Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4594, del 24-09-2003 (2003/10088)

ORDE FOM/1273/2003, de 30 d'abril, del Ministeri de Foment, per la qual s'aprova el pla d'utilització dels espais portuaris del port de Castelló.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4594

Data del DOGV
:   24-09-2003

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2003/10088

CVE


Data del document
:   30-04-2003

Organisme emissor
:   Ministeri de Foment

Tipus de document
:   Ordre

Descriptors 

:   * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [instal·lació portuària](javascript:void(0))
    * [gestió de l'espai](javascript:void(0))

ORDE FOM/1273/2003, de 30 d'abril, del Ministeri de Foment, per la qual s'aprova el pla d'utilització dels espais portuaris del port de Castelló. [2003/10088]
  
La Llei 27/1992, de 24 de novembre, de Ports de l'Estat i de la Marina Mercant, establix en el seu article 15 que el Ministeri de Foment delimitarà en els ports de competència estatal una zona de servici que inclourà les superfícies de terra i aigua necessàries per a l'execució de les seues activitats, les destinades a tasques complementàries d'aquelles i els espais de reserva que garantisquen la possibilitat de desenvolupament de l'activitat portuària. La delimitació de la zona de servici, afig l'article citat, es farà, a proposta de l'Autoritat Portuària, a través d'un pla d'utilització dels espais portuaris que inclourà els usos previstos per a les diferents zones del port, així com la justificació de la necessitat o conveniència dels dits usos.
  
L'aprovació del pla d'utilització dels espais portuaris correspon al Ministeri de Foment, amb l'informe previ de Ports de l'Estat, de la Direcció General de Costes i de les administracions urbanístiques sobre els aspectes de la seua competència, així com dels altres departaments ministerials i administracions públiques afectades, i portarà implícita la declaració d'utilitat pública a efectes d'expropiació dels béns de propietat privada, així com l'afectació a l'ús portuari dels béns de domini públic inclosos en la zona de servici que siguen d'interés per al port.
  
De conformitat amb el que disposat el precepte esmentat, s'ha formulat i tramitat el Pla d'Utilització dels Espais Portuaris del Port de Castelló, d'interés general de l'estat segons l'article 5 i l'apartat 8 de l'annex de la Llei de Ports de l'Estat i de la Marina Mercant, en què s'han tingut en compte les necessitats d'aigües abrigades, línies d'atracada i superfícies de terra que són necessàries per a poder atendre degudament la demanda de tràfic del port en els pròxims anys. El Pla d'Utilització dels Espais Portuaris es limita al port de Castelló, perquè el de Vinaròs, originàriament també d'interés general de l'estat, ha perdut eixa condició, junt amb el de Torrevieja, en virtut del Real Decret 233/2000, de 18 de febrer. La modificació operada en l'annex de la Llei de Ports de l'Estat i de la Marina Mercant per l'article 79 de la Llei 24/2001, de 27 de desembre, de Mesures Fiscals, Administratives i de l'Orde Social, ha exclòs estos dos ports de la relació de ports d'interés general de l'estat, els quals han sigut traspassats a la Comunitat Valenciana pel Real Decret 281/2000, de 25 de febrer.
  
La zona de servici del port, delimitada pel pla d'utilització dels espais portuaris afecta al terme municipal de Castelló de la Plana i apareix estructurada en deu àrees a les quals s'assignen els usos portuaris corresponents amb la justificació de la seua necessitat o conveniència, incloent-hi la xàrcia viària amb els seus accessos i el ramal ferrocarril del port a l'estació de Les Palmes.
  
La superfície terrestre de la zona de servici vigent fins ara experimenta algunes modificacions respecte a l'aprovada per l'Orde de 18 de maig de 1971 per al port de Castelló, ja que a través del pla d'utilització dels espais portuaris que ara s'aprova no sols es consoliden les àrees portuàries, sinó que s'inclouen determinats terrenys necessaris per a atendre l'increment de la demanda derivat del creixement del tràfic portuari i s'exclou una parcel·la per contravindre el que disposa l'article 55 de la Llei de Ports de l'Estat i de la Marina Mercant.
  
Respecte de la delimitació de les aigües portuàries actualment vigents, aprovades per l'Orde de 23 de desembre de 1966, és de tindre en compte que la zona I d'aigües està afectada per les obres d'ampliació del port. Per la seua banda, la zona II s'amplia cap al mar, quedant limitada per la costa, dos línies paral·leles a l'escaló del moll Serrano Lloberes traçades pels punts d'intersecció de la costa amb els límits del terme municipal de Castelló de la Plana, pel Nord amb el de Benicàssim, pel Sud amb el d'Almassora i per una línia paral·lela a la costa a 6.350 metres de distància.
  
En virtut d'això, a proposta de l'Autoritat Portuària de Castelló,
  
ORDENE
  
Primer
  
S'aprova el Pla d'Utilització dels Espais Portuaris del Port de Castelló, integrat per la seua memòria i pels plans corresponents, en el que s'assignen els usos previstos per a les diferents zones del port, amb la justificació de la seua necessitat o conveniència, i es delimita la zona de servici del port, en què s'inclouen les superfícies de terra i aigua necessàries per a l'execució de les seues activitats, les destinades a tasques complementàries d'aquelles i els espais de reserva, així com espais destinats a equipaments.
  
Segon
  
La zona de servici terrestre del port de Castelló (pla núm. 3), després de les incorporacions i exclusió que es detallen al final d'este apartat, queda configurada de la forma següent:
  
Els terrenys situats en el Grau de Castelló i compresos entre la vora de la mar i una línia que comença en la platja existent al nord del port, en el punt d'intersecció de la mateixa amb el límit nord de l'esplanada, i discorre pel límit sud vorejant la parcel·la del Banc Central, fins a la seua trobada amb l'avinguda Ferrandis Salvador. A partir d'este punt, discorre pel rastell est de l'avinguda Ferrandis Salvador fins a la seua trobada amb la via de ferrocarril, seguint el traçat d'esta fins a la confluència dels dos ramals, per a canviar de direcció, discorrent per la vora sud del segon ramal i incorporant els jardins existents, seguir el traçat del carrer Serrano Lloberes, fins a travessar el passeig Buenavista, al costat de l'entrada del port. A partir d'ací, seguix el rastell del passeig esmentat i del carrer Treballadors del Mar, fins al final de la tàpia de protecció de les vies del ferrocarril. En este punt, travessa el ferrocarril en direcció oest-est fins a trobar-se amb la vora oest del camí existent paral·lel a la costa, discorrent per este límit fins al terme municipal d'Almassora.
  
Queden inclosos en la zona de servici del port els terrenys adquirits en el seu dia per expropiació per l'estat i cedits a la Junta d'Obres del Port de Castelló, sobre els quals està construït el ramal de connexió entre les vies del port i l'estació de ferrocarril de Renfe de les Palmes. Es tracta d'una banda de sòl de 6.740 metres de longitud, entre l'agulla d'entrada a l'estació i la d'entrada al port, i amplàries de 7,70, 9,70, i 11,70 metres, segons els trams.
  
Així mateix, quedaran incorporats a la zona de servici del port els terrenys obtinguts per l'execució de les obres de prolongació del Dic de Llevant, Moll de la Ceràmica i prolongació del Moll Transversal Exterior.
  
Igualment, a fi d'evitar la discontinuïtat de la zona de servici del port s'entenen inclosos dins del seu perímetre els terrenys corresponents als edificis de la Comandància de Marina i de Duanes. No obstant això, estos béns continuaran destinats als servicis a què en l'actualitat es troben afectats, i no s'incorporaran al domini públic portuari fins que no es produïsca la desafectació de la seua destinació actual conforme a les normes aplicables.
  
Al contrari, per ser innecessaris per a l'activitat portuària s'exclouen de la zona de servici els terrenys en què està situat el Banc Central, de conformitat amb el que disposa l'article 55 de la Llei de Ports de l'Estat i de la Marina Mercant, que prohibix els usos per a residència o habitació.
  
Tercer
  
La zona de servici terrestre del port s'estructura en deu àrees, la descripció, de la qual amb els usos assignats, és la següent:
  
Àrea 1: dàrsena pesquera. Inclou els terrenys situats entorn de la dàrsena situada al sud de les instal·lacions del port i que es dedica de forma pràcticament exclusiva a activitats pesqueres. La dàrsena té forma rectangular, amb un desenvolupament en terra en els seus costats nord i oest, on es localitzen la majoria de les activitats, i un dic d'abric que tanca la dàrsena pel sud i est. En l'àrea s'inclou a més la rampa varador situada al nord del moll de Llevant.
  
Usos assignats: pesquer i nauticoesportiu en la zona del varador; infraestructures i obres d'abric.
  
Àrea 2: nàutica. Comprén la part del port dedicada actualment a instal·lacions lúdiques i esportives entorn del Club Nàutic, així com la franja de terreny existent entre este i la zona urbana, actualment en remodelació.
  
Usos assignats: nauticoesportiu, en l'entorn i instal·lacions del Club Nàutic, i d'equipament cultural-recreatiu en la parcel·la que ocupa la plaça del Mar; infraestructures i obres d'abric.
  
Àrea 3: moll de Costa.
  
 Comprén la totalitat dels terrenys situats entre el tancament de la zona de servici i el moll de Costa, en tota la longitud d'este, excepte la zona d'edificis oficials que se situen en la posterior del magatzem de servici del moll. Té forma aproximadament rectangular, amb uns 110 metres d'amplària mitja, excepte en el tram més septentrional, en el qual es reduïx a uns 70 metres.
  
Usos equipament; infraestructures i obres de recer. En l'actualitat tot el moll de Costa està sotmés a remodelació dins d'un programa d'integració port-ciutat.
  
Àrea 4: moll de Llevant. De forma rectangular allargada, està constituïda pel denominat moll de Llevant, o moll Serrano Lloberes i les seues zones de maniobra, manipulació de mercaderies, magatzematge i la xàrcia viària que li servix. Està situada entre la dàrsena interior i els antics terrenys de FESA, sent, per tant, el moll d'entrada de mercaderies més pròxim a la gran esplanada de magatzematge que constituïxen els terrenys.
  
Usos: comercial per a mercaderia general, infraestructures i obres de recer. En l'actualitat, l'àrea suporta un elevat percentatge del moviment de càrrega seca del port, per la qual cosa és un element essencial en el rendiment portuari i una de les bases de la seua activitat comercial.
  
Àrea 5: moll Transversal. Comprén el moll Transversal, que tanca la dàrsena interior, i el dic de recer. És a dir, inclou la totalitat de la dàrsena exterior i els dos escalons del moll transversal.
  
Usos: comercial polivalent, sòlids a granel, líquids a dojo i tràfic ro-ro; infraestructura i obres de recer. En l'actualitat, esta àrea constituïx la part més dinàmica del port gràcies a les seues disponibilitats de sòl, a la proximitat de l'esplanada, a l'existència d'instal·lacions especials per a sòlids a granel, líquids i ro-ro, la llunyania del nucli urbà i els bons calats dels molls de la dàrsena exterior.
  
Àrea 6: esplanada. De forma més o menys rectangular, d'uns 700 x 450 metres, està situada al nord del port i comprén els terrenys de l'antiga factoria de FESA i els guanyats recentment al mar per l'Autoritat Portuària, que conformen una àmplia esplanada contigua als molls.
  
Usos: complementari, magatzematge logístic i equipament. Dedicada al magatzematge de mercaderies, constituïx una gran reserva per al creixement del tràfic o l'establiment de noves activitats portuàries, com la instal·lació de terminals especialitzats en el moviment de granels per instal·lació especial o l'establiment d'àrees logístiques, sense perjuí de la possibilitat d'establir dos bandes d'usos en les seues vores que actuen de transició entre els purament portuaris i els pròpiament urbans, amb usos d'equipament comercial.
  
Àrea 7: oficines. De forma irregular, organitzada entorn de la principal entrada al port, n'acull els edificis oficials. En esta àrea, la zona de servicis bota el seu límit habitual, el passeig de Buenavista, per a incloure els dos ramals ferroviaris fins a la seua unió i un jardí d'utilització netament urbana.
  
Usos: complementari, de servicis generals i equipament; infraestructures i obres de recer. L'àrea suporta les activitats administratives de l'Autoritat Portuària. Així mateix, concentra les entrades viària i ferroviària al port, la qual cosa li conferix un paper estratègic en l'estructura de comunicacions. La situació d'esta àrea, en contacte del port amb la zona urbana, aconsella que continuen inclosos dins la zona de servici els sòls a l'est del passeig de Buenavista.
  
Àrea 8: moll de la Ceràmica i esplanada annexa.
  
 Comprén el moll de la Ceràmica, que va des de l'atracador de fluids fins al dic de recer. A este moll se li annexa una zona de terra de 300 metres de fons i que abrasta des de l'escullera fins al límit amb el dic de recer.
  
Ús: comercial per a sòlids a granel. Es configura com l'àrea d'entrada de tot el sòlid a granel per a la indústria ceràmica, gràcies a les seues disponibilitats de sòls, a la proximitat de l'esplanada i als bons calats dels molls de la dàrsena exterior.
  
Àrea 9: dàrsena Sud. És una banda de sòl d'uns 10 metres d'amplària, delimitada entre la via del ferrocarril, i el mar, i compresa entre el dic de Ponent del port i el municipi d'Almassora, ocupant d'esta forma tot el front coster municipal situat al sud del port.
  
Ús: de reserva. Esta àrea funciona com a banda de protecció de les aigües situades al sud del port. Se li assigna este ús, ja que el possible desenvolupament de l'activitat industrial en el port necessitaria nous espais portuaris, la qual cosa unida al traçat ferroviari contigu i a l'existència d'indústries de certa perillositat reduïxen la possibilitat d'utilització per a usos urbans.
  
Àrea 10: ferrocarril del port a l'estació de Les Palmes. El ramal de ferrocarril port de Castelló-estació de Renfe de Les Palmes, de 6.740 metres de longitud, funciona des de 1939 per a servici exclusiu del port. Com que l'Autoritat Portuària és titular dels terrenys i la via constituïx un element infraestructural bàsic per al funcionament del port s'incorpora a la zona de servici del port.
  
Quart
  
 La superfície d'aigües del port (plans 4.1.A, 4.1.B i 4.2) queda delimitada de la forma següent:
  
Zona I, o interior de les aigües portuàries: comprén la làmina d'aigua que queda en l'interior del port, limitada per la línia que unix els extrems dels dics de Llevant i de Ponent.
  
 En el cas que es realitze la prevista prolongació del dic de Llevant, el nou extrem d'este es considerarà com a punt d'origen de la delimitació de la zona I de les aigües del port.
  
Zona II, o exterior de les aigües portuàries: s'ha considerat limitada en profunditat per una línia paral·lela a la costa, a 6.350 metres, i dos línies rectes paral·leles a l'escaló del moll de Serrano Lloberes, traçades pels punts d'intersecció amb la costa dels límits del terme municipal de Castelló de la Plana; al nord, amb el de Benicàssim, en la desembocadura de la séquia dels poals i al Sud amb el de l'Almassora, en la desembocadura de la séquia de Mitgera. En definitiva, la zona II queda delimitada per quatre punts amb les coordenades següents:
  
A: 3r 43'25''de longitud Oest i 40é 01'de latitud Nord.
  
B: 3r 41'24''de longitud Oest i 39é 56'33''de latitud Nord.
  
C: 3r 47'32''de longitud Oest i 39é 59'37''de latitud Nord.
  
D: 3r 45'33''de longitud Oest i 39é 55'10''de latitud Nord.
  
Les superfícies d'aigua de les zones I i II i les línies imaginàries que dividixen ambdós zones d'aigua s'iran adaptant, conforme al que disposa l'article 15.7 de la LPEMM, a mesura que es construïxen les noves obres d'infraestructures i de recer previstes. La superfície total de les aigües del port inclosa en la zona de servici no sofrirà cap variació.
  
En qualsevol cas la zona d'aigües inclosa en la zona de servici es regix per dos normes bàsiques:
  
a) En els trams de costa no inclosos en la zona de servici del port, la superfície d'aigua de la zona II a integrar en la zona de servici, es mesurarà des d'una línia paral·lela a terra, a una distància de 50 metres des de la línia de baixamar màxima viva equinoccial.
  
b) En els trams de costa a què es referix l'apartat anterior, que estiguen abalisats com a zones de bany, la delimitació de les aigües del port exclou els 200 primers metres mesurats des de la línia de baixamar màxima viva equinoccial.
  
Madrid, 30 d'abril de 2003.
  
El ministre de Foment



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4594, del 24-09-2003 (2003/10088)

ORDEN FOM/1273/2003, de 30 de abril, del Ministerio de Fomento, por la que se aprueba el plan de utilización de los espacios portuarios del puerto de Castellón.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4594

Fecha DOGV
:   24-09-2003

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2003/10088

CVE


Fecha del documento
:   30-04-2003

Organismo emisor
:   Ministerio de Fomento

Tipo de documento
:   Orden

Descriptores 

:   * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [instalación portuaria](javascript:void(0))
    * [gestión del espacio](javascript:void(0))

ORDEN FOM/1273/2003, de 30 de abril, del Ministerio de Fomento, por la que se aprueba el plan de utilización de los espacios portuarios del puerto de Castellón. [2003/10088]
  
La Ley 27/1992, de 24 de noviembre, de Puertos del Estado y de la Marina Mercante, establece en su artículo 15 que el Ministerio de Fomento delimitará en los puertos de competencia estatal una zona de servicio que incluirá las superficies de tierra y agua necesarias para la ejecución de sus actividades, las destinadas a tareas complementarias de aquéllas y los espacios de reserva que garanticen la posibilidad de desarrollo de la actividad portuaria. La delimitación de la zona de servicio, añade el artículo citado, se hará, a propuesta de la Autoridad Portuaria, a través de un plan de utilización de los espacios portuarios que incluirá los usos previstos para las diferentes zonas del puerto, así como la justificación de la necesidad o conveniencia de dichos usos.
  
La aprobación del plan de utilización de los espacios portuarios corresponde al Ministerio de Fomento, previo informe de Puertos del Estado, de la Dirección General de Costas y de las administraciones urbanísticas sobre los aspectos de su competencia, así como de los demás departamentos ministeriales y administraciones públicas afectadas, y llevará implícita la declaración de utilidad pública a efectos expropiatorios de los bienes de propiedad privada, así como la afectación al uso portuario de los bienes de dominio público incluidos en la zona de servicio que sean de interés para el puerto.
  
De conformidad con lo dispuesto en el citado precepto se ha formulado y tramitado el Plan de Utilización de los Espacios Portuarios del Puerto de Castellón, de interés general del estado según el artículo 5 y el apartado 8 del anexo de la Ley de Puertos del Estado y de la Marina Mercante, en el que se han tenido en cuenta las necesidades de aguas abrigadas, líneas de atraque y superficies de tierra que son necesarias para poder atender debidamente la demanda de tráfico del puerto en los próximos años. El Plan de Utilización de los Espacios Portuarios se limita al puerto de Castellón, pues el de Vinaròs, originariamente también de interés general del estado, ha perdido esa condición, junto con el de Torrevieja, en virtud del Real Decreto 233/2000, de 18 de febrero. La modificación operada en el anexo de la Ley de Puertos del Estado y de la Marina Mercante por el artículo 79 de la Ley 24/2001, de 27 de diciembre, de Medidas Fiscales, Administrativas y del Orden Social, ha excluido a ambos puertos de la relación de puertos de interés general del estado, los cuales han sido traspasados a la Comunidad Valenciana por el Real Decreto 281/2000, de 25 de febrero.
  
La zona de servicio del puerto, delimitada por el plan de utilización de los espacios portuarios afecta al término municipal de Castellón de la Plana y aparece estructurada en diez áreas a las que se asignan los correspondientes usos portuarios con la justificación de su necesidad o conveniencia, incluyéndose la red viaria con sus accesos y el ramal ferrocarril del puerto a la estación de Las Palmas.
  
La superficie terrestre de la zona de servicio vigente hasta ahora experimenta algunas modificaciones con respecto a la aprobada por la Orden de 18 de mayo de 1971 para el puerto de Castellón, ya que a través del plan de utilización de los espacios portuarios que ahora se aprueba no sólo se consolidan las áreas portuarias, sino que se incluyen determinados terrenos necesarios para atender el incremento de la demanda derivado del crecimiento del tráfico portuario y se excluye una parcela por contravenir lo dispuesto en el artículo 55 de la Ley de Puertos del Estado y de la Marina Mercante.
  
Respecto de la delimitación de las aguas portuarias actualmente vigentes, aprobadas por la Orden de 23 de diciembre de 1966, es de tener en cuenta que la zona I de aguas está afectada por las obras de ampliación del puerto. Por su parte, la zona II se amplía hacia el mar, quedando limitada por la costa, dos líneas paralelas al cantil del muelle Serrano Lloberes trazadas por los puntos de intersección de la costa con los límites del término municipal de Castellón de la Plana, por el Norte con el de Benicasim, por el Sur con el de Almazora y por una línea paralela a la costa a 6.350 metros de distancia.
  
En su virtud, a propuesta de la Autoridad Portuaria de Castellón,
  
DISPONGO
  
Primero
  
Se aprueba el Plan de Utilización de los Espacios Portuarios del Puerto de Castellón, integrado por su memoria y por los correspondientes planos, en el que se asignan los usos previstos para las diferentes zonas del puerto, con la justificación de su necesidad o conveniencia, y se delimita la zona de servicio del puerto, en la que se incluyen las superficies de tierra y agua necesarias para la ejecución de sus actividades, las destinadas a tareas complementarias de aquellas y los espacios de reserva, así como espacios destinados a equipamientos.
  
Segundo
  
La zona de servicio terrestre del puerto de Castellón (plano n.º 3), después de las incorporaciones y exclusión que se detallan al final de este apartado, queda configurada de la siguiente forma:
  
Los terrenos situados en el Grao de Castellón y comprendidos entre el borde del mar y una línea que comienza en la playa existente al norte del puerto, en el punto de intersección de la misma con el límite norte de la explanada, y discurre por el límite sur bordeando la parcela del Banco Central, hasta su encuentro con la avenida Ferrandis Salvador. A partir de este punto, discurre por el bordillo este de la avenida Ferrandis Salvador hasta su encuentro con la vía de ferrocarril, siguiendo el trazado de ésta hasta la confluencia de los dos ramales, para cambiar de dirección, discurriendo por el borde sur del segundo ramal e incorporando los jardines existentes, seguir el trazado de la calle Serrano Lloberes, hasta atravesar el paseo Buenavista, junto a la entrada del puerto. A partir de ahí, sigue el bordillo del citado paseo y de la calle Trabajadores del Mar, hasta el final de la tapia de protección de las vías del ferrocarril. En este punto, cruza el ferrocarril en dirección oeste-este hasta encontrarse con el borde oeste del camino existente paralelo a la costa, discurriendo por este límite hasta el término municipal de Almazora.
  
Quedan incluidos en la zona de servicio del puerto los terrenos adquiridos en su día por expropiación por el estado y cedidos a la Junta de Obras del Puerto de Castellón, sobre los que está construido el ramal de conexión entre las vías del puerto y la estación de ferrocarril de Renfe de las Palmas. Se trata de una banda de suelo de 6.740 metros de longitud, entre la aguja de entrada a la estación y la de entrada al puerto, y anchuras de 7,70, 9,70, y 11,70 metros, según los tramos.
  
Asimismo, quedarán incorporados a la zona de servicio del puerto los terrenos obtenidos por la ejecución de las obras de prolongación del Dique de Levante, Muelle de la Cerámica y prolongación del Muelle Transversal Exterior.
  
Igualmente, a fin de evitar la discontinuidad de la zona de servicio del puerto se entienden incluidos dentro de su perímetro los terrenos correspondientes a los edificios de la Comandancia de Marina y de Aduanas. No obstante, estos bienes continuarán destinados a los servicios a los que en la actualidad se encuentran afectados, y no se incorporarán al dominio público portuario hasta que se produzca la desafectación de su actual destino conforme a las normas aplicables.
  
Por el contrario, por ser innecesarios para la actividad portuaria se excluyen de la zona de servicio los terrenos en que está situado el Banco Central, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 55 de la Ley de Puertos del Estado y de la Marina Mercante, que prohibe los usos para residencia o habitación.
  
Tercero
  
La zona de servicio terrestre del puerto se estructura en diez áreas, cuya descripción, con los usos asignados, es la siguiente:
  
Área 1: dársena pesquera. Incluye los terrenos situados en torno a la dársena situada al sur de las instalaciones del puerto y que se dedica de forma prácticamente exclusiva a actividades pesqueras. La dársena tiene forma rectangular, con un desarrollo en tierra en sus lados norte y oeste, en donde se localizan la mayoría de las actividades, y un dique de abrigo que cierra la dársena por el sur y este. En el área se incluye además la rampa varadero situada al norte del muelle de Levante.
  
Usos asignados: pesquero y náutico-deportivo en la zona del varadero; infraestructuras y obras de abrigo.
  
Área 2: náutica. Comprende la parte del puerto dedicada actualmente a instalaciones lúdicas y deportivas en torno al Club Náutico, así como la franja de terreno existente entre éste y la zona urbana, actualmente en remodelación.
  
Usos asignados: náutico-deportivo, en el entorno e instalaciones del Club Náutico, y de equipamiento cultural-recreativo en la parcela que ocupa la plaza del Mar; infraestructuras y obras de abrigo.
  
Área 3: muelle de Costa. Comprende la totalidad de los terrenos situados entre el cierre de la zona de servicio y el muelle de Costa, en toda la longitud de éste, excepto la zona de edificios oficiales que se sitúan en la trasera del tinglado de servicio del muelle. Tiene forma aproximadamente rectangular, con unos 110 metros de anchura media, excepto en el tramo más septentrional, en el que se reduce a unos 70 metros.
  
Usos equipamiento; infraestructuras y obras de abrigo. En la actualidad todo el muelle de Costa está sometido a remodelación dentro de un programa de integración puerto-ciudad.
  
Área 4: muelle de Levante. De forma rectangular alargada, está constituida por el denominado muelle de Levante, o muelle Serrano Lloberes y sus zonas de maniobra, manipulación de mercancías, almacenaje y la red viaria que le sirve. Está situada entre la dársena interior y los antiguos terrenos de FESA, siendo, por tanto, el muelle de entrada de mercancías más próximo a la gran explanada de almacenaje que constituyen dichos terrenos.
  
Usos: comercial para mercancía general, infraestructuras y obras de abrigo. En la actualidad, el área soporta un elevado porcentaje del movimiento de carga seca del puerto, por lo que es un elemento esencial en el rendimiento portuario y una de las bases de su actividad comercial.
  
Área 5: muelle Transversal. Comprende el muelle Transversal, que cierra la dársena interior, y el dique de abrigo. Es decir, incluye la totalidad de la dársena exterior y los dos cantiles del muelle transversal.
  
Usos: comercial polivalente, graneles sólidos, graneles líquidos y tráfico ro-ro; infraestructura y obras de abrigo. En la actualidad, esta área constituye la parte más dinámica del puerto gracias a sus disponibilidades de suelo, a la proximidad de la explanada, a la existencia de instalaciones especiales para graneles sólidos, líquidos y ro-ro, la lejanía del casco urbano y los buenos calados de los muelles de la dársena exterior.
  
Área 6: explanada. De forma más o menos rectangular, de unos 700 x 450 metros, está situada al norte del puerto y comprende los terrenos de la antigua factoría de FESA y los recientemente ganados al mar por la Autoridad Portuaria, que conforman una amplia explanada contigua a los muelles.
  
Usos: complementario, almacenaje logístico y equipamiento. Dedicada al almacenaje de mercancías, constituye una gran reserva para el crecimiento del tráfico o el establecimiento de nuevas actividades portuarias, como la instalación de terminales especializadas en el movimiento de graneles por instalación especial o el establecimiento de áreas logísticas, sin perjuicio de la posibilidad de establecer dos bandas de usos en sus bordes que actúen de transición entre los puramente portuarios y los propiamente urbanos, con usos de equipamiento comercial.
  
Área 7: oficinas. De forma irregular, organizada en torno a la principal entrada al puerto, acoge los edificios oficiales del mismo. En esta área, la zona de servicios salta su límite habitual, el paseo de Buenavista, para incluir los dos ramales ferroviarios hasta su unión y un jardín de utilización netamente urbana.
  
Usos: complementario, de servicios generales y equipamiento; infraestructuras y obras de abrigo. El área soporta las actividades administrativas de la Autoridad Portuaria. Asimismo, concentra las entradas viaria y ferroviaria al puerto, lo que le confiere un papel estratégico en la estructura de comunicaciones. La situación de este área, en contacto del puerto con la zona urbana, aconseja que sigan incluidos dentro de la zona de servicio los suelos al este del paseo de Buenavista.
  
Área 8: muelle de la Cerámica y explanada anexa. Comprende el muelle de la Cerámica, que va desde el atraque de fluidos hasta el dique de abrigo. A este muelle se le anexiona una zona de tierra de 300 metros de fondo y que abarca desde la escollera hasta el límite con el dique de abrigo.
  
Uso: comercial para graneles sólidos. Se configura como el área de entrada de todo el granel sólido para la industria cerámica, gracias a sus disponibilidades de suelos, a la proximidad de la explanada y a los buenos calados de los muelles de la dársena exterior.
  
Área 9: dársena Sur. Es una banda de suelo de unos 10 metros de anchura, delimitada entre la vía del ferrocarril, y el mar, y comprendida entre el dique de Poniente del puerto y el municipio de Almazora, ocupando de esta forma todo el frente costero municipal situado al sur del puerto.
  
Uso: de reserva. Este área funciona como banda de protección de las aguas situadas al sur del puerto. Se le asigna este uso, ya que el posible desarrollo de la actividad industrial en el puerto necesitaría de nuevos espacios portuarios, lo que unido al trazado ferroviario contiguo y a la existencia de industrias de cierta peligrosidad reducen la posibilidad de utilización para usos urbanos.
  
Área 10: ferrocarril del puerto a la estación de Las Palmas. El ramal de ferrocarril puerto de Castellón-estación de Renfe de Las Palmas, de 6.740 metros de longitud, funciona desde 1939 para servicio exclusivo del puerto. Como la Autoridad Portuaria es titular de los terrenos y la vía constituye un elemento infraestructural básico para el funcionamiento del puerto se incorpora a la zona de servicio del puerto.
  
Cuarto
  
La superficie de aguas del puerto (planos 4.1.A, 4.1.B y 4.2) queda delimitada de la siguiente forma:
  
Zona I, o interior de las aguas portuarias: comprende la lámina de agua que queda en el interior del puerto, limitada por la línea que une los extremos de los diques de Levante y de Poniente. En caso de que se realice la prevista prolongación del dique de Levante, el nuevo extremo de éste se considerará como punto de origen de la delimitación de la zona I de las aguas del puerto.
  
Zona II, o exterior de las aguas portuarias: se ha considerado limitada en profundidad por una línea paralela a la costa, a 6.350 metros, y dos líneas rectas paralelas al cantil del muelle de Serrano Lloberes, trazadas por los puntos de intersección con la costa de los límites del término municipal de Castellón de la Plana; al norte, con el de Benicasim, en la desembocadura de la acequia de los Cubos y al Sur con el de la Almazora, en la desembocadura de la acequia de Michera. En definitiva, la zona II queda delimitada por cuatro puntos con las siguientes coordenadas:
  
A: 3º 43'25''de longitud Oeste y 40º 01'de latitud Norte.
  
B: 3º 41'24''de longitud Oeste y 39º 56'33''de latitud Norte.
  
C: 3º 47'32''de longitud Oeste y 39º 59'37''de latitud Norte.
  
D: 3º 45'33''de longitud Oeste y 39º 55'10''de latitud Norte.
  
Las superficies de agua de las zonas I y II y las líneas imaginarias que dividen ambas zonas de agua se irán adaptando, conforme a lo dispuesto en el artículo 15.7 de la LPEMM, a medida que se construyen las nuevas obras de infraestructuras y de abrigo previstas. La superficie total de las aguas del puerto incluida en la zona de servicio no sufrirá variación alguna.
  
En cualquier caso la zona de aguas incluida en la zona de servicio se rige por dos normas básicas:
  
a) En los tramos de costa no incluidos en la zona de servicio del puerto, la superficie de agua de la zona II a integrar en la zona de servicio, se medirá desde una línea paralela a tierra, a una distancia de 50 metros desde la línea de bajamar máxima viva equinoccial.
  
b) En los tramos de costa a que se refiere el apartado anterior, que estén balizados como zonas de baño, la delimitación de las aguas del puerto excluye los 200 primeros metros medidos desde la línea de bajamar máxima viva equinoccial.
  
Madrid, 30 de abril de 2003
  
El ministro de Fomento



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML