque deberán contar con la autorización previa de la Conselleria competente en medio ambiente, no pernoctar más de una noche en el mismo lugar y con lo que establece el Decreto 233/1994, de 8 de noviembre, del Consell de la Generalitat.
  
Artículo 54. Instalaciones turísticas y recreativas
  
Sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación vigente sobre suelo no urbanizable, las actividades e instalaciones turísticas, recreativas, deportivas, de ocio y esparcimiento quedan sujetas, con carácter general y conforme a las prohibiciones y cautelas señaladas en las normas particulares del presente PRUG, a las siguientes determinaciones:
  
1. La construcción de instalaciones o edificaciones dedicadas a actividades turísticas, recreativas, deportivas o de ocio y esparcimiento sobre suelo no urbanizable se podrá realizar cuando el planeamiento municipal no haya efectuado calificación de suelo para este uso, debiendo ser objeto de autorización por la Comisión Territorial de Urbanismo, previo informe favorable del órgano competente en espacios naturales. En este caso, únicamente se podrán instalar en terrenos incluidos en la categoría AP-c o AG, definidas en este Plan. Cuando se ubiquen a distancia superior a 500 metros de suelo urbano o urbanizable precisarán de estimación de impacto ambiental en los términos previstos por la legislación vigente.
  
2. La construcción de instalaciones o edificaciones de cualquier clase que hayan de emplazarse en el interior de zonas deportivas, parques rurales o adecuaciones recreativas estará, en todo caso, sujeta a la previa obtención de licencia urbanística, aunque se trate de instalaciones desmontables de carácter provisional. Las construcciones o edificaciones serán de una planta y no podrán superar una altura de cuatro metros.
  
3. La instalación de campamentos de turismo estará sujeta a las determinaciones contenidas en el Decreto 119/2002, de 30 de julio, del Consell de la Generalitat, regulador de los campamentos de turismo de la Comunidad Valenciana, y a la obtención de la correspondiente licencia municipal, previa autorización de la Comisión Territorial de Urbanismo e informe favorable de l'Agència Valenciana del Turisme, de la Dirección General de Gestión del Medio Natural y de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial. Cuando se instalen sobre suelo no urbanizable incluido en categorías distintas de AP-cIII y AG, precisarán de estimación de impacto ambiental en los términos previstos por el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat.
  
4. La instalación de áreas de acampada y áreas recreativas, de conformidad con lo establecido en el Decreto 233/1994, de 8 de noviembre, del Consell de la Generalitat, por el que se regulan las acampadas y el uso de instalaciones recreativas en los montes de la Comunidad Valenciana, deberán contar con el correspondiente proyecto, cuya ejecución precisará de la autorización previa del órgano competente en espacios naturales.
  
5. Toda instalación recreativa situada en terrenos forestales, tales como áreas de acampada controlada o áreas de recreo, deberá contar con sistemas de seguridad y prevención de incendios, así como garantizar el tratamiento adecuado de residuos tanto líquidos como sólidos, de modo que no supongan un efecto negativo sobre el ecosistema o el paisaje.
  
6. Toda zona recreativa cuyo acceso se realice habitualmente con vehículo a motor deberá disponer de un espacio acondicionado como aparcamiento, de capacidad suficiente a la capacidad de uso público de dicha área, con objeto de impedir estacionamientos inadecuados en la vía pública de acceso o en zonas no acondicionadas para tal fin.
  
7. Se autoriza, en el ámbito del PRUG, la instalación de establecimientos de alojamiento y restauración cuando se realicen mediante la rehabilitación o restauración de edificios preexistentes. Cuando se trate de construcciones de nueva planta, únicamente se podrán autorizar en las zonas en que así lo permitan las normas particulares. La superficie mínima de parcela será de 10.000 m2 y la ocupación máxima de la parcela no podrá superar el 2%, con una altura máxima de 7 m.
  
8. La concesión de licencia urbanística para la implantación de actividades de alojamiento y restauración en suelo no urbanizable está sujeta a los requisitos y procedimiento establecidos en la legislación vigente sobre suelo no urbanizable. En todo caso, previamente a la obtención de la licencia urbanística deberá contar con el informe favorable del órgano competente en espacios naturales.
  
9. La adaptación o transformación de edificaciones existentes en suelo no urbanizable al uso turístico recreativo será en todo caso prioritario sobre la nueva construcción para el mismo tipo de usos en el mismo entorno.
  
Artículo 55. Ordenación del uso público
  
1. Se redactará por el órgano competente en espacios naturales un Plan de Ordenación del Uso Público para el ámbito del PRUG, en un plazo inferior a dos años desde la aprobación del presente Plan. El Plan de Ordenación del Uso Público deberá contener, al menos, los siguientes aspectos:
  
?Análisis y tipificación de la demanda.
  
?Inventario de recursos turísticos, culturales y recreativos.
  
?Inventario de infraestructuras y equipamientos existentes para uso público.
  
?Análisis de los impactos que sobre los valores naturales y culturales del Parque tienen las distintas actividades de uso público que se realizan en su ámbito.
  
?Propuesta de restricción de actividades impactantes y establecimiento de un sistema adecuado de autorizaciones para la práctica de las mismas.
  
?Tipificación y caracterización de las actividades e instalaciones propuestas.
  
?Localización de las instalaciones y equipamientos.
  
?Propuesta de elementos señalizadores homogéneos.
  
?Directrices para la elaboración de los proyectos.
  
?Programación de las actuaciones previstas.
  
?Coste económico de aplicación.
  
?Fórmulas de financiación y gestión.
  
?Regulación del uso público en base a la capacidad de carga determinada para cada zona y dependiendo del tipo de riesgo.
  
2. Hasta la aprobación y entrada en vigor del correspondiente Plan de Ordenación del Uso Público, la localización y equipamiento de áreas destinadas a la realización de actividades recreativas en suelo no urbanizable deberá contar con la autorización de la Conselleria competente en medio ambiente.
  
3. El Plan de Ordenación del Uso Público determinará las instalaciones y equipamientos recreativos, senderos, etc., actualmente existentes, que sean contradictorias con sus objetivos o supongan un perjuicio sobre los elementos naturales que hay que proteger. Una vez aprobado dicho Plan, estas instalaciones deberán ser eliminadas y restaurada la zona.
  
4. El Plan de Ordenación del Uso Público definirá, al menos, cuatro tipos de áreas de uso recreativo, que deberán ser localizadas y delimitadas:
  
?Uso recreativo-naturalístico. Se referirán a zonas que, por sus características ecológico-ambientales, se recomienda su utilización con fines didácticos, promocionando las actividades naturalísticas y el uso público basado en los recursos naturales, fomentando el respeto hacia el medio en que se basan. El uso recreativo en estos espacios se dirigirá a la realización de actividades de tipo pedagógico y naturalístico, tales como recorridos por itinerarios específicos o la observación de elementos singulares, por lo que únicamente contará con la instalación de equipamiento o servicios imprescindibles para el desarrollo de las actividades previstas.
  
?Uso recreativo extensivo. Incluirá un conjunto de espacios que desempeñan una importante función social como lugares de uso recreativo, no necesariamente vinculados a actividades de conservación, estudio, enseñanza o disfrute consciente y regulado de los valores ambientales del Parque. Estos espacios presentan unas condiciones adecuadas para el desarrollo de actividades recreativas por poseer una infraestructura mínima como tales, o bien, reúnen condiciones básicas para desarrollarlas.
  
?Campamentos públicos de turismo: se incluyen zonas especialmente acondicionadas para la práctica de acampadas.
  
?Museos: comprende los terrenos destinados a la construcción de edificios y equipamientos destinados a albergar colecciones museísticas.
  
Sección 7ª
  
Urbanismo y actividades residenciales
  
Artículo 56. Urbanismo
  
1. El planeamiento urbanístico considerará como fuera de ordenación las viviendas dispersas existentes en suelo no urbanizable según la clasificación del suelo existente en el planeamiento municipal, excluyendo las edificaciones rurales tradicionales rehabilitadas o no, construidas con anterioridad a la aprobación del PORN, aprobado mediante el Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Consell de la Generalitat, que dispongan de la correspondiente licencia municipal, y las viviendas principales en medio rural asociadas a la actividad agraria.
  
2. No se podrá clasificar nuevo suelo urbanizable en el ámbito del Parque mientras existan en el municipio urbanizaciones que no se hallen consolidadas en, al menos, un 90% y no estén convenientemente legalizadas y dotadas de servicios urbanos. Se excluye de esta norma el suelo colindante con el casco urbano a fin de no impedir la expansión vegetativa de éste, siempre que se justifique suficientemente su necesidad, y que no sean afectados los terrenos pertenecientes a las Áreas de Reserva (RE) y Áreas de Protección Ecológica (PE).
  
3. El suelo clasificado como no urbanizable de especial protección que se encuentre incluido en las categorías de Áreas de Reserva (RE) y Áreas de Protección Ecológica (PE1, PE3, PE4 y PE5) no podrá perder esta clasificación, ni, por tanto, ser clasificado en el futuro como suelo urbanizable o urbano, salvo en el caso de reclasificación de terrenos colindantes con el suelo urbano de la población, siempre que se justifique suficientemente la imposibilidad de realizarlo sobre suelo perteneciente a la categoría citada.
  
4. En terrenos incluidos en la categoría (PE2) y sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado anterior, únicamente se podrá clasificar nuevo suelo urbanizable cuando se realice como permuta con otro suelo urbanizable de igual o mayor superficie y que se halle en zonas de igual o superior categoría de protección, el cual deberá ser reclasificado como suelo no urbanizable.
  
5. Sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación vigente sobre suelo no urbanizable, las edificaciones de nueva planta que se construyan en el ámbito del Parque y no se ajusten a las determinaciones del planeamiento municipal y a las normas de este Plan, no podrán ser legalizadas, debiendo procederse a su demolición de acuerdo con los trámites y plazos previstos en la legislación vigente en materia de procedimiento administrativo y disciplina urbanística.
  
6. En los municipios cuyo planeamiento contenga normas y calificación de suelo que suponga una mayor protección de los recursos naturales que las previsiones de este Plan, se mantendrán la calificación y determinaciones fijadas en el planeamiento.
  
7. En relación con las actividades, obras y construcciones para las cuales se exija informe previo o autorización por parte de la Conselleria competente en materia de medio ambiente o de cualquier otro organismo, se entenderá que este requisito es condición previa indispensable para la obtención de la correspondiente licencia urbanística.
  
Artículo 57. Edificación en medio rural
  
1. Sin perjuicio de lo establecido en la legislación vigente sobre suelo no urbanizable, se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta de cualquier tipo sobre suelo no urbanizable incluido en las categorías de Área de Reserva (RE) y Áreas de Protección Ecológica (PE), salvo las excepciones que explícitamente se señalen en las normas de este Plan.
  
2. Con carácter general, se permite en el ámbito del Parque la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes, para lo cual se deberá respetar en su diseño y composición las características arquitectónicas tradicionales; poniendo especial cuidado en armonizar los sistemas de cubierta, cornisa, posición de forjados, ritmos, dimensiones de huecos y macizos, composición, materiales, color y detalles constructivos. A los fines de garantizar la debida adaptación paisajística de estas edificaciones a su entorno, podrá exigirse la aportación de los análisis de impacto sobre el medio en que se localicen, incluyendo la utilización de documentos gráficos.
  
3. Se prohíbe la construcción de viviendas en suelo no urbanizable fuera de espacios degradados o campos de cultivo de las Zonas de Uso Agrícola (AG) definidas en este Plan. La construcción de viviendas unifamiliares de nueva planta sobre suelo no urbanizable deberá ir ligada, inexcusablemente, a las prácticas agrarias o forestales, no permitiéndose en ningún caso la construcción de viviendas de segunda residencia. Las características de estas construcciones se remitirán a las determinadas en la legislación sectorial sobre suelo no urbanizable.
  
4. La construcción de almacenes e instalaciones destinados a la explotación agrícola y forestal, fuera de suelo específicamente calificado para este fin, cuando éstos sean estrictamente indispensables a sus propósitos y dependiendo de la naturaleza del suelo. Las características de estas instalaciones se remitirán a las determinadas en la legislación sectorial sobre suelo no urbanizable.
  
5. La construcción de instalaciones y almacenes destinados a la explotación forestal únicamente podrán situarse en los espacios degradados o campos de cultivo de los terrenos incluidos en la Zona de Uso Agrícola (AG), de acuerdo con lo dispuesto en las normas particulares de este Plan, debiendo ser estrictamente indispensables a su fin. Las características de estas construcciones se remitirán a las determinadas en la legislación sectorial sobre suelo no urbanizable.
  
6. La construcción de instalaciones o edificaciones relacionadas con las actividades turísticas y recreativas que deban emplazarse en suelo no urbanizable quedan sometidas a lo dispuesto en los artículos 53 y 54 de este Plan, sin perjuicio de lo previsto en la legislación vigente sobre suelo no urbanizable. En el caso de construcciones o edificaciones de nueva planta y de carácter permanente para este tipo de actividades, únicamente podrán realizarse en las zonas en que así se permita por las normas particulares y si han sido previstas en el planeamiento municipal. En cualquier caso, deberá contar con informe favorable del órgano competente en espacios naturales sin perjuicio a las autorizaciones necesarias de acuerdo con la normativa sectorial y urbanística vigentes.
  
7. La construcción de viviendas unifamiliares aisladas, almacenes e instalaciones para el aprovechamiento agrícola, ganadero, forestal y edificaciones ligadas a las actividades turísticas, recreativas y de ocio que de acuerdo con las normas de este Plan y sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación vigente sobre suelo no urbanizable puedan emplazarse en el medio rural, deberán someterse a las siguientes condiciones:
  
a) Las fachadas de los edificios públicos o privados, así como sus medianeras y paredes unidas al descubierto, deberán conservarse en las debidas condiciones de seguridad, higiene y estética. Los propietarios estarán obligados a proceder a su revoco, pintura o blanqueo siempre que lo disponga la autoridad municipal.
  
b) Todos los paramentos visibles desde el exterior deberán tratarse con iguales materiales y calidad que las fachadas, prohibiéndose la impermeabilización de los mismos con materiales bituminosos de colores oscuros, metalizados o cualesquiera otros revestimientos no adaptados a las características del medio en cuanto a su incidencia visual, a menos que estos sean recubiertos o blanqueados. Las fachadas laterales y posteriores se tratarán con condiciones de composición y materiales similares a los de la fachada principal.
  
c) Los cuerpos construidos sobre la cubierta del edificio: torreones de escalera, torres de refrigeración, depósitos de agua, chimeneas, paneles de captación de energía solar, etc., quedarán integrados en la composición del edificio u ocultos. Se procurará especialmente la integración, ocultándolos o empotrándolos en los paramentos. Deberá evitarse, en la medida de lo posible, la visibilidad desde el exterior de las líneas de conducción eléctrica y telefónica, así como las antenas de televisión y radio.
  
d) Queda prohibido el desmantelamiento o demolición de aquellos edificios e instalaciones tradicionales de interés histórico-arqueológico, para los cuales se potenciarán las actuaciones que supongan su mejora, restauración y conservación.
  
e) Las edificaciones actualmente existentes que resulten incompatibles con los objetivos y determinaciones de este Plan quedarán calificadas como fuera de ordenación a los efectos previstos en la legislación urbanística.
  
8. En todo caso, la construcción de edificaciones de nueva planta sobre suelo no urbanizable requerirá del informe del órgano competente en espacios naturales con carácter previo a la concesión de la licencia urbanística y, en su caso, de la autorización de la Comisión Territorial de Urbanismo.
  
Artículo 58. Construcciones y edificaciones públicas singulares
  
1. Podrán ser autorizables en suelo no urbanizable las construcciones y edificaciones públicas singulares, siempre que sea como edificio aislado o singular, tales como construcciones o edificaciones vinculadas a la defensa nacional, centros sanitarios especiales, o centros de enseñanza y culturales ligados al medio. Sin perjuicio de las autorizaciones necesarias de acuerdo con la legislación vigente, requieren informe favorable del órgano competente en espacios naturales y estimación de impacto ambiental en los términos previstos por el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, cuando se ubiquen en categorías distintas de PE (Protección Ecológica) y AG (Uso Agrícola).
  
2. Las normas particulares de este Plan determinan las zonas en que estas construcciones y edificaciones públicas quedan expresamente prohibidas.
  
Sección 8ª
  
Infraestructuras
  
Artículo 59. Requisitos
  
La realización de actuaciones de infraestructuras autorizadas por este PRUG deberá contemplar, además de las disposiciones que le sean propias en razón de la materia, los siguientes requisitos:
  
a) Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, evitando la creación de obstáculos en la libre circulación de las aguas o rellenos en las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.
  
b) Durante la realización de las obras, deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal.
  
c) Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de licencia urbanística, en el caso de actuaciones que la requieran.
  
Artículo 60. Corredores de localización de infraestructuras
  
A efectos de instalación de nuevas infraestructuras, la red viaria estatal, autonómica o local tienen la consideración de corredor de localización de infraestructuras en una franja de 100 metros de anchura a cada lado de la mediana. La realización, en su caso, de futuras actuaciones de infraestructuras de carácter lineal, tales como líneas eléctricas y de comunicaciones, gasoductos o conducciones, debe dirigirse, con carácter prioritario, hacia estos corredores.
  
Artículo 61. Red viaria
  
1. La construcción de nuevas vías de acceso, modificación de trazado, ampliación, operaciones de explotación y actuaciones de seguridad vial en carreteras requerirá de la correspondiente evaluación, o, en su caso, estimación, de impacto ambiental en los términos previstos en la legislación vigente.
  
2. La construcción de caminos rurales y caminos o pistas forestales o sus ampliaciones de plataforma y modificaciones de trazado, cuando no estén sometidos a evaluación de impacto ambiental, precisarán de estimación de impacto ambiental siempre que discurran por Áreas de Reserva (RE) y Áreas de Protección Ecológica (PE).
  
3. En los terrenos forestales incluidos en el Parque (Áreas de Reserva y Áreas de Protección Ecológica) no se podrán construir caminos de nueva planta, con excepción de los destinados a la extracción de corcho, mejora de la masa forestal, aprovechamiento de los recursos naturales y defensa contra incendios forestales, los cuales, salvo en casos de emergencia, deberán estar previamente contemplados en el Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Sierra de Espadán y contar con informe favorable del órgano competente en espacios naturales. Quedan excluidas de esta prohibición las actuaciones de mejora y acondicionamiento de la red existente, incluyendo ampliaciones o modificaciones de trazado, todo ello sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado 1 de este artículo.
  
Artículo 62. Abastecimiento de agua
  
1. Los nuevos depósitos de abastecimiento de agua deberán construirse semienterrados para que estén lo más integrados en el paisaje; en el caso de que ello sea inviable por condiciones topográficas o características físicas del terreno, se escogerá una ubicación que no provoque impacto paisajístico.
  
2. Requerirán de estimación de impacto ambiental, de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente y sin perjuicio de ésta, los proyectos para la construcción de depósitos de agua en el ámbito territorial del PRUG, en las siguientes condiciones y circunstancias:
  
?Cuando afecten a terrenos forestales, conforme al artículo 162 del Reglamento de la Ley 3/1993.
  
?Cuando afecten a terrenos en Áreas de Reserva (RE), con excepción de los incluidos en el Plan Sectorial de Prevención de Incendios Forestales al que se refiere el artículo 45 de estas normas.
  
Artículo 63. Saneamiento
  
1. Se garantizará con carácter prioritario la depuración de las aguas residuales de los núcleos de población, incluyendo las urbanizaciones de segunda residencia. En todo caso, no se podrá otorgar licencia para la realización de instalaciones o edificaciones fuera del núcleo urbano, residenciales o no, que no cuenten con sistema de recogida y depuración de aguas residuales y no esté prevista su instalación por el Plan director de Saneamiento de la Comunidad Valenciana, de modo que la calidad de las aguas resultantes cumpla las normas de calidad exigibles para los usos a que se destinen de acuerdo con la legislación de aguas y el Plan Hidrológico de Cuenca. Igualmente se fomentará la sustitución de los sistemas de tratamiento de aguas residuales deficientes de las edificaciones dispersas y urbanizaciones ilegales por otros sistemas que garanticen la preservación de los acuíferos frente a la contaminación.
  
2. Los proyectos correspondientes a infraestructuras de saneamiento deberán contar con evaluación o estimación de impacto ambiental de acuerdo con lo establecido en la legislación vigente.
  
Artículo 64. Residuos sólidos urbanos
  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto para terrenos forestales en el artículo 155 del Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana, los vertederos incontrolados de cualquier tipo existentes en el ámbito de aplicación de este Plan deberán ser clausurados y restaurados los terrenos a su estado.
  
2. La gestión de los residuos sólidos urbanos e industriales se atendrá al programa de actuación y directrices previstos en el Plan de Residuos Sólidos de la Comunidad Valenciana.
  
3. Los proyectos correspondientes a instalaciones de tratamiento y/o eliminación de residuos sólidos urbanos deberán contar con la correspondiente evaluación de impacto ambiental de acuerdo con lo establecido en la legislación vigente.
  
Artículo 65. Energía eléctrica
  
1. Se admitirán los nuevos tendidos de suministro de energía eléctrica que estén vinculados a las actuaciones que se consideran compatibles en el PRUG en las zonas en que se permita explícitamente. Sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación vigente de impacto ambiental, cuando se trate de líneas que discurran por terrenos forestales requerirán estimación de impacto ambiental.
  
2. La instalación de tendidos eléctricos y líneas telefónicas deberán discurrir de manera prioritaria por los corredores de infraestructuras definidos en el artículo 60, no pudiendo, en ningún caso, atravesar terrenos incluidos en la categoría de Áreas de Reserva (RE), y únicamente podrán discurrir por los terrenos incluidos en la subcategoría de Áreas de Actuación Preferente (AP-dII) cuando se instalen tendidos subterráneos.
  
3. Los trabajos de instalación o bajo tendidos eléctricos y líneas telefónicas estarán realizados de acuerdo al Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de las obras y trabajos que se realicen en terrenos forestales o en sus inmediaciones.
  
4. La instalación de tendidos aéreos se realizará con la previsión de dispositivos encaminados a impedir la colisión o electrocución de aves (dispositivos salvapájaros, aislamiento de conductores, etc.). En cualquier caso, los tendidos eléctricos y líneas telefónicas que discurran por el ámbito del Parque deberán ajustarse a las disposiciones reglamentarias que apruebe la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
  
5. No se admitirá la construcción de generadores eólicos, excepto los destinados al autoconsumo ubicados en zonas edificadas, previo informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
  
Artículo 66. Telecomunicaciones
  
1. No se permite la instalación de sistemas generales de telecomunicaciones, excepto los destinados a la red de prevención de incendios forestales y telefonía móvil que estén debidamente justificados y bajo informe favorable del órgano competente en espacios naturales, en aquellos terrenos incluidos en la subcategoría de Áreas de Actuación Preferente (AP-dII).
  
2. Cuando la instalación de sistemas generales de telecomunicaciones, incluyendo los destinados a la prevención de incendios forestales, coincida con terrenos incluidos en la categoría de Áreas de Reserva (RE) y Áreas de Protección Ecológica (PE) se deberá justificar la necesidad ineludible del emplazamiento propuesto, debiendo someterse a estimación de impacto ambiental de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente. Las antenas de telecomunicaciones deberán, necesariamente, poseer una cubierta que mimetice el impacto visual de su estructura y facilite su integración paisajística.
  
Artículo 67. Aeropuertos/helipuertos
  
Se podrá permitir la construcción de pequeños helipuertos y aeródromos con fines de protección contra incendios y lucha contra plagas, en este último caso deberán localizarse en la Zonas de Uso Agrícola (AG). Requerirá, de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente, de evaluación de impacto ambiental.
  
Artículo 68. Nuevos embalses
  
1. Se permite la construcción de nuevas presas o azudes con la finalidad de embalsar agua o bien de derivarla, así como en actuaciones de restauración hidrológico-forestal, para lo cual requerirán de evaluación o estimación de impacto ambiental de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente.
  
2. Las presas o azudes de nueva construcción y las actuaciones de restauración hidrológico-forestal no deberán afectar a los terrenos incluidos en la catagoría Áreas de Reserva (RE).
  
Sección 9ª
  
Normas relativas a la investigación
  
Artículo 69. Sobre las autorizaciones
  
1. Toda investigación que se realice sobre el Parque Natural por personas o entidades públicas o privadas ajenas a la Conselleria competente en materia de medio ambiente deberá ser autorizada por el órgano competente en espacios naturales. Éste establecerá los criterios y las normas adecuadas para su ejecución y control. Esta autorización no eximirá de la que se deberá solicitar a los propietarios de los terrenos en los que se vayan a realizar los trabajos de campo.
  
2. Para conceder la autorización el promotor habrá de presentar previamente una solicitud con el proyecto de investigación debidamente razonado, en el cual se indicarán de forma expresa:
  
?Finalidad, objetivos secuenciales en el tiempo, técnicas o métodos que se utilizarán y plan de trabajo.
  
?Grado de afección o deterioro que puede producirse en el medio y medidas correctoras que se utilizarán.
  
?Fuentes de financiación.
  
?Composición y experiencia del equipo de trabajo, persona responsable y centro donde se hará la investigación. Será necesaria la cooperación de, por lo menos, un Doctor Especialista en la materia que se investiga.
  
?Aceptación expresa de cumplir todas las normas que se establezcan para la ejecución y el control del desarrollo de las actividades.
  
3. En un plazo no superior a 45 días desde la recepción de la solicitud, deberá autorizarse o no la investigación propuesta y, en su caso, las modificaciones a introducir en el proyecto en cuanto a técnicas o métodos, con el exclusivo objeto de impedir el deterioro de los recursos del Parque Natural.
  
4. La autorización de investigación podrá ser revocada, previa comunicación al intere-sado, si se constatara un manifiesto incumplimiento de las normas o limitaciones establecidas en su otorgamiento.
  
5. Los trabajos que se lleven a término se realizarán bajo la supervisión de la Oficina Técnica de Gestión del Parque. Se informará a dicha Oficina del inicio y final de los trabajos de campo y de cualquier anomalía que pueda tener repercusión en el buen funcionamiento de las poblaciones o de los ecosistemas del Parque Natural o de su entorno inmediato.
  
Artículo 70. Sobre la documentación
  
1. Los investigadores deberán entregar al órgano competente en espacios naturales un informe anual sobre el desarrollo de la actividad, así como facilitarán, a petición de la Oficina de Gestión Técnica del Parque referida en el artículo 96 de estas normas, información sobre los resultados que se vayan teniendo en cada momento de la investigación.
  
2. Al concluir los trabajos de investigación se procederá a entregar, por los investigadores, una copia del informe final a la Oficina de Gestión Técnica del Parque Natural con el objeto de fomentar la creación de un fondo documental y bibliográfico de trabajos relacionados con el Parque Natural.
  
Artículo 71. Sobre la difusión de los valores del paraje
  
1. El órgano competente en espacios naturales habilitará las dependencias necesarias para localizar una biblioteca con todas las publicaciones e investigaciones relacionadas con el Parque Natural, la cual servirá de consulta a los investigadores y el público en general.
  
2. El órgano competente en espacios naturales arbitrará las medidas tendentes a posibilitar el conocimiento de los recursos naturales del Parque, al objeto de lograr una mejor utilización y gestión de los mismos.
  
TÍTULO III
  
NORMAS PARTICULARES DE REGULACIÓN
  
DE ACTIVIDADES Y USOS
  
Capítulo I
  
CONCEPTO Y ASPECTOS GENERALES
  
Artículo 72. Zonas de ordenación
  
A los efectos de particularizar las normas protectoras establecidas para el Parque Natural de la Sierra de Espadán mediante este Plan, se han distinguido una serie de zonas, diferenciando en cada una de ellas varias categorías para definir las medidas gestoras más ajustados a sus necesidades de protección, conservación y mejora. Esta zonificación constituye una revisión pormenorizada y actualizada de la zonificación establecida en el PORN y no se opone a ella. Las zonas definidas son:
  
?Áreas de Reserva (RE).
  
?Áreas de Protección Ecológica (PE).
  
?Áreas de Actuación Preferente (AP).
  
?Áreas de Equipamiento para Uso Público (EP).
  
?Áreas de Uso Agrícola (AG).
  
?Áreas Urbanas (UE).
  
Capítulo II
  
ÁREAS DE RESERVA (RE)
  
Artículo 73. Definición
  
1. Constituyen las Áreas de Reserva (RE) las zonas que, por sus relevantes valores ambientales, su singularidad o su especial sensibilidad ante las perturbaciones, merecen la máxima protección y, en consecuencia, requieren limitaciones de uso singulares o particularmente intensas.
  
2. En las Áreas de Reserva (RE) se localizan los hábitats más representativos, singulares, escasos o amenazados del Parque y, en particular, las áreas más importantes para especies de flora y fauna de especial interés o en peligro de extinción, así como áreas de cría de especies faunísticas sensibles a la presencia humana.
  
3. Las Áreas de Reserva del Parque Natural de la Sierra de Espadán son las siguientes:
  
?Balsas con presencia de gallipato, que constituyen la subcategoría de ordenación denominada RE-H1 y comprende los puntos de agua grafiados en el mapa de ordenación que constituyen una relación de enclaves con carácter abierto.
  
?Cuevas de l'Ereta y de l'Ondera, situadas en el entorno de Aín, que constituyen la subcategoría de ordenación denominada RE-Q. Estas cavidades están convenientemente representadas en el mapa de ordenación y constituyen una relación con carácter abierto.
  
?Microrreservas de flora, que constituyen la subcategoría de ordenación denominada RE-MR cuya lista posee carácter abierto.
  
?Formaciones boscosas de especial singularidad, que constituyen la subcategoría de ordenación denominada RE-BEX y poseen carácter abierto.
  
?Áreas de cría de especies faunísticas sensibles a la presencia humana, que constituyen la subcategoría de ordenación denominada RE-CF y poseen carácter abierto.
  
Artículo 74. Régimen general de ordenación
  
1. Con carácter general, esta categoría de ordenación está destinada específicamente a la conservación del medio, mediante medidas específicas de protección que implican limitaciones para ciertos usos, así como la ejecución de actuaciones gestoras dirigidas a la preservación, regeneración, mejora o estudio de los valores ambientales.
  
2. La política de adquisición de terrenos que la Generalitat pueda desarrollar en el ámbito del Parque Natural de la Sierra de Espadán para finalidades relacionadas con la gestión del espacio protegido se dirigirá con preferencia a las Áreas de Reserva (RE)
  
Artículo 75. Usos permitidos
  
1. Con carácter general, están permitidos y fomentados en esta zona todos aquellos usos y actividades directamente relacionadas con el régimen general de ordenación a que se refiere el artículo 20 de estas normas, dirigidos a la conservación, regeneración y mejora de la flora, la fauna y los hábitats, así como al seguimiento, estudio e investigación sobre dichos valores ambientales.
  
2. Como criterio general, la planificación y la ejecución de dichas actividades se realizarán en colaboración entre la Conselleria competente en materia de medio ambiente, los Ayuntamientos titulares de los terrenos y/o competentes sobre el territorio de actuación y, en su caso, los titulares de los predios afectados, de acuerdo con el régimen de colaboración entre dichos organismos y entidades a que se refieren los puntos 4 y 6 del artículo 94 de estas normas. Sin perjuicio de las competencias y atribuciones de la administración del Estado sobre el sector de dominio público hidráulico afectado por la categoría Áreas de Reserva (RE).
  
3. El órgano competente en materia de espacios naturales podrá conceder permisos especiales para acceder a las Áreas de Reserva (RE), incluidas en la subcategoría RE-Q1, a personas o entidades que, con fines científicos, hayan presentado previamente una solicitud por escrito. En los permisos se especificarán los lugares concretos autorizados para el tránsito y las condiciones de la estancia, efectuando la Oficina de Gestión Técnica del Parque el seguimiento de las actividades.
  
Artículo 76. Usos prohibidos
  
Con carácter general, no están permitidos en esta zona los usos y actividades que puedan significar la alteración o degradación de las condiciones ambientales que motivan su protección. Está prohibido en particular:
  
a) Los cambios de uso del suelo o transformación del mismo que implique una pérdida de la cubierta vegetal.
  
b) Las obras de desmontes, aterramientos y rellenos
  
c) Las actividades ganaderas de cualquier tipo y la recuperación de terrenos agrícolas ya abandonados en el momento de aprobación del PORN.
  
d) Cultivo intensivo de especies forestales.
  
e) En las áreas correspondientes a las subcategorías RE-MR y RE-BEX no podrán realizarse trabajos culturales a las masas boscosas, salvo cuando esté plenamente justificado por motivos de mejora de la masa, y con vigilancia e informe previo del órgano competente en espacios naturales.
  
f) En las áreas correspondientes a las subcategorías RE-MR y RE-BEX no podrán realizarse recolección de frutos silvestres, incluidos hongos y setas.
  
g) En las áreas correspondientes a la subcategoría RE-CF podrán realizarse los trabajos de selvicultura preventiva destinados a la defensa contra incendios y aprovechamiento del corcho fuera del periodo de mayor peligro para la fauna establecido entre el 15 de diciembre y 30 de junio, sin perjuicio de correspondiente autorización de la autoridad forestal.
  
h) Infraestructuras de defensa contra incendios forestales, excepto las aprobadas por el Plan Sectorial de Prevención de Incendios Forestales.
  
i) Las actuaciones y prácticas de cualquier tipo que pongan en peligro los hábitats incluidos en las subcategorías RE-H1
  
j) La instalación de cercas o cualquier otra práctica o actividad cinegética, aunque podrán ser áreas de reserva permanentes, según marque el Plan Marco de Aprovechamiento Cinegético.
  
k) La pesca profesional o deportiva.
  
l) La apertura de caminos y pistas, nuevas sendas o señalización de las existentes, excepto aquellas vías que, por su importancia para la extinción y prevención de los incendios forestales, desarrollo del alcornocal y mejora del uso público, se considerase que son viables para la mejora de la estructura general del Parque y con informe favorable del órgano competente en espacios naturales.
  
m) La localización o trazado de nuevas infraestructuras de cualquier tipo, salvo las autorizadas por el órgano competente en espacios naturales.
  
n) Construcciones e instalaciones industriales y residenciales de cualquier tipo.
  
o) Soporte de publicidad exterior, salvo indicadores de carácter institucional.
  
p) Las actividades relacionadas con los sectores económicos secundario y terciario, dependientes o no de la construcción de infraestructuras, que no estén vinculadas directamente a los usos permitidos.
  
q) El acceso a personas no autorizadas en el caso de las cavidades con Quirópteros incluidas en la subcategoría RE-Q
  
r) La navegación por los ambientes acuáticos incluidos en la subcategoría RE-H1 de las Áreas de Reserva (RE) mediante cualquier modalidad, excepto embarcaciones autorizadas por las Administraciones competentes con finalidades de gestión o estudio del medio.
  
Capítulo III
  
ÁREAS DE PROTECCIÓN ECOLÓGICA (PE)
  
Artículo 77. Definición
  
1. Se incluyen como Áreas de Protección Ecológica todos aquellos espacios con carácter fundamentalmente natural que alcanzan una elevada singularidad y excepcionalidad dentro del Parque por poseer relevantes valores ecológicos, geomorfológicos, paisajísticos o culturales. En general, y como diferencia de las Áreas de Reserva (RE), estos espacios presentan una serie de usos relacionados con el uso público del medio o el aprovechamiento de los recursos naturales locales que, en forma ordenada, son compatibles con el régimen del Parque Natural
  
2. Esta categoría de ordenación se divide a su vez en cinco subcategorías, convenientemente diferenciadas en la cartografía de zonificación de este Plan:
  
a) Áreas de Protección Ecológica 1 (PE1) que comprenden:
  
?Las masas forestales constituidas por alcornocal o etapas de sustitución en que esta especie es dominante sobre el pinar (Pinus halepensis o Pinus pinaster).
  
?Las principales masas de pinar, formaciones que son dominantes en gran parte del territorio y en las que están presentes dos especies, pino carrasco (Pinus halepensis) y pino rodeno (Pinus pinaster).
  
?Las formaciones boscosas constituidas por la carrasca (Quercus rotundifolia) como especie dominante, en ocasiones con carácter achaparrado.
  
?Áreas con matorral que anteriormente presentaban vegetación similar a las formaciones boscosas de alcornocal, carrascal o pinar, y quedaron degradas por el efecto de incendios forestales ocurridos desde la aprobación del PORN de la Sierra de Espadán.
  
b) Áreas de Protección Ecológica 2 (PE2): que comprende las zonas en que predominan las formaciones de matorrales, con mayor o menor presencia de un dosel arbolado. Son, en general, etapas de sustitución de los bosques de carrascas y alcornoques que mantienen una cobertura vegetal que cumple una importante función como protectores del suelo.
  
c) Áreas de Protección Ecológica 3 (PE3): que comprende la cueva de la Covatilla, de Aín.
  
d) Áreas de Protección Ecológica 4 (PE4): que comprende el embalse de Benitandús.
  
e) Áreas de Protección Ecológica 5 (PE5): que comprende la balsa de Chóvar o embalse de Ajuez, incluida en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana aprobado mediante el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Consell de la Generalitat.
  
3. El criterio de intervención en las zonas consideradas como PE1 es el de conservación de las masas existentes, potenciación de las mismas y regeneración y repoblación naturales, con la finalidad de mantener los procesos ecológicos esenciales y su diversidad biológica, así como de mejorar tanto la calidad como la cantidad de producción forestal de corcho y madera. Debe potenciarse una explotación forestal ordenada, teniendo en consideración la conservación y regeneración de los ecosistemas y de su potencial, así como las necesidades que requieren los aprovechamientos que se efectúan en el monte. El mantenimiento del ecosistema se aplicará con carácter prioritario en aquellas masas que resultan especialmente valiosas por su labor de protección.
  
4. En determinados sectores en que aparece bosque mixto o predominio de matorral y presencia significativa del género Quercus, se deberá favorecer la introducción progresiva del género Quercus más adecuada al objeto de diversificar y enriquecer el ecosistema, incluso con la intención de conseguir formaciones boscosas en el que el género Quercus sea el taxón principal, permitiendo la presencia de una masa forestal mezclada que, posteriormente y según las condiciones del medio, pueda llegar a formar una masa con una presencia escasa del pinar.
  
5. El criterio de actuación en las zonas consideradas como PE2 es el mantenimiento de estas áreas mediante una actuación dirigida a su conservación, permitiendo su regeneración natural, como paso previo para realizar actuaciones encaminadas a reforestar estas zonas con especies arbóreas características de la estación.
  
Artículo 78. Usos permitidos
  
1. Se consideran usos permitidos, con carácter general, todos aquellos destinados al desarrollo de la actividad forestal, agrícola, ganadera y cinegética, y, en particular, las actividades destinadas a favorecer la regeneración natural de las zonas con matorral como paso previo para realizar actuaciones encaminadas a la reforestación, y a la regeneración y potenciación del bosque con la finalidad de mantener los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica, así como mejorar la producción forestal.
  
2. Tratamientos de mejora y conservación en zonas de bosque, tales como entresacas, cortes de mejora y saneamiento, podas de formación y producción, aclareos y claras, favorecimiento de la repoblación por semillas, en especial la repoblación con frondosas para favorecer el bosque mixto en áreas con dominio del pinar, previa autorización del organismo competente en espacios naturales.
  
3. En las zonas PE2 podrá autorizarse la instalación para guarda de ganadería ovina o caprina en régimen extensivo. Previamente a la obtención de licencia urbanística deberá contar con autorización por la Conselleria competente en materia de medio ambiente, la cual se concederá si no existe riesgo de degradación de las formaciones vegetales silvestres.
  
4. En las zonas PE2 se permite la instalación de parques rurales e instalaciones deportivas en medio rural, de acuerdo con las condiciones previstas en las normas generales de este Plan.
  
5. En la zona PE3 se permite el acceso de espeleólogos a la cavidad cuando la visita se realice en grupos inferiores a ocho personas. El acceso de grupos más numerosos únicamente podrá realizarse previo informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
  
6. En las zonas PE4 y PE5 se permite las actividades de uso público admitidas en la categoría de Áreas de Actuación Preferente (AP-c) expuestas en el capítulo IV de estas normas.
  
7. Obras de captación de agua, siempre que se ajusten a las especificaciones señaladas en las normas generales de este Plan. Previamente a su realización deberá contar con autorización del Organismo de Cuenca.
  
8. En las zonas PE2 se permite la instalación de cercas y vallados cinegéticos, previamente a la obtención de licencia urbanística deberán contar con informe favorable del órgano competente en espacios naturales.
  
9. Infraestructura de defensa contra incendios forestales, y, en su caso, las obras de captación de aguas ligadas a la misma, según las especificaciones indicadas en las normas generales de este Plan. Previamente a su realización deberá contar con informe del órgano competente en espacios naturales, estudio de impacto ambiental y resto de condiciones y requisitos establecidos en las normas generales del presente Plan.
  
10. Los usos y actuaciones destinadas a mejorar las condiciones naturales y paisajísticas de estos espacios o a facilitar la realización de actividades científicas, didácticas y recreativo-naturalísticas. Incluyendo actuaciones y adecuaciones recreativo-naturalísticas de carácter extensivo, tales como marcaje y señalización de itinerarios y enclaves singulares visitables, zonas de descanso que podrán incorporar elementos de apoyo. En todo caso, requerirán autorización del órgano competente en espacios naturales.
  
11. Campamentos de turismo, previa declaración de interés comunitario, informe favorable del órgano competente en espacios naturales, autorización de la Comisión Territorial de Urbanismo y estimación de impacto ambiental.
  
12. La actividad ganadera con las condiciones señaladas en las normas generales de este Plan o cualesquiera otras que pueda disponer del órgano competente en espacios naturales para garantizar la conservación y regeneración de la masa forestal. De acuerdo con lo dispuesto en estas normas, la Conselleria competente en materia de ganadería deberá realizar un plan de aprovechamiento de esta actividad en orden a evitar que pueda perjudicar la regeneración vegetal
  
13. La potenciación del mosaico mediterráneo mediante la recuperación de terrenos agrícolas abandonados, que se podrá realizar, previo informe favorable del órgano, cuando no hayan adquirido plenamente la apariencia y funcionalidad de terrenos forestales similares a los adyacentes, quede plenamente justificado su papel como área deforestada adecuada para la lucha contra incendios forestales.
  
14. Los tendidos eléctricos y de telecomunicaciones, con las condiciones y requisitos establecidos en las normas generales del presente Plan. En cualquier caso, precisarán de estimación de impacto ambiental cuando no se hallen sometidos a evaluación de impacto ambiental de acuerdo con lo previsto en la legislación vigente en la materia.
  
15. Instalaciones provisionales para la ejecución de obra pública e instalaciones de entretenimiento de obra pública. Requerirán la autorización de los organismos sectoriales competentes e informe favorable del órgano competente en espacios naturales.
  
16. En las zonas PE2 se permite las instalaciones de servicio de la carretera, previamente a la obtención de licencia urbanística será preceptivo la autorización de los organismos sectoriales competentes e informe favorable del órgano competente.
  
17. Vivienda de carácter institucional para guardería forestal. Requerirán informe previo favorable del órgano competente en espacios naturales y autorización previa de la Comisión Territorial de Urbanismo.
  
18. Construcción y acondicionamiento de pistas y caminos forestales, así como franjas cortafuegos, destinados, exclusivamente, a la lucha contra incendios forestales y al aprovechamiento forestal. En ambos caso, previamente, se requerirá informe favorable del órgano competente en espacios naturales cuando no estén sometidos a evaluación de impacto ambiental.
  
19. Aprovechamiento forestal, de acuerdo con los requisitos y condiciones señalados en las normas generales de este Plan y con el Plan Forestal de la Sierra de Espadán.
  
20. Apertura de ruedos, veredas y vías de saca para la extracción del corcho, maderera, previamente a su realización deberá contar con autorización del órgano competente en espacios naturales.
  
21. Repoblación forestal, previo informe favorable por el órgano competente en espacios naturales del correspondiente proyecto de repoblación.
  
22. Obras de restauración hidrológico-forestal. Deberá contar con estimación de impacto ambiental, sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación vigente.
  
23. Instalaciones de almacenamiento o primera transformación de productos forestales, siempre que no disten más de 500 metros de suelo urbano o urbanizable y más de 100 metros de una carretera, previamente a la obtención de licencia urbanística deberá contar con autorización del órgano competente en espacios naturales.
  
24. Instalaciones o construcciones de sistemas generales de abastecimiento o saneamiento, de acuerdo con las condiciones previstas en las normas generales de este Plan.
  
25. Helipuertos o aeródromos destinados, exclusivamente, a la extinción y prevención de incendios forestales.
  
26. Construcción, modificación de trazado o ampliación de carreteras, según lo previsto en las normas generales.
  
27. Actuaciones de restauración en zonas afectadas por actividades extractivas y mineras, de acuerdo con el proyecto de restauración aprobado según lo previsto en las normas generales.
  
Artículo 79. Usos prohibidos
  
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten una degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial se prohíben aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculadas a la explotación forestal, ganadera y cinegética y de aprovechamientos del monte, o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas.
  
2. En las zonas PE1 se prohíbe la instalación de parques rurales e instalaciones deportivas en medio rural, de acuerdo con las condiciones previstas en las normas generales de este Plan.
  
3. En las zonas PE1 se prohíbe la instalación de cercas y vallados cinegéticos.
  
4. Construcciones e instalaciones industriales y residenciales de cualquier tipo, salvo las expresamente autorizadas en el artículo anterior.
  
5. Soporte de publicidad exterior, salvo indicadores de carácter institucional.
  
6. Cultivo intensivo de especies forestales con el objeto de un aprovechamiento industrial.
  
7. Utilización de productos fitosanitarios distintos a los de categoría A o B.
  
8. Construcciones y edificaciones públicas singulares, tales como: construcciones y edificaciones vinculadas a la defensa nacional, centros sanitarios especiales, centros de enseñanza y culturales y cementerios, que no hayan sido autorizados en el artículo anterior. Las existentes en el momento de aprobación de este Plan, podrán mantenerse siempre que no amplíen su superficie ni el volumen edificado.
  
9. La tala o descuaje de especies arbóreas, con excepción de especies exóticas que deban ser eliminadas, salvo por razones fitosanitarias o que sea necesario para la mejora, saneamiento y recuperación de las formaciones de quercineas u otras especies con objeto de protección. En todo caso, dichos tratamientos se realizarán de acuerdo con las previsiones que establezca el Plan de Gestión Forestal y los Planes Técnicos de Aprovechamiento Forestal.
  
10. La tala o descuaje de cultivos leñosos en las zonas agrícolas abandonadas a fin de proteger el suelo.
  
11. Construcciones, de carácter permanente o temporal, ligadas a la actividad cinegética.
  
12. Obras, almacenes e instalaciones relacionadas con la explotación agrícola o ganadera, e infraestructura de servicios a las mismas, salvo en el caso de instalaciones para guarda de ganadería ovina o caprina en régimen extensivo en las PE2, previamente a la obtención de licencia urbanística deberá contar con autorización por el organismo competente en espacios protegidos.
  
13. Instalaciones de almacenamiento o primera transformación de productos forestales.
  
14. Actuaciones o actividades relacionadas con la extracción de áridos y tierras o la explotación de los recursos mineros.
  
15. Conducciones eléctricas y de telecomunicaciones cuya finalidad sea externa al ámbito del Parque.
  
16. Actuaciones e instalaciones de carácter turístico-recreativo, excepto las adecuaciones naturalísticas y recreativas previstas en el artículo anterior. Se admitirán únicamente establecimientos de restauración o alojamiento cuando se realicen mediante la rehabilitación o restauración de edificación preexistente; para lo cual, previamente a la obtención de licencia urbanística deberá contar con autorización del órgano competente en espacios naturales.
  
Capítulo IV
  
ÁREAS DE ACTUACIÓN PREFERENTE (AP)
  
Artículo 80. Definición y clases de Áreas de Actuación Preferente (AP)
  
1. En esta categoría de ordenación se incluyen aquellas zonas o enclaves en las que, por su estado de conservación, su particular localización, sus características intrínsecas tanto físico-naturales como derivadas de la actividad humana, o bien por sus potencialidades de uso en relación con los objetivos de este Plan, es necesario o recomendable realizar actuaciones programadas de conservación y regeneración de hábitats, de ordenación y gestión de los recursos ambientales y/o son aptos para ubicar o potenciar determinados equipamientos o servicios vinculados a los objetivos de protección y uso público del Parque, aptos, por tanto, para las actividades de conservación, enseñanza, estudio o disfrute consciente y regulado de los valores ambientales.
  
2. Las Áreas de Actuación Preferente (AP) son las siguientes, agrupadas en cuatro clases según su finalidad. Esta relación tiene carácter abierto, pudiéndose incorporar zonas adicionales si las circunstancias de la gestión del Parque así lo aconsejan, de conformidad en cualquier caso con los requerimientos establecidos por las normas generales:
  
a) Zonas de Regeneración de Hábitats Naturales (AP-a1) en las que se puede diferenciar:
  
I) Regeneración de zonas degradadas con predominio de quercíneas (AP-aI).
  
II) Regeneración de zonas degradadas con predominio de pinar (AP-aII).
  
III) Regeneración de zonas degradadas con predominio de matorral (AP-aIII).
  
b) Acondicionamiento de Zonas de Uso Público (AP-c) en las que se puede diferenciar:
  
I) Espacios de Uso Público Naturalístico (AP-cI), que comprende los siguientes enclaves, tal y como se señalan en la cartografía de ordenación:
  
- Fuente de Sant Ambrós (Aín).
  
- Barranco de Castro - Fuente de l'Aigua (Alfondeguilla).
  
- Fuente de la Calzada (Algimia de Almonacid).
  
- Fuente de la Divina Pastora (Almedíjar).
  
- Embalse de Ajuez (Chóvar).
  
- Fuente del Fonillet (Eslida).
  
- Fuente Matilde (Eslida).
  
- Fuente de la rambla de los 14 manantiales (Higueras).
  
- Fuente Artea (Pavías).
  
- Manantial de Castro (Sueras).
  
- Fuente del Motí (Tales).
  
II) Espacios de Uso Público Intensivo (AP-cII):
  
- Fuente de San Pedro Mártir (Alcudia de Veo).
  
- Fuente Donace (Algimia de Amonacid).
  
- Fuente del Cañar (Almedíjar).
  
- Fuente Larga (Ayódar).
  
- Las Carboneras (Azuébar).
  
- Fuente. El Alcornoque - Las Carboneras (Chóvar).
  
- Fuente El Cañar (Fuentes de Ayódar).
  
- Fuente de la Salud (Higueras).
  
- Fuente que Nace (Matet).
  
- Fuente del Pozo (Pavías).
  
- Santa Bárbara (Torralba del Pinar).
  
- Fuente Larga (Vall de Almonacid).
  
- Rambla de Villamalur (Villamalur) .
  
III) Campamentos Públicos de Turismo (AP-cIII):
  
- Fuente Larga (Ayódar).
  
- Campamento (Torralba del Pinar).
  
- Rambla del Baladar (Algimia de Almonacid).
  
IV) Museos y ?parques culturales- (AP-cIV):
  
- Museo y Parque Geominero de Espadán (Chóvar).
  
- Museo y ?Parque Arqueológico- del Castillo de Almonecid (Vall de Almonacid y Algimia de Almonacid).
  
c) Regeneración de Enclaves de Interés Histórico, Cultural y Paisajístico (AP-d) en los que se puede diferenciar:
  
I) Puntos de Interés Histórico y Cultural (AP-dI): comprende los bienes de interés cultural localizados en el Parque, así como los principales elementos de interés etnográfico.
  
II) Áreas de Interés Cultural y Paisajístico (AP-dII): comprende las siguientes zonas, asociadas a bienes de interés cultural y espacios de valor etnográfico destacados:
  
- Entorno del Castillo de Castro (Alfondeguilla).
  
- Entorno del Castillo de Alfandech (Alfondeguilla).
  
- Entorno de los corrales de Aín (Aín).
  
- Entorno del castillo de Aín (Aín).
  
- Entorno del castillo y poblado de Jinquer (Alcudia de Veo).
  
- Entorno del castillo de Alcudia (Alcudia de Veo).
  
- Entorno del castillo de La Rodana (Almedijar).
  
- Entorno del castillo del Castillet (Almedijar).
  
- Entorno de la Corraliza de Cullera (Almedijar).
  
- Entorno del castillo de Ayódar (Ayódar).
  
- Entorno del castillo de Azuébar (Azuébar).
  
- Entorno de la Punta de la Sartén o castillo (Chóvar).
  
- Entorno de La Torreta (Chóvar).
  
- Entorno del castillo de Eslida (Eslida).
  
- Entorno del castillo de Mauz (Sueras).
  
- Entorno del castillo de Tales (Tales).
  
- Entorno del castillo de Villahaleva (Torralba del Pinar).
  
- Entorno del castillo de Almonasir (Vall de Almonecid).
  
- Entorno del castillo de Villamalur (Villamalur).
  
- Entorno del núcleo urbano (Villamalur).
  
d) Perímetro de protección de las Zonas Húmedas Catalogadas (AP-e) de la Balsa de Chóvar.
  
Artículo 81. Régimen general de ordenación de las Áreas de Actuación Preferente (AP)
  
1. Con carácter general, esta categoría de ordenación está destinada específicamente a la ejecución de determinados proyectos y programas de actuación. Estas iniciativas estarán dirigidas a la conservación y regeneración de los valores ambientales y culturales y/o a la dotación de equipamientos relacionados con el uso público del Parque y la gestión de los recursos ambientales. A este respecto, las directrices para la ejecución del PRUG contemplan actuaciones específicas en sus distintos programas de actuación, cuya relación tiene carácter abierto.
  
2. Los criterios de actuación en las Áreas de Actuación Preferente (AP) se fundamentan en el máximo respeto a los valores ambientales y paisajísticos del Parque. Por tanto, cualquier intervención sobre las mismas deberá asegurar la integración medioambiental y paisajística de las actuaciones, en particular cuando se trate de edificaciones, instalaciones o equipamientos. Con este fin deberán alternarse las zonas de equipamientos y servicios con áreas que recreen hábitats naturales representativos del Parque, tales como bosques de alcornoques, bosques de pinos, barrancos y fuentes, etc.
  
3. Los proyectos que se elaborarán para dichos ámbitos de actuación determinarán pormenorizadamente el régimen específico de usos en las mismas.
  
4. Las actuaciones previstas en esta zona requieren autorización previa del órgano competente en espacios naturales en el caso de ser promovidas por organismos o entidades ajenos a la Conselleria competente en materia de medio ambiente. Sin perjuicio del régimen de colaboración entre esta última y los Ayuntamientos y otros organismos y entidades públicas y privadas a que se refiere en los puntos 4 y 6 del artículo 94 de estas normas, cuya aplicación es particularmente adecuada en las Áreas de Actuación Preferente (AP)
  
5. La política de adquisición de terrenos que la Generalitat pueda desarrollar en el ámbito del Parque Natural de la Sierra de Espadán para finalidades relacionadas con la gestión del espacio protegido, se dirigirá con preferencia a las Áreas de Actuación Preferente (AP).
  
6. Las áreas forestales incluidas en la categoría de ordenación denominada Áreas de Actuación Preferente AP-c están sometidas al régimen de ordenación de las PE1 incluso durante el periodo en el que se ejecuten las medidas previstas para su conservación y regeneración.
  
7. Las Áreas de Actuación Preferente se representan como delimitaciones en la cartografía de zonificación, ya que, se superponen a otras categorías de zonificación, por lo que asumen las normas particulares propias de cada una de ellas, a las que se añaden nuevos criterios de ordenación específicos derivados de las actuaciones previstas.
  
8. En las Áreas de Actuación Preferente correspondientes a la subcategoría Acondicionamiento de Zonas de Uso Público (AP-c) que no afecten a zonas inicialmente consideradas como Áreas de Uso Público (EP), se aplicará un régimen transitorio hasta la ejecución de las actuaciones programadas en las Áreas de Actuación Preferente (AP) durante el cual regirá el régimen de ordenación correspondiente a la categoría de zonificación que se vea afectada. Una vez finalizadas estas actuaciones, en dichas áreas se aplicará un régimen definitivo que será el establecido para las Áreas de Uso Público (EP).
  
Artículo 82. Usos permitidos
  
En desarrollo del régimen general de ordenación establecido por el artículo 81 de estas normas, en las Áreas de Actuación Preferente (AP) están permitidos específicamente los siguientes usos:
  
1. Con carácter general, los usos permitidos en las categorías de zonificación que se vean afectadas por cada una de las Áreas de Actuación Preferente (AP).
  
2. Zonas de Regeneración de Hábitats Naturales (AP-a):
  
a) Con carácter general cualquier actuación tendente a la ejecución de los Programas de Actuación que afectan a dichas zonas, enumerados en las directrices para la ejecución del PRUG.
  
b) En general se designan como usos permitidos todos aquellos dirigidos a conseguir una mejor y más efectiva restauración de sus valores naturales potenciales. Así pues, estos espacios estarán preferentemente dirigidos hacia actividades encaminadas a lograr su repoblación y regeneración, además de las científicas y de conservación e interpretación de la naturaleza.
  
c) En las zonas de categoría AP-aI y AP-aII los tratamientos repoblación, regeneración, mejora y conservación, tales como la repoblación con especies potenciales del bosque clímax, entresacas, cortes de mejora y saneamiento, podas de formación y producción, aclareos y claras, limpias, y cualquier otra actuación acorde con los objetivos previstos, previa autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.
  
d) En las zonas de categoría AP-aIII, los usos y actuaciones destinadas a mejorar las condiciones naturales y paisajísticas de estos espacios o a facilitar la repoblación natural del matorral en orden a colonizar claros y aumentar su densidad, tales como favorecimiento de la nitrificación en áreas críticas, siembra de especies características del matorral en áreas de escasa cobertura o de difícil regeneración natural y con problemas de erosión
  
e) Otras actuaciones que, promovidas o autorizadas previamente por el órgano competente en espacios naturales con el seguimiento de la Oficina de Gestión Técnica del Parque Natural, coadyuven a la ejecución de los programas de actuación del PRUG o se consideren compatibles con los mismos.
  
3. Acondicionamiento de Zonas de Uso Público (AP-c):
  
a) Con carácter general se permiten las actuaciones tendentes a la regeneración y adecuada gestión de dichas zonas de acuerdo con los programas de uso público y de gestión del Parque Natural: usos terciarios, actividades de carácter recreativo, educativo y de servicios para el manejo del medio.
  
b) Áreas de picnic, actividades de educación ambiental y señalización de itinerarios e información sobre los valores naturales y paisajísticos de la zona.
  
c) Equipamiento y mobiliario adecuado a la realización de las actividades recreativas previstas.
  
d) Obras de captación de aguas para suministro de las instalaciones de uso público que se autoricen necesitarán de la autorización de los organismos sectoriales competentes.
  
e) En las zonas asignadas a las subcategorías AP-cII y AP-cIII se permite el establecimiento de instalaciones de recreo concentrado y cercos y vallados.
  
f) En las zonas asignadas a la subcategoría AP-cII se permite el establecimiento de áreas de acampada controlada.
  
g) En las zonas asignadas a la subcategoría AP-cIII se permite el establecimiento de campamentos de turismo.
  
4. Regeneración de Enclaves de Interés Histórico, Cultural Y Paisajístico (AP-d):
  
a) Con carácter general se permiten los usos y actuaciones destinadas la restauración, puesta en valor y conservación de bienes inmuebles y del paisaje tradicional y natural, siempre que se respeten las características y valores elementales de los mismos.
  
b) Cercas o vallados para su delimitación y protección, cuando sea conveniente, para lo que se requerirán informe favorable del órgano competente en espacios naturales y de la conselleria competente en materia de cultura y patrimonio.
  
c) Acceso público en las condiciones adecuadas para garantizar que las visitas no supongan un riesgo para su conservación.
  
d) Instalación de rótulos indicadores de la naturaleza del elemento y de la actividad a la que se destinan, previa autorización de la Conselleria competente en materia de cultura y patrimonio.
  
5. Perímetro de protección de las Zonas Húmedas Catalogadas (AP-e):
  
a) Con carácter general cualquier actuación tendente a la ejecución de los Programas de Actuación que afectan a dichas zonas, enumerados en las directrices para la ejecución del PRUG.
  
b) En general se designan como usos permitidos todos aquellos dirigidos a conservar y restaurar los suelos y el régimen hidráulico e hidrológico de la cuenca vertiente a estos humedales, con objeto de garantizar la permanencia de la anomalía hídrica positiva de estos enclaves en relación con su entorno.
  
Artículo 83. Usos prohibidos
  
1. Zonas de Regeneración de Hábitats Naturales (AP-a)
  
Con carácter general está prohibida cualquier actividad que pueda afectar negativamente a la ejecución de los programas de actuación que se desarrollarán en dichas zonas.
  
2. Acondicionamiento de Zonas de Uso Público (AP-c):
  
a) Instalación o construcción de edificaciones o equipamientos, permanentes o desmontables, no vinculados directamente a los usos permitidos. En la prohibición se incluyen las edificaciones relacionadas con la explotación económica de los recursos naturales de cualquier tipo.
  
b) En las zonas asignadas a la categoría AP-cI se prohíbe el establecimiento de instalaciones distintas a las indicadas en el artículo 11 del Decreto 233/1994, de 8 de noviembre, del Consell de la Generalitat, por el que se regulan las acampadas y el uso de instalaciones recreativas en montes de la Comunidad Valenciana.
  
c) Actividades cinegéticas.
  
d) Aprovechamiento de cualquier material o recurso natural, tanto biótico como abiótico, que no se encuentre expresamente contemplado entre los usos compatibles. En particular, quedan prohibidas la tala, desbroce y recolección de la vegetación silvestre sin la debida autorización.
  
e) Obras no autorizadas expresamente de desmonte, aterramiento o relleno de terrenos.
  
f) Tráfico motorizado fuera de la red viaria habilitada expresamente para ello.
  
3. Regeneración de Enclaves de Interés Histórico, Cultural y Paisajístico (AP-d):
  
a) Con carácter general queda prohibida cualquier actividad que pueda afectar negativamente al paisaje tradicional o suponga un deterioro para el conjunto de elementos naturales y de interés etnográfico y cultural que lo integran.
  
b) No se permite la instalación de nuevos tendidos aéreos o antenas de ningún tipo. Los tendidos podrán discurrir enterrados siempre que no se ocasionen deterioros sobre elementos de interés natural, etnográfico y cultural, o en caso de ser afectados sean completamente restaurados.
  
c) No se permite la construcción de nuevas carreteras ni pistas forestales. La apertura de nuevas sendas o acondicionamiento de las ya existentes no podrá generar deterioro en los elementos de interés natural, etnográfico o cultural y requerirán informe favorable del órgano competente en espacios naturales y de la Conselleria competente en materia de cultura y patrimonio.
  
4. Perímetro de protección de las Zonas Húmedas Catalogadas (AP-e):
  
a) Con carácter general está prohibida cualquier actividad que pueda afectar negativamente a la ejecución de los programas de actuación o de los planes especiales que se desarrollarán en dichas zonas.
  
b) Queda prohibido cualquier actuación que pueda genera la degradación y erosión de suelos o comprometa el volumen y calidad de los recursos hídricos subterráneos y superficiales que puedan alimentar de forma natural a estos humedales.
  
Capítulo V
  
ÁREAS DE EQUIPAMIENTOS PARA USO PÚBLICO (EP)
  
Artículo 84. Definición y clases de Áreas de Equipamiento para Uso Público (EP)
  
1. Las Áreas de Equipamientos para Uso Público (EP) son aquellos espacios que, por su particular ubicación, sus características naturales, las actividades humanas tradicionales que en ellas se desarrollan, o sus especiales potencialidades de uso, cumplen en la actualidad, o bien pueden cumplir en el futuro, alguna de las funciones siguientes:
  
a) Usos lúdicos vinculados directamente a actividades de conservación, estudio, enseñanza o disfrute consciente y regulado de los valores ambientales del Parque.
  
b) Usos lúdicos no necesariamente vinculados de forma directa a actividades de conservación, estudio, enseñanza o disfrute consciente y regulado de los valores ambientales del Parque, incluyendo el manejo de los recursos naturales por iniciativa pública o privada. Pueden albergar actividades diversas relacionadas con el alojamiento turístico, la restauración, el uso lúdico y la práctica deportiva.
  
2. Las Áreas de Equipamientos para Uso Público (EP) se dividen en las siguientes subcategorías de ordenación:
  
I) Espacios de Uso Público Naturalístico (EP-I), que comprende las áreas indicados en el artículo 80.2.b.I de esta normativa.
  
II) Espacios de Uso Público Intensivo (EP-II) que comprende las áreas indicados en el artículo 80.2.b.II de esta normativa.
  
III) Campamentos Públicos de Turismo (EP-III) que comprende las áreas indicados en el artículo 80.2.b.III de esta normativa.
  
IV) Museos (EP-IV) que comprende las áreas indicados en el artículo 80.2.b.IV de esta normativa.
  
Artículo 85. Régimen general de ordenación
  
1. La ordenación de las Áreas de Equipamientos para Uso Público (EP) tiene como finalidad el desempeño, ordenado y conforme con los objetivos generales del PRUG de las actividades que definen el destino específico de esta categoría de ordenación en sus distintas subcategorías.
  
2. Las normas generales de este Plan determinan las categorías de actuaciones que deberán ser autorizadas previamente por el órgano competente en materia de espacios protegidos.
  
3. Las directrices para la ejecución del PRUG contemplan una serie de actuaciones que se ejecutarán específicamente en las Áreas de Equipamientos para Uso Público (EP) y resto de zonas incluidas en las subcategoría (AP-c) de las Áreas de Actuación Preferente.
  
Artículo 86. Usos permitidos
  
1. Los usos permitidos en las Áreas de Equipamientos para Uso Público (EP) son aquéllos que definen específicamente las subcategorías de ordenación enumeradas en el anterior artículo 84 de estas normas particulares, practicados conforme a las determinaciones de las normas generales del PRUG y de acuerdo con los respectivos planeamientos urbanísticos municipales y con las autorizaciones sectoriales que correspondan.
  
2. En particular se permiten, en las zonas específicamente destinadas para ello, los usos terciarios, las actividades de carácter recreativo, los equipamientos educativos y las dotaciones, infraestructuras y servicios destinados a la prestación de determinados servicios públicos.
  
3. Asimismo, se permiten en esta categoría de ordenación todos los usos permitidos en las Áreas de Reserva (RE) y en las Áreas de Protección Ecológica (PE)
  
Artículo 87. Usos no permitidos
  
Atendiendo al carácter finalista de las Áreas de Equipamientos para Uso Público (EP) en cuanto a destino, no se permiten en las mismas usos o aprovechamientos distintos de los expresamente permitidos.
  
Capítulo VI
  
Zonas de uso agrícola (AG)
  
Artículo 88. Definición y clases de Zonas de Uso Agrícola (AG)
  
1. Las Zonas de Uso Agrícola (AG) están constituidas por los terrenos destinados principalmente a la actividad agraria, ocupando un porcentaje modesto de superficie en el Parque y presentando una elevada diversidad en función del tipo de cultivo establecido. Pueden alcanzar un elevado valor paisajístico, etnográfico y ecológico.
  
2. Las Áreas de Uso Agrícola (AG) se dividen en las siguientes subcategorías de ordenación:
  
a) Zonas de agricultura intensiva (AG1), que comprende los cultivos de huerta, frutales en regadío y cítricos, y ocupan un área con escasa representación en el Parque Natural, fundamentalmente localizadas en los valles de Eslida-Artana, Tales-Sueras, Azuébar y Almonacid. Los criterios generales para esta zona se orientan hacia el aprovechamiento agrícola intensivo.
  
b) Zonas de agricultura tradicional (AG2), que incluye las zonas en las que existe un uso agrícola restringido, caracterizado por cultivos de secano de rentabilidad modesta, aunque localmente configuran zonas de indudable riqueza paisajística. El criterio general para estas zonas es la potenciación de cultivos tradicionales que ofrezcan un rendimiento económico, así como el mantenimiento de unidades paisajísticas de alto valor y de cultivos agrícolas restringidos en unidades en que la preservación de bancales es esencial, como práctica de conservación de suelos con una erosionabilidad muy alta y como áreas cortafuegos. Se localizan en enclaves muy numerosos dentro del Parque, aunque cabe destacar por su extensión las unidades formadas por las ramblas de Almedíjar - Azuébar, Valle de Almonacid - Algimia de Almonacid y por las laderas de valles cultivados de Villamalur, Alcudia de Veo, Aín y Chóvar.
  
Artículo 89. Usos permitidos.
  
Se consideran compatibles todas las actividades permitidas en las áreas incluidas en las categorías de Protección Ecológica (PE) y Actuación Preferente (AP) y, en general, las actividades compatibles con lo establecido en el planeamiento urbanístico para el suelo no urbanizable de uso agrícola, sin perjuicio de lo dispuesto en las normas generales de este Plan y en la legislación vigente sobre el suelo no urbanizable.
  
Artículo 90. Usos prohibidos
  
1. En las Zonas de Agricultura Intensiva (AG1) se prohíben, con carácter general, los usos considerados no compatibles por el planeamiento urbanístico para el suelo no urbanizable de uso agrícola, sin perjuicio de lo dispuesto en las normas generales de este Plan y la legislación vigente sobre el suelo no urbanizable.
  
2. En las Zonas de Agricultura Tradicional (AG2) se prohíbe:
  
a) La tala o descuaje de olivos y algarrobos, salvo para su sustitución por rejuvenecimiento de la plantación, razones fitosanitarias o cambio de la especie o variedad a cultivar.
  
b) La sustitución de cultivos de secano por otros de regadío, aunque estará permitida la instalación de nuevos métodos de riego en cultivos de secano, siempre que no comporte la introducción de cambios significativos en el paisaje agrario.
  
c) La destrucción de ribazos tradicionales y la alteración de las características fisiográficas de la zona, salvo cuando ello se produzca como consecuencia de la implantación de cultivo o explotación en común o de la modernización de los cultivos.
  
d) La destrucción de los sistemas de riego tradicional, salvo en casos justificados que conlleven la mejora y modernización del regadío existente.
  
e) La destrucción de otros elementos y construcciones de interés etnográfico.
  
Capítulo VII
  
Áreas Urbanas (UR)
  
Artículo 91. Definición
  
En la categoría de ordenación denominada Áreas Urbanas (UR) se incluyen determinadas zonas del Parque clasificadas en los respectivos planeamientos urbanísticos municipales como suelo urbano, así como algunas áreas de suelo urbano con uso industrial. En su estado actual estas zonas no poseen un interés significativo desde el punto de vista de conservación de los hábitats naturales o del medio rural tradicional y, por sus características territoriales específicas, no cabe su inclusión en otra categoría de ordenación del PRUG. Su localización se indica en el mapa de zonificación de este Plan.
  
Artículo 92. Usos permitidos
  
Se consideran compatibles todas las actividades permitidas en las zonas PE, AP y AG, y, en general, las actividades compatibles con lo establecido en el planeamiento urbanístico para el suelo urbano y urbanizable, sin perjuicio de lo dispuesto en las normas generales de este Plan y en la legislación vigente sobre actividad urbanística.
  
Artículo 93. Usos prohibidos
  
1. Con carácter general, se prohíben los usos considerados no compatibles por el planeamiento urbanístico para el suelo urbano y urbanizable, sin perjuicio de lo dispuesto en las normas generales de este Plan y en la legislación vigente sobre actividad urbanística.
  
2. En las Áreas de Suelo Urbano con Uso Industrial se prohíbe la instalación de industrias que, según el Decreto 54/1990, de 26 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el nomenclátor de actividades molestas, insalubres, nocivas y peligrosas, sean consideradas insalubres o nocivas de índice superior a medio, o peligrosas de índice superior a bajo, salvo las dedicadas a la fabricación de aceite de oliva y a la fabricación de productos de corcho.
  
TÍTULO IV
  
NORMAS GENERALES DE GESTIÓN DEL PARQUE NATURAL
  
Artículo 94. Régimen general
  
1. La administración y la gestión del Parque Natural de la Sierra de Espadán corresponden a la Conselleria de Territorio y Vivienda, a través de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.
  
2. El régimen de gestión del Parque está sujeto al marco establecido con carácter genérico para los parque naturales por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, así como a las determinaciones específicas contenidas en el Decreto 161/1998, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se declaró Parque Natural a la Sierra de Espadán.
  
3. De acuerdo con la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, corresponde al Servicio de Parques Naturales, del Área de Planificación y Ordenación del Territorio, adscrita a la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, la gestión del Parque y, en especial, su mantenimiento y dinamización.
  
4. La Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial promoverá, sobre las materias propias de la gestión del espacio protegido, la colaboración con los Ayuntamientos y con los organismos de las Administraciones autonómica, estatal y local, así como con las entidades y particulares implicados en la gestión de los recursos naturales del Parque. A tal efecto, dicha Dirección General promoverá, cuando proceda, la formalización de los correspondientes Convenios de colaboración.
  
5. La gestión del Parque, en lo relativo al funcionamiento de instalaciones, equipamientos y servicios, podrá delegarse, de acuerdo con lo previsto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana. Esta gestión también podrá encomendarse a otras entidades de derecho público o concertarse con instituciones o entidades de naturaleza privada.
  
6. La Conselleria de Territorio y Vivienda podrá promover, para asegurar la participación efectiva en la gestión del espacio protegido de las Administraciones locales y de los agentes sociales y económicos implicados en el Parque, la constitución de una entidad mixta con participación de las Administraciones autonómica y local y del sector privado, tal como una fundación, un consorcio u otro tipo de figura contemplada en la legislación vigente.
  
7. Las actividades de gestión del Parque se ejecutarán, con carácter general, dentro del marco normativo establecido por las presentes normas y de acuerdo con los programas de actuación contenidos en las directrices para la ejecución del PRUG, en particular el denominado Programa 6: Gestión del Parque Natural.
  
Artículo 95. El director conservador
  
1. Al director conservador del Parque Natural de la Sierra de Espadán, nombrado por el conseller de Territorio y Vivienda y dependiente de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, corresponde la gestión ordinaria del Parque, conforme a lo dispuesto en el artículo 48.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
2. Las funciones del director conservador son las indicadas en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, y en el Decreto 161/1998, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se declaró Parque Natural a la Sierra de Espadán.
  
Artículo 96. Oficina de Gestión Técnica del Parque Natural
  
1. El director conservador ejerce sus funciones con el soporte técnico y administrativo de una Oficina de Gestión Técnica del Parque Natural.
  
2. La Oficina de Gestión Técnica del Parque Natural es una unidad técnica adscrita orgánicamente a la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial. Funcionalmente, el personal e instalaciones de dicha Oficina dependen del director conservador, el cual ejerce su dirección y coordinación técnicas.
  
3. Integran el personal de la Oficina de Gestión Técnica del Parque Natural:
  
a) El director conservador, en calidad de director Técnico de la Oficina.
  
b) Técnicos de medio natural adscritos al Parque.
  
c) Personal administrativo.
  
d) Personal técnico y administrativo que pueda adscribirse a la Gerencia de Promoción a que se refiere el artículo 97 de estas normas.
  
e) Personal de guardería medioambiental adscrito al Parque.
  
f) Monitores de educación y difusión ambiental.
  
g) Personal de obras y mantenimiento adscrito al Parque en forma permanente o temporal.
  
4. Con el fin de asegurar el cumplimiento de los objetivos de este Plan, así como de las normas o programas de actuación que lo desarrollen, son funciones de la Oficina de Gestión Técnica del Parque Natural:
  
a) En materia de gestión del Parque Natural:
  
?Asistencia técnica al director conservador y, en general, a otras unidades técnicas y administrativas de la Conselleria de Territorio y Vivienda en materias relacionadas con el Parque.
  
?Asistencia y asesoramiento técnico a la Junta Rectora, a las Comisiones de la misma y al Consejo Directivo del Parque.
  
?Emisión de informes técnicos sobre las solicitudes de autorizaciones y, en general, sobre los distintos procedimientos administrativos que afecten al Parque.
  
?Emisión de cualquier otro tipo de informe técnico que fuera requerido en materia de gestión del Parque o de seguimiento de los recursos ambientales.
  
?Estudio y realización de propuestas en relación con la gestión.
  
?Seguimiento técnico de las actuaciones sobre el territorio y los recursos ambientales del Parque que se autoricen por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.
  
?Seguimiento y control de las infracciones al régimen jurídico del Parque que puedan cometerse, en coordinación con las unidades técnicas de la Conselleria de Territorio y Vivienda con atribuciones sobre la materia, así como con las fuerzas de seguridad del Estado y de la Comunidad Autónoma.
  
?Impulso de los expedientes administrativos que tengan como objeto asuntos generales o particulares relacionados con el espacio natural.
  
?Gestión de los fondos documentales y bibliográficos y de la documentación administrativa existentes en la oficina, en materia de gestión del Parque y de conocimiento del medio.
  
?Dirección técnica del personal de obras y mantenimiento.
  
?Elaboración de un informe anual de la gestión del Parque.
  
?Funciones propias de la Gerencia de Promoción a que se refiere el siguiente artículo 97, en relación con el fomento del desarrollo socioeconómico sostenible.
  
?Realización de todas aquellas otras actuaciones en la materia que sean encomendadas por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial y, en particular, por el director conservador del Parque.
  
b) En materia de educación y difusión ambiental
  
?Ejecución y seguimiento de las actividades de educación y divulgación a desarrollar las distintas instalaciones y equipamientos del Parque, en coordinación con las unidades técnicas de la Conselleria de Territorio y Vivienda con atribuciones sobre la materia.
  
?Elaboración de una programación anual de actividades de educación ambiental, sobre aspectos relacionados con los valores ambientales y culturales del Parque.
  
?Elaboración de un programa anual de comunicación y divulgación del Parque.
  
?Promoción de la imagen del Parque.
  
?Formación del personal adscrito al Parque.
  
?Propuesta de adquisición o publicación de los materiales didácticos o educativos que se consideren necesarios para la adecuada ejecución de los objetivos que se establezcan en relación con la educación ambiental, comunicación o divulgación del Parque.
  
?Realización de actividades formativas en materia de educación ambiental y de gestión racional de los recursos naturales.
  
?Elaboración de todas aquellas propuestas que se consideren necesarias para un adecuado funcionamiento del Parque en materia de educación y difusión ambiental
  
?Realización de todas aquellas otras actuaciones en la materia que sean encomendadas por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial y, en particular, por el director conservador del Parque.
  
c) En materia de conservación y conocimiento de los recursos ambientales y culturales:
  
?Ejecución directa de los programas de seguimiento y estudio de la fauna, la flora y los hábitats del Parque que se realicen con medios propios de la oficina.
  
?Seguimiento de las actividades de estudio e investigación que, sobre los valores ambientales y culturales, se realicen en el Parque por entidades o personas ajenas a la oficina.
  
?Inventario de los recursos ambientales y culturales del espacio protegido.
  
?Planificación, ejecución y seguimiento de actuaciones de conservación, regeneración o mejora de hábitats y de poblaciones de fauna y flora, en colaboración con otras unidades técnicas de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
?Realización de todas aquellas otras actuaciones en la materia que sean encomendadas por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial y, en particular, por el director conservador del Parque.
  
Artículo 97. Gerencia de Promoción
  
1. Adscrita a la Oficina de Gestión Técnica del Parque Natural se creará una Gerencia de Promoción del Parque Natural de la Sierra de Espadán.
  
2. La Gerencia de Promoción dependerá orgánicamente de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial. Funcionalmente dependerá del director conservador, quien podrá ejercer directamente las funciones de dirección técnica de la Gerencia de Promoción.
  
3. La Gerencia de Promoción ejercerá, al menos, las siguientes funciones:
  
a) Animación de los agentes locales, tanto públicos como privados y mixtos, necesarios para la ejecución y desarrollo del PRUG en todas sus posibilidades. Incluyendo, en particular, el fomento y la promoción de proyectos e iniciativas de actuación, colectivas e individuales, que favorezcan el desarrollo socioeconómico local en forma sostenible y compatible con los objetivos de conservación del Parque.
  
b) En particular, impulso y desarrollo de las técnicas de agricultura integrada y ecológica, así como de la actividad turística en relación con el conocimiento y el disfrute ordenado de los valores naturales y culturales del parque.
  
c) Información y asesoramiento administrativo, técnico y financiero a los particulares y colectivos.
  
d) Seguimiento y gestión de las fuentes de financiación pública y privada, a escala de comunidad autónoma, estatal y europea.
  
e) Coordinación de las actuaciones de los distintos organismos, agentes y colectivos, públicos y privados, relacionados con la gestión de los recursos naturales del Parque y la ejecución del PRUG.
  
f) Evaluación y seguimiento de los efectos ambientales, sociales y económicos provocados por la ejecución del PRUG y de sus desarrollos.
  
g) Apoyo técnico y logístico a la Conselleria de Territorio y Vivienda y a los Ayuntamientos, en las materias pertinentes.
  
h) Formación y capacitación de los agentes locales sociales y económicos.
  
i) Redacción y gestión de la ejecución de un programa de fomento y desarrollo sostenible de la actividad económica y social en el ámbito del PRUG. Definición de las prioridades para la ejecución de dicho programa, en función de las necesidades objetivas, de las disponibilidades financieras o de la coyuntura social, económica, administrativa y gestora.
  
j) Cualquier otra función que pueda ser encomendada por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.
  
4. Asimismo, en el supuesto de delegación de funciones gestoras del espacio protegido por parte de la Conselleria de Territorio y Vivienda en una entidad mixta con participación del sector público y privado, la Gerencia de Promoción podría asumir, en calidad de órgano gestor de dicha entidad, las siguientes funciones adicionales a las anteriores:
  
a) Gestión del personal, las instalaciones, los servicios y los equipamientos necesarios para la ejecución de actuaciones en materia de desarrollo sostenible y uso público del Parque.
  
b) Gestión de programas de actuación y de proyectos, necesarios para la ejecución del PRUG en materia de ordenación, fomento y promoción de la actividad socioeconómica sostenible y de uso público del Parque, en forma compatible con los objetivos de conservación de los recursos ambientales.
  
Artículo 98. Junta Rectora
  
1. De conformidad con el Decreto 161/1998, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se declaró Parque Natural a la Sierra de Espadán, así como el Decreto 264/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se modifica la composición de las juntas rectoras de los parques naturales de la Comunidad Valenciana, la Junta Rectora es el órgano colaborador y asesor en la gestión del Parque, con la finalidad de canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados.
  
2. Las funciones de la Junta Rectora son las indicadas en el Decreto 161/1998, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se declaró Parque Natural a la Sierra de Espadán.
  
3. Presidente de la Junta Rectora:
  
a) El presidente de la Junta Rectora será nombrado por el Consell de la Generalitat a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda, pudiendo recaer el nombramiento en uno de los miembros de la Junta.
  
b) Son funciones del presidente de la Junta Rectora:
  
?Presidir y moderar las asambleas de la Junta Rectora.
  
?Presidir las distintas comisiones o grupos de trabajo que puedan constituirse en el seno de la Junta Rectora.
  
?Representación ordinaria de la Junta Rectora.
  
4. Secretario de la Junta Rectora:
  
a) El director conservador del Parque será el secretario de la Junta Rectora.
  
b) Son funciones del secretario:
  
?Elaborar la propuesta de orden del día de la Junta Rectora, que deberá ser aprobada por el presidente.
  
?Redactar las propuestas de convocatoria a las reuniones de la Junta Rectora y remitirlas a los miembros.
  
?Presentar las propuestas llevadas a la Junta Rectora por los distintos miembros que la componen para su estudio y debate.
  
?Elaborar las actas de las reuniones.
  
?Elaborar los informes que sean requeridos a la Junta Rectora.
  
5. Si las circunstancias o los temas a tratar así lo aconsejan, el Presidente podrá invitar a las reuniones de la Junta Rectora a todas aquellas personas o representantes de entidades que estime conveniente.
  
6. Los miembros de la Junta Rectora podrán, siempre que lo estimen conveniente previa comunicación al Secretario de la Junta Rectora para una correcta organización de las reuniones, estar acompañados en éstas por personal técnico asesor, cuyo número no deberá sobrepasar el número imprescindible a criterio del Secretario. Dichos acompañantes no tendrán en principio ni voz ni voto en las reuniones, aunque podrán disponer de la palabra, previa autorización del Presidente de la Junta Rectora, cuando la naturaleza de los asuntos a tratar así lo aconseje.
  
7. Clases de reuniones de la Junta Rectora:
  
a) Las convocatorias de la Junta Rectora podrán tener carácter ordinario o extraordinario.
  
b) Las reuniones ordinarias se celebrarán dos veces al año, preferentemente durante el mes inicial de cada semestre del año.
  
c) Las reuniones extraordinarias serán todas aquellas que tengan por objeto la resolución de cuestiones que por sus especiales circunstancias no puedan demorarse hasta la celebración de una reunión ordinaria.
  
8. Los miembros de la Junta Rectora deberán ser convocados a la misma por el Presidente con antelación suficiente a la fecha fijada para su celebración, salvo convocatorias urgentes debidamente justificadas. Dicha convocatoria contendrá, como mínimo, la hora, el lugar, y el orden del día de la reunión.
  
9. El funcionamiento interno de la Junta Rectora se regirá por un Reglamento de funcionamiento que aprobará la misma Junta.
  
10. Para el correcto desempeño de los cometidos de la Junta Rectora podrán constituirse en el seno de la misma las Comisiones que fueran necesarias. Con carácter permanente o temporal y con el soporte técnico de la Oficina de Gestión Técnica del Parque, dichas Comisiones podrán ejercer, por delegación de la Junta Rectora a cuyo pleno darán cuenta de sus actividades, las siguientes funciones:
  
a) Elaborar, a petición de la Junta Rectora, informes específicos sobre aspectos especialmente relevantes de la gestión.
  
b) Elaborar, a requerimiento de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, informes específicos sobre determinadas materias y actividades.
  
c) Efectuar, por delegación de la Junta Rectora, determinadas funciones de coordinación, representación y animación que impliquen a distintas administraciones o intereses privados, en materias específicas que así lo requieran.
  
d) Efectuar el seguimiento del cumplimiento de las reglamentaciones e instrumentos de gestión del Parque, informando en consecuencia a la Junta Rectora.
  
11. Las actas de la Junta Rectora serán elaboradas por el Secretario y aprobadas por el Presidente antes de su sometimiento a la Junta Rectora. Tendrán, como mínimo, el siguiente contenido:
  
?Asistentes a la Junta Rectora.
  
?Orden del día y asuntos varios que se hayan tratado en la reunión.
  
?Sucinta exposición del contenido de las intervenciones realizadas durante su celebración.
  
?Todas aquellas propuestas o sugerencias realizadas expresamente por los miembros de la Junta Rectora.
  
?Resultado de las votaciones que pudieran celebrarse.
  
?Todas aquellas decisiones que se adopten en relación con el Parque.
  
?Cualquier incidencia que, a juicio del secretario o del presidente, tenga notoriedad para ser incluida en ellas.
  
12. Las entidades representadas en la Junta Rectora podrán proponer asuntos a incluir en el orden del día de las reuniones, para lo cual efectuarán al Presidente o al Secretario de la Junta Rectora la correspondiente propuesta con antelación suficiente.
  
Artículo 99. El Consejo Directivo
  
1. La naturaleza y funciones del Consejo Directivo del Parque Natural de la Sierra de Espadán están establecidas por el artículo 7 el Decreto 161/1998, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que se declaró Parque Natural a la Sierra de Espadán.
  
2. El Consejo Directivo informará preceptivamente sobre aquellas materias y actividades que requieren autorización de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, las cuales vienen expresamente señaladas en los correspondientes apartados de esta normativa.
  
3. Como excepción a lo indicado en el apartado anterior, el informe del Consejo Directivo no será preceptivo cuando se trate de la aplicación simple y directa de la normativa de este Plan a materias o actividades concretas. En cuyo caso, podrá bastar el informe de la Oficina de Gestión Técnica del Parque a que se refiere el artículo 96, apartado 4.a) de estas normas, previo a la concesión de la pertinente autorización. Sin perjuicio de que el propio Consejo Directivo o la citada Dirección General y, en particular, a propuesta del director Conserva-dor del Parque, consideren que determinados asuntos deben ser sometidos a la consideración del Consejo Directivo por su especial trascendencia.
  
4. El Consejo Directivo será informado puntualmente por el director conservador de los asuntos acogidos a la excepción indicada en el apartado anterior. Dichos asuntos serán, asimismo, considerados en la memoria anual de gestión del Parque a que se refiere el artículo 101 de estas normas.
  
5. El informe del Consejo Directivo deberá ser previo a la concesión de las pertinentes licencias o autorizaciones sectoriales por parte de los organismos competentes de las Administraciones autonómica, local y estatal. Dicho informe podrá contener especificaciones concretas para la ejecución de las actividades consideradas.
  
6. Los informes previos negativos del Consejo Directivo serán vinculantes para los organismos afectados de las distintas Administraciones, en cuyo caso las licencias y autorizaciones sectoriales a que se refiere el apartado anterior no podrán ser concedidas. Del mismo modo, también serán vinculantes los informes favorables condicionados, es decir, aquellos cuyo carácter positivo esté supeditado al cumplimiento de determinadas condiciones en la ejecución de las actuaciones.
  
7. Los informes favorables del Consejo Directivo se emiten sin perjuicio de otras normas aplicables, es decir, únicamente a los efectos de adecuación o no de las materias informadas al régimen de ordenación y gestión del Parque. Por tanto, estos informes no prejuzgan en modo alguno la legalidad o la adecuación a otras normativas de dichas materias y actividades, cuya licencia o autorización sectorial podrá ser denegada por los organismos competentes de las distintas administraciones, en uso de sus atribuciones específicas, con independencia del informe favorable del Consejo Directivo.
  
Artículo 100. Programas de actuación
  
1. La gestión del Parque Natural se ejecutará, con carácter general, dentro del marco técnico y gestor constituido por los programas de actuación que se definen en las directrices para la ejecución del PRUG, los cuales se desarrollan mediante actuaciones concretas cuya ejecución se priorizará atendiendo al interés objetivo y a la urgencia de cada actuación.
  
2. Dichos programas tienen carácter abierto, por lo cual sus indicaciones se establecen sin perjuicio de otros criterios de gestión o de otras actuaciones programadas que la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial considere necesario ejecutar para una mejor gestión del Parque.
  
3. Los programas de actuación tienen, asimismo, carácter indicativo, siendo su función la de orientar la actuación gestora del Parque. La ejecución de los mismos, por tanto, dependerá tanto de la prioridad objetiva de las actuaciones como de circunstancias de coyuntura, oportunidad y disponibilidad de recursos.
  
Artículo 101. Memoria anual de gestión del Parque
  
La Oficina de Gestión Técnica del Parque elaborará memorias anuales de gestión, cuyo contenido mínimo será el siguiente:
  
a) Informe de gestión del Parque, incluyendo grado de ejecución de las propuestas de actuación programadas para la anualidad considerada.
  
b) Capítulo económico, con indicación de inversiones y gastos de funcionamiento.
  
c) Propuestas y previsión de actuaciones para anualidades sucesivas.
  
d) Otras propuestas que se estimen oportunas para mejorar el funcionamiento o la gestión del Parque.
  
Artículo 102. Fondo documental y bibliográfico del Parque
  
1. El inventariado, custodia y gestión del fondo documental, bibliográfico y cartográfico del Parque Natural está a cargo de la Oficina de Gestión Técnica, bajo la supervisión del director conservador.
  
2. El fondo documental se nutrirá de todos aquellos documentos textuales o cartográficos, expedientes, notas de prensa, imágenes, estadísticas y estudios, ya sean originales o copias, que tengan relación con los recursos naturales, los valores ambientales y culturales, los instrumentos de planificación territorial y sectorial o cualquier otra cuestión relacionada con el Parque Natural.
  
3. El fondo documental y bibliográfico está abierto a la consulta del público, con las condiciones necesarias para no interferir con el trabajo ordinario de la Oficina.
  
Artículo 103. Registro



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI