Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8537, del 29-04-2019 (2019/3506)

RESOLUCIÓ d'1 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 50/18-EAE Massalfassar i 54/18-EAE Sagunt.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8537

Data del DOGV
:   29-04-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/3506

CVE


Data del document
:   01-04-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Massalfassar](javascript:void(0))
    * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'1 d'abril de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 50/18-EAE Massalfassar i 54/18-EAE Sagunt. [2019/3506]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 50/18-EAE Massalfassar i 54/18-EAE Sagunt.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental de la Pla especial de reserva de sòl dotacional per a carril ciclista i per a vianants de Massalfassar Camins a la Mar  
Promotor: Ajuntament de Massalfassar  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de València  
Localització: terme municipal de Massalfassar (València)  
Expedient: 50-2018-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 24 de gener de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a carril ciclista i per a vianants de Massalfassar ?Camins a la Mar?, en els termes següents:  
El 21 de setembre de 2018 ha tingut entrada en el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a carril ciclista i per a vianants de Massalfassar Camins a la Mar remesa per l'Ajuntament de Massalfassar.  
1. Documentació presentada  
La sol·licitud d'inici ve acompanyada de l'esborrador del Pla i del document inicial estratègic amb el contingut previst en l'article 50 apartats 1 i 2 de la LOTUP per considerar l'òrgan promotor que resulta aplicable el procediment simplificat. S'adjunta certificat del secretari de l'Ajuntament relatiu a la sessió ordinària de 25 de juliol de 2018, del Ple de l'Ajuntament de Massalfassar en la qual s'aprova la documentació i la remissió d'aquesta a la Comissió d'Avaluació Ambiental per a la seua tramitació.  
2. Planejament vigent  
El planejament vigent en el municipi és el Pla general de Massalfassar aprovat definitivament per Acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de 2 5 de setembre de 2008.  
El Pla general compta amb declaració d'impacte ambiental de 25 de juny de 2007 (Exp. 131/2005-AIA).  
3. Objecte, descripció i justificació del pla  
El pla especial plantejat té per objecte determinar el traçat bàsic de la xarxa viària ciclista i per a vianants més adequat per a connectar els nuclis urbans de Museros i Massalfassar amb el mar i establir la corresponent reserva de sòl dotacional, que permetrà la futura execució del carril ciclista i per a vianants de Massalfassar Camins a la Mar.  
Aquest pla es complementa amb altres dues actuacions: la passarel·la ciclista i per a vianants que es projecta executar sobre la V-21 en el seu tram final i el carril bici a executar al costat del desdoblament de la carretera CV-32 (carretera de la Gombalda) al seu pas pels termes municipals de Museros i Massamagrell. Aquestes actuacions -no incloses en el pla- previstes per la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori per al seu cofinançament pel Fons Europeu de Desenvolupament Regional (FEDER), permetran connectar la zona de platges amb l'itinerari ciclista i per a vianants de la Gombalda que comunica el Parc Natural de la Serra Calderona amb l'Horta Nord.  
Problemàtica  
La falta de connexió dels nuclis urbans de Museros i de Massalfassar amb el mar, que no disposen d'una eixida fins a la costa per al gaudi de la població sense necessitat d'usar transport motoritzat, en condicions de seguretat.  
Amb el pla especial es crea una dotació de terreny suficient, i amb una ubicació adequada per a executar la via ciclista i per a vianants.  
Àmbit  
La via ciclista i per a vianants es desenvolupa basant quasi tot el seu traçat en viaris existents. Discorre per sòl no urbanitzable en la seua major part i pel polígon Mediterrani en l'últim tram. La seua longitud total és de 3.345 m.  
Traçat proposat i usos del sòl  
  
Antecedents  
En el certificat del secretari de l'ajuntament remés (en el qual s'indica el contingut de l'acord plenari) s'esmenta la subscripció d'un acord entre els alcaldes dels ajuntaments de Massalfassar, Albuixec, Massamagrell, Museros, Emperador i la Pobla de Farnals en data 10 de febrer de 2016 sobre l'elaboració d'una memòria descriptiva per a l'execució del traçat del carril bici i per a vianants al seu pas pels diferents termes municipals (T), així com de la passarel·la elevada sobre l'autovia V-21 que permeta l'accés des de Massalfassar a la platja.  
En la documentació presentada s'esmenta l'agrupació dels municipis indicats (juntament amb altres de l'Horta Nord) per a sol·licitar a la Diputació de València un estudi de planificació ciclista i de vianants que permeta estructurar la mobilitat no motoritzada entre ells, en el qual analitzada la viabilitat de les possibles connexions amb el mar, se selecciona l'alternativa més avantatjosa per a la comarca des del punt de vista tècnic, econòmic i de cobertura territorial.  
Alternatives. En el DIE s'esmenten altres dues alternatives a part de l'alternativa 0.  
Alternativa 0: no executar el PE i mantindre les condicions actuals.  
Comporta no connectar la Via Xurra (CR-300) amb el mar a través de Museros i Massalfassar ni amb la via litoral prevista en el PATIVEL.  
Ni es desenvoluparien els objectius de protecció i ordenació i dinamització de l'horta mitjançant una xarxa de vies ciclistes i per a vianants.  
Alternativa 1. Traçat projectat íntegrament pel terme de Massalfassar.  
Parteix del nucli urbà de Massalfassar. Discorre pel camí de l'Estació fins a l'encreuament amb la via fèrria de RENFE. Aquest tram, pavimentat, es considera carrer ciclista. Requereix executar una passarel·la sobre la via de 130 m de longitud per no haver-hi un pas accessible.  
Després de travessar la via fèrria l'itinerari segueix pel camí de l'Estació, pavimentat, vorejant el polígon Xarquet per a enllaçar amb el camí del Xarquet. Aquest camí requereix una actuació de millora important per a poder ser utilitzat com a itinerari per als vianants en l'àmbit comarcal.  
Des del camí del Xarquet s'accedeix al camí d'Ortis, on l'itinerari ciclista i per a vianants enllaça amb la CV-32, vorejant el polígon industrial del Mediterrani, fins a la passarel·la projectada sobre la V-21.  
En la documentació gràfica aportada es reflecteix també el tram inicial que enllaça la CV-300 amb el nucli urbà de Massalfassar.  
Alternativa 2. Seleccionada.  
L'itinerari discorre pels termes de Museros i de Massalfassar. S'inicia mitjançant connexió amb la CR-300 (via verda paral·lela a la CV-300) i acaba en la passarel·la ciclista i per a vianants prevista sobre la V-21 per a la connexió al mar (no inclosa en aquest pla especial).  
Alternativa 1 i Alternativa 2  
  
Es diferencien quatre trams:  
Tram 1: Museros-Massalfassar (amb subtrams 1a i 1b)  
Subtram 1a: des del punt d'inici del carril (connexió amb CR-300) en el terme municipal de Museros i en paral·lel a la CV-300, fins a l'entrada del carril en el terme municipal de Massalfassar, en paral·lel a la CV-32.  
Subtram 2a: des de l'entrada del carril en el terme municipal de Massalfassar fins a la rotonda d'accés al nucli urbà de Massalfassar des de la CV-32.  
Tram 2: Massalfassar - Pas inferior RENFE  
Des de la rotonda d'accés a Massalfassar per la CV-32, fins a l'entrada al pas inferior de la via fèrria de RENFE.  
Tram 3: Pas inferior RENFE- Polígon industrial Mediterrani (PIM)  
  
Comença amb el pas inferior de la ferrovia, fins al polígon industrial Mediterrani. Aquest tram discorre paral·lel a la CV-32.  
Tram 4: Polígon industrial Mediterrani (PIM) - Passarel·la V-21  
Discorre per l'interior de la zona urbana industrial PIM, finalitza en la passarel·la ciclista i per a vianants prevista en la V-21.  
Desenvolupament previsible  
Elaboració del projecte d'execució, mitjançant el qual es definiran les característiques constructives i la realització de l'itinerari ciclista i per a vianants, diferenciant actuacions agrupades segons la major o menor agilitat en la gestió posterior (reurbanitzacions de sòl públic ocupat per superfície viària, actuacions en sòl públic no ocupat per viari, actuacions en sòl privat que requereix ser expropiat).  
Identificació de la infraestructura verda  
S'esmenten la marjal de Rafalell, àrees agrícoles protegides en el PATODHV, béns de caràcter patrimonial (cultural i etnològic), vies protegides (pecuàries, Via Augusta, senderes) i terreny forestal estratègic de la franja costanera.  
Relació amb altres plans i programes  
- Planejament de Massalfassar. S'esmenta en la documentació que en el Pla general de Massalfassar es preveuen una sèrie de vials ciclistes i per a vianants amb els quals els proposats en el pla especial hauran de guardar coherència.  
- Pla general estructural de Museros  
- Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (PATODHV). Desplega la Llei 5/2018, de 6 de març, de l'Horta de València, i regula entre altres aspectes les infraestructures de mobilitat que en el seu àmbit puguen implantar-se.  
- Pla d'acció territorial de la infraestructura verda del litoral (PATIVEL). Aquest pla preveu el desenvolupament de la Via Litoral.  
- Pla d'acció territorial metropolità de València (PATEVAL)  
- Pla de mobilitat metropolitana de l'àrea de València (PMOME)  
- Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV). Defineix els paisatges de rellevància regional de la Comunitat Valenciana. Conté entre els seus objectius la mobilitat i en concret la xarxa de vies ciclistes.  
4. Consultes realitzades  
Per part de la direcció general amb competència en avaluació ambiental, d'acord amb l'article 51.1 de la 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), la documentació aportada s'ha sotmés a consulta, en la seua condició d'administracions públiques afectades:  
  
Consulta Informe Administració Consultada  
 10/01/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Servei Territorial d'Urbanisme  
  
08/10/18  
   
- /-/-  
17/01/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge  
Servei d'Ordenació del Territori (PATRICOVA)  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
08/10/18   
12/11/18  
27/11/18  
11/12/18 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural. Subdirecció General de Medi Natural  
Servei de Gestió Espais Naturals Protegits (zones humides)  
Unitat de Vies Pecuàries (ST Medi Ambient)  
Secció Forestal (ST Medi Ambient)  
08/10/18 € /-/- Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.  
Direcció Territorial de Medi Ambient (Agricultura)  
08/10/18 30/10/18 Diputació de València. Àrea de Carreteres  
08/10/18 19/11/18 Ministeri Foment. Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana  
08/10/18   
  
14/01/19  
€ /-/- Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat  
Subdirecció General de Mobilitat  
Servei de Planificació  
Servei de Mobilitat Urbana  
08/10/18 € /-/- Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport. Direcció General de Cultura i Patrimoni. SDG de Patrimoni Cultural i Museus  
Servei de Patrimoni Cultural  
08/10/18 19/10/18 Ajuntament de València  
08/10/18 02/11/18 Ajuntament de Museros  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en la pàgina web www.agroambient.gva.es/eae juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic.  
5. Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Espais naturals protegits  
Els últims trams de la via ciclista i per a vianants queden dins de la zona de protecció de 500 m de la zona humida catalogada marjal de Rafalell i Vistabella. Aquests trams es desenvolupen inclosos en la seua major part en el polígon industrial Mediterrani o en la franja de zona verda que els separa de la V-21. El tram previ, localitzat en sòl no urbanitzable, es desenvolupa per la via de servei de la CV-32.  
El 12 de novembre de 2018 el Servei d'Espais Naturals Protegits informa que no es preveu afecció a la zona humida.  
Sòl forestal  
Els terrenys considerats pel PATFOR com a sòl forestal es localitzen a l'est de la V-21, fora de l'àmbit del pla especial.  
Vies pecuàries  
Amb el traçat proposat per a la via ciclista i per a vianants es troben afectades, en major o menor mesura, dues vies pecuàries, l'assagador del Camí Vell de València o Camí de la Travessia (de 8 m d'amplària) que la creua i la carrerada de Llíria, amb amplària legal de 37,50 m (amplària necessària de 20 m).  
En els informes emesos el 27 de novembre de 2018 per la Unitat de Vies Pecuàries i l'11 de desembre de 2018 per la Secció Forestal del Servei Territorial de Medi Ambient, es considera que les vies pecuàries queden correctament recollides en l'àmbit del pla especial i, atés que la Llei 3/2014 de vies pecuàries preveu com a usos compatibles i complementaris el passeig i el cicloturisme informa favorablement sobre la proposta, especificant la regulació que s'haurà de considerar per a senyalitzar els encreuaments amb les vies pecuàries.  
Via Augusta  
El traçat del carril es creua amb la sendera identificada com a sendera sobre la Via Augusta.  
Infraestructura verda i paisatge  
El 17 de gener de 2019 el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge recorda que de conformitat amb els articles 6 i 43 de la LOTUP, el paisatge ha d'integrar-se en la planificació territorial i urbanística mitjançant la incorporació en els seus plans i projectes de condicionants, criteris o instruments de paisatge, en funció de l'abast de les seues determinacions i del paisatge afectat i assenyala diverses consideracions.  
S'assenyala que l'àmbit del pla especial proposat s'inscriu en el del paisatge de rellevància regional PRR 37 Horta de València, definit en l'ETCV i que és objecte del PATODHV (aprovat en desplegament de la Llei de l'Horta de València), i es conclou que encara que el pla especial proposat no requereix elaboració d'instrument de paisatge, la infraestructura a executar en el seu desenvolupament, encara que compatible amb els principis i estratègies del PATODHV, tindrà incidència en el paisatge d'alt valor assenyalat. Per això, les actuacions que s'executen en el seu desenvolupament requereixen l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística amb la finalitat de compatibilitzar els criteris de traçat i disseny d'aquestes amb les directrius establides en la normativa que en l'informe s'assenyala.  
Risc d'Inundació  
La part final de la via ciclista i per a vianants (part del tercer tram i el quart) es desenvolupa per terrenys afectats per perillositat d'inundabilitat de caràcter geomorfològic, segons el PATRICOVA.  
Atesa la cartografia del SNCZI tot el traçat discorre per zona inundable amb alta probabilitat (T=10 anys).  
Capacitat d'ús del sòl  
Els terrenys pels quals es desenvolupen els nous trams del carril tenen capacitat agrològica molt elevada (classe A).  
La reserva de sòl que es proposa aprofita o es basa en el traçat de camins o vies existents, el tram nou (d'uns 100 m de longitud) previst en sòl agrícola en el límit entre els termes de Museros i Massalfassar no genera nous fraccionaments en els cultius.  
Infraestructures lineals  
La via proposada es basa en el seu desenvolupament en dues vies autonòmiques, CV-300 i CV-32. El seu últim tram es localitza en l'entorn de la V-21, autovia de titularitat estatal, i de l'enllaç d'aquesta amb la CV-32.  
Diversos trams de la via es proposen coincidents amb vies de servei de la CV-300 i CV-32 o en les zones d'afecció de sengles vies autonòmiques.  
En la proposta es considera la previsió que s'execute una passarel·la sobre la via estatal que serà la que permetrà connectar l'últim tram de la via ciclista i per a vianants amb el mar.  
El 19 de novembre de 2018 la Demarcació de Carreteres de l'Estat a la Comunitat Valenciana informa favorablement sobre la proposta i assenyala certes condicions i prescripcions. S'indiquen els articles de la Llei i del Reglament de carreteres als quals la proposta s'ajusta de manera parcial (Llei art. 28, 29, 31, 32 i 33; Reg. art. 73, 74, 77, 82 i 84) i com a condicions particulars es requereix:  
- Reflectir en plànols a escala adequada i en la part normativa de l'instrument les zones de protecció del viari estatal (zona domini públic, zona de servitud i zona d'afecció) i l'aresta exterior de l'esplanació a partir de la qual aquestes es fiten, indicant en memòria i/o ordenances les limitacions establides en aquestes per la llei i el seu reglament.  
- Situar la via ciclista i per a vianants prevista en el Pla especial fora de la zona de domini públic de la V-21.  
Es recorda que l'execució d'actuacions en les zones de protecció de carreteres estatals queda regulada pel que s'estableix en la Llei 37/2015 i el Reglament general de carreteres (RD 1812/1994), en concret el que s'estableix en el títol III Ús i defensa de les carreteres, i s'assenyala que l'informe no autoritza la construcció d'una passarel·la sobre la V-21.  
  
En l'informe de 30 d'octubre de 2018, de la Diputació Provincial de València s'indica que no es veuen afectades per la proposta carreteres de titularitat provincial.  
En l'informe de 14 de gener de 2019 el Servei de Planificació s'indica que l'ús dels camins de servei agrícola que s'aprofiten per a la via ciclista i per a vianants (i que ja se situen en la franja de protecció de la CV-32), així com l'ús ciclista i per a vianants d'aquests, resulten compatibles amb les limitacions establides en la Llei 6/1991, de 27 de març, de carreteres de la Comunitat Valenciana.  
Aspectes urbanístics  
En l'informe de 10 de gener de 2019 el Servei Territorial d'Urbanisme assenyala que el document definitiu ha d'ajustar-se al contingut de l'article 43 de la LOTUP (regula els plans especials) i tindre en compte les connexions del traçat de la xarxa viària ciclista i per a vianants amb els sòls urbans de Massalfassar, valorant l'ús de l'itinerari ciclista i per a vianants com a eina per al foment dels mitjans de transport no motoritzats en l'ús de la vida diària de la població de Massalfassar (connexió directa de la xarxa viària ciclista i per a vianants proposada amb la zona est del nucli urbà de Massalfassar i l'estació del tren Massalfassar-Albuixec).  
Es conclou, sense perjudici de les qüestions indicades -a complir en les fases posteriors de la tramitació del pla-, que des de la visió de les seues competències no sembla que el pla tinga efectes significatius sobre el medi ambient.  
Valoració de la proposta  
Realitzada l'anàlisi tècnica de la documentació presentada i el seu objecte, que pretén establir la reserva de sòl dotacional per a una via de 3.345 m de longitud sobre sòl classificat en la seua major part com no urbanitzable i que possibilita la futura execució del carril ciclista i per a vianants per a la connexió de Museros i Massalfassar amb el mar i amb la Via Litoral mitjançant maneres de transport no motoritzats -i per tant promou la mobilitat sostenible-, vistos els informes sectorials emesos, revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria i a la vista dels criteris establits en l'annex VIII de la LOTUP, es considera que la proposta de Pla especial de reserva de sòl dotacional per a carril ciclista i per a vianants de Massalfassar Camins a la Mar no altera el model territorial, no comporta increment del consum de recursos, ni suposa afecció sobre el patrimoni natural.  
6. Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
7. Proposta d'acord  
Segons estableix l'article 51 de la LOTUP, per considerar, d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, que l'esborrany de Pla especial de reserva de sòl dotacional per a carril ciclista i per a vianants de Massalfassar ?Camins a la Mar- avaluat no influeix en altres plans o programes, no té incidència en el model territorial vigent en el municipi, no suposa afecció significativa sobre elements del patrimoni natural, ni comporta increment del consum de recursos i, tenint en compte les consultes realitzades, es pot concloure que es tracta d'un pla dels previstos en l'article 46.3.b i el procediment d'avaluació ambiental simplificada és suficient per a determinar que el pla especial proposat no presenta efectes significatius sobre el medi ambient.  
D'acord amb el que s'ha exposat, es proposa emetre informe favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a carril ciclista i per a vianants de Massalfassar Camins a la Mar, per no tindre efectes significatius negatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació conforme a la seua normativa sectorial, tenint en compte les determinacions següents:  
- La normativa del Pla especial haurà de recollir les condicions de la senyalització dels encreuaments amb vies pecuàries conforme a l'especificat en els informes de la Secció Forestal d'11 de desembre 2018 i de la Unitat de Vies Pecuàries de 27 de novembre de 2018.  
- La normativa del Pla especial recollirà la necessària elaboració d'un estudi d'integració paisatgística per a les actuacions que s'executen en desenvolupament d'aquest, atenent el que s'ha assenyalat en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 17 de gener de 2019.  
- S'hauran d'atendre les qüestions assenyalades en matèria urbanística en l'informe de 10 de gener de 2019, del Servei Territorial d'Urbanisme.  
- S'haurà de sol·licitar informe en matèria de patrimoni cultural.  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'ha procedit a l'aprovació del corresponent instrument de planejament en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del Pla especial de reserva de sòl dotacional per a carril ciclista i per a vianants de Massalfassar ?Camins a la Mar?, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè en prenguen coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 25 de gener de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: avaluació ambiental del decret de declaració del Paratge Natural Municipal Romeu  
Promotor: Direcció General de Gestió del Medi Natural i Avaluació Ambiental  
Autoritat substantiva: Consell de la Generalitat  
Localització: municipi de Sagunt (València)  
Expedient: 054-2018-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 24 de gener de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta d'informe ambiental i territorial estratègic del decret de declaració del Paratge Natural Municipal Romeu de Sagunt, en els termes següents:  
En data 18 d'octubre de 2018 es va rebre del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica del decret de declaració del Paratge Natural Municipal Romeu en el terme municipal de Sagunt.  
Documentació aportada  
En data 18 d'octubre de 2018 es va rebre del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits la següent documentació en format digital: esborrany del projecte de decret, document inicial estratègic, memòria justificativa i esmena d'errors de l'àmbit del paratge natural municipal.  
  
La documentació aportada s'ajusta al que s'estableix en l'article 50 de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El 29 d'octubre de 2018 es rep del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits el document d'integració paisatgística aportat per l'Ajuntament de Sagunt.  
Planejament vigent  
El municipi de Sagunt disposa, com a document de planejament urbanístic, de Pla general d'ordenació urbana aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de València en data 14 abril de 1992. El pla va obtindre declaració d'impacte ambiental favorable amb condicions el 24 de febrer de 1992. (N/Ref.: 202/1991-AIA).  
D'acord amb la informació facilitada, els terrenys afectats pel paratge proposat es classifiquen com a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal en el qual estan permesos, d'acord amb l'article 275 de la normativa urbanística, els usos forestals, la caça, el muntanyisme, l'excursionisme, l'acampada nocturna i les activitats de contacte amb la naturalesa. Es prohibeixen expressament la instal·lació de pistes de motocròs, la tala indiscriminada d'arbres i els moviments de terres en les marjals. Es prohibeix igualment la construcció d'edificis, instal·lacions i explotacions que, per la seua grandària o característiques, impliquen la transformació de les seues destinacions o naturalesa, o lesionen el valor específic que es vol protegir. Es permeten els usos existents sempre que no contravinguen la present normativa.  
Imatge I - Font: document inicial estratègic. Planejament vigent. En línia discontínua delimitat el sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
  
En l'àmbit del sòl no urbanitzable de protecció forestal, situat al nord-oest del terme de Sagunt es delimiten perímetres qualificats com de tolerància extractiva tal com s'indica en l'article 277, com a resultat de recurs d'alçada davant el Consell promogut per la Compañía Asland, SA.  
Imatge II - Font: imatge en document núm. 2, sol·licitud de l'Ajuntament declaració paratge natural municipal. Línia groga, sòl tolerància extractiva, línia verda fosca, àmbit paratge natural municipal, i color verd clar, sòl no urbanitzable protegit.  
D'acord amb l'article 8 del Decret 15/2016, de 19 de febrer, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals de la Comunitat Valenciana: «El planejament urbanístic dels municipis inclosos en l'àmbit del paratge haurà d'adaptar-se a la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos establida pel corresponent decret de declaració del paratge natural municipal. Mentre aquesta adaptació no es produïsca, en cas de conflicte prevaldran les determinacions establides en el decret de declaració esmentat.»  
Objecte del decret  
El decret de declaració té el següent contingut mínim, d'acord amb la legislació reguladora d'aquestes figures de protecció:  
a) Exposició de motius.  
b) La delimitació textual i gràfica del paratge.  
c) L'aprovació de la normativa bàsica de protecció i ordenació d'usos del paratge natural municipal.  
d) La composició del Consell de participació del paratge natural municipal, com a òrgan col·legiat consultiu, col·laborador i assessor en la gestió de l'espai protegit. En aquest òrgan hi haurà representació de la conselleria competent en matèria de medi ambient i de l'ajuntament o ajuntaments promotors.  
e) L'habilitació a l'ajuntament per a dictar una ordenança de gestió del paratge natural  
El present decret pretén la declaració com a paratge natural municipal, amb la denominació Romeu, d'una superfície de 275,88 hectàrees situada al nord-oest del municipi de Sagunt, que comprén el massís muntanyenc de Romeu que s'estén entre la plana litoral i la vall del barranc Font de la Ribera.  
Imatge III - Delimitació de l'àmbit del Paratge Natural Municipal Romeu. Font: document inicial estratègic.  
El decret regula l'administració, gestió i assessorament del paratge, les dues primeres corresponen a l'Ajuntament, i l'última a la Direcció General del Medi Natural.  
Regula igualment el Consell de participació del paratge, així com els mitjans econòmics i el règim d'infraccions i sancions.  
El decret estableix el règim de protecció del paratge i prohibeix aquells usos i activitats el desenvolupament dels quals puga suposar una deterioració o regressió dels valors naturals la protecció dels quals es pretén. Se n'exclou en tot cas la utilització urbanística dels terrenys inclosos en l'àmbit de l'espai natural protegit.  
Estableix igualment unes normes d'ordenació bàsica que desenvolupa en el seu annex III, i faculta l'ajuntament perquè en el marc d'aquest desenvolupe una ordenança municipal de gestió del paratge que haurà de contindre l'ordenació detallada dels usos i activitats en l'àmbit d'aquest.  
De les normes bàsiques d'ordenació, annex III, es destaca el següent:  
Les normes seran aplicables directament i prevaldran sobre el planejament urbanístic municipal, hauran d'adaptar-se a aquestes els instruments de planejament urbanístic que s'aproven amb posterioritat. Igualment, s'aplicaran aquestes normes amb preferència sobre la legislació sectorial sempre que siguen més detallades o protectores, i que no entren en contradicció amb la finalitat de la legislació sectorial.  
  
Estableix un règim d'avaluació ambiental d'acord amb la legislació sectorial vigent, que disposa que haurà de consultar-se l'òrgan gestor del paratge natural municipal.  
Es distingeixen dos grans grups de normes, el primer sobre la protecció de recursos de domini públic (capítol I) i el segon sobre la regulació d'activitats i infraestructures (capítol II).  
1) Respecte a la protecció de recursos es regulen els següents, en huit seccions: recursos hidrològics, sòls, vegetació silvestre, fauna, Xarxa Natura 2000, paisatge, patrimoni cultural, interés geològic, geomorfològic i coves. Es fa referència en línies generals a la regulació existent en la matèria, però s'estableixen una sèrie d'especificacions sobre aquest tema.  
Es destaca pel seu interés la següent regulació referent a aquestes matèries:  
- Recursos hidrològics: s'estableix que es mantindran les condicions naturals dels llits, no podrà realitzar-se en cap cas la seua canalització o dragatge. Es permetran les labors de neteja i desbrossament quan hi haja risc per a la seguretat de les persones o els béns en cas d'avinguda.  
En les zones de domini públic hidràulic (dph), així com en els marges inclosos en les zones de servitud i policia es conservarà la vegetació de ribera i no es permet la transformació a cultiu de terrenys erms o destinats a usos forestals.  
S'estableix que les edificacions i instal·lacions en l'àmbit del paratge hauran de disposar d'un sistema de depuració adequat capaç d'evitar el risc per a la qualitat de les aigües superficials i subterrànies.  
- Sòls: es prohibeix amb caràcter general la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a establiment de noves àrees de cultiu, excepte aquelles que tinguen per finalitat la recuperació amb fins ecològics, d'antics camps de cultiu abandonats.  
Es prohibeix la destrucció de bancals i els seus marges.  
- Vegetació silvestre: s'indiquen les formacions vegetals d'interés.  
S'estableixen els criteris per a realitzar l'extracció de fusta o llenya.  
- Fauna: es regulen els períodes de realització d'actuacions que siguen potencialment pertorbadores de la fauna.  
- Xarxa Natura 2000: indica que les normes de gestió de Xarxa Natura 2000 prevaldran en cas de contradicció sobre les del decret.  
- Paisatge: estableix que l'ajuntament en les seues autoritzacions o informes respecte al paratge haurà de tindre en compte els efectes sobre el paisatge.  
- Patrimoni cultural: fa referència fonamentalment a la legislació sectorial. S'estableix que els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turístics i recreatius amb l'obtenció prèvia d'informe favorable de la conselleria competent en matèria de cultura.  
En els jaciments puntuals existents en l'àmbit estableix un radi de «respecte o defensa» de 100 m en el qual s'estableixen unes prohibicions.  
- Interés geològic geomorfològic i coves: fa referència a la legislació sectorial.  
2) En relació a la regulació d'activitats i infraestructures es regulen les següents, en deu seccions: activitats extractives i mineres, activitats agràries, ramaderes i apícoles, aprofitament forestal, activitat cinegètica, activitat industrial, ús públic, activitats d'urbanisme i edificació, infraestructures i activitats d'investigació.  
Es destaca pel seu interés la següent regulació referent a aquestes matèries:  
- Activitats extractives i mineres: es prohibeixen.  
- Activitats agràries: amb caràcter general es prohibeixen les pràctiques agrícoles sota la modalitat d'hivernacle o túnel. Els terrenys forestals no es podran transformar en agrícoles ni ser considerats com a tals.  
  
Les construccions o instal·lacions vinculades a les explotacions agropecuàries existents en el moment d'aprovació d'aquestes normes podran continuar exercint la seua activitat conformement a la normativa sectorial aplicable, però no podran ampliar la superfície ocupada per aquestes.  
Es prohibeix amb caràcter general tot tipus d'edificació de nova planta, així com noves construccions i instal·lacions vinculades a l'explotació agrària o a la primera transformació de productes.  
- Apicultura, gestió forestal i activitat cinegètica: es fa referència a la legislació sectorial.  
No obstant això, la conselleria competent en matèria de medi ambient podrà determinar limitacions específiques respecte a espècies abatibles i períodes hàbils. Els aprofitaments forestals requeriran l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del paratge, i queda subjecta als períodes i condicions establits en la legislació sectorial específica i en els articles de les normes del paratge.  
  
Es prohibeix amb caràcter general la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.  
- Activitat industrial: es prohibeix.  
- Ús públic: regula diferents activitats com ara senderisme, circulació motoritzada, actes públics, etc.  
Es prohibeixen els càmpings i campaments públics i privats llevat que ja existiren a l'entrada en vigor del present decret, l'acampada, la construcció d'edificacions turístiques i recreatives i la construcció d'instal·lacions esportives.  
- Activitats d'urbanisme i edificació: es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta, i amb caràcter general es permet la rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents, sempre que l'ús al qual es destinen estiga permés per les presents normes de protecció, especialment aquelles edificacions que puguen preveure's com a equipament públic i edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge natural municipal o amb les activitats de gestió dels recursos naturals.  
Els terrenys del paratge hauran de qualificar-se en la normativa urbanística de Sagunt com a sòl no urbanitzable protegit paratge natural municipal.  
- Infraestructures: en l'àmbit del paratge es prohibeix, amb caràcter general, la realització de noves infraestructures de qualsevol tipus com ara línies elèctriques, de comunicacions, xarxa viària, o abocadors, amb excepció de les obres d'infraestructura a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, si la requereix legalment. Hauran d'obtindre a més informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
  
No es permet la instal·lació de noves torres de comunicació en l'àmbit del paratge.  
Justificació del decret  
La figura dels paratges naturals municipals, establida per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, s'orienta a la creació d'espais naturals protegits d'àmbit municipal, promoguts i gestionats per les mateixes corporacions locals, amb la col·laboració de la conselleria competent en matèria de medi ambient.  
L'article 9 de la Llei 11/1994 fixa la definició d'aquesta figura com «les zones compreses en un o diversos termes municipals que presenten especials valors naturals d'interés local que requerisquen la seua protecció, conservació i millora i siguen declarades com a tals a instàncies de les entitats locals». Aquest mateix article estableix que únicament s'admetran en aquests paratges els usos i activitats compatibles amb les finalitats que van motivar la seua declaració, i n'exclou de manera expressa la utilització urbanística dels seus terrenys.  
Aquesta figura permet, per tant, habilitar mecanismes de protecció, ordenació i gestió per a valors significatius del patrimoni natural dels municipis, amb la finalitat de preservar-los per a les generacions futures i de fer-los valdre com a recurs ambiental. En el règim jurídic dels paratges, aquests mecanismes es tradueixen en normes d'ús, en directrius de gestió i en programes d'actuació concrets, dirigits tots ells a la conservació, l'aprofitament sostenible i l'ús públic ordenat d'aquests valors.  
  
L'espai Romeu, proposat com a paratge natural, posseeix valors naturals d'interés local que justifiquen la seua protecció per a la seua declaració com a paratge natural municipal d'acord amb la resolució de la Direcció General del Medi Natural que li atorga el criteri de conformitat positiu a la proposta.  
La declaració com a paratge natural municipal es realitza mitjançant decret del Consell, amb informe de la Direcció General del Medi Natural i Avaluació Ambiental, en un procediment que s'inicia a proposta de l'ajuntament, d'acord amb la legislació sectorial que el regula.  
El decret permet la declaració com a paratge natural municipal d'aquest espai alhora que estableix el seu règim de protecció, les normes bàsiques d'ús, i les qüestions relatives a la seua gestió.  
Consultes realitzades  
Per part de la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental s'ha sotmés a consulta la documentació inicial remesa, conforme al que es disposa en l'article 51 de la LOTUP, amb la finalitat de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII d'aquesta llei.  
Per això, tenint en consideració les característiques de la proposta de decret presentada i els aspectes ambientals en els quals pot incidir, es consulta les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
26/10/18 08/01/19 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
26/10/18 Servei d'Ordenació del Territori, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori. (PATRICOVA)  
26/10/18 20/11/18 Subd. General de Medi Natural: Servei de Vida Silvestre.  
26/10/18   
13.02.2018  
23.05.2018 Subd. General de Medi Natural: Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
- Cap de la Segona Demarcació Forestal  
- Cap de la Secció Forestal, Direcció Territorial de València.  
26/10/18 03.12.2018 Subd. General de Medi Natural: Servei de Caça i Pesca  
26/10/18 Servei de Prevenció d'Incendis Forestals, Direcció General de Prevenció d'Incendis Forestals.  
  
26/10/18 10/01/19 Servei Territorial d'Urbanisme de València.  
26/10/18 Servei Territorial d'Indústria i Energia de València.  
  
26/10/18 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
26/10/18 Direcció General de Patrimoni Cultural  
26/10/18 14/11/18 Agència Valenciana de Turisme  
26/10/18 Ajuntament de Benifairó de les Valls  
26/10/18 07/01/19 Lafargeholcim España, SAU  
26/10/18 Centre d'Estudis del Camp de Morverdre  
  
  
Els informes rebuts juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic (IATE) es publicaran en la següent pàgina web: www.agroambient.gva.es/eae  
- Lafargeholcim España, SAU (07.09.2019):  
En el seu escrit dirigit a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental en el procés d'avaluació ambiental se sol·licita el següent: tindre per fetes les al·legacions que presenta i, amb els tràmits legals previs oportuns acordar la inadmissió a tràmit dels acords plenaris adoptats el 7 de març de 2017 per l'Ajuntament de Sagunt i en data 27 de març de 2018 i 4 d'octubre de 2018, atenent:  
  
1) les consideracions que ja resulten del que es va manifestar en el nostre anterior escrit d'al·legacions presentat el passat 10 d'abril de 2018 en les quals ens reiterem i ratifiquem amb caràcter general que pertoquen en dret, i a més,  
2) en consideració al fet que resulta acreditat que la delimitació proposada per l'Ajuntament de Sagunt per a la declaració del PNM de la muntanya Romeu afectaria dos termes municipals, Sagunt i Benifairó de les Valls, s'ha incomplit en la tramitació administrativa el procediment exigit en l'article 3 del Decret 15/2016, de 19 de febrer, si l'àmbit territorial del paratge afecta diversos municipis.  
  
L'al·legació primera consisteix a reiterar els arguments i material probatori que han posat de manifest en l'expedient administratiu iniciat des del Servei d'Espais Naturals Protegits de declaració del paratge natural municipal Romeu, en particular en el seu escrit de 9 d'abril de 2018 que donen per íntegrament reproduït i que van presentar el 10 d'abril de 2018.  
En relació amb l'al·legació primera, el Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica va consultar el referit escrit així com l'informe de resposta d'al·legacions del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits. En l'escrit referit la mercantil al·lega els drets miners de l'empresa, l'existència de mesa tècnica per a la conciliació d'interessos entre el futur PNM i el manteniment de l'activitat de l'empresa, proposta de l'empresa per a la modificació dels límits del PNM, conveni signat amb l'Ajuntament de Sagunt, possibilitat d'obertura de nova pedrera en la zona del Piñal i ampliació de l'actual en la zona de margues, etc. Igualment se sol·licitava inadmissió de l'acord de 7 de març de 2017, de l'Ajuntament de Sagunt, desestimar la proposta de declaració del PNM, excloure en tot cas els terrenys de la zona de margues i zona nord i l'article 28 de prohibició d'activitats extractives.  
  
Aquestes al·legacions es responen en l'informe del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits en data 15 d'octubre de 2018. Aquestes van ser desestimades tenint en compte que el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits va continuar amb la tramitació del PNM.  
  
L'al·legació segona indica: l'acord plenari adoptat el 4 d'octubre de 2018 de l'Ajuntament de Sagunt d'esmena d'errors en la delimitació del paratge, que al seu torn esmenava la proposta plenària del 27 de març de 2018, que esmenava l'acord plenari del 7 de març de 2018, conté la delimitació definitiva tant quant a coordenades com de representació gràfica.  
S'indica que la delimitació definitiva no és coincident ni amb els límits de parcel·les cadastrals ni amb els límits del mateix terme municipal de Sagunt. Hi ha una superfície d'aproximadament 31.900 metres quadrats que es troba dins del terme municipal de Benifairó de les Valls.  
  
Es manifesta també que hi ha un error en les coordenades proposades com a definitives per l'Ajuntament de Sagunt en l'acord plenari del 4 d'octubre de 2018, que no es correspondrien amb la cartografia proposada per l'ajuntament i aportada per a la tramitació de l'expedient.  
  
Es considera que no resulta admissible la sol·licitud feta al Consell per a la declaració del paratge, tenint en compte que afecta dos termes municipals sense haver-se seguit la necessària tramitació que exigeix el Decret 15/2016, de 19 de febrer. En conseqüència no ha d'admetre's a tràmit un expedient que afecta dos termes municipals sense complir el procediment abans indicat, atenent, a més, no solament la transcendència que la suposada declaració tindria per als interessos de l'empresa sinó també per al mateix municipi de Benifairó de les Valls.  
  
En relació a les presents al·legacions el present IATE considera el següent:  
1. Es realitza una avaluació ambiental del projecte de decret sobre la base de l'àmbit del futur paratge natural municipal que proposa l'ajuntament i proporcionat pel Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits i que es reflecteix en el present IATE (imatges annexos III i IV).  
L'espai proposat com a paratge natural Romeu posseeix valors naturals d'interés local que justifiquen la seua protecció per a la seua declaració com a paratge natural municipal d'acord amb la resolució de la Direcció General del Medi Natural que li atorga el criteri de conformitat positiu a la proposta.  
Tal com s'indica en l'informe de resposta a les al·legacions del procediment substantiu per part del Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits l'activitat extractiva i minera és incompatible amb el manteniment d'aquests valors.  
El present IATE avalua des d'un punt de vista ambiental la regulació d'usos proposada en el decret, i es conclou, com es veurà més endavant, que la prohibició de l'ús de l'activitat minera evitarà efectes ambientals negatius significatius.  
L'admissió a tràmit i incoació del procediment de declaració del paratge no correspon al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica.  
2. En relació a la sol·licitud d'inadmissió dels acords plenaris de l'Ajuntament de Sagunt relatius a la sol·licitud de declaració del PNM i d'esmenes d'errors:  
- En relació amb el procediment d'avaluació ambiental, l'article 50.4 de la LOTUP regula la declaració d'inadmissió d'aquest procediment, i no es donen les circumstàncies previstes en aquest (que el pla siga manifestament inviable per raons ambientals, que el document inicial estratègic no reunisca condicions de qualitat suficients o que s'haja dictat una declaració ambiental i territorial estratègica desfavorable d'un pla anàleg al presentat).  
- Es van rebre de la Subdirecció General de Medi Natural, el 18.12.2018, els següents informes en relació amb les consultes que se li van efectuar:  
- Servei de Caça i Pesca (03.12.2018): s'indica que en l'article 38 es recullen totes les recomanacions que el servei va efectuar quan va informar sobre el projecte de decret i que no té res a afegir.  
El present IATE considera, en relació amb el que s'estableix en l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana respecte a les zones de seguretat en espais no cinegètics que en el decret s'ha de fer referència a aquest amb la finalitat de compatibilitzar usos com ara el senderisme amb l'aprofitament cinegètic i amb la finalitat de protegir la seguretat de les persones i els seus béns.  
  
Els informes següents els ha remés el Servei d'Ordenació Forestal a la Subdirecció General de Medi Natural en resposta a la consulta efectuada pel Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica, i van ser elaborats per a donar resposta a la consulta que va efectuar el Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits en el seu procediment de declaració del paratge:  
- Cap de la Segona Demarcació Forestal (13.02.2018): considera correcte el contingut del decret, no obstant això, efectua una sèrie d'excepcions relatives a l'article 34 apartat 5 i a la necessitat de ressaltar en el preàmbul la circumstància que quasi la totalitat del paratge és forest d'utilitat pública. Totes dues excepcions han sigut ateses en el decret aportat.  
- Cap de la Secció Forestal (24.05.2018): s'indica en síntesi el següent:  
· Per a la gestió haurà d'explicar-se amb un instrument tècnic forestal aprovat i supervisat per la conselleria competent en matèria forestal.  
  
· S'indica que tant en l'article 1 com en el 5 del Decret s'hauria de fer referència al Decret 15/2016, de 19 de febrer, del Consell, sobre regulació dels paratges naturals municipals.  
· S'haurà d'afegir a l'article 3.3 que la gestió municipal es realitzarà sense perjudici de les competències que la Llei forestal i el seu Reglament estableixen per a l'administració forestal.  
· Es proposa afegir respecte a la composició del Consell de participació un representant dels serveis territorials de València de la conselleria competent en gestió forestal.  
· La delegació de la gestió d'una forest en les entitats locals hauria de preveure el que s'estipula en l'article 17 de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana, així com en l'article 46 del Reglament 98/1995, de 16 de maig, que la desplega.  
· S'indica que en l'article 36.1 de l'annex III referit a silvicultura s'hauria d'eliminar l'esment a la «utilització de tècniques de baix impacte en la vegetació i en els sòls» perquè pot derivar en la prohibició d'utilitzar tractors amb desbrossadores de cadenes o martells el que faria impossible l'eliminació de restes en els treballs silvícoles (aspecte de compliment obligatori en l'article 36.3).  
· En l'article 7.3 hauria d'indicar «La conselleria competent en matèria mediambiental podrà participar en el finançament del PNM...» amb la finalitat de donar cabuda també al Servei de Gestió Forestal de la conselleria.  
En el decret aportat no s'han incorporat aquestes indicacions. En el present IATE es considera que el decret presentat estableix que el règim de gestió dels terrenys forestals amb caràcter general serà l'establit en la legislació sectorial forestal, i igualment fa referència al fet que les normes es redacten a l'empara de la Llei d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, estimant que l'adequada coordinació de les diferents administracions dependrà de la gestió que es duga a terme amb l'estricte compliment de la legislació que afecte l'espai protegit.  
  
En relació amb l'aplicació de tècniques i mètodes de treball de baix impacte en la vegetació i els sòls establida en l'article 36.1 s'estima que pretén la conservació dels valors naturals que es pretenen protegir, sense establir-se la prohibició de cap en concret.  
- Servei de Vida Silvestre (20.11.2018): s'indica que no hi ha res a informar.  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge (08.01.2019): emet informe favorable, en què indica que s'haurà de modificar la normativa d'ordenació bàsica del paratge en els termes exposats en l'apartat 6.d, i tindre en compte en el desenvolupament de l'ordenança municipal de gestió els condicionants dels punts 6.b i 6.c de l'informe.  
En l'apartat referit de l'informe s'indica el següent:  
6.b) Es caracteritzen les unitats de paisatge i s'indiquen els recursos paisatgístics (sense localització gràfica) de l'àmbit d'estudi seleccionat. D'aquestes unitats, cal entendre que només dues d'elles, la «Unitat de paisatge 2: Enclavaments forestals» i la «Unitat de paisatge 4: Cultius agrícoles majoritàriament de regadiu», caracteritzen l'àmbit proposat com a paratge natural.  
D'altra banda, la documentació elaborada identifica com a principals valors paisatgístics del paratge la seua condició de formació muntanyenca sobre la plana litoral i la plana del Palància, pròxima al mar, la disponibilitat de visuals excepcionals des dels punts més elevats de l'espai, la zona del bosc de pins existent i l'orografia accidentada de la zona amb forts pendents i moles calcàries.  
Aquests valors paisatgístics, juntament amb els que caracteritzen les unitats de paisatge 2 i 4, exposats en l'apartat 6.1 del document d'integració paisatgística presentat, han de ser considerats com a determinants per a la ubicació d'usos i infraestructures, d'acord amb l'apartat 1 de l'article 23 de les normes d'ordenació bàsica.  
6.c) L'anàlisi visual realitzada permet identificar les àrees de major visibilitat de l'àmbit del paratge, les zones sud i est de l'àmbit proposat són les de major incidència visual, d'acord amb l'anàlisi realitzada.  
  
6.d) Respecte a les mesures d'integració paisatgística, el document aportat estableix una sèrie d'accions prioritàries a desenvolupar en les futures normes de gestió del paratge i en possibles programes de paisatge a dur a terme. Així mateix, i tenint en compte que tal com s'ha exposat en el punt 5 del present informe, les normes d'ordenació bàsica constitueixen mesures d'integració paisatgística, l'article 23 d'aquestes ha de ser modificat en els termes següents:  
- En l'apartat 1 de l'article 23 s'opta exclusivament per mesures d'emmascarament i mimetització per a la integració dels usos i activitats que puguen generar un important impacte. Considerant que aquestes mesures no són suficients per a garantir la implantació d'usos, activitats i infraestructures amb el paisatge de rellevant valor afectat i la infraestructura verda, s'haurà de substituir la condició inicialment proposada per l'exigència per a qualsevol implantació en l'àmbit d'un estudi d'integració paisatgística que determine l'adequada localització dels usos i activitats a implantar i les mesures d'integració paisatgística a aplicar.  
  
En aquest sentit es proposa la següent redacció alternativa per a aquest apartat:  
«Es consideraran els valors paisatgístics del paratge com un criteri determinant per a la ubicació de les diferents infraestructures i usos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats evitarà especialment la seua ubicació en llocs de gran incidència visual i requerirà l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística que determine la seua adequada localització i, en cas de resultar compatibles, establisca les mesures d'integració paisatgística a aplicar.»  
- Així mateix, considera necessari fer referència expressa al manteniment de la cobertura, la topografia i el patró parcel·lari, per al manteniment del caràcter del lloc, i proposa afegir al final de l'apartat 6 de l'article 23, el següent:  
«(?) i per al manteniment de la cobertura, la topografia i el patró parcel·lari, per a la preservació del seu caràcter paisatgístic.»  
- Servei Territorial d'Urbanisme de València (10.01.2019): s'indica que en el document definitiu haurà d'adequar-se el contingut de l'article 49 en relació amb la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida natural (ZRP-NA) i aclarir en l'article 50 si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet l'ampliació de fins a un vint per cent de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP.  
- Agència Valenciana de Turisme (14.11.2018): indica que no s'observa cap incompatibilitat amb la legislació en matèria de turisme ni que d'aquesta es deriven efectes significatius sobre el medi ambient.  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
Conforme al que s'estipula en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals es refereixen els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
Descripció de l'àmbit:  
L'àmbit comprén la muntanya Romeu-Bonilles amb una superfície de 275,88 ha. És un relleu muntanyenc situat al nord-oest del municipi entre la plana litoral i el barranc de la Font de la Ribera, relacionat amb la serra d'Espadà i situat en el sector oriental de la serralada ibèrica.  
  
  
Imatge IV - Ortofoto de l'any 2017 amb delimitació del paratge natural «Romeu» en roig amb farciment negre horitzontal.  
Està constituït per materials triàsics del Muschelkalk, per dolomies, margues, margues i argiles amb algeps i calcàries dolomítiques, i presenta pendents acusats.  
Destaquen els barrancs que conflueixen en direcció sud-oest en el barranc Bonilles, tributari del riu Palància.  
El pis bioclimàtic és el termo-mesomediterrani d'ombroclima sec. La vegetació està constituïda per pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) que ocupen un poc més de la meitat occidental de l'àmbit del paratge. En aquesta zona occidental la fracció de cabuda coberta arbòria majoritària és del 60 % i la fracció cabuda coberta total està entre el 75 i el 80 %. L'estat majoritari respecte al pi blanc és el fustal. L'estrat arbustiu dominant són llentisclars (Querco cocciferae-Lentiscetum) i, en menor mesura, matolls tipus romerars i pasturatges, llistonars (Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi). La zona de tolerància extractiva no afectada per l'explotació minera es localitza en aquesta meitat occidental de l'àmbit del paratge. La vegetació de la zona occidental, especialment les pinedes, es poden observar amb un desenvolupament important en la fotografia aèria de 1987 del Ministeri d'Agricultura.  
  
La meitat oriental va ser afectada per un incendi l'any 1993, la qual cosa ha condicionat el seu estat d'evolució, dominant els matolls tipus romerars i amb menor representació les formacions arbustives de major porte tipus llentisclars així com els llistonars.  
La fauna present en la zona és la pròpia de terrenys forestals pròxims a la costa, destaquen per la seua gran rellevància els quiròpters, per la ubicació en l'àmbit del paratge de la Cova del Sardiner, lloc d'importància comunitària (LIC), declarada zona d'especial conservació i amb normes de gestió aprovades (Decret 36/2013, d'1 de març, del Consell). Es tracta d'una cova de gran interés com a refugi per a rates penades, i és la primera en importància en la nostra Comunitat per a Miniopterus schreibersi (rata penada de cova), i que disposa d'una superfície d'una hectàrea resultant d'aplicar un radi de 56,41 metres des de l'obertura principal. Es tracta d'una cova catalogada en virtut del Decret 65/2006, de 12 de maig, del Consell pel qual es desenvolupa el règim de protecció de les coves i s'aprova el Catàleg de Coves de la Comunitat Valenciana.  
Pràcticament quasi la totalitat de l'àmbit del PNM proposat és terreny forestal, i quasi tot ell és estratègic i forma part de la forest d'utilitat pública denominada Bonilles i altres (V-131).  
A l'oest i sud-oest de l'àmbit del paratge, confrontant amb ell o molt pròxim, hi ha sòl urbà residencial i nombroses edificacions, i igualment pròxim sòl dotacional de xarxa primària docent.  
Al sud-est de l'àmbit i confrontant amb ell hi ha sòl dotacional xarxa primària d'infraestructures de tractament de residus, l'abocador del Pic dels Corbs, ja segellat.  
Actualment, d'acord amb el cadastre miner existeixen els següents drets miners vigents:  
- Salt del Llop-Bis núm. 2.366, la superfície d'explotació autoritzada del qual se situa actualment fora de l'àmbit del paratge, confrontant amb aquest, al sud. Es tracta d'una concessió directa per a explotació de calcàries, de la secció C, sobre 75 quadrícules mineres atorgada a favor de Lafargue Asland, SA (actualment Lafargeholcim España, SAU), a la qual es va concedir pròrroga el 13 d'abril de 2012. La superfície de la concessió inclou tot l'àmbit del paratge.  
- Montíver núm. 1087, la superfície d'explotació afectada del qual se situa actualment fora de l'àmbit del paratge, confrontant amb aquest, al sud. Es tracta d'una explotació de recurs de la secció A amb una superfície de 3 ha.  
El 14 de març de 2016 es va emetre resolució que declarava conclús el procediment relatiu a l'expedient d'avaluació ambiental (Ref.: 067-2015AIA) de l'ampliació de labors en la concessió minera Salt del Llop núm. 2366-bis, en desistir el promotor d'aquesta, Lafarge Cementos, SAU.  
Al sud de l'àmbit discorren dues vies de comunicació: la carretera CV-324 i l'autopista AP-7. Aquesta última es troba a una distància mínima de 200 metres de l'àmbit del paratge.  
D'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic de la Comunitat Valenciana la zona no està afectada per risc de lliscament ni despreniment i molt puntualment per perillositat d'inundació geomorfològica.  
  
D'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge l'àmbit del paratge s'inscriu en el paisatge de rellevància regional «PRR 11, Serra d'Espadà» identificat en la directriu 53 de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV).  
Anàlisi de la proposta:  
Es procedeix a analitzar la proposta de decret fonamentalment en relació amb les normes bàsiques d'ordenació, atés que aquestes concreten el règim de protecció i tindran una repercussió sobre el medi.  
  
Respecte a les característiques del decret, i en concret respecte a les normes bàsiques d'ordenació: el decret no suposarà un canvi de classificació i qualificació de l'àmbit del paratge, en el sentit que continuarà sent sòl no urbanitzable protegit. S'estableix una regulació d'usos més precisa i adaptada a la conservació dels valors de l'àmbit. Per a això es proposa prohibir els usos que no permetran la conservació dels valors de la zona: urbanisme, activitats extractives i mineres, i regular adequadament aquells compatibles però que poden suposar una deterioració.  
   
El decret regula, en l'àmbit de les seues competències, els usos i activitats per a aconseguir una adequada conservació dels valors que posseeix el paratge. La regulació establida fa referència a la legislació sectorial, matisant i establint una sèrie d'especificacions sobre aquest tema amb la finalitat de millorar la conservació dels valors de la zona. Estableix que se seguiran les normes proposades sempre que siguen més detallades o protectores que la legislació sectorial i no entren en contradicció amb la finalitat d'aquesta.  
La regulació establida suposa un marc per a projectes, igual que l'actual planejament, i en aquesta es recorda l'obligació de sotmetre els projectes al procediment d'avaluació d'impacte ambiental quan així ho establisca la legislació sectorial vigent.  
La regulació establida fa referència al règim d'avaluació d'impacte ambiental, només a projectes, i a la legislació sectorial autonòmica sobre aquesta matèria. Es considera que ha de fer referència tant a plans com a projectes, perquè tots dos poden afectar l'àmbit i a més a la legislació sectorial en la matèria, siga autonòmica o estatal, i en conseqüència ha de modificar-se la redacció de l'article 5.  
En els articles 13 i 14, relatius a moviments de terra i pràctiques de conservació de sòls, es repeteixen en tots dos el contingut de diversos apartats, es recomana revisar-los per a evitar confusió.  
En l'article 17, Tala i recol·lecció, es fa referència, en l'apartat 3 a l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 20 de desembre de 1985, que està derogada pel Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçada i es regulen mesures addicionals de conservació. En conseqüència s'haurà de fer referència a la legislació vigent abans referida.  
  
En l'apartat 2 de l'article 17 s'introdueix un nou supòsit d'estimació d'impacte ambiental referit a l'enderrocament, tala o mutilació de peus de tàxons de major interés per a la conservació, que es plantege en les actuacions de defensa contra incendis forestals. Es considera que les actuacions que es duguen a terme s'han de sotmetre a avaluació ambiental només en els supòsits establits en la vigent legislació sectorial en la matèria, tant autonòmica com estatal, no s'estima necessària la inclusió de cap supòsit nou a través de la regulació del paratge natural municipal, sense perjudici que per part de l'òrgan gestor de l'espai o del departament d'espais naturals d'aquesta conselleria es considere necessari efectuar una anàlisi i informe previ sobre aquest tema.  
  
En relació amb l'extracció de fusta o llenya es recomana que en l'apartat 6 de l'article 17 s'incloga com a nou criteri el següent, amb la finalitat de facilitar la gestió forestal: «com a resultat de tractaments de millora de les formacions arbrades, sense perjudici de l'obtenció de l'autorització corresponent de l'administració forestal amb l'informe favorable previ de l'òrgan competent en espais naturals».  
  
En l'article 26 es regulen les vies pecuàries, no obstant això, d'acord amb el visor de l'Institut Cartogràfic de la Comunitat Valenciana en l'àmbit no consten vies pecuàries, per la qual cosa no resulta necessari introduir normativa sobre aquest tema.  
Es modificaran les referències a la necessitat d'informe de l'article 51.4 de la conselleria competent en matèria de medi ambient per l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits.  
Es considera necessari modificar la redacció de l'article 51.1 en el sentit de l'exigència de l'avaluació d'impacte ambiental:  
On diu: «[?] amb excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, en el cas de requerir-la legalment.»  
Ha de dir: «[?] amb excepció de les obres d'infraestructures o actuacions competència de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així com aquelles declarades d'interés general proposades per les administracions públiques, sempre que es demostre la impossibilitat o inviabilitat d'ubicacions alternatives i es tramite, quan així ho exigisca la legislació sectorial vigent, l'avaluació d'impacte ambiental.»  
L'article 49 de les normes bàsiques d'ordenació ha d'ajustar-se a les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i a més, en l'article 50.2 es precisarà, exclusivament per a les actuacions i usos permesos en el paratge, si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP.  
L'article 50.1 prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta en l'àmbit del paratge i en l'article 51.5 s'entén que permeten la construcció de nova planta d'edificacions per a obres d'infraestructura (línies elèctriques, xarxa viària) d'interés general proposades per l'administració pública. En conseqüència en l'article 50.1 es mantindrà la prohibició establida, però haurà d'indicar que excepte en aquells casos en què es permet en el mateix decret.  
S'estima necessari modificar la redacció de l'article 37.3 de l'annex III de la proposta de decret i ajustar-lo a les competències d'aprovació dels plans de prevenció d'incendis forestals i per a l'homologació dels plans d'actuació municipal enfront del risc d'incendis municipals que depenen de dos departaments: el competent en prevenció d'incendis forestals i el competent en emergències i protecció civil respectivament.  
  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
La zona posseeix valors naturals d'interés local que justifiquen la seua protecció d'acord amb el criteri de conformitat.  
La regulació proposada en el decret (annex III) tindrà en tot cas efectes positius sobre els elements del medi que pretenen protegir-se (vegetació, fauna, flora, paisatge, etc.). La magnitud dels efectes positius dependrà de l'adequada aplicació del decret.  
La proposta de decret regula els usos i estableix la prohibició de determinats usos que considera incompatibles amb la conservació dels valors naturals que pretén protegir, com l'activitat minera, i en uns altres s'estableixen determinades limitacions. La regulació efectuada es considera que serà beneficiosa per a la conservació dels valors de la zona.  
  
En relació amb la prohibició d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del paratge establida en l'article 28 de la proposta de decret, es considera que aquest tipus d'activitat genera impactes irreversibles en el medi i de recuperació a molt llarg termini, i en alguns casos com el sòl és difícil aconseguir-la de manera completa. La pèrdua de la geomorfologia de la zona seria irreversible i irrecuperable. La prohibició d'aquesta activitat evitarà la generació d'impactes negatius molt rellevants i permetrà la conservació dels valors naturals de la zona.  
  
En relació amb el perill d'inundació, i atés que, encara que molt puntualment, l'àmbit està afectat per perillositat d'inundació geomorfològica, es considera que ha d'incorporar-se en les normes sobre regulació d'activitats i infraestructures del paratge natural municipal l'obligació del compliment de la normativa PATRICOVA en els àmbits que es troben afectats per perillositat d'inundació.  
En relació amb la secció de Xarxa Natura, es rectificaran les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007, ja que no han tingut en compte la modificació efectuada per la Llei 33/2015 que va canviar la redacció i el número de l'article (46).  
En relació amb el patrimoni cultural, es detallen els elements del patrimoni cultural existents en l'àmbit del paratge i en les normes bàsiques d'ordenació s'estableix un règim de protecció basat en la legislació sectorial.  
S'estableix un perímetre de defensa o protecció de 100 metres entorn dels jaciments arqueològics i la possibilitat que els elements i conjunts considerats recursos arqueològics i historicoartístics podran acollir usos turístics i recreatius, amb l'informe previ, en tots dos casos, de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural.  
  
La regulació establida en les normes bàsiques d'ordenació es considera acceptable ambientalment, no obstant això, ha de sol·licitar informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural prèviament a l'aprovació definitiva del decret.  
En relació amb l'afecció al paisatge s'ha presentat un document d'integració paisatgística en el qual s'efectua una caracterització d'aquest, de les seues unitats i recursos paisatgístics, i una anàlisi visual, i inclou un apartat de mesures d'integració paisatgística i programa d'implementació. S'indiquen una sèrie d'accions que hauran de desenvolupar-se des d'un procés participatiu incorporat a l'aprovació de les normes de gestió del paratge natural municipal. Aquestes accions serien: millora de la vora entre zona forestal i urbana, prevenció dels riscos associats al perill d'incendi forestal, etc.  
En relació amb l'afecció al paisatge el present IATE considera que no s'ocasionaran efectes negatius significatius en l'àmbit del pla, si s'efectuen les modificacions indicades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
En relació amb l'activitat cinegètica es considera necessari fer referència al que es disposa en l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana en matèria de zones de seguretat.  
Tenint en compte tot el que s'ha indicat es considera que introduint les modificacions apuntades en el present informe no solament no es produiran efectes negatius en l'àmbit del pla, sinó que tindrà efectes positius en el medi.  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE del Parlament Europeu i del Consell de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol mitjançant la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic mitjançant la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix en l'article 22 que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que es preveu en la legislació d'avaluació ambiental.  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable segons estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb el decret de declaració del Paratge Natural Municipal Romeu en el terme municipal de Sagunt (València), d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei, i tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que el referit decret no presentarà efectes significatius negatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació conforme a la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als següents condicionants:  
  
1. Prèviament a l'aprovació definitiva del decret es modificarà el següent:  
1.1. En l'article 5 del decret s'inclourà que en el desenvolupament de l'ordenança municipal de gestió del Paratge Natural Municipal de Romeu es compliran els condicionants dels punts 6.b i 6.c de l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 08.01.2019.  
1.2. En la proposta de normes bàsiques d'ordenació (annex III) del decret:  
a. S'incorporarà en les normes sobre regulació d'activitats i infraestructures del paratge natural municipal l'obligació del compliment de la normativa del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) en els àmbits que es troben afectats per perillositat d'inundació.  
  
b. La redacció de l'article 5 en el sentit següent:  
On diu: «Article 5. Règim d'avaluació d'impactes ambientals».  
  
Ha de dir «Article 5. Règim d'avaluació ambiental.»  
On diu: «1. Els projectes, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació d'impacte ambiental, quan així quede establit en la legislació sectorial autonòmica valenciana sobre aquesta matèria.»  
  
Ha de dir el següent: «1. Els plans, projectes, actuacions, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental quan així quede establit en la legislació autonòmica valenciana i estatal sobre aqueixa matèria vigent en aqueix moment.»  
On diu: «2. Totes les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetran a consulta de l'òrgan gestor del paratge natural municipal.»  
Ha de dir el següent: «2. En tots els procediments d'avaluació ambiental (ja es tracte de plans o projectes, que seguisquen la legislació sectorial autonòmica o estatal en aquesta matèria) que afecten l'àmbit del paratge natural municipal se sotmetrà a consulta de l'òrgan gestor del paratge natural municipal.»  
c. En l'apartat 3 de l'article 17, Tala i recol·lecció, s'eliminarà la referència a l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca de 20 de desembre de 1985 en estar derogada, i es farà referència a la vigent legislació en la matèria: Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell pel qual es crea i regula el Catàleg Valencià d'Espècies de Flora Amenaçada i es regulen mesures addicionals de conservació.  
d. El nou supòsit d'estimació d'impacte ambiental establit en l'apartat 2 de l'article 17 s'eliminarà, sense perjudici que per part de l'òrgan gestor del paratge o del departament d'espais naturals d'aquesta conselleria es considere necessari establir la necessitat d'una anàlisi i informe previ sobre aquest tema.  
e. Es corregirà la redacció de l'article 51.1 de les normes, que quedarà de la manera següent:  
On diu: «[?] amb excepció de les obres d'infraestructures a realitzar per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en l'àmbit de les seues competències, així com aquelles destinades a l'interés general proposades per les administracions públiques, amb caràcter excepcional, sempre que, en aquest últim cas, es demostre la impossibilitat de la seua ubicació en un altre tipus de sòl en el terme i depenent sempre de la seua avaluació d'impacte ambiental, en el cas de requerir-la legalment.»  
Ha de dir: «[?] amb excepció de les obres d'infraestructures o actuacions competència de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, així com aquelles declarades d'interés general proposades per les administracions públiques, sempre que, es demostre la impossibilitat o inviabilitat d'ubicacions alternatives i es tramite, quan així ho exigisca la legislació sectorial vigent, l'avaluació d'impacte ambiental.»  
f. La redacció de l'article 51.4:  
On diu: «[?] serà necessària l'obtenció d'informe favorable previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient [...]»  
Ha de dir: «[?] serà necessària l'obtenció d'informe favorable previ de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits [...]»  
  
g. En relació amb la secció de Xarxa Natura es rectificaran les referències a l'article 45 de la Llei 42/2007 sobre la base de la modificació efectuada per la Llei 33/2015.  
h. En relació amb l'activitat cinegètica es farà referència al que es disposa en l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana en matèria de zones de seguretat.  
i. Es modificarà la redacció dels apartats 1 i 6 de l'article 23 del decret en el sentit següent:  
- Nova redacció de l'apartat 1 de l'article 23:  
«Es consideraran els valors paisatgístics del paratge com un criteri determinant per a la ubicació de les diferents infraestructures i usos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats evitarà especialment la seua ubicació en llocs de gran incidència visual i requerirà l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística que determine la seua adequada localització i, en cas de resultar compatibles, establisca les mesures d'integració paisatgística a aplicar.»  
- S'afegirà al final de l'apartat 6 de l'article 23 el següent: «[?] i per al manteniment de la cobertura, la topografia i el patró parcel·lari, per a la preservació del seu caràcter paisatgístic».  
j. S'adequarà l'article 49 de les normes de protecció (annex III) en relació amb la zonificació proposada amb les categories establides en l'annex IV de la LOTUP, és a dir, a la categoria de zona rural protegida (ZRP-NA) i, en l'article 50.2 es precisarà, exclusivament per a les actuacions i usos permesos en el paratge, si en les edificacions existents d'arquitectura tradicional es permet o no l'ampliació de fins a un 20 % de l'edificació legalment construïda, de conformitat amb l'article 201.3 de la LOTUP.  
k. Es mantindrà la prohibició establida en l'article 50.1 però indicant que excepte en aquells casos en què es permet en el mateix decret.  
l. Es modificarà la redacció de l'article 37.3 de l'annex III de la proposta de decret per a ajustar-lo a les competències d'aprovació dels plans de prevenció d'incendis forestals i per a l'homologació dels plans d'actuació municipal enfront del risc d'incendis municipals que depenen de dos departaments: el competent en prevenció d'incendis forestals i el competent en emergències i protecció civil respectivament.  
  
2. Recomanacions:  
a. Revisar els apartats dels articles 13 i 14 de l'annex III de normes bàsiques d'ordenació, per a evitar repeticions que poden portar a confusió.  
b. En relació a l'extracció de fusta o llenya es recomana que l'apartat 6 de l'article 17 incloga com a nou criteri el següent: com a resultat de tractaments de millora de les formacions arbrades, sense perjudici de l'obtenció de l'autorització corresponent de l'administració forestal amb informe favorable previ de l'òrgan competent en espais naturals.  
  
c. Revisar la necessitat d'incloure l'article 26 referent a vies pecuàries.  
d. D'acord amb l'informe del Servei de Caça i Pesca es recomana informar de les actuacions dutes a terme els titulars dels vedats V-10125, V-10126 (Associació de Caça de Sagunt) i V-10262 (Club de Caçadors Benatell), i informar-los de les implicacions que pot tindre l'aprovació de la declaració de paratge natural municipal sobre l'activitat cinegètica conformement al que es disposa en l'article 39 de la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de caça de la Comunitat Valenciana.  
  
Segons estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'aprovació del decret en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada del decret.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic a què es refereix l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental, acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica del decret de declaració del Paratge Natural Municipal Romeu en el terme municipal de Sagunt, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'informe esmentat.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè en prenguen coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
València, 25 de gener de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 1 d'abril de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8537, del 29-04-2019 (2019/3506)

RESOLUCIÓN de 1 de abril de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 50/18-EAE Massalfassar y 54/18-EAE Sagunto.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8537

Fecha DOGV
:   29-04-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/3506

CVE


Fecha del documento
:   01-04-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Massalfassar](javascript:void(0))
    * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 1 de abril de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 50/18-EAE Massalfassar y 54/18-EAE Sagunto. [2019/3506]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 50/18-EAE Massalfassar y 54/18-EAE Sagunto.  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Evaluación ambiental de la Plan especial de reserva de suelo dotacional para carril ciclo-peatonal de Massalfassar Camins a la Mar  
Promotor: Ayuntamiento de Massalfassar  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia  
Localización: término municipal Massalfassar (Valencia).  
Expediente: 50-2018-EAE  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 24 de enero de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico del Plan especial de reserva de suelo dotacional para carril ciclo-peatonal de Massalfassar Camins a la Mar, en los siguientes términos:  
El 21 de septiembre de 2018 ha tenido entrada en el Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan Especial de reserva de suelo dotacional para carril ciclo-peatonal de Massalfassar Camins a la Mar remitida por el Ayuntamiento de Massalfassar.  
1. Documentación presentada  
La solicitud de inicio viene acompañada del borrador del Plan y del documento inicial estratégico con el contenido previsto en el artículo 50 apartados 1 y 2 de la LOTUP por considerar el órgano promotor que resulta de aplicación el procedimiento simplificado. Se adjunta certificado del secretario del Ayuntamiento relativo a la sesión ordinaria de 25 de julio de 2018, del Pleno del Ayuntamiento de Massalfassar en la que se aprueba la documentación y la remisión de la misma a la Comisión de Evaluación Ambiental para su tramitación.  
2. Planeamiento vigente  
El planeamiento vigente en el municipio es el Plan General de Massalfassar aprobado definitivamente por Acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de 25 de septiembre de 2008.  
El Plan General cuenta con declaración de impacto ambiental de 25 de junio de 2007 (Expte 131/2005-AIA).  
3. Objeto, descripción y justificación del plan  
El plan especial planteado tiene por objeto determinar el trazado básico de la red viaria ciclopeatonal más adecuado para conectar los núcleos urbanos de Museros y Massalfassar con el mar y establecer la correspondiente reserva de suelo dotacional, que permitirá la futura ejecución del Carril ciclo-peatonal de Massalfasar Camins a la Mar.  
Este plan se complementa con otras dos actuaciones: la pasarela ciclo-peatonal que se proyecta ejecutar sobre la V-21 en el tramo final del mismo y el carril bici a ejecutar junto al desdoblamiento de la carretera CV-32 (Carretera de la Gombalda) a su paso por los términos municipales de Museros y Massamagrell. Estas actuaciones -no incluidas en el plan- previstas por la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio para su cofinanciación por el Fondo Europeo de Desarrollo Regional (FEDER), permitirán conectar la zona de playas con el itinerario ciclopeatonal de la Gombalda que comunica el Parque Natural de la Serra Calderona con l'Horta Nord.  
Problemática  
La falta de conexión de los cascos urbanos de Museros y de Massalfassar con el mar, que no disponen de una salida hasta la costa para el disfrute de la población sin necesidad de usar transporte motorizado, en condiciones de seguridad.  
Con el plan especial se crea una dotación de terreno suficiente, y con una ubicación adecuada para ejecutar la vía ciclopeatonal.  
Ámbito  
La vía ciclo-peatonal se desarrolla apoyando casi todo su trazado en viarios existentes. Discurre por suelo no urbanizable en su mayor parte y por el Polígono Mediterráneo en su último tramo. Su longitud total es de 3.345 m.  
Trazado propuesto y usos del suelo  
  
Antecedentes  
En el certificado del secretario del ayuntamiento remitido (en el que se indica el contenido del acuerdo plenario) se menciona la suscripción de un acuerdo entre los alcaldes de los ayuntamientos de Massalfassar, Albuixech, Massamagrell, Museros, Emperador y la Pobla de Farnals en fecha 10 de febrero de 2016 sobre la elaboración de una memoria descriptiva para la ejecución del trazado del carril bici y de viandantes a su paso por los diferentes términos municipales (TM), así como de la pasarela elevada sobre la Autovía V-21 que permita el acceso desde Massalfassar a la playa.  
En la documentación presentada se menciona la agrupación de los municipios indicados (junto a otros de l'Horta Nord) para solicitar a la Diputación de Valencia un estudio de planificación ciclo-peatonal que permita estructurar la movilidad no motorizada entre ellos, en el que analizada la viabilidad de las posibles conexiones con el mar se selecciona la alternativa más ventajosa para la comarca desde el punto de vista técnico, económico y de cobertura territorial.  
Alternativas. En el DIE se mencionan otras dos alternativas a parte de la alternativa 0.  
Alternativa 0: No ejecutar el PE y mantener las condiciones actuales.  
Comporta no conectar la Via Xurra (CR-300) con el mar a través de Museros y Massalfassar ni con la vía litoral prevista en el PATIVEL.  
Ni se desarrollarían los objetivos de protección y ordenación y dinamización de la huerta mediante una red de vías ciclopeatonales.  
Alternativa 1. Trazado proyectado íntegramente por TM de Massalfassar.  
Parte del casco urbano de Massalfassar. Discurre por el camí de l'Estació hasta el cruce con la vía férrea de RENFE. Este tramo, pavimentado, se considera ciclocalle. Requiere ejecutar una pasarela sobre la vía de 130 m de longitud por no existir un paso accesible.  
Tras cruzar la vía férrea el itinerario sigue por el camí de l'Estació, pavimentado, bordeando el polígono Xarquet para enlazar con el camí del Xarquet. Este camino requiere una actuación de mejora importante para poder ser utilizado como itinerario peatonal a nivel comarcal.  
Desde el camí del Xarquet se accede al camí d'Ortis, donde el itinerario ciclopeatonal enlaza con la CV-32, bordeando el Polígono Industrial del Mediterrani, hasta la pasarela proyectada sobre la V-21.  
En la documentación gráfica aportada se refleja también el tramo inicial que enlaza la CV-300 con el casco urbano de Massalfassar.  
Alternativa 2. Seleccionada.  
El itinerario discurre por los TM de Museros y de Massalfassar. Se inicia mediante conexión con la CR-300 (vía verde paralela a la CV-300) y termina en la pasarela ciclopeatonal prevista sobre la V-21 para la conexión al mar (no incluida en este plan especial).  
Alternativa 1 y Alternativa 2  
  
Se diferencian cuatro tramos:  
Tramo 1: Museros-Massalfassar (con subtramos 1a y 1b)  
Subtramo 1a: desde el punto de inicio del carril (conexión con CR-300) en el término municipal de Museros y en paralelo a la CV-300, hasta la entrada del carril en el término municipal de Massalfassar, en paralelo a la CV-32.  
Subtramo 2a: desde la entrada del carril en el término municipal de Massalfassar hasta la rotonda de acceso al núcleo urbano de Massalfassar desde la CV-32.  
Tramo 2: Massalfassar - Paso inferior RENFE  
Desde la rotonda de acceso a Massalfassar por la CV-32, hasta la entrada al paso inferior de la vía férrea de RENFE  
Tramo 3: Paso inferior RENFE- Polígono industrial Mediterráneo (PIM)  
Comienza con el paso inferior de la ferrovía, hasta el polígono industrial Mediterráneo. Este tramo discurre paralelo a la CV-32.  
Tramo 4: Polígono industrial Mediterráneo (PIM) - Pasarela V-21  
Discurre por el interior de la zona urbana industrial PIM, finalizando en la pasarela ciclo-peatonal prevista en la V-21.  
Desarrollo previsible  
Elaboración del proyecto de ejecución, mediante el que se definirán las características constructivas y la realización del itinierario ciclopeatonal, diferenciando actuaciones agrupadas según la mayor o menor agilidad en la gestión posterior (reurbanizaciones de suelo público ocupado por superficie viaria, actuaciones en suelo público no ocupado por viario, actuaciones en suelo privado que requiere ser expropiado).  
Identificación de la Infraestructura Verde  
Se mencionan el Marjal de Rafalell, áreas agrícolas protegidas en el PATODHV, bienes de carácter patrimonial (cultural y etnológico), vías protegidas (pecuarias, Vía Augusta, senderos) y terreno forestal estratégico de la franja costera.  
Relación con otros planes y programas  
- Planeamiento de Massalfassar. Se menciona en la documentación que en el Plan General de Massalfassar se prevén una serie de viales ciclopeatonales con los que los propuestos en el plan especial deberán guardar coherencia.  
- Plan General Estructural de Museros  
- Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de Valencia (PATODHV). Desarrolla la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Huerta de València, regulando entre otros aspectos las infraestructuras de movilidad que en su ámbito puedan implantarse.  
- Plan de Acción Territorial de la Infraestructura Verde del Litorial (PATIVEL). En él se contempla el desarrollo de la Vía Litoral.  
- Plan de Acción Territorial Metropolitano de Valencia (PATEVAL)  
- Plan de Movilidad Metropolitana del Área de Valencia (PMOME)  
- Estrategia Territorial de la Comunidad Valenciana (ETCV). Define los Paisajes de Relevancia Regional de la Comunidad Valenciana. Contiene entre sus objetivos la Movilidad y en concreto la red de vías ciclistas.  
4. Consultas realizadas  
Por parte de la Dirección General con competencia en Evaluación Ambiental, de acuerdo con el artículo 51.1 de la 5/2014, de 25 de julio, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunidad Valenciana (LOTUP), la documentación aportada se ha sometido a consulta, en su condición de administraciones públicas afectadas, a:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
 10/01/19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio  
Servicio Territorial de Urbanismo  
  
08/10/18  
 - /-/-  
17/01/19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio. Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje  
Servicio de Ordenación del Territorio (PATRICOVA)  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
08/10/18   
12/11/18  
27/11/18  
11/12/18 Conselleria de Agricultura, Med Ambiente, CClimat y Desarrollo Rural. Subdirección General de Medio Natural  
Servicio de Gestión Espacios Naturales Protegidos (zonas húmedas)  
Unidad de Vías Pecuarias (ST Medio Ambiente)  
Sección Forestal (ST Medio Ambiente)  
08/10/18 € /-/- Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural.  
Dirección Territorial de Medio Ambiente (Agricultura)  
08/10/18 30/10/18 Diputación de Valencia. Área de Carreteras  
08/10/18 19/11/18 Ministerio Fomento. Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunidad Valenciana  
08/10/18   
  
14/01/19  
€ /-/- Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio  
Dirección General de Obres Públicas, Transporte y Movilidad  
Subdirección General de Movilidad  
Servicio de Planificación  
Servicio de Movilidad Urbana  
08/10/18 € /-/- Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte. Dirección General de Cultura y Patrimonio. SDG de Patrimonio Cultural y Museos  
Servicio de Patrimonio Cultural  
08/10/18 19/10/18 Ayuntamiento de València  
08/10/18 02/11/18 Ayuntamiento de Museros  
  
  
Nota: los informes recibidos se publicarán en la página web www.agroambient.gva.es/eae junto con el informe ambiental y territorial estratégico.  
5. Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Espacios naturales protegidos  
Los últimos tramos de la vía ciclopeatonal quedan dentro de la zona de protección de 500 m de la zona húmeda catalogada Marjal de Rafaell i Vistabella. Estos tramos se desarrollan en su mayor parte incluidos en el polígono industrial Mediterráneo o en la franja de zona verde que lo separa de la V-21. El tramo previo, localizado en suelo no urbanizable, se desarrolla por la vía de servicio de la CV-32.  
El 12 de noviembre de 2018 el Servicio de Espacios Naturales Protegidos informa que no se prevé afección a la zona húmeda.  
Suelo forestal  
Los terrenos considerados por el PATFOR como suelo forestal se localizan al este de la V-21, fuera del ámbito del plan especial.  
Vías pecuarias  
Con el trazado propuesto para la vía ciclo-peatonal se encuentran afectadas, en mayor o menor medida, dos vías pecuarias. La Colada del Camino Viejo de Valencia o Camino de la Travesía (de 8 m de anchura) que la cruza y el Cordel de Liria, con anchura legal de 37,50 m (anchura necesaria de 20 m).  
En los informes de emitidos el 27 de noviembre de 2018 por la Unidad de Vías Pecuarias y el 11 de diciembre de 2018 por la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio Ambiente, se considera que las vías pecuarias quedan correctamente recogidas en el ámbito del plan especial y, dado que la Ley 3/2014 de vías pecuarias contempla como usos compatible y complementarios el paseo y el cicloturismo informa favorablemente la propuesta, especificando la regulación que se deberá considerar para señalizar los cruces con las vías pecuarias.  
Vía Augusta  
El trazado del carril se cruza con el sendero identificado como Sendero sobre la Vía Augusta.  
Infraestructura Verde y Paisaje  
El 17 de enero de 2019 el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje recuerda que, de conformidad con los artículos 6 y 43 de la LOTUP, el paisaje debe integrarse en la planificación territorial y urbanística mediante la incorporación en sus planes y proyectos de condicionantes, criterios o instrumentos de paisaje, en función del alcance de sus determinaciones y del paisaje afectado y señala varias consideraciones.  
Se señala que el ámbito del plan especial propuesto se inscribe en el del Paisaje de Relevancia Regional PRR 37 Huerta de Valencia, definido en la ETCV y que es objeto del PATODHV (aprobado en desarrollo de la Ley de la Huerta de València), y se concluye que aunque el plan especial propuesto no requiere elaboración de instrumento de paisaje, la infraestructura a ejecutar en su desarrollo, aunque compatible con los principios y estrategias del PATODHV, tendrá incidencia en el paisaje de alto valor señalado. Por ello, las actuaciones que se ejecuten en su desarrollo, requieren la elaboración de un estudio de integración paisajística con el fin de compatibilizar los criterios de trazado y diseño de estas con las directrices establecidas en la normativa que en el informe se señala.  
Riesgo de Inundación  
La parte final de la vía ciclopeatonal (parte del tercer tramo y el cuarto) se desarrolla por terrenos afectados por peligrosidad de inundabilidad de carácter geomorfológico, según el PATRICOVA.  
Atendiendo a la cartografía del SNCZI todo el trazado discurre por zona inundable con alta probabilidad (T=10 años).  
Capacidad de uso del suelo  
Los terrenos por los que se desarrollan los nuevos tramos del carril tienen capacidad agrológica muy elevada (clase A).  
La reserva de suelo que se propone aprovecha o se apoya en el trazado de caminos o vías existentes, el tramo nuevo (de unos 100 m de longitud) previsto en suelo agrícola en el límite entre los términos de Museros y Massalfassar no genera nuevos fraccionamientos en los cultivos.  
Infraestructuras lineales  
La vía propuesta se apoya en su desarrollo en dos vías autonómicas, CV-300 y CV-32. Su último tramo se localiza en el entorno de la V-21, autovía de titularidad estatal, y del enlace de esta con la CV-32.  
Varios tramos de la vía se proponen coincidentes con vías de servicio de la CV-300 y CV-32 o en las zonas de afección de sendas vías autonómicas.  
En la propuesta se considera la previsión de que se ejecute una pasarela sobre la vía estatal que será la que permitirá conectar el último tramo de la vía ciclopeatonal con el mar.  
El 19 de noviembre de 2018 la Demarcación de Carreteras del Estado en la Comunidad Valenciana informa favorablemente la propuesta señalando ciertas condiciones y prescripciones. Se indican los artículos de la Ley y del Reglamento de Carreteras a los que la propuesta se ajusta de manera parcial (Ley art 28, 29, 31, 32 y 33; Rto. art 73, 74, 77, 82 y 84) y como condiciones particulares se requiere:  
- Reflejar en planos a escala adecuada y en la parte normativa del instrumento las zonas de protección del viario estatal (zona dominio público, zona de servidumbre y zona de afección) y la arista exterior de la explanación a partir de la que estas se acotan, indicando en memoria y/u ordenanzas las limitaciones establecidas en ellas por la Ley y su Reglamento.  
- Ubicar la vía ciclopeatonal prevista en el Plan Especial fuera de la zona de dominio público de la V-21.  
Se recuerda que la ejecución de actuaciones en las zonas de protección de carreteras estatales queda regulada por lo establecido en la Ley 37/2015 y el Reglamento General de Carreteras (RD 1812/1994), en concreto en lo establecido en si título III Uso y Defensa de las Carreteras, y se señala que el informe no autoriza la construcción de una pasarela sobre la V-21.  
En el informe de 30 de octubre de 2018, de la Diputación Provincial de Valencia se indica que no se ven afectadas por la propuesta carreteras de titularidad provincial.  
En el informe de 14 de enero de 2019 el Servicio de Planificación se indica que el uso de los caminos de servicio agrícola que se aprovechan para la vía ciclopeatonal (y que ya se ubican en la franja de protección de la CV-32), así como el uso ciclopeatonal de los mismos, resultan compatibles con las limitaciones establecidas en la Ley 6/1991, de 27 de marzo, de Carreteras de la Comunidad Valenciana.  
Aspectos urbanísticos  
En el informe de 10 de enero de 2019 el Servicio Territorial de Urbanismo señala que el documento definitivo debe ajustarse al contenido del artículo 43 de la LOTUP (regula los planes especiales) y tener en cuenta las conexiones del trazado de la red viaria ciclo-peatonal con los suelos urbanos de Massalfassar, valorando el uso del itinerario ciclo-peatonal como herramienta para el fomento de los medios de transporte no motorizados en el uso de la vida diaria de la población de Massalfassar (conexión directa de la red viaria ciclo-peatonal propuesta con la zona este del núcleo urbano de Massalfassar y la estación del tren Massalfassar-Albuixech).  
Se concluye, sin perjuicio de las cuestiones indicadas -a cumplimentar en las fases posteriores de la tramitación del plan-, que desde la visión de sus competencias no parece que el plan vaya a tener efectos significativos sobre el medio ambiente.  
Valoración de la propuesta  
Realizado el análisis técnico de la documentación presentada y su objeto, que pretende establecer la reserva de suelo dotacional para una vía de 3.345 m de longitud sobre suelo clasificado en su mayor parte como no urbanizable y que posibilita la futura ejecución del carril ciclopeatonal para la conexión de Museros y Massalfassar con el mar y con la Vía Litoral mediante modos de transporte no motorizados -y por tanto promueve la movilidad sostenible-, vistos los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta Conselleria y a la vista de los criterios establecidos en el anexo VIII de la LOTUP, se considera que la propuesta de Plan Especial de reserva de suelo dotacional para carril ciclo-peatonal de Massalfassar Camins a la Mar no altera el modelo territorial, no comporta incremento del consumo de recursos, ni supone afección sobre el patrimonio natural.  
6. Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
7. Propuesta de acuerdo  
Según establece el artículo 51 de la LOTUP, por considerar, de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, que el borrador de Plan Especial de reserva de suelo dotacional para carril ciclo-peatonal de Massalfassar Camins a la Mar evaluado no influye en otros planes o programas, no tiene incidencia en el modelo territorial vigente en el municipio, no supone afección significativa sobre elementos del patrimonio natural, ni comporta incremento del consumo de recursos y, teniendo en cuenta las consultas realizadas, se puede concluir que se trata de un plan de los previstos en el artículo 46.3.b y el procedimiento de evaluación ambiental simplificada es suficiente para determinar que el plan especial propuesto no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente.  
De acuerdo con lo expuesto, se propone: Emitir informe favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan Especial de reserva de suelo dotacional para carril ciclo-peatonal de Massalfassar Camins a la Mar, por no tener efectos significativos negativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial, teniendo en cuenta las siguientes determinaciones:  
- La normativa del plan especial recogerá las condiciones de la señalización de los cruces con vías pecuarias conforme a lo especificado en los informes de la Sección Forestal de 11 de diciembre 2018 y de la Unidad de Vías Pecuarias de 27 de noviembre de 2018.  
- La normativa del plan especial recogerá la necesaria elaboración de un estudio de integración paisajística para las actuaciones que se ejecuten en desarrollo del mismo, atendiendo a lo señalado en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 17 de enero de 2019.  
- Se deberán atender las cuestiones señaladas en materia urbanística en el informe de 10 de enero de 2019, del Servicio Territorial de Urbanismo.  
- Se deberá solicitar informe en materia de Patrimonio Cultural.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del correspondiente instrumento de planeamiento en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica del Plan Especial de reserva de suelo dotacional para carril ciclo-peatonal de Massalfassar Camins a la Mar, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 25 de enero de 2019.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
«Informe ambiental y territorial estratégico  
Trámite: Evaluación ambiental del decreto de declaración del Paraje Natural Municipal Romeu  
Promotor: Dirección General de Gestión del Medio Natural y Evaluación Ambiental  
Autoridad sustantiva: Consell de la Generalitat  
Localización: Municipio de Sagunto (Valencia)  
Expediente: 054-2018-EAE  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 24 de enero de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de informe ambiental y territorial estratégico del decreto de declaración del Paraje Natural Municipal Romeu de Sagunto, en los siguientes términos:  
En fecha 18 de octubre de 2018 se recibió del servicio de gestión de espacios naturales protegidos solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica del Decreto de declaración del Paraje Natural Municipal Romeu en el término municipal de Sagunto.  
Documentación aportada  
En fecha 18 de octubre de 2018 se recibió del servicio de gestión de espacios naturales protegidos la siguiente documentación en formato digital: borrador del proyecto de Decreto, documento inicial estratégico, memoria justificativa y subsanación de errores del ámbito del Paraje Natural Municipal.  
La documentación aportada se ajusta a lo establecido en el artículo 50 de la Ley 5/2014 de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El 29 de octubre de 2018 se recibe del servicio de gestión de espacios naturales protegidos documento de integración paisajística aportado por el ayuntamiento de Sagunto.  
Planeamiento vigente  
El municipio de Sagunto dispone, como documento de planeamiento urbanístico, de Plan General de Ordenación Urbana aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia en fecha 14 abril de 1992. El mismo obtuvo declaración de impacto ambiental favorable con condiciones el 24 de febrero de 1992. (N/Ref.: 202/1991-AIA).  
De acuerdo con la información facilitada: los terrenos afectados por el paraje propuesto se clasifican como suelo no urbanizable de especial protección forestal en el que están permitidos, de acuerdo con el artículo 275 de la normativa urbanística, los usos forestales, la caza, el montañismo, el excursionismo, la acampada nocturna y las actividades de contacto con la naturaleza. Se prohíben expresamente la instalación de pistas de motocros, la tala indiscriminada de árboles y los movimientos de tierras en las marjales. Se prohíbe igualmente la construcción de edificios, instalaciones y explotaciones que, por su tamaño y/o características, impliquen la transformación de sus destinos o naturaleza, o lesionen el valor específico que se quiere proteger. Se permiten los usos existentes siempre que no contravengan la presente normativa.  
Imagen I - Fuente: documento inicial estratégico. Planeamiento vigente. En línea discontinua delimitado el suelo no urbanizable de especial protección.  
En el ámbito del suelo no urbanizable de protección forestal, situado al Noroeste del término de Sagunto se delimitan perímetros calificados como de tolerancia extractiva tal y como se indica en el artículo 277, como resultado de recurso de alzada ante el Consell promovido por la Compañía Asland, SA.  
Imagen II - Fuente: Imagen en documento núm. 2, solicitud del Ayuntamiento declaración paraje natural municipal. Línea amarilla, suelo tolerancia extractiva, línea verde oscura, ámbito paraje natural municipal, y color verde claro, suelo no urbanizable protegido.  
De acuerdo con el artículo 8 del Decreto 15/2016, de 19 de febrero, del Consell, de regulación de los parajes naturales municipales de la Comunitat Valenciana: «El planeamiento urbanístico de los municipios incluidos en el ámbito del paraje deberá adaptarse a la normativa básica de protección y ordenación de usos establecida por el correspondiente Decreto de declaración del paraje natural municipal. Mientras dicha adaptación no se produzca, en caso de conflicto prevalecerán las determinaciones establecidas en el citado decreto de declaración.»  
Objeto del decreto  
El Decreto de declaración tiene el siguiente contenido mínimo, de acuerdo con la legislación reguladora de estas figuras de protección:  
a) Exposición de motivos.  
b) La delimitación textual y gráfica del paraje.  
c) La aprobación de la normativa básica de protección y ordenación de usos del paraje natural municipal.  
d) La composición del Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal, como órgano colegiado consultivo, colaborador y asesor en la gestión del espacio protegido. En dicho órgano existirá representación de la conselleria competente en materia de medio ambiente y del ayuntamiento o ayuntamientos promotores.  
e) La habilitación al ayuntamiento para dictar una ordenanza de gestión del paraje natural  
El presente decreto pretende la declaración como paraje natural municipal, con la denominación Romeu, de una superficie de 275,88 hectáreas situada al Noroeste del municipio de Sagunto, que comprende el macizo montañoso de Romeu que se extiende entre la plana litoral y el valle del barranc Font de la Ribera.  
Imagen III - Delimitación del ámbito del Paraje Natural Municipal Romeu. Fuente: documento inicial estratégico.  
El Decreto regula la administración, gestión y asesoramiento del paraje correspondiendo las dos primeras al Ayuntamiento, y la última a la Dirección General del Medio Natural.  
Regula igualmente el consejo de participación del paraje, así como los medios económicos y el régimen de infracciones y sanciones.  
El Decreto establece el régimen de protección del paraje prohibiendo aquellos usos y actividades cuyo desarrollo pueda suponer un deterioro o regresión de los valores naturales cuya protección se pretende. Se excluye en todo caso la utilización urbanística de los terrenos incluidos en el ámbito del espacio natural protegido.  
Establece igualmente unas normas de ordenación básica que desarrolla en su anexo III, y faculta al ayuntamiento para que en el marco de ellas desarrolle una ordenanza municipal de gestión del paraje que contendrá la ordenación pormenorizada de los usos y actividades en el ámbito del mismo.  
De las normas básicas de ordenación, anexo III, se destaca lo siguiente:  
Las normas serán de aplicación directa y prevalecerán sobre el planeamiento urbanístico municipal, debiendo adaptarse a las mismas los instrumentos de planeamiento urbanístico que se aprueben con posterioridad. Igualmente, se aplicarán estas normas con preferencia sobre la legislación sectorial siempre que sean más detalladas o protectoras, y que no entren en contradicción con la finalidad de la legislación sectorial.  
Establece un régimen de evaluación ambiental de acuerdo con la legislación sectorial vigente, estableciendo que deberá consultarse al órgano gestor del paraje natural municipal.  
Se distinguen dos grandes grupos de normas, el primero sobre protección de recursos de dominio público (capítulo I) y el segundo sobre regulación de actividades e infraestructuras (capítulo II).  
1) Respecto a la protección de recursos se regulan los siguientes, en ocho secciones: recursos hidrológicos, suelos, vegetación silvestre, fauna, Red Natura 2000, paisaje, patrimonio cultural, interés geológico, geomorfológico y cuevas. Se hace referencia en líneas generales a la regulación existente en la materia, pero se establecen una serie de especificaciones al respecto.  
Se destaca por su interés la siguiente regulación al respecto de estas materias:  
- Recursos hidrológicos: se establece que se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, no pudiendo realizarse en ningún caso, su canalización o dragado. Se permitirán las labores de limpieza y desbroce cuando exista riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida.  
En las zonas de dominio público hidráulico (dph), así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y policía se conservará la vegetación de ribera no permitiéndose la transformación a cultivo de terrenos baldíos o destinados a usos forestales.  
Se establece que las edificaciones e instalaciones en el ámbito del paraje deberán disponer de un sistema de depuración adecuado capaz de evitar el riesgo para la calidad de las aguas superficiales y subterráneas.  
- Suelos: se prohíbe con carácter general la roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de nuevas áreas de cultivo, salvo aquellas que tengan por finalidad la recuperación con fines ecológicos, de antiguos campos de cultivo abandonados.  
Se prohíbe la destrucción de bancales y márgenes de estos.  
- Vegetación silvestre: se indican las formaciones vegetales de interés.  
Se establecen los criterios para realizar la extracción de madera o leña.  
- Fauna: se regulan los períodos de realización de actuaciones que sean potencialmente perturbadoras de la fauna.  
- Red Natura 2000: indica que las normas de gestión de Red Natura 2000 prevalecerán en caso de contradicción sobre las del Decreto.  
- Paisaje: establece que el ayuntamiento en sus autorizaciones o informes respecto al paraje deberá tener en cuenta los efectos sobre el paisaje.  
- Patrimonio cultural: hace referencia fundamentalmente a la legislación sectorial. Se establece que los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos podrán acoger usos turístico-recreativos previa obtención de informe favorable de la Conselleria competente en materia de cultura.  
En los yacimientos puntuales existentes en el ámbito establece un radio de «respeto o defensa» de 100 m. en la que se establecen unas prohibiciones.  
- Interés geológico geomorfológico y cuevas: hace referencia a la legislación sectorial.  
2) En relación a la regulación de actividades e infraestructuras se regulan las siguientes, en diez secciones: actividades extractivas y mineras, actividades agrarias, ganaderas y apícolas, aprovechamiento forestal, actividad cinegética, actividad industrial, uso público, actividades de urbanismo y edificación, infraestructuras y actividades de investigación.  
Se destaca por su interés la siguiente regulación al respecto de estas materias:  
- Actividades extractivas y mineras: se prohíben.  
- Actividades agrarias: con carácter general se prohíben las prácticas agrícolas bajo la modalidad de invernadero o túnel. Los terrenos forestales no se podrán transformar en agrícolas ni ser considerados como tales.  
Las construcciones o instalaciones vinculadas a las explotaciones agropecuarias existentes en el momento de aprobación de estas normas podrán seguir ejerciendo su actividad con arreglo a la normativa sectorial aplicable, pero no podrán ampliar la superficie ocupada por las mismas.  
Se prohíbe con carácter general todo tipo de edificación de nueva planta, así como nuevas construcciones e instalaciones vinculadas a la explotación agraria o a la primera transformación de productos.  
- Apicultura, gestión forestal y actividad cinegética: se hace referencia a la legislación sectorial.  
No obstante, la conselleria competente en materia de medio ambiente podrá determinar limitaciones específicas respecto a especies abatibles y períodos hábiles. Los aprovechamientos forestales requerirán de autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
La actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del paraje quedando sujeta a los períodos y condiciones establecidos en la legislación sectorial específica, y en los artículos de las normas del paraje.  
Se prohíbe con carácter general la transformación a usos agrícolas de los terrenos forestales.  
- Actividad industrial: se prohíbe.  
- Uso público: regula diferentes actividades como senderismo, circulación motorizada, actos públicos, etc.  
Se prohíben los campings y campamentos públicos y privados salvo que ya existieran a la entrada en vigor del presente decreto, la acampada, la construcción de edificaciones turísticas y recreativas y la construcción de instalaciones deportivas.  
- Actividades de urbanismo y edificación: se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta, y con carácter general se permite la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes, siempre y cuando el uso al que se destinen esté permitido por las presentes normas de protección, especialmente aquellas edificaciones que puedan preverse como equipamiento público y edificaciones destinadas a servicios públicos relacionados con la gestión del paraje natural municipal o con las actividades de gestión de los recursos naturales.  
Los terrenos del paraje deberán calificarse en la normativa urbanística de Sagunto como suelo no urbanizable protegido Paraje Natural Municipal.  
- Infraestructuras: en el ámbito del paraje se prohíbe, con carácter general, la realización de nuevas infraestructuras de cualquier tipo tales como tendidos eléctricos, de comunicaciones, red viaria, o vertederos, con excepción de las obras de infraestructura a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como, aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente. Deberán obtener además informe favorable previo de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
No se permite la instalación de nuevas torres de comunicación en el ámbito del Paraje.  
Justificación del decreto  
La figura de los parajes naturales municipales, establecida por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, se orienta a la creación de espacios naturales protegidos de ámbito municipal, promovidos y gestionados por las propias corporaciones locales, con la colaboración de la conselleria competente en materia de medio ambiente.  
El artículo 9 de la citada Ley 11/1994 fija la definición de esta figura como «las zonas comprendidas en uno o varios términos municipales que presenten especiales valores naturales de interés local que requieran su protección, conservación y mejora y sean declaradas como tales a instancias de las entidades locales». Establece, este mismo artículo, que únicamente se admitirán en estos parajes los usos y actividades compatibles con las finalidades que motivaron su declaración, excluyendo de manera expresa la utilización urbanística de sus terrenos.  
Esta figura permite, por tanto, habilitar mecanismos de protección, ordenación y gestión para valores significativos del patrimonio natural de los municipios, con el fin de preservarlos para las generaciones futuras y de ponerlos en valor como recurso ambiental. En el régimen jurídico de los parajes, estos mecanismos se traducen en normas de uso, en directrices de gestión y en programas de actuación concretos, dirigidos todos ellos a la conservación, el aprovechamiento sostenible y el uso público ordenado de estos valores.  
El espacio propuesto como paraje natural Romeu posee valores naturales de interés local que justifican su protección para su declaración como paraje natural municipal de acuerdo con la resolución de la Dirección General del Medio Natural que le otorga el criterio de conformidad positivo a la propuesta.  
La declaración como paraje natural municipal se realiza mediante Decreto del Consell, con informe de la Dirección General del Medio Natural y Evaluación Ambiental, en un procedimiento que se inicia a propuesta del ayuntamiento, de acuerdo con la legislación sectorial que lo regula.  
El Decreto permite la declaración como paraje natural municipal de este espacio a la vez que establece su régimen de protección, las normas básicas de uso, y las cuestiones relativas a su gestión.  
Consultas realizadas  
Por parte de la Subdirección General de Evaluación Ambiental se ha sometido a consultas la documentación inicial remitida, conforme a lo dispuesto en el artículo 51 de la LOTUP, con el fin de determinar los efectos significativos en el medio ambiente, de acuerdo con los criterios expuestos en el anexo VIII de dicha ley.  
Por ello, teniendo en consideración las características de la propuesta de Decreto presentada y los aspectos ambientales en los que puede incidir, se consulta a las siguientes administraciones:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
26/10/18 08/01/19 Servicio de infraestructura verde y paisaje, subdirección general de territorio y paisaje; Conselleria de vivienda, obras públicas y vertebración del territorio.  
26/10/18 Servicio de ordenación del territorio, subdirección general de territorio y paisaje; Conselleria de vivienda, obras públicas y vertebración del territorio. (PATRICOVA)  
26/10/18 20/11/18 Subd. general de medio natural: servicio de vida silvestre.  
26/10/18   
13.02.2018  
23.05.2018 Subd. general de medio natural: servicio de ordenación y gestión forestal.  
- Jefe de la Segunda Demarcación Forestal  
- Jefe de la Sección Forestal, Dirección Territorial de Valencia.  
26/10/18 03.12.2018 Subd. general de medio natural: servicio de caza y pesca  
26/10/18 Servicio de prevención de incendios forestales, Dirección General de prevención de incendios forestales.  
26/10/18 10/01/19 Servicio territorial de urbanismo de Valencia  
26/10/18 Servicio territorial de Industria y Energía de Valencia  
26/10/18 Confederación Hidrográfica del Júcar  
26/10/18 Dirección General de Patrimonio Cultural  
26/10/18 14/11/18 Agencia Valenciana de Turismo  
26/10/18 Ayuntamiento de Benifairó de les Valls  
26/10/18 07/01/19 Lafargeholcim España, SAU.  
26/10/18 Centre d'Estudis del Camp de Morverdre  
  
  
Los informes recibidos junto con el Informe Ambiental y Territorial Estratégico (IATE) se publicarán en la siguiente página web: www.agroambient.gva.es/eae  
- Lafargeholcim España, SAU (07.09.2019):  
En su escrito dirigido a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental en el proceso de evaluación ambiental se solicita lo siguiente: tener por hechas las alegaciones que presenta y, previos los trámites legales oportunos acordar la inadmisión a trámite de los acuerdos plenarios adoptados el 7 de marzo de 2017 por el Ayuntamiento de Sagunt y en fecha 27 de marzo de 2018 y 4 de octubre de 2018, atendiendo:  
1) a las consideraciones que ya resultan de lo manifestado en nuestro anterior escrito de alegaciones presentado el pasado 10 de abril de 2018 en las que nos reiteramos y ratificamos a todos los efectos que procedan en derecho, y además,  
2) en consideración a que resulta acreditado que la delimitación propuesta por el Ayuntamiento de Sagunto para la declaración del PNM de la Montaña Romeu afectaría a dos términos municipales, Sagunto y Benifairó de les Valls, habiéndose incumplido en la tramitación administrativa el procedimiento exigido en el artículo 3 del Decreto 15/2016, de 19 de febrero si el ámbito territorial del paraje afecta a varios municipios.  
La alegación primera consiste en reiterar cuantos argumentos y material probatorio han puesto de manifiesto en el expediente administrativo iniciado desde el servicio de espacios naturales protegidos de declaración del paraje natural municipal Romeu, en particular en su escrito de 9 de abril de 2018 que dan por íntegramente reproducido y que presentaron el 10 de abril de 2018.  
En relación a la alegación primera, por el servicio de evaluación ambiental estratégica se procedió a consultar el referido escrito así como el informe de respuesta de alegaciones del servicio de gestión de espacios naturales protegidos. En el escrito referido la mercantil alega los derechos mineros de la empresa, la existencia de mesa técnica para la conciliación de intereses entre el futuro PNM y el mantenimiento de la actividad de la empresa, propuesta de la empresa para la modificación de los límites del PNM, convenio firmado con el ayuntamiento de Sagunto, posibilidad de apertura de nueva cantera en la zona del Piñal y ampliación de la actual en la zona de margas, etc. Igualmente se solicitaba inadmisión del acuerdo de 7 de marzo de 2017, del Ayuntamiento de Sagunto, desestimar la propuesta de declaración del PNM, excluir en todo caso los terrenos zona de margas y zona norte y el artículo 28 de prohibición de actividades extractivas.  
Estas alegaciones son respondidas en el informe del servicio de gestión de espacios naturales protegidos en fecha 15 de octubre de 2018. Las mismas fueron desestimadas teniendo en cuenta que el servicio de gestión de espacios naturales protegidos continuó con la tramitación del PNM.  
La alegación segunda indica: el acuerdo plenario adoptado el 4 de octubre de 2018 del Ayuntamiento de Sagunt de subsanación de errores en la delimitación del paraje, que a su vez subsanaba la propuesta plenaria del 27 de marzo de 2018, que subsanaba el acuerdo plenario del 7 de marzo de 2018, contiene la delimitación definitiva tanto en cuanto a coordenadas como de representación gráfica.  
Se indica que la delimitación definitiva no es coincidente ni con los límites de parcelas catastrales ni con los límites del propio término municipal de Sagunto. Existe una superficie de aproximadamente 31.900 metros cuadrados que se encuentra dentro del término municipal de Benifairó de les Valls.  
Se manifiesta también que existe un error en las coordenadas propuestas como definitivas por el Ayuntamiento de Sagunto en el acuerdo plenario del 4 de octubre de 2018, que no se corresponderían con la cartografía propuesta por el citado Ayuntamiento y aportada para la tramitación del expediente.  
Se considera que no resulta admisible la solicitud hecha al Consell para la declaración del paraje, teniendo en cuenta que afecta a dos términos municipales sin haberse seguido la necesaria tramitación que exige el decreto 15/2016, de 19 de febrero. En consecuencia no debe admitirse a trámite un expediente que afecta a dos términos municipales sin cumplir el procedimiento antes indicado, atendiendo, además, no solo a la trascendencia que la supuesta declaración tendría para los intereses de la empresa sino también para el propio municipio de Benifairó de les Valls.  
En relación a las presentes alegaciones el presente IATE considera lo siguiente:  
1. Se realiza una evaluación ambiental del proyecto de decreto en base al ámbito del futuro paraje natural municipal que propone el ayuntamiento y proporcionado por el servicio de gestión de espacios naturales protegidos y que se refleja en el presente IATE (imágenes anexo III y IV).  
El espacio propuesto como paraje natural Romeu posee valores naturales de interés local que justifican su protección para su declaración como paraje natural municipal de acuerdo con la resolución de la Dirección General del Medio Natural que le otorga el criterio de conformidad positivo a la propuesta.  
Tal y como se indica en el informe de respuesta a las alegaciones del procedimiento sustantivo por parte del servicio de gestión de espacios naturales protegidos la actividad extractiva y minera es incompatible con el mantenimiento de estos valores.  
El presente IATE evalúa desde un punto de vista ambiental la regulación de usos propuesta en el decreto, concluyéndose, como se verá más adelante, que la prohibición del uso de la actividad minera evitará efectos ambientales negativos significativos.  
La admisión a trámite e incoación del procedimiento de declaración del paraje no corresponde al servicio de evaluación ambiental estratégica.  
2. En relación a la solicitud de inadmisión de los acuerdos plenarios del Ayuntamiento de Sagunto relativos a la solicitud de declaración del PNM y de subsanaciones de errores:  
- En relación al procedimiento de evaluación ambiental, el artículo 50.4 de la LOTUP regula la declaración de inadmisión de dicho procedimiento, no dándose las circunstancias previstas en el mismo (que el plan sea manifiestamente inviable por razones ambientales, que el documento inicial estratégico no reúna condiciones de calidad suficientes o que se hubiese dictado una declaración ambiental y territorial estratégica desfavorable de un plan análogo al presentado).  
- Se recibió de la Subdirección General de Medio Natural, el 18.12.2018, los siguientes informes en relación a las consultas que se le efectuaron:  
- Servicio de Caza y Pesca (03.12.2018): se indica que en el artículo 38 se recogen todas las recomendaciones que el servicio efectuó cuando informó el proyecto de Decreto y que no tiene nada que añadir.  
El presente IATE considera, en relación con lo establecido en el artículo 39 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de Caza de la Comunitat Valenciana respecto a las zonas de seguridad en espacios no cinegéticos que en el Decreto se debe hacer referencia al mismo con la finalidad de compatibilizar usos como el senderismo con el aprovechamiento cinegético y con la finalidad de proteger la seguridad de las personas y sus bienes.  
Los siguientes informes han sido remitidos por el servicio de ordenación forestal a la Subdirección General de medio natural en respuesta a la consulta efectuada por el servicio de evaluación ambiental estratégica, y fueron elaborados para dar respuesta a la consulta que efectuó el servicio de gestión de espacios naturales protegidos en su procedimiento de declaración del paraje:  
- Jefe de la Segunda Demarcación Forestal (13.02.2018): considera correcto el contenido del Decreto efectuando, no obstante, una serie de salvedades relativas al artículo 34 apartado 5 y a la necesidad de resaltar en el preámbulo la circunstancia de que casi la totalidad del paraje es monte de utilidad pública. Ambas salvedades han sido atendidas en el Decreto aportado.  
- Jefe de la Sección Forestal (24.05.2018): se indica en síntesis lo siguiente:  
· Para la gestión deberá contarse con un instrumento técnico forestal aprobado y supervisado por la Conselleria competente en materia forestal.  
· Se indica que tanto en el artículo 1 como en el 5 del Decreto se debería hacer referencia al Decreto 15/2016, de 19 de febrero, del Consell, sobre regulación de los parajes naturales municipales.  
· Se deberá añadir al artículo 3.3 que la gestión municipal se realizará sin perjuicio de las competencias que la Ley Forestal y su Reglamento establecen para la Administración Forestal.  
· Se propone añadir respecto a la composición del Consell de Participació un representante de los servicios territoriales de Valencia de la Conselleria competente en gestión forestal.  
· La delegación de la gestión de un monte en las entidades locales debería contemplar lo estipulado en el artículo 17 de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana, así como en el artículo 46 del reglamento 98/1995, de 16 de mayo, que la desarrolla.  
· Se indica que en el artículo 36.1 del anexo III referido a selvicultura se debería eliminar la mención a la «utilización de técnicas de bajo impacto en la vegetación y en los suelos» por que puede derivar en la prohibición de utilizar tractores con desbrozadoras de cadenas o martillos lo que haría imposible la eliminación de restos en los trabajos selvícolas (aspecto de obligado cumplimiento en el artículo 36.3).  
· En el artículo 7.3 debería indicar «La Conselleria competente en materia medioambiental podrá participar en la financiación del PNM...» con el fin de dar cabida también al servicio de Gestión Forestal de la Conselleria.  
En el Decreto aportado no se han incorporado estas indicaciones. En el presente IATE se considera que el decreto presentado establece que el régimen de gestión de los terrenos forestales con carácter general será el establecido en la legislación sectorial forestal, e igualmente hace referencia a que las normas se redactan al amparo de la Ley de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, estimando que la adecuada coordinación de las diferentes administraciones dependerá de la gestión que se lleve a cabo con el estricto cumplimiento de la legislación que afecte al espacio protegido.  
En relación con la aplicación de técnicas y métodos de trabajo de bajo impacto en la vegetación y los suelos establecida en el artículo 36.1 se estima que pretende la conservación de los valores naturales que se pretenden proteger, sin establecerse la prohibición de ninguna en concreto.  
- Servicio de vida silvestre (20.11.2018): se indica que no hay nada que informar.  
- Servicio de infraestructura verde y paisaje (08.01.2019): emite informe favorable, indicando que se habrá de modificar la normativa de ordenación básica del Paraje en los términos expuestos en el apartado 6.d, y tener en cuenta en el desarrollo de la Ordenanza municipal de Gestión los condicionantes de los puntos 6.b) y 6.c) del informe.  
En el apartado referidos del informe se indica lo siguiente:  
6.b) Se caracterizan las unidades de paisaje y se indican los recursos paisajísticos (sin localización gráfica) del ámbito de estudio seleccionado. De estas unidades, hay que entender que solo dos de ellas, la «Unidad de paisaje 2: Enclaves forestales» y la «Unidad de paisaje 4:Cultivos agrícolas mayoritariamente de regadío», caracterizan el ámbito propuesto como paraje natural.  
Por otra parte, la documentación elaborada identifica como principales valores paisajísticos del paraje su condición de formación montañosa sobre la llanura litoral y la llanura del Palancia, próxima al mar, la disponibilidad de visuales excepcionales desde los puntos más elevados del espacio, la zona del bosque de pinos existente y la orografía accidentada de la zona con fuertes pendientes y muelas calcáreas.  
Estos valores paisajísticos, junto con los que caracterizan las unidades de paisaje 2 y 4, expuestos en el apartado 6.1 del documento de integración paisajística presentado, deben ser considerados como determinantes para la ubicación de usos e infraestructuras, de acuerdo con el apartado 1 del artículo 23 de las Normas de Ordenación Básica.  
6.c) El análisis visual realizado permite identificar las áreas de mayor visibilidad del ámbito del paraje, siendo las zonas sur y este del ámbito propuesto las de mayor incidencia visual, de acuerdo con el análisis realizado.  
6.d) Respecto a las medidas de integración paisajística, el documento aportado establece una serie de acciones prioritarias a desarrollar en las futuras Normas de Gestión del Paraje y en posibles programas de paisaje a llevar a cabo. Asimismo y teniendo en cuenta que tal y como se ha expuesto en el punto 5 del presente informe, las Normas de Ordenación Básica constituyen medidas de integración paisajística, el artículo 23 de las mismas debe ser modificado en los siguientes términos:  
- En el apartado 1 del artículo 23 se opta exclusivamente por medidas de enmascaramiento y mimetización para la integración de los usos y actividades que puedan generar un importante impacto. Considerando que estas medidas no son suficientes para garantizar la implantación de usos, actividades e infraestructuras con el paisaje de relevante valor afectado y la infraestructura verde, se deberá substituir la condición inicialmente propuesta por la exigencia para cualquier implantación en el ámbito de un estudio de integración paisajística que determine la adecuada localización de los usos y actividades a implantar y las medidas de integración paisajística a aplicar.  
En este sentido se propone la siguiente redacción alternativa para este apartado:  
«Se considerarán los valores paisajísticos del paraje como un criterio determinante para la ubicación de las distintas infraestructuras y usos. En consecuencia, la implantación de usos o actividades evitará especialmente su ubicación en lugares de gran incidencia visual y requerirá la elaboración de un estudio de integración paisajística que determine su adecuada localización y, en caso de resultar compatibles, establezca las medidas de integración paisajística a aplicar.»  
- Asimismo, considerando necesario hacer referencia expresa al mantenimiento de la cobertura, la topografía y el patrón parcelario, para el mantenimiento del carácter del lugar, se propone añadir al final del apartado 6 del artículo 23, lo siguiente:  
«(?) y para el mantenimiento de la cobertura, la topografía y el patrón parcelario, para la preservación de su carácter paisajístico.»  
- Servicio territorial de urbanismo de Valencia (10.01.2019): se indica que en el documento definitivo deberá adecuarse el contenido del artículo 49 en relación con la zonificación propuesta con las categorías establecidas en el anexo IV de la LOTUP, es decir, a la categoría de zona rural protegida natural (ZRP-NA) y clarificar en el artículo 50 si en las edificaciones existentes de arquitectura tradicional se permite la ampliación de hasta un veinte por cien de la edificación legalmente construida, de conformidad con el artículo 201.3 de la LOTUP.  
- Agencia Valenciana de Turismo (14.11.2018): indica que no se observa incompatibilidad alguna con la legislación en materia de turismo ni que de la misma se deriven efectos significativos sobre el medio ambiente.  
Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las Administraciones Públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
Descripción del ámbito:  
El ámbito comprende la montaña Romeu-Bonilles con una superficie de 275,88 Ha. Es un relieve montañoso situado al noroeste del municipio entre la plana litoral y el barranco de la Font de la Ribera, relacionado con la sierra de Espadán y ubicado en el sector oriental de la cordillera ibérica.  
  
Imagen IV - Ortofoto del año 2017 con delimitación del paraje natural Romeu en rojo con relleno negro horizontal.  
Está constituido por materiales Triásicos del Muschelkalk, por dolomías, margas, margas y arcillas con yesos y calizas dolomíticas, y presenta pendientes acusadas.  
Destacan los barrancos que confluyen en dirección suroeste en el barranco Bonilles, tributario del río Palancia.  
El piso bioclimático es el termo-mesomediterráneo de ombroclima seco. La vegetación está constituida por pinares de pino carrasco (Pinus halepensis) que ocupan algo más de la mitad occidental del ámbito del paraje. En esta zona occidental la fracción de cabida cubierta arbórea mayoritaria es del 60 % y la fracción cabida cubierta total está entre el 75 y el 80 %. El estado mayoritario respecto al pino carrasco es el fustal. El estrato arbustivo dominante son lentiscares (Querco cocciferae-Lentiscetum) y, en menor medida, matorrales tipo romerales y pastizales, lastonares (Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi). La zona de tolerancia extractiva no afectada por la explotación minera se localiza en esta mitad occidental del ámbito del paraje. La vegetación de la zona occidental, en especial los pinares, se pueden observar con un desarrollo importante en la fotografía aérea de 1987 del Ministerio de Agricultura.  
La mitad oriental fue afectada por un incendio en el año 1993, lo que ha condicionado su estado de evolución, dominando los matorrales tipo romerales y con menor representación las formaciones arbustivas de mayor porte tipo lentiscares así como los lastonares.  
La fauna presente en la zona es la propia de terrenos forestales próximos a la costa, destacando por su gran relevancia los quirópteros, por la ubicación en el ámbito del paraje de la Cova del Sardiner, Lugar de Importancia Comunitaria (LIC), declarada Zona de Especial Conservación y con normas de gestión aprobadas (Decreto 36/2013, de 1 de marzo del Consell). Se trata de una cueva de gran interés como refugio para murciélagos, siendo la primera en importancia en nuestra Comunidad para Miniopterus schreibersi (murciélago de cueva), y que dispone de una superficie de una hectárea resultante de aplicar un radio de 56,41 metros desde la apertura principal. Se trata de una cueva catalogada en virtud del Decreto 65/2006, de 12 de mayo, del Consell por el que se desarrolla el régimen de protección de las cuevas y se aprueba el Catálogo de Cuevas de la Comunitat Valenciana.  
Prácticamente casi la totalidad del ámbito del PNM propuesto es terreno forestal, y casi todo él es estratégico y forma parte del monte de utilidad pública denominado Bonilles y otros (V-131).  
Al Oeste y Suroeste del ámbito del paraje, colindante a él o muy próximo, hay suelo urbano residencial y numerosas edificaciones, e igualmente próximo suelo dotacional de red primaria docente.  
Al Sureste del ámbito y colindante con él hay suelo dotacional red primaria de infraestructuras de tratamiento de residuos, el vertedero del Pic dels Corbs, ya sellado.  
Actualmente, de acuerdo con el catastro minero existen los siguientes derechos mineros vigentes:  
- Salt del Llop-Bis núm. 2.366, cuya superficie de explotación autorizada actualmente se ubica fuera del ámbito del paraje, colindante con el mismo, al Sur. Se trata de una concesión directa para explotación de calizas, de la sección C, sobre 75 cuadrículas mineras otorgada a favor de Lafargue Asland, SA (actualmente Lafargeholcim España, SAU), a la que se concedió prórroga el 13 de abril de 2012. La superficie de la concesión incluye todo el ámbito del paraje.  
- Montíver núm. 1087, cuya superficie de explotación afectada actualmente se ubica fuera del ámbito del paraje, colindante con el mismo, al Sur. Se trata de una explotación de recurso de la sección A con una superficie de 3 Ha.  
El 14 de marzo de 2016 se emitió resolución que declaraba concluso el procedimiento relativo al expediente de evaluación ambiental (Ref.: 067-2015AIA) de la ampliación de labores en la concesión minera Salt del Llop núm. 2366-bis, al desistir el promotor de la misma, Lafarge Cementos, SAU.  
Al sur del ámbito discurren dos vías de comunicación: la carretera CV-324 y la autopista AP-7. Esta última se encuentra a una distancia mínima de 200 metros del ámbito del paraje.  
De acuerdo con el visor del Instituto Cartográfico de la Comunitat Valenciana la zona no está afectada por riesgo de deslizamiento ni desprendimiento y muy puntualmente por peligrosidad de inundación geomorfológica.   
De acuerdo con el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje el ámbito del paraje se inscribe en el Paisaje de Relevancia Regional «PRR 11, Serra d'Espadà» identificado en la directriz 53 de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV).  
Análisis de la propuesta:  
Se procede a analizar la propuesta de decreto fundamentalmente en relación a las normas básicas de ordenación, dado que las mismas concretan el régimen de protección y tendrán una repercusión sobre el medio.  
Respecto a las características del decreto, y en concreto respecto a las normas básicas de ordenación: el decreto no supondrá un cambio de clasificación y calificación del ámbito del paraje, en el sentido de que seguirá siendo suelo no urbanizable protegido. Se establece una regulación de usos más precisa y adaptada a la conservación de los valores del ámbito. Para ello se propone prohibir los usos que no permitirán la conservación de los valores de la zona: urbanismo, actividades extractivas y mineras, y regular adecuadamente aquellos compatibles pero que pueden suponer un deterioro.  
El Decreto regula, en el ámbito de sus competencias, los usos y actividades para conseguir una adecuada conservación de los valores que posee el paraje. La regulación establecida hace referencia a la legislación sectorial, matizando y estableciendo una serie de especificaciones al respecto con la finalidad de mejorar la conservación de los valores de la zona. Establece que se seguirán las normas propuestas siempre que sean más detalladas o protectoras que la legislación sectorial y no entren en contradicción con la finalidad de la misma.  
La regulación establecida supone un marco para proyectos, al igual que el actual planeamiento, y en la misma se recuerda la obligación de someter los proyectos al procedimiento de evaluación de impacto ambiental cuando así lo establezca la legislación sectorial vigente.  
La regulación establecida hace referencia al régimen de evaluación de impacto ambiental, solo a proyectos, y a la legislación sectorial autonómica sobre esta materia. Se considera que debe hacer referencia tanto a planes como a proyectos, pues ambos pueden afectar al ámbito y además a la legislación sectorial en la materia, ya sea autonómica o estatal, y en consecuencia debe modificarse la redacción del artículo 5.  
En los artículos 13 y 14, relativos a movimientos de tierra y prácticas de conservación de suelos, se repiten en ambos el contenido de varios apartados, recomendándose su revisión para evitar confusión.  
En el artículo 17, tala y recolección, se hace referencia, en el apartado 3 a la Orden de la Conselleria de agricultura y pesca de 20 de diciembre de 1985, estando la misma derogada por el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell por el que se crea y regula el catálogo Valenciano de especies de flora amenazada y se regulan medidas adicionales de conservación. En consecuencia se deberá hacer referencia a la legislación vigente antes referida.  
En el apartado 2 del artículo 17 se introduce un nuevo supuesto de estimación de impacto ambiental referido al derribo, tala o mutilación de pies de taxones de mayor interés para la conservación, que se plantee en las actuaciones de defensa contra incendios forestales. Se considera que las actuaciones que se lleven a cabo se deben someter a evaluación ambiental solo en los supuestos establecidos en la vigente legislación sectorial en la materia, tanto autonómica como estatal, no estimándose necesario la inclusión de ningún supuesto nuevo a través de la regulación del paraje natural municipal, sin perjuicio de que por parte del órgano gestor del espacio o del departamento de espacios naturales de esta Conselleria se considere necesario efectuar un análisis e informe previo al respecto.  
En relación a la extracción de madera o leña se recomienda que en el apartado 6 del artículo 17 se incluya como nuevo criterio el siguiente, con la finalidad de facilitar la gestión forestal: «como resultado de tratamientos de mejora de las formaciones arboladas, sin perjuicio de la obtención de la correspondiente autorización de la administración forestal con informe favorable previo del órgano competente en espacios naturales». Con la finalidad de facilitar la gestión forestal.  
En el artículo 26 se regulan las vías pecuarias, sin embargo de acuerdo con el visor del Instituto Cartográfico de la Comunitat Valenciana en el ámbito no constan vías pecuarias, por lo que no resulta necesario introducir normativa al respecto.  
Se modificarán las referencias a la necesidad de informe del artículo 51.4 de la conselleria competente en materia de medio ambiente por el órgano competente en materia de espacios naturales protegidos.  
Se considera necesario modificar la redacción del artículo 51.1 en el sentido de la exigencia de la evaluación de impacto ambiental:  
Donde dice: «[?] con excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.»  
Debe decir: «[?] con excepción de las obras de infraestructuras o actuaciones competencia de la Confederación Hidrográfica del Júcar, así como aquellas declaradas de interés general propuestas por las administraciones públicas, siempre y cuando, se demuestre la imposibilidad o inviabilidad de ubicaciones alternativas y se tramite, cuando así lo exija la legislación sectorial vigente, la evaluación de impacto ambiental.»  
El artículo 49 de las normas básicas de ordenación debe ajustarse a las categorías establecidas en el anexo IV de la LOTUP, es decir, a la categoría de zona rural protegida (ZRP-NA) y además, en el artículo 50.2 se precisará, exclusivamente para las actuaciones y usos permitidos en el paraje, si en las edificaciones existentes de arquitectura tradicional se permite o no la ampliación de hasta un 20 % de la edificación legalmente construida, de conformidad con el artículo 201.3 de la LOTUP.  
El artículo 50.1 prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta en el ámbito del paraje y en el artículo 51.5 se entiende que permiten la construcción de nueva planta de edificaciones para obras de infraestructura (tendidos eléctricos, red viaria) de interés general propuestas por la administración pública. En consecuencia en el artículo 50.1 se mantendrá la prohibición establecida, pero indicando que salvo en aquellos casos en los que se permite en el propio Decreto.  
Se estima necesario modificar la redacción del artículo 37.3 del anexo III de la propuesta de Decreto y ajustarlo a las competencias de aprobación de los planes de prevención de incendios forestales y para la homologación de los planes de actuación municipal frente al riesgo de incendios municipales que dependen de dos departamentos: el competente en prevención de incendios forestales y el competente en emergencias y protección civil respectivamente.  
En relación con las características de los efectos y del área probablemente afectada:  
La zona posee valores naturales de interés local que justifican su protección de acuerdo con el criterio de conformidad.  
La regulación propuesta en el decreto (anexo III) tendrá en todo caso efectos positivos sobre los elementos del medio que pretenden protegerse (vegetación, fauna, flora, paisaje, etc.). La magnitud de los efectos positivos dependerá de la adecuada aplicación del Decreto.  
La propuesta de Decreto regula los usos estableciendo la prohibición de determinados usos que considera incompatibles con la conservación de los valores naturales que pretende proteger, como la actividad minera, y en otros se establecen determinadas limitaciones. La regulación efectuada se considera que será beneficiosa para la conservación de los valores de la zona.  
En relación con la prohibición de actividades extractivas y mineras en el ámbito del paraje establecida en el artículo 28 de la propuesta de Decreto, se considera que este tipo de actividad genera impactos irreversibles en el medio y de recuperación a muy largo plazo, siendo difícil conseguirla de manera completa en algunos casos como el suelo. La pérdida de la geomorfología de la zona sería irreversible e irrecuperable. La prohibición de esta actividad evitará la generación de impactos negativos muy relevantes y permitirá la conservación de los valores naturales de la zona.  
En relación con el peligro de inundación, y dado que, aunque muy puntualmente, el ámbito está afectado por peligrosidad de inundación geomorfológica, se considera que debe incorporarse en las normas sobre regulación de actividades e infraestructuras del paraje natural municipal la obligación del cumplimiento de la normativa PATRICOVA en los ámbitos que se encuentren afectados por peligrosidad de inundación.  
En relación con la sección de Red Natura, se rectificarán las referencias al artículo 45 de la Ley 42/2007 dado que no han tenido en cuenta la modificación efectuada por la Ley 33/2015 que cambió la redacción y el número del artículo (46).  
En relación con el patrimonio cultural, se relacionan los elementos del patrimonio cultural existentes en el ámbito del paraje y en las normas básicas de ordenación se establece un régimen de protección basado en la legislación sectorial.  
Se establece un perímetro de defensa o protección de 100 metros en torno a los yacimientos arqueológicos y la posibilidad de que los elementos y conjuntos considerados recursos arqueológicos e histórico-artísticos podrán acoger usos turístico-recreativos, previo informe, en ambos casos de la conselleria competente en materia de patrimonio cultural.  
La regulación establecida en las normas básicas de ordenación se considera aceptable ambientalmente, debiendo, no obstante, solicitar informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural previamente a la aprobación definitiva del Decreto.  
En relación con la afección al paisaje se ha presentado un documento de integración paisajística en el que se efectúa una caracterización del mismo, de sus unidades y recursos paisajísticos, y un análisis visual, e incluye un apartado de medidas de integración paisajística y programa de implementación. Se indican una serie de acciones que deberán desarrollarse desde un proceso participativo incorporado a la aprobación de las normas de gestión del paraje natural municipal. Estas acciones serían: mejora del borde entre zona forestal y urbana, prevención de los riesgos asociados al peligro de incendio forestal, etc.  
En relación con la afección al paisaje el presente IATE considera que no se ocasionarán efectos negativos significativos a nivel de plan, si se efectúan las modificaciones indicadas en el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje.  
En relación con la actividad cinegética se considera necesario hacer referencia a lo dispuesto en el artículo 39 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de caza de la Comunitat Valenciana en materia de zonas de seguridad.  
Teniendo en cuenta todo lo indicado se considera que introduciendo las modificaciones apuntadas en el presente informe no solo no se producirán efectos negativos a nivel de plan, sino que tendrá efectos positivos el medio.  
Consideraciones jurídicas  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha Directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Suelo y Rehabilitación Urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
Propuesta de acuerdo  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve emitir Informe Ambiental y Territorial Estratégico favorable según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, en relación al Decreto de declaración del Paraje Natural Municipal «Romeu» en el término municipal de Sagunto (Valencia), de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, y teniendo en cuenta las consultas realizadas y el análisis efectuado, se puede concluir que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que el referido Decreto no presentará efectos significativos negativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial, siempre que se ajuste a los siguientes condicionantes:  
1. Previamente a la aprobación definitiva del Decreto se modificará lo siguiente:  
1.1. En el artículo 5 del Decreto se incluirá que en el desarrollo de las Ordenanza Municipal de Gestión del Paraje Natural Municipal de Romeu se cumplirán los condicionantes de los puntos 6.b) y 6.c) del informe del servicio de infraestructura verde y paisaje de 08.01.2019.  
1.2. En la propuesta de Normas básicas de ordenación (Anexo III) del Decreto:  
a. Se incorporará en las normas sobre regulación de actividades e infraestructuras del paraje natural municipal la obligación del cumplimiento de la normativa del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) en los ámbitos que se encuentren afectados por peligrosidad de inundación.  
b. La redacción del artículo 5 en el siguiente sentido:  
Donde dice: «Artículo 5. Régimen de evaluación de impactos ambientales».  
Debe decir «Artículo 5. Régimen de evaluación ambiental.»  
Donde dice: «1. Los proyectos, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del paraje se someterán al régimen de evaluación de impacto ambiental, cuando así quede establecido en la legislación sectorial autonómica valenciana sobre esta materia.»  
Debe decir lo siguiente: «1. Los planes, proyectos, actuaciones, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del paraje se someterán al régimen de evaluación ambiental cuando así quede establecido en la legislación autonómica valenciana y estatal sobre esa materia vigente en ese momento.»  
Donde dice: « 2. Todas las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental que afecten al ámbito del Paraje Natural Municipal se someterán a consulta del órgano gestor del Paraje Natural Municipal.»  
Debe decir lo siguiente: «2. En todos los procedimientos de evaluación ambiental (ya se trate de planes o proyectos, que sigan la legislación sectorial autonómica o estatal en esta materia) que afecten al ámbito del Paraje Natural Municipal se someterá a consulta del órgano gestor del Paraje Natural Municipal.»  
c. En el apartado 3 del artículo 17, tala y recolección, se eliminará la referencia a la Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca de 20 de diciembre de 1985 al estar derogada, y se hará referencia a la vigente legislación en la materia: Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell por el que se crea y regula el Catálogo Valenciano de Especies de Flora Amenazada y se regulan medidas adicionales de conservación.  
d. El nuevo supuesto de estimación de impacto ambiental establecido en el apartado 2 del artículo 17 se eliminará, sin perjuicio de que por parte del órgano gestor del paraje o del departamento de espacios naturales de esta Conselleria se considere necesario establecer la necesidad de un análisis e informe previo al respecto.  
e. Se corregirá la redacción del artículo 51.1 de las normas, que quedará de la siguiente manera:  
Donde dice: «[?] con excepción de las obras de infraestructuras a realizar por la Confederación Hidrográfica del Júcar en el ámbito de sus competencias, así como aquellas destinadas al interés general propuestas por las administraciones públicas, con carácter excepcional, siempre y cuando, en este último caso, se demuestre la imposibilidad de su ubicación en otro tipo de suelo en el término y dependiendo siempre de su evaluación de impacto ambiental, caso de requerirla legalmente.»  
Debe decir: «[?] con excepción de las obras de infraestructuras o actuaciones competencia de la Confederación Hidrográfica del Júcar, así como aquellas declaradas de interés general propuestas por las administraciones públicas, siempre y cuando, se demuestre la imposibilidad o inviabilidad de ubicaciones alternativas y se tramite, cuando así lo exija la legislación sectorial vigente, la evaluación de impacto ambiental.»  
f. La redacción del artículo 51.4:  
Donde dice: «[?] siendo necesario la obtención de informe favorable previo de la Conselleria competente en materia de medio ambiente [...]»  
Debe decir: «[?] siendo necesario la obtención de informe favorable previo del órgano competente en materia de espacios naturales protegidos [...]»  
g. En relación con la sección de Red Natura se rectificarán las referencias al artículo 45 de la Ley 42/2007 en base a la modificación efectuada por la Ley 33/2015.  
h. En relación con la actividad cinegética se hará referencia a lo dispuesto en el artículo 39 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de caza de la Comunitat Valenciana en materia de zonas de seguridad.  
i. Se modificará la redacción de los apartados 1 y 6 del artículo 23 del Decreto en el siguiente sentido:  
- Nueva redacción del apartado 1 del artículo 23:  
«Se considerarán los valores paisajísticos del paraje como un criterio determinante para la ubicación de las distintas infraestructuras y usos. En consecuencia, la implantación de usos o actividades evitará especialmente su ubicación en lugares de gran incidencia visual y requerirá la elaboración de un estudio de integración paisajística que determine su adecuada localización y, en caso de resultar compatibles, establezca las medidas de integración paisajística a aplicar.»  
- Se añadirá al final del apartado 6 del artículo 23 lo siguiente: «[?] y para el mantenimiento de la cobertura, la topografía y el patrón parcelario, para la preservación de su carácter paisajístico».  
j. Se adecuará el artículo 49 de las normas de protección (Anexo III) en relación a la zonificación propuesta con las categorías establecidas en el anexo IV de la LOTUP, es decir, a la categoría de zona rural protegida (ZRP-NA) y, en el artículo 50.2 se precisará, exclusivamente para las actuaciones y usos permitidos en el paraje, si en las edificaciones existentes de arquitectura tradicional se permite o no la ampliación de hasta un 20 % de la edificación legalmente construida, de conformidad con el artículo 201.3 de la LOTUP.  
k. Se mantendrá la prohibición establecida en el artículo 50.1 pero indicando que salvo en aquellos casos en los que se permite en el propio decreto.  
l. Se modificará la redacción del artículo 37.3 del anexo III de la propuesta de Decreto para ajustarlo a las competencias de aprobación de los planes de prevención de incendios forestales y para la homologación de los planes de actuación municipal frente al riesgo de incendios municipales que dependen de dos departamentos: el competente en prevención de incendios forestales y el competente en emergencias y protección civil respectivamente.  
2. Recomendaciones:  
a. Revisar los apartados de los artículos 13 y 14 del anexo III de normas básicas de ordenación, para evitar repeticiones que pueden llevar a confusión.  
b. En relación a la extracción de madera o leña se recomienda que el apartado 6 del artículo 17 incluya como nuevo criterio el siguiente: como resultado de tratamientos de mejora de las formaciones arboladas, sin perjuicio de la obtención de la correspondiente autorización de la administración forestal con informe favorable previo del órgano competente en espacios naturales.  
c. Revisar la necesidad de incluir el artículo 26 referente a vías pecuarias.  
d. De acuerdo con el informe del servicio de caza y pesca se recomienda informar, de las actuaciones llevadas a cabo, a los titulares de los vedados V-10125, V-10126 (Asoc. de Caça de Sagunt) y V-10262 (Club de Caçadors Benatell), informándolos de las implicaciones que pueda tener la aprobación de la declaración de paraje natural municipal sobre la actividad cinegética conforme lo que se dispone en el artículo 39 de la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de Caza de la Comunitat Valenciana.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación del Decreto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada del Decreto.  
Organo competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de Decreto de declaración del Paraje Natural Municipal Romeu en el término municipal de Sagunto, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
València, 25 de enero de 2019.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 1 de abril de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML