Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6207, del 16-02-2010 (2010/1667)

DECRET 31/2010, de 12 de febrer, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2010/02/12/31**

### Versions

 01/02/2016 - Actualitat  Text inicial: 17/02/2010 - 31/01/2016 

### Dades del document

Número de DOGV
:   6207

Data del DOGV
:   16-02-2010

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2010/1667

CVE


Data del document
:   12-02-2010

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [El Baix Segura](javascript:void(0))
    * [El Baix Vinalopó](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [protecció del paisatge](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

**Última revisió 01.02.2016**

**Decret** **31/2010, de 12 de febrer, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant.** ****[1]****

**[(DOGV núm. 6207 de 16.02.2010)](http://www.dogv.gva.es/datos/2010/02/16/pdf/2010_1667.pdf)** **Ref. 001701/2010**

PREÀMBUL

 

A les comarques sudalacantines del Baix Vinalopó i el Baix Segura, la peculiar configuració geológica i geomorfológica i la prolongada história d'ocupació humana han confluït durant segles per a donar lloc a un sistema de zones humides que constitueix, en conjunt, una de les àrees de major valor ambiental i paisatgístic de la Comunitat Valenciana i de tot el Mediterrani occidental. La progressiva modificació antrópica de les depressions endorreiques que ocupen sectors importants d'aquest territori, com també de l'extensa zona d'aiguamolls associada a les desembocadures del Vinalopó i el Segura (coneguda com Albufera d'Elx) ha acabat generant un complex mosaic territorial en què els cultius de regadiu (i, més recentment, els desenvolupaments urbanístics) alternen amb depressions inundades, saladars i marjals que, en la major part dels casos, es troben directament relacionades siga amb els mateixos cultius -respecte dels quals actuen com embassaments d'aigua per al reg-, siga amb altres usos humans, com les explotacions salineres. La presència permanent d'aigua més o menys salina en un context marcadament semiàrid no sols ha permés l'existència a la zona d'una gran varietat d'hàbitats naturals d'excepcional importància, sinó que condiciona també la presència d'una ornitofauna de rellevància internacional, representada per multitud d'espècies nidificants o hivernants.

Així, s'ha denominat Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant el conjunt format per les llacunes del Fondo, Santa Pola i la Mata i Torrevella. Les llacunes del Fondo i Santa Pola es localitzen entre les conques del riu Segura (Baix Segura) i la del riu Vinalopó (Baix Vinalopó), que són els principals cursos d'aigua que circulen per la regió. Les llacunes de la Mata i Torrevella, al seu torn, estan limitades hidrogràficament al N per la conca del riu Segura i al S i SO per l'aqüífer del Camp de Cartagena.

Constitueixen conques on drenen les rambles i els barrancs dels relleus perifèrics, que es caracteritzen per tenir un funcionament temporal i per l'escàs desenvolupament, atés el suau pendent de la zona, i en les quals artificialment hi ha tota una sèrie de canals i basses destinades al reg, com ara l'assarb de Dalt, el del Robatori o l'assarb Ample, que després de travessar el Fondo, travessa la salina de Santa Pola, els embassaments reguladors de reg, denominats de Ponent i de Llevant al Fondo, o el Canal de les Salines, que comunica la llacuna de la Mata i la de Torrevella.

La vegetació existent a la zona és característica d'ambients amb condicions de sequera extrema i sóls amb elevada salinitat. Així, les principals formacions vegetals són les aquàtiques (classes Lemnetea, Ruppietea i Potamtetea), els saladars, típics mediterranis amb espècies i agrupacions característiques i amb gran quantitat d'endemismes, com és el cas del Limonium caesium exclusiu del sud-est ibèric, o l'escassíssim Senecio auricula als espartars de la Mata i Torrevella, la vegetació palustre, que distribueix de forma molt diferent segons les distintes zones que comprén l'àmbit del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals (PORN), i els canyissers i jonqueres. També està present a la franja que s'estén des de la Torre del Pinet fins a l'altura de la Casa de l'Albufera a Santa Pola, vegetació dunar, i a les bandes més externes als saladars apareixen els matolls en què s'implanta una interessantíssima comunitat vegetal, constituïda per les halonitrófiles.

La gran diversitat d'ambients presents a les llacunes (medi aquàtic, salines, terrestre i fins i tot costaner) és un dels condicionants que afavoreixen la gran riquesa faunística d'aquestes zones. L'avifauna es considera el grup més important dels components de la zoocenosis d'aquesta zona, i destaca l'important paper d'aquests paratges com a zona d'acollida per a les aus aquàtiques. Hi destaquen espècies com la rosseta (Marmaronetta angustirostris) i l'ànec capblanc (Oxyura leucocephala), també, encara que de forma escassa, l'ànec blanc (Tadorna tadorna) o el flamenc (Phoenicopterus ruber). Des d'un punt de vista faunístic i zoogeogràfic, és molt important també la presència del fartet (Aphanius iberus), endemisme iberomagribí. Cal destacar que hi ha tres zones d'especial protecció per a les aus: el Fondo, les Salines de Santa Pola i les Llacunes de la Mata i Torrevella.

Hi ha un total de vuit microreserves vegetals incloses en l'àmbit del PORN. A més, quatre zones humides catalogades s'ubiquen dins d'aquest àmbit, i fins i tot engloba tres espais naturals inclosos en la llista aprovada per la Decisió de la Comissió, de 19 de juliol de 2006, per la qual s'adopta, de conformitat amb la Directiva 92/43/CEE, del Consell, la llista de llocs d'importància comunitària de la regió biogeogràfica mediterrània, aquests concretament són el LIC el Fondo de Crevillent-Elx, el LIC de les Salines de Santa Pola i el LIC de les Llacunes de la Mata i Torrevella.

Pel que fa a les restes patrimonials, tenen gran importància a la zona i arriben a considerar-se un recurs natural més, atesa la importància antrópica histórica que ha anat influint i modelant la zona. Hi ha nombrosos elements hidràulics d'interés, aljubs, ermites i altres elements entre els quals cal citar, a manera d'exemple, la Torre del Tamarit, ubicada a les Salines de Santa Pola.

Els parcs naturals del Fondo de Crevillent-Elx, les Llacunes de la Mata i Torrevella i les Salines de Santa Pola representen, sens dubte, elements capitals i ben coneguts en aquest sistema territorial. Declarats paratges naturals de la Comunitat Valenciana, respectivament, pels Decrets 187/1988, 189/1988 i 190/1988, de 12 de desembre, del Consell, aquests espais van ser reclassificats com a parcs naturals a l'empara de la disposició addicional segona de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. L'ordenació dels tres espais es va substanciar mitjançant els respectius plans rectors d'ús i gestió, aprovats pels Decrets 202/1994, de 13 de setembre, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana de les Salines de Santa Pola; 232/1994, de 8 de novembre, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Fondo, i 49/1995, de 22 de març, pel qual s'aprova el Pla rector d'ús i gestió del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana de les Llacunes de la Mata i Torrevella, tots ells del Consell.

La declaració dels tres espais naturals protegits amb anterioritat a la promulgació de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, és la causa que cap d'aquests tinga en l'actualitat un pla d'ordenació dels recursos naturals, figura que, segons la llei esmentada, representa l'instrument bàsic per a adequar la gestió dels recursos naturals, i en especial, dels espais naturals i de les espècies que s'han de protegir. Es tracta d'espais naturals protegits als quals els és d'aplicació el que estableix la disposició transitória segona de la Llei 11/1994, segons la qual, l'elaboració i aprovació dels plans d'ordenació dels recursos naturals dels parc naturals que gaudisquen de la condició d'espai natural protegit en el moment d'entrada en vigor d'aquesta llei, s'ha de dur a terme en ocasió de la revisió dels plans especials o plans rectors.

La Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, preveu la figura de pla d'ordenació dels recursos naturals com a instrument específic per a l'ordenació d'aquests recursos al territori valencià, i estableix, en els articles 32 a 36, les característiques, l'abast, el contingut i la tramitació d'aquests plans, els quals són aprovats per decret del Consell. D'acord amb aixó, en el marc de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, i amb la finalitat específica d'habilitar un mecanisme per a l'ordenació, la gestió racional, la conservació, la millora i l'ús racional dels valors ambientals, paisatgístics i culturals abans descrits, la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge ha promogut l'elaboració i tramitació del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant en un àmbit territorial que afecta els termes municipals de Torrevella, San Miguel de las Salinas, Los Montesinos, Rojales, Guardamar del Segura, Dolores, Catral, Crevillent, Elx i Santa Pola.

El Consell Assessor i de Participació de Medi Ambient de la Comunitat Valenciana ha emés un informe favorable sobre el projecte de Pla d'ordenació dels recursos naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant.

Per tot aixó, complits els tràmits procedimentals previstos en l'article 43 de la Llei del Consell, a proposta del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 12 de febrer de 2010,

 

DECRETE

 

**Article únic. Aprovació del Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant**

1. S'aprova el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant, en compliment del que disposen els articles 32 i següents de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.

2. Com a annex I d'aquest decret es recull la part normativa del pla.

3. Com a annex II d'aquest decret es recull la delimitació de l'àmbit del pla.

4. Com a annex III d'aquest decret es recull la zonificació gràfica.

 

DISPOSICIONS ADDICIONALS

 

**Primera. Declaració de projecte ambiental estratègic**

D'acord amb el que s'estableix en l'article 13.6.f) 1 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, en la redacció donada per l'article 115 de la Llei 14/2005, de 23 de desembre, de la Generalitat, de Mesures Fiscals, de Gestió Financera i Administrativa, i d'Organització de la Generalitat, el Consell ha d'aprovar, mitjançant un acord, la declaració d'aquest pla com a projecte ambiental estratègic.

A aquest efecte, la totalitat de l'àmbit territorial afectat pel pla (incloent-hi tant els espais naturals protegits com les àrees d'esmorteïment d'impactes) té caràcter preferent pel que fa al que disposa l'article 13.6 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, per referència a les cessions gratuïtes a l'administració de sól no urbanitzable protegit en una superfície igual a l'afectada per qualsevol classificació de sól no urbanitzable a sól urbanitzable.

Segona. Sobre els límits dels espais naturals protegits inclosos en l'àmbit territorial del PORN

Els plans rectors d'ús i gestió poden establir aquelles correccions puntuals de la delimitació dels espais naturals protegits inclosos en l'àmbit d'aquest PORN quan de les descripcions incloses en els documents de declaració d'aquests es deriven imprecisions o ambigüitats que dificulten l'aplicació de les disposicions dirigides a la conservació d'aquests. Sense perjudici de la tramitació que, basant-se en la legislació vigent, haja d'aplicar-se per a donar validesa definitiva a aquestes adequacions, les eventuals alteracions de límits que es produïsquen com a conseqüència d'aquesta tramitació no es consideraran modificació o alteració d'aquest PORN.

 

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

 

**Primera. Construccions i activitats fora d'ordenació**

Aquelles construccions i activitats existents a l'entrada en vigor d'aquest PORN i que no resulten compatibles amb les determinacions contingudes en aquest queden, a l'efecte ambiental, sota la consideració de fora d'ordenació.

 

**Segona. Sobre l'adaptació dels instruments d'ordenació territorial o física a aquest PORN**

Els instruments d'ordenació territorial o física existents que resulten contradictoris amb aquest PORN han d'adaptar-se a aquest en la primera revisió o modificació que es realitze des de la seua entrada en vigor. En tant l'adaptació no tinga lloc, les determinacions del PORN s'han aplicar prevalent sobre els instruments d'ordenació territorial o física, sempre que comporten un major nivell de protecció sobre els valors i elements objecte del pla.

 

DISPOSICIONS FINALS

 

**Primera. Facultativa**

Es faculta el conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, en l'àmbit de les seues atribucions, per a dictar les disposicions i adoptar les mesures necessàries per al compliment del que disposa aquest decret.

 

**Segona. Entrada en vigor**

Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.

 

València, 12 de febrer de 2010

 

El president de la Generalitat,

FRANCISCO CAMPS ORTIZ

 

El conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge,

JUAN GABRIEL COTINO FERRER

 

 

ANNEX I. NORMATIVA

 

TÍTOL I. DISPOSICIONS GENERALS

 

**Article 1. Naturalesa del pla**

1. L'objecte d'aquest pla és l'ordenació dels recursos naturals de l'àmbit comprés pels parcs naturals de les Llacunes de la Mata i Torrevella, el Fondo de Crevillent-Elx i les Salines de Santa Pola i les respectives àrees d'esmorteïment d'impactes, d'acord amb el que disposen els articles 16 i següents de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, com també el que estableixen els articles 32 i concordants de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.

2. A l'efecte d'aquest document, l'àmbit comprés en aquest es denomina en endavant Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant, sense perjudici de les denominacions oficials de cadascun dels espais naturals protegits compresos per aquest.

3. D'acord amb la disposició transitória segona de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, aquest PORN del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant s'ha elaborat coincidint amb la revisió dels plans rectors d'ús i gestió dels parcs naturals de les Llacunes de la Mata i Torrevella (aprovat mitjançant el Decret 49/1995, de 22 de març), el Fondo de Crevillent-Elx (aprovat mitjançant el Decret 232/1994, de 8 de novembre) i les Salines de Santa Pola (aprovat mitjançant el Decret 202/1994, de 13 de setembre). La revisió d'aquests documents es tramita i aprova conjuntament amb aquest PORN.

 

**Article 2. Finalitat i objectius**

1. D'acord amb l'article 32 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, la finalitat d'aquest PORN és definir i assenyalar l'estat de conservació dels recursos naturals i ecosistemes dins del seu àmbit territorial; assenyalar el règim que, si és el cas, haja d'aplicar-se als espais que s'han de protegir; fixar el marc per a l'ordenació integral dels espais naturals protegits inclosos en el seu àmbit; determinar les limitacions que hagen d'establir-se i el règim d'ordenació dels diversos usos i activitats admissibles en l'àmbit dels espais protegits; promoure l'aplicació de mesures de conservació, restauració i millora dels recursos naturals, i formular els criteris orientadors de les polítiques sectorials i ordenadores de les activitats económiques i socials, públiques i privades, perquè siguen compatibles amb els objectius dels plans d'ordenació dels recursos naturals.

2. A fi d'aconseguir la finalitat establida en l'apartat 1, el PORN ha d'ordenar l'activitat humana i el patrimoni natural i cultural com a parts integrants dels processos ecológics que, de manera natural o influïda per aquesta activitat, tenen lloc en l'àmbit d'ordenació, d'acord amb els objectius següents:

a) Protegir i conservar els ecosistemes i els processos ecológics que els conformen; protegir i conservar les poblacions d'espècies i varietats genètiques més destacables existents en la zona, ja siga pel seu caràcter emblemàtic, o per la seua singularitat, fragilitat, representativitat o estat de conservació.

b) Promoure mecanismes i criteris que asseguren una activitat social i económica sostenible, de manera global, i concretament en relació amb els objectius de conservació establits en el PORN.

c) Promoure, canalitzar i ordenar les demandes d'activitats turístiques, lúdiques i educatives que no posen en perill la conservació dels valors de l'espai ni interferisquen amb les activitats que el configuren, en especial l'activitat salinera, sense la qual no podria conservar-se el parc natural.

d) Preveure mecanismes d'informació, sensibilització, participació i cooperació de la població local, el públic i els agents socials destinats a promoure la conservació i l'ús sostenible de la zona, amb especial referència a les activitats salinera i agrícola, sempre que no s'interferisca en la realització normal d'aquestes activitats.

e) Assegurar el manteniment dels elements i conjunts del medi físic (geológics, edafológics i hidrológics), i del patrimoni humà (cultural, históric i arquitectónic) característics de la zona.

f) Dotar de mecanismes i definir criteris per a l'inventari, el seguiment i la investigació aplicada a la gestió sobre els sistemes biofísics i culturals existents en l'espai natural.

g) Assegurar una correcta integració dels plans aprovats i proposats en la zona, incloent el planejament territorial i urbanístic municipal i territorial, amb aquest PORN.

h) Sense perjudici del que estableix la legislació aplicable, promoure l'establiment d'iniciatives de qualsevol tipus -incloent la constitució d'una fundació o figura anàloga- dirigides explícitament a fomentar i garantir la participació del conjunt d'administracions i sectors socials i económics implicats en la consecució dels objectius del document en totes les fases del desenvolupament d'aquest.

 

**Article 3. Àmbit**

L'àmbit d'aquest PORN comprén part dels termes municipals de Torrevieja, San Miguel de Salinas, Los Montesinos, Rojales, Guardamar del Segura, Dolores, Catral, Crevillent, Elx i Santa Pola. La delimitació detallada d'aquest àmbit es descriu de forma textual com a annex II a aquest document, i apareix reflectida gràficament en els corresponents mapes de zonificació incorporats com a annex III.

 

**Article 4. Espais naturals protegits en l'àmbit del PORN**

1. La part de l'àmbit del PORN definida com a parcs naturals del Fondo de Crevillent-Elx, les Salines de Santa Pola i les Llacunes de la Mata i Torrevella s'ha de regir pels respectius plans rectors d'ús i gestió, la revisió dels quals s'aprova conjuntament amb aquest document.

2. Els límits dels parcs naturals esmentats es descriuen de forma textual en l'annex 2 d'aquest PORN. Aquesta delimitació, sense modificar les descripcions incloses en els Decrets 187/1988, de 12 de desembre, del Consell, de declaració del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana del Fondo; 237/1996, de 10 de desembre, del Consell, de declaració del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella; i 190/1988, del Consell, de declaració del Paratge Natural de la Comunitat Valenciana de les Salines de Santa Pola, representa l'adaptació d'aquestes a elements físics o territorials que faciliten una interpretació dels límits establits en aquestes disposicions.

3. L'àmbit d'aquest PORN inclou també les zones humides catalogades denominades Parc Natural del Fondo d'Elx (zona núm. 12), Parc Natural de les Salines de Santa Pola (zona núm. 39), Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella (zona núm. 40) i els Carrissars d'Elx (zona núm. 13), declarades mitjançant l'Acord de 10 de setembre de 2002, del Consell, d'aprovació del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. La seua gestió s'ha de regir pel que disposen els corresponents articles d'aquest PORN en funció de les categories de zonificació en què queden incloses.

4. Sense perjudici d'altres categories de protecció, altres sectors de l'àmbit del PORN amb valors naturals de caràcter regional i local poden ser declarats paratges naturals municipals d'acord amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Co-munitat Valenciana, i el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell, de regulació dels paratges naturals municipals. La seua gestió s'ha de regir per les disposicions de la normativa esmentada, sense perjudici del que disposa l'article 8 d'aquest PORN.

5. Per a la correcta conservació dels valors naturals en l'àmbit del PORN també hi ha set microreserves de flora: el Fondo-l'Abocador i el Fondo-Tolla Sud (Ordre de 6 de novembre de 2000, DOCV 3928, de 30 de gener de 2001); Llacuna Salada de la Mata, Llacuna Salada de Torrevella i El Codo (Ordre de 13 de juny de 2001, DOCV 4059, de 7 d'agost de 2001); Salines del Pinet (Ordre de 13 de novembre de 2002, DOCV 4390, de 2 de desembre de 2002) i el Fondo-els Racons (Ordre de 29 d'abril de 2003, DOCV 4517, de 9 de juny de 2003), i tres refugis de caça, denominats Reserva de Fauna Finca Sendera de Cendres, Reserva de Fauna Finca Salines de Pinet i Reserva de Fauna Suso Huertas, declarats per sengles resolucions de 31 de maig de 1999 (DOCV 3528, de 30 de juny de 1999). Aquests i altres règims de protecció previstos per la Llei 11/1994, o per qualsevol altra legislació equivalent o inferior, s'han d'aplicar en l'àmbit d'aquest document en tant que representen una protecció major que la fixada en aquest PORN i en els PRUG dels parcs naturals inclosos.

 

**Article 5. Àrea d'esmorteïment d'impactes**

Amb independència de les determinacions específiques, la zona II, definida en l'article 106 d'aquestes normes, te la consideració d'àrea d'esmorteïment, d'acord amb l'article 29 de la Llei 11/1994.

 

**Article 6. Àrea d'influència socioeconómica**

D'acord amb els articles 21 i 22 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i amb l'article 38 de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, es declara com a àrea d'influència socioeconómica d'aquest PORN els termes municipals complets de Torrevieja, San Miguel de Salinas, Los Montesinos, Rojales, Guardamar del Segura, Dolores, Catral, Crevillent, Elx i Santa Pola.

 

**Article 7. Xarxa Natura 2000**

1. L'àmbit comprés per aquest PORN queda parcialment inclós en els llocs d'interés comunitari (LIC) i zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) denominats el Fondo de Crevillent-Elx (ES0000058), les Llacunes de la Mata i Torrevella (ES0000059) i les Salines de Santa Pola (ES0000120).

2. En coherència amb el que estableixen les directives europees 79/409/CEE, de 27 de desembre, relativa a la conservació de les aus silvestres, i 92/43/CEE, de 21 de maig, relativa a la conservació d'hàbitats naturals i de flora i fauna silvestre, adaptada al progrés científic i tècnic per la Directiva 97/62/CE, del Consell, de 27 d'octubre de 1997, com també en la legislació sectorial d'àmbit estatal (Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat; Reial Decret 1997/1995, de 7 de desembre, pel qual s'estableixen mesures per a contribuir a garantir la biodiversitat mitjançant la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestre; Reial Decret 1193/1998, de 12 de juny, pel qual es modifica l'anterior; i disposició final primera de la Llei 43/2001, de 21 de novembre, de Forest) i àmbit autonómic (Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana) que recull les determinacions d'aquestes directives, aquest PORN, en tant s'aproven les normes de gestió específiques per a la Xarxa Natura 2000, té la consideració de pla de gestió al qual es refereix l'article 6.1 de la citada Directiva 92/43/CEE per a l'àmbit dels LIC i les ZEPA a les quals s'aplica.

 

**Article 8. Efectes**

1. Les determinacions contingudes en aquest PORN del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant són obligatóries i executives en tot el que afecta la protecció, conservació i millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge i els recursos naturals i culturals presents en l'àmbit d'aquest, i vinculen en forma directa tant l'administració com els particulars.

2. El contingut normatiu del PORN preval sobre qualssevol altres instruments d'ordenació territorial i física que afecten l'àmbit del pla, i les previsions són de caràcter vinculant per a qualssevol altres actuacions, plans o programes que afecten la conservació, protecció o millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals, tot aixó de conformitat amb el que estableix l'article 35 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.

3. Les previsions contingudes en els planejaments urbanístics dels municipis que es vegen afectades per mesures de protecció d'aquest PORN i siguen incompatibles amb aquestes, han de ser modificades i adequades a aquest, almenys, en la següent revisió o homologació global del document de planejament que es tracte.

4. Així mateix, el PORN té caràcter indicatiu respecte de qualssevol altres actuacions, plans o programes sectorials, i les seues determinacions s'han d'aplicar subsidiàriament, sense que per aixó s'altere la prevalença d'aquest PORN en les matèries a què es refereix el paràgraf 1 d'aquest article.

 

**Article 9. Vigència i revisió**

1. Les disposicions d'aquest pla tenen vigència indefinida fins que no s'acorde la seua revisió o modificació.

2. Poden ser causes de revisió del Pla d'ordenació dels recursos naturals les següents:

a) L'alteració substancial de l'estat de conservació dels recursos naturals presents en l'àmbit del pla.

b) El transcurs de 10 anys des de l'entrada en vigor del pla.

c) Qualsevol altra raó que aconselle justificadament la modificació dels continguts del pla a fi de millorar la consecució dels seus objectius.

3. Sense perjudici del que s'estableix en la disposició addicional segona, per a efectuar la revisió o modificació puntual de les determinacions d'aquest pla han de respectar-se els mateixos tràmits que els seguits per a l'aprovació.

4. No es considera revisió del PORN l'alteració dels límits de les zones de protecció assenyalades en el mateix que puga introduir el planejament urbanístic que s'aprove amb posterioritat, sempre que aquesta alteració comporte un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.

5. El programa de seguiment ecológic de l'àmbit del PORN, al qual es refereix l'article 98 ha de ser tingut en compte en el procés de revisió dels objectius, la planificació i la gestió del territori del PORN.

 

**Article 10. Contingut i interpretació**

1. Aquest PORN està constituït pels documents i apartats següents:

a) Introducció.

b) Memória descriptiva i justificativa.

c) Model d'intervenció.

d) Ordenació.

e) Previsions en relació a l'evolució sectorial.

f) Programa económic i financer.

g) Règim d'avaluació d'impacte ambiental.

h) Documentació cartogràfica.

2. La interpretació del contingut d'aquest pla ha de fer-se en funció del conjunt de documents que l'integren, i preval en tot cas el que estableix la normativa d'aquest.

3. En el cas que es produïsquen discrepàncies entre la documentació gràfica i l'escrita, prevaldrà el que s'indique en aquesta última. Les eventuals discrepàncies entre els distints documents que conformen l'esmentada documentació escrita s'han de resoldre mitjançant la interpretació més coincident amb els principis, criteris, objectius i finalitat del pla, i s'ha d'adoptar, en última instància, aquella que comporte un major grau de protecció.

 

**Article 11. Administració i gestió**

1. Amb caràcter general, correspon a la conselleria competent en matèria de medi ambient la gestió de les previsions i directrius contingudes en aquest document per al conjunt de l'àmbit objecte d'ordenació, sense perjudici de l'exercici de les competències que corresponguen a altres organismes i administracions.

2. D'acord amb l'article 48 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, els directors-conservadors dels parcs naturals del Fondo de Crevillent-Elx, les Salines de Santa Pola i les Llacunes de la Mata i Torrevella en són responsables de la gestió, com també de les àrees d'esmorteïment d'impactes adscrites a cadascun, d'acord amb les determinacions d'aquest document i dels respectius plans rectors d'ús i gestió. Sense perjudici d'aixó, la conselleria competent en matèria de medi ambient ha d'establir els mecanismes necessaris per a garantir l'adequada coordinació en la gestió del conjunt de l'àmbit afectat per aquest document.

3. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha de promoure l'establiment d'acords individuals o col·lectius amb propietaris de terrenys o drets en l'àmbit inclós en aquest document, com a model preferent per a una adequada gestió d'aquests coherent amb les determinacions previstes en aquest.

 

**Article 12. Mecanismes de participació**

1. Les juntes rectores dels tres parcs naturals incloses en l'àmbit d'aquest document, en tant que órgans col·legiats i consultius per a col·laborar en la gestió dels esmentats espais, a l'empara del que indica la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, representen el principal mecanisme de participació social en el funcionament de cadascun dels parcs naturals i del conjunt de l'espai comprés per aquest document.

2. L'àmbit territorial d'aquest pla es considera particularment adequat per a l'aplicació del que preveu l'article 48.8 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, sobre constitució, mitjançant iniciativa pública, privada o mixta, de fundacions o entitats anàlogues que permeten un millor compliment dels objectius del PORN a través de la col·laboració i la concurrència d'iniciatives entre les administracions i els agents económics i socials implicats en la gestió dels recursos naturals.

3. Les revisions dels plans rectors d'ús i gestió dels parcs naturals inclosos en aquest PORN poden proposar les modificacions necessàries en la composició de les juntes rectores d'aquests. La validesa d'aquestes modificacions queda supeditada a la tramitació que corresponga d'acord amb el que estableix l'article 51 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.

 

**Article 13. Sobre la fiscalització i el control ambiental**

1. En tots aquells supósits en què per raó d'aquesta normativa calga emetre informe o l'avaluació o declaració d'impacte ambiental per a la realització d'obres, instal·lacions o activitats en l'àmbit del PORN, aquestes no poden iniciar-se ni els órgans administratius competents en poden atorgar la corresponent llicència o autorització sense tenir prèviament l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.

2. El sentit d'aquest informe és vinculant a l'efecte d'autoritzar, condicionar o prohibir la realització d'aquestes activitats, tot aixó sense perjudici de l'exercici de les competències i funcions própies conferides als distints órgans administratius per la legislació d'aplicació al cas, amb especial referència a la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de Costes, i al Reial Decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Aigües, i en aquest cas l'informe de la conselleria competent en matèria de medi ambient ha de ser específicament tingut en compte en la resolució que finalment s'adopte.

 

**Article 14. Distintius de qualitat**

1. Els plans rectors d'ús i gestió dels espais naturals protegits inclosos en l'àmbit d'aquest PORN poden crear, per a cadascun d'aquests o de forma conjunta, un distintiu que s'ha d'aplicar a aquelles activitats productives de caràcter tradicional, serveis turístics, serveis d'educació ambiental i cultural i activitats lúdiques coherents amb els principis d'aquest PORN que es desenvolupen en el seu àmbit. Aquestes activitats formaran part d'un registre específic mantingut i gestionat per l'órgan gestor de cada parc natural, sense perjudici que aquest registre siga coherent amb altres mecanismes de control mantinguts i gestionats específicament per altres administracions amb competències sectorials i, en especial, per la conselleria competent en matèria de turisme.

2. L'órgan gestor de cada parc natural pot autoritzar l'ús i desenvolupar aquest distintiu en la forma d'un logotip identificatiu o de qualsevol altra estratègia de difusió i promoció. Poden accedir a utilitzar-lo els productes i les activitats esmentats en el punt anterior. El parc natural també pot promoure els productes i activitats que s'acullen al distintiu de la forma que considere més oportuna.

3. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha d'establir, en col·laboració amb els representants dels sectors indicats en el punt 1 i de les administracions directament implicades, els criteris específics de qualitat i sostenibilitat que han de complir els productes i les activitats distingits per a accedir a aquest distintiu i formar part del corresponent registre. Els productes i activitats que tinguen el distintiu abans que s'establisquen els criteris disposaran de 6 mesos per a adaptar-se a aquests, transcorreguts els quals, deixaran de formar part del registre del distintiu, i no podran utilitzar els mecanismes de promoció indicats en el punt 2.

 

**Article 15. Règim d'avaluació d'impacte ambiental**

1. L'avaluació d'impacte ambiental en l'àmbit d'aquest PORN està regulada per la normativa sectorial vigent i, específicament, pel Reial Decret legislatiu 1/2008, d'11 de gener, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.

2. Les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que afecten l'àmbit d'aquest PORN s'han de sotmetre a consulta de l'administració competent en espais naturals protegits, sota les condicions que indica la secció 1ª del capítol III del Decret 162/1990. Aquesta consulta s'ha d'efectuar sense perjudici del procés d'informe favorable per part de l'esmentada administració que determinats projectes i actuacions requereixen d'acord amb aquestes normes.

3. A més dels projectes i les activitats recollits per la legislació aplicable (Decret 162/1990; article 162 del Decret 98/1995, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana; article 43.3 de la Llei 11/1994; Llei 6/2001; Llei 43/2001, i la resta de disposicions que siguen aplicables), han de sotmetre's als processos de declaració o estimació d'impacte ambiental, tal com es defineixen en el Decret 162/1990, les activitats i projectes que s'indiquen en la normativa particular d'aquest PORN.

4. Sense perjudici dels criteris generals per a la declaració i estimació d'impacte ambiental que fixa el Decret 162/1990, s'estableixen els criteris específics següents que remarquen les particularitats del territori d'aquest PORN en relació amb el règim d'avaluació d'impacte ambiental, i que seran d'obligada atenció per als estudis i les estimacions d'impacte ambiental que es puguen presentar a tràmit:

- Considerar les característiques i els objectius de les diferents zones del PORN, i identificar com afectarà l'activitat o projecte aquestes zones.

- Avaluar els efectes sobre la connexió del territori i dels processos ecológics amb les serres, zones humides i espais del seu entorn.

- Considerar les possibles afeccions sobre les espècies animals i vegetals i els hàbitats d'especial interés en l'àmbit d'aquest PORN.

- Avaluar les repercussions directes i indirectes sobre els recursos hídrics i la dinàmica hidrológica, amb especial referència a l'efecte acumulatiu i a la capacitat de correcció d'impactes preexistents.

5. En relació amb el procés de vigilància ambiental prevista pel capítol IV del Reglament aprovat pel Decret 162/1990, l'administració competent en espais naturals protegits ha de vetlar pel compliment de les mesures establides en les declaracions i estimacions d'impacte ambiental que puguen sorgir en l'àmbit del PORN.

 

**Article 16. Indemnitzacions i compensacions**

1. Les eventuals limitacions a l'ús dels béns que es deriven de l'aprovació d'aquest pla d'ordenació dels recursos naturals donaran lloc a indemnització quan concórreguen simultàniament els requisits establits en l'article 20.2 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.

2. Sense perjudici de l'anterior, la conselleria competent en matèria de medi ambient pot establir marcs generals de col·laboració amb els particulars, entitats o organismes titulars de terrenys o drets compresos en l'àmbit del PORN, a fi de promoure, ordenar o evitar usos o activitats en coherència amb els objectius d'aquest document. Aquests marcs, els quals han d'adoptar en cada cas la forma que legalment corresponga, han de tenir, en la mesura que siga possible, un caràcter proactiu; han de garantir una adequada proporcionalitat entre els beneficis ambientals produïts i les compensacions, económiques o d'un altre tipus, que si és el cas s'establisquen, i han d'establir un règim específic de les responsabilitats individuals o col·lectives que, en cas d'incompliment, puguen derivar-se si d'aquest es produeixen efectes ambientals rellevants.

 

**Article 17. Legislació sectorial**

1. La normativa prevista en aquest PORN s'ha d'entendre sense perjudici de la normativa sectorial vigent sobre les distintes matèries objecte de regulació.

2. Les actuacions que siguen considerades autoritzables en aquesta normativa, i en general totes aquelles actuacions que requerisquen una autorització específica de la conselleria competent en matèria de medi ambient, han d'ajustar-se a les previsions i els condicionants específics marcats pel Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (Patricova), aprovat per Acord del Consell de 28 de gener de 2003, i als plans d'acció territorial de l'entorn metropolità d'Alacant-Elx (PATEMAE), Pla d'acció territorial del Baix Segura i Pla d'acció territorial del litoral de la Comunitat Valenciana.

 

TÍTOL II. NORMES GENERALS

 

CAPÍTOL I. DELS RECURSOS HÍDRICS, AMBIENTS HUMITS I LLITS

 

**Article 18. Principis generals**

1. La protecció de les aigües en l'àmbit d'aquest PORN s'ha de regir, amb caràcter general, per la legislació marc existent al respecte, i de manera particular pel Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Aigües. Igualment, i en tant que siga aplicable, s'ha de tenir específicament en compte el que disposen els plans hidrológics de les conques del Segura i del Xúquer, aprovats pel Reial decret 1664/1998, de 24 de juliol, i en les ordres de 13 d'agost de 1999, del Ministeri de Medi Ambient, per la qual es disposa la publicació de les determinacions del contingut normatiu d'aquests, i l'Ordre d'11 de gener de 2000, del Ministeri de Medi Ambient, per la qual es corregeixen errors de l'anterior respecte al Pla hidrológic de la conca del Xúquer.

2. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha d'impulsar els adequats llits de coordinació i concurrència d'iniciatives entre les administracions, organismes i entitats, tant públiques com privades, responsables de la gestió dels recursos hídrics. L'objecte d'aquesta línia d'actuació és assegurar, fins on siga tècnicament possible atenent a la conjuntura dels cicles hidrológics, la disponibilitat suficient d'aigua, en quantitat i qualitat, per a les necessitats de les activitats económiques consubstancials amb els objectius del PORN, com ara l'activitat salinera i l'agricultura de regadiu, la qual cosa en definitiva fomenta l'adequat compliment d'aquests objectius en matèria de conservació dels valors naturals i ús sostenible dels recursos naturals.

3. D'acord amb els criteris indicats en l'apartat anterior, els plans rectors d'ús i gestió i altres instruments d'ordenació i gestió que desenvolupen el PORN, han d'establir directrius, disposicions, mesures d'aplicació directa i actuacions gestores destinades a garantir la disponibilitat de recursos hídrics al llarg de l'any, en quantitat i qualitat suficients. Amb aquest fi, dins del seu àmbit d'actuació i competència i seguint els principis generals de compatibilització d'usos continguts en aquest pla, la conselleria competent en matèria de medi ambient, després de consulta prèvia, i mitjançant el consens amb els gestors o titulars dels recursos hídrics i de les infraestructures vinculades a aquest, pot adoptar les mesures necessàries per a evitar impactes ambientals negatius irreversibles sobre els hàbitats i les espècies d'interés especial.

4. En idèntic sentit, i d'acord amb el que estableix al respecte l'article 15 de l'annex a l'Ordre de 13 d'agost de 1999, relativa a la conca del Segura, del Ministeri de Medi Ambient, la conselleria competent en matèria de medi ambient ha de confeccionar, en el termini màxim de sis mesos des de l'entrada en vigor d'aquest document, una avaluació de les necessitats associades a la demanda ambiental destinada al sosteniment de les zones humides, a l'efecte que siguen tingudes en compte per l'órgan de conca i altres organismes competents en la matèria.

 

**Article 19. Plans de gestió hídrica**

1. D'acord amb els principis generals indicats en l'article anterior, els plans rectors d'ús i gestió dels parcs naturals han de preveure l'elaboració i l'aprovació de plans de gestió hídrica específics per a cadascun d'aquests espais protegits, mitjançant els oportuns processos de concertació amb les administracions i entitats, tant públiques com privades, gestores o titulars dels recursos hídrics i de les infraestructures vinculades a aquests.

2. En tant s'aproven aquests plans de gestió hídrica, el contingut i la tramitació dels quals ha de ser establit en els respectius plans rectors d'ús i gestió, el maneig de l'aigua a cadascun dels àmbits assenyalats ha d'atenir-se a les determinacions i les directrius específiques d'aplicació directa incloses al respecte en aquest document i en els esmentats plans rectors d'ús i gestió.

3. Per a col·laborar en l'aplicació de les determinacions i les directrius de gestió a què es refereix el punt anterior, com també en la confecció i posterior aplicació dels plans de gestió hídrica, les juntes rectores dels espais naturals protegits inclosos en l'àmbit d'aquest document poden constituir comissions específiques amb aquest fi. Aquestes comissions poden disposar, a proposta dels seus membres o de la conselleria competent en matèria d'espais naturals protegits, de l'assessorament ocasional o permanent d'experts, universitats o centres d'investigació.

 

**Article 20. Protecció de la qualitat dels recursos hídrics**

1. Queden prohibides, amb caràcter general, totes aquelles activitats que poden produir la contaminació dels recursos hídrics superficials o subterranis amb risc per a la salut o per al medi ambient i les que produïsquen o puguen produir algun menyscabament dels usos actuals o potencials d'aquests recursos o de la seua capacitat ecológica.

2. En el mateix sentit, es prohibeix qualsevol tipus d'abocament sólid o líquid potencialment contaminant sobre els llits o zones humides en l'àmbit territorial d'aquesta normativa. Els efluents d'aigües residuals que s'aboquen en aquest àmbit han de rebre el tractament adequat per a garantir la seua innocuïtat ambiental i sanitària.

3. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha d'establir els objectius de qualitat d'aigua que han de complir els recursos hídrics i els llits públics en l'àmbit d'aquest document. D'acord amb aixó, i tenint en compte les determinacions contingudes en els plans hidrológics de les conques del Xúquer i del Segura, com també els objectius generals del PORN i, en particular, els principis generals indicats en l'article 18.2 d'aquesta normativa, l'esmentada conselleria ha d'instar els organismes competents a prendre les mesures necessàries per al compliment d'aquests objectius de qualitat.

4. Per a la concessió de llicència municipal relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa s'ha d'exigir la justificació del tractament que hagen de donar-se a aquests per a evitar la contaminació de les aigües superficials o subterrànies. El tractament d'aigües residuals ha de ser tal que les aigües resultants no sobrepassen els límits establits en la legislació sectorial per a zones sensibles considerades en el Reial Decret 849/1986, d'11 d'abril, pel qual s'aprova el Reglament del domini públic hidràulic, que desenvolupa els títols preliminars I, IV, V, VI i VII de la Llei 29/1985, de 2 d'agost, d'Aigües. L'efectivitat de la llicència queda condicionada en tot cas a l'obtenció i la validesa posterior de l'autorització d'abocament.

 

**Article 21. Protecció de la xarxa natural de drenatge i les zones humides**

1. Es prohibeix qualsevol activitat que puga alterar la morfologia de la xarxa natural de drenatge i les zones humides, interposar barreres en el curs de les aigües durant les avingudes, provocar obstruccions o alterar la coberta vegetal associada amb els cursos i masses d'aigua estacionals o permantents. S'han d'exceptuar de les disposicions anteriors aquelles actuacions degudament autoritzades i directament vinculades als usos compatibles previstos en aquest document.

2. La consideració d'una àrea qualsevol com a part de la xarxa natural de drenatge o com a zona humida s'ha de cenyir al que estableix al respecte la legislació sectorial aplicable i al que determine al respecte l'organisme competent en la matèria. En cas de dubte o discrepància, la interpretació ha de ser sempre la més favorable al compliment dels objectius d'aquest PORN i a evitar els eventuals danys sobre béns i persones.

3. La conselleria competent en matèria de medi ambient, en col·laboració amb l'organisme de conca, ha de promoure actuacions encaminades a la restauració hidrológica i ecológica de la xarxa natural de drenatge i les zones humides en els casos en què siga necessari. Així mateix, s'ha instar l'esmentat organisme de conca perquè emprenga les accions necessàries per al delimitació i l'eventual reversió de les ocupacions del domini públic hidràulic, especialment quan aquestes ocasionen riscos ecológics o hidrológics.

4. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha de facilitar, dins de les seues competències, totes aquelles iniciatives privades o públiques encaminades a la recuperació de les condicions naturals dels barrancs i les zones humides, i l'eventual eliminació d'ocupacions en aquests.

 

**Article 22. Ús sostenible dels recursos hídrics**

1. No s'hi poden promoure ni s'autoritzar captacions de recursos hídrics que comporten una modificació, reducció o alteració d'aquests, com tampoc els que produïsquen un impacte negatiu a la quantitat o a la qualitat dels recursos hídrics que hi haja actualment o que puguen rebre's en el futur en l'àmbit d'actuació del PORN. L'obertura de noves captacions d'aigües subterrànies en l'àmbit del PORN ha de justificar detalladament i de manera quantitativa l'existència de la dotació d'aigua necessària i l'absència d'impactes negatius sobre els recursos hídrics de la zona.

2. Sense perjudici de l'anterior, les noves captacions de recursos hídrics, tant superficials com subterranis, que es promoguen en l'àmbit del PORN han de sotmetre's a informe previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient en aquells casos en què no estiguen expressament prohibits per la normativa particular de la zona en què s'emplacen, i sense perjudici del compliment del que disposa la legislació vigent sobre avaluació d'impacte ambiental i de la necessària autorització de l'organisme de conca. Per a la sol·licitud d'aquest informe, l'interessat ha d'especificar la ubicació i les característiques de l'actuació, i aportar la justificació tècnica suficient del fet que el volum d'aigua que s'ha d'extraure no provocarà repercussions negatives sobre el sistema hidrológic i sobre altres aprofitaments existents, com també les possibles afeccions sobre la fauna.

3. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha d'instar l'organisme de conca competent perquè actue en aquells casos en què es produïsquen captacions de recursos hídrics sense els requisits i autoritzacions previstos per la legislació vigent.

4. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha de vetllar per la reducció del consum d'aigua en totes aquelles activitats sotmeses a la seua gestió directa. Així mateix, ha de donar suport, dins del seu àmbit competencial, a totes les iniciatives públiques o privades que contribuïsquen a un ús sostenible dels recursos hídrics, incloent la minimització del consum, prospecció de fonts alternatives d'aprovisionament, reciclatge i reutilització d'aigües residuals, i adopció de mesures reductores de la despesa.

 

CAPÍTOL II. DEL DOMINI PÚBLIC MARITIMOTERRESTRE

 

**Article 23. Condicions generals**

Pel que fa als béns de domini públic maritimoterrestre inclosos en l'àmbit d'aquest pla d'ordenació dels recursos naturals, les determinacions contingudes en aquest s'han d'aplicar sense perjudici del que estableix la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de Costes.

 

**Article 24. Directrius per a la gestió del domini públic maritimoterrestre**

1. D'acord amb el que indica l'article 20 de la Llei 22/1988 esmentada, la gestió del domini públic maritimoterrestre inclós en l'àmbit d'aquest document ha de tenir com a objectiu prioritari la preservació de les seues característiques i elements naturals, des de la perspectiva de la contribució de les àrees compreses en aquest domini públic a la conservació del conjunt d'elements naturals i territorials compresos en l'àmbit del PORN.

2. Sense perjudici del que preveu la legislació de referència respecte a la participació de la comunitat autónoma en la tramitació per a l'atorgament de concessions o autoritzacions per a la utilització del domini públic maritimoterrestre, les determinacions d'aquest document han de ser tingudes en compte per l'administració competent en la matèria com a criteri específic respecte a la compatibilitat de l'ús o l'activitat de què es tracte amb els objectius establits en la mateixa legislació de costes.

3. A l'efecte del que estableixen els apartats anteriors, i sense perjudici del que, si és el cas, indiquen la normativa particular i els corresponents plans rectors d'ús i gestió, la conservació de l'activitat salinera que s'efectua en l'àmbit d'aquest domini públic es considera prioritària des del punt de vista del compliment dels objectius perseguits pel PORN en tant que resulte compatible amb aquests objectius.

4. En tot cas, la gestió de les zones de servitud de protecció i d'influència que duga a terme l'administració responsable ha de tenir específicament en compte les directrius generals i específiques incloses en aquest document, des del punt de vista de contribuir activament al compliment dels objectius de conservació i promoció d'activitats compatibles establits en aquest.

 

**Article 25. Coordinació interadministrativa**

1. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha d'instar l'administració responsable de la gestió del domini públic maritimoterrestre perquè, si és el cas, complete en el menor termini possible els eventuals expedients de delimitació d'aquest domini, la resolució dels quals quedara pendent en l'àmbit d'aquest document.

2. Aquesta delimitació pot proposar, d'acord amb el que estableix l'article 23 de la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de Costes, l'ampliació de la zona de servitud de protecció des dels límits establits en l'esmentada norma fins a un màxim de 100 metres addicionals. Sense perjudici de la participació en aquesta proposta de la comunitat autónoma i els ajuntaments corresponents, aquesta ampliació s'ha d'estudiar amb caràcter prioritari per a les àrees qualificades en aquest document com a zona I, d'espais naturals de protecció especial, i àrees de predomini agrícola A i àrees d'interés especial de la zona II, d'esmorteïment d'impactes.

3. En l'àmbit les seues competències, la conselleria competent en matèria de medi ambient ha de promoure l'establiment d'un marc permanent de col·laboració amb l'administració responsable de la gestió del domini públic maritimoterrestre i, si és el cas, amb les corporacions locals afectades, a fi que els cànons i les taxes que si és el cas corresponga que el concessionari o els concessionaris d'autoritzacions o concessions atorgades paguen revertisquen, en la forma que si és el cas es determine, en la gestió, el manteniment i la conservació dels espais naturals protegits inclosos en l'àmbit d'aquest document.

 

CAPÍTOL III. DELS RECURSOS GEOLÒGICS I EDAFOLÒGICS

 

**Article 26. Protecció del patrimoni paleontológic i mineralógic**

1. Dins de l'àmbit territorial d'aplicació d'aquesta normativa queda prohibida la recol·lecció o alteració de materials paleontológics o mineralógics amb fins comercials, de col·leccionisme o amb qualsevol altre, excepte en aquells casos expressament autoritzats per la Generalitat en el context d'activitats d'investigació o d'altres que no comporten menyscabament d'aquest patrimoni, d'acord amb la legislació vigent.

2. Les disposicions de l'apartat anterior no s'apliquen a l'activitat salinera i actuacions directament lligades a aquesta en aquells àmbits en què es considera compatible.

 

**Article 27. Protecció dels valors geomorfológics**

1. Amb caràcter general, i sense perjudici del que indiquen al respecte la normativa particular i els corresponents plans rectors d'ús i gestió, es prohibeix en l'àmbit d'aquesta normativa qualsevol activitat que puga alterar de forma significativa els patrons geomorfológics naturals. En concret, i amb l'excepció expressa de l'activitat salinera en aquells àmbits en què es considere compatible, no pot efectuar-se cap aprofitament extractiu, siga quina siga la modalitat o envergadura, ni l'aterraplenament d'àrees que tinguen la consideració de zona humida. Les operacions que impliquen moviment de terres es prohibeixen també amb caràcter general, excepte aquelles que es requerisquen per a alguna de les activitats previstes com autoritzables en la normativa particular, i en aquest cas les condicions d'autorització s'han d'atenir al que disposa aquesta normativa i a la minimització dels efectes ambientals d'aquestes.

2. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha d'instar els órgans competents en les activitats amb incidència geomorfológica ubicades dins de l'àmbit d'aquest pla d'ordenació, que facen efectiu el que disposa la legislació sobre restauració de terrenys i el que preveuen les declaracions d'impacte ambiental d'aquells projectes que impliquen moviment de terres.

 

**Article 28. Conservació de sóls i lluita contra l'erosió**

1. Amb caràcter general, es prohibeix, dins dels límits del PORN, qualsevol activitat que puga desencadenar o afavorir processos erosius incompatibles amb la conservació dels sóls naturals o agrícoles. No s'inclouen en aquesta prohibició general aquelles operacions de caràcter puntual o local imprescindibles per a actuacions considerades com autoritzables en la normativa particular. Aquestes operacions només poden dur-se a terme sota les condicions de localització i autorització establides en aquestes normes. De forma específica, queden prohibides les actuacions següents:

- El desbrossament no selectiu o l'eliminació total de la coberta vegetal natural.

- Les cremes no autoritzades de qualsevol naturalesa i extensió.

- La rompuda de terrenys no agrícoles.

- L'alteració substancial o destrucció d'elements tradicionals de conservació de sóls (bancals, ribassos, marges, terrasses tradicionals, etc.).

2. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha de promoure la restauració d'elements tradicionals de conservació de sóls en les superfícies de titularitat pública, adoptant modalitats d'actuació adequades als valors ecológics que actualment alberguen aquests terrenys. Així mateix, ha de facilitar les iniciatives d'altres administracions o de propietaris particulars, difonent informació sobre les línies de finançament existent i aportant suport tècnic a aquest tipus de projectes.

3. Totes les obres que es desenvolupen en l'àmbit del PORN i que puguen provocar el deteriorament dels recursos edàfics, han d'adoptar mesures preventives, correctores o compensatóries que minimitzen aquest tipus d'impactes.

 

**Article 29. Prevenció de l'ocupació irreversible de sóls agrícoles i naturals**

1. Queden prohibides, amb caràcter general, aquelles actuacions que impliquen l'ocupació permanent de sóls mitjançant pavimentacions o edificacions, excepte en aquells casos i localitzacions en què aquestes actuacions es consideren autoritzables en la normativa particular.

2. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha d'impulsar l'adopció de dissenys i tècniques constructives que minimitzen l'ocupació de sóls, especialment en aquelles infraestructures d'ús públic i educació ambiental que són de la seua competència.

 

**Article 30. Prevenció de la contaminació de sóls**

Queden prohibides totes aquelles activitats que poden produir la contaminació dels sóls o del subsól amb risc per a la salut o per al medi ambient, com també les que produïsquen menyscabament dels usos actuals o potencials d'aquests recursos o de la seua capacitat ecológica. En el mateix sentit, es prohibeix tot tipus d'abocament sólid o líquid potencialment contaminant sobre els sóls o la seua incorporació al subsól mitjançant qualsevol procediment.

 

CAPÍTOL IV. DE LA FLORA I LA COBERTA VEGETAL

 

**Article 31. Conservació del patrimoni florístic**

1. La recol·lecció d'exemplars vegetals silvestres amb finalitat comercial, de col·leccionisme o de consum no està permesa, amb caràcter general, en l'àmbit d'aquest PORN, excepte en les condicions, emplaçaments i espècies expressament autoritzades per la conselleria competent en matèria de medi ambient. Sense perjudici de l'anterior, es permet la recol·lecció popular de fruits i llavors i la sega de plantes silvestres de consum tradicional, sempre que hi haja consentiment explícit del propietari i tenint en compte les limitacions específiques que l'administració competent en espais naturals protegits puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o per altres causes negatives per a la flora o la fauna.

2. Es prohibeix la introducció sistemàtica, mitjançant plantació o sembra, d'espècies vegetals foranes en tot l'àmbit territorial afectat per aquesta normativa, excepte en els casos especials que es consideren autoritzables segons el que disposen les normes particulars. No s'inclou en aquesta prohibició l'ús d'espècies agrícoles i el d'espècies ornamentals no invasores en les àrees enjardinades privades de les àrees de predomini urbà de la zona II, d'esmorteïment d'impactes, sense perjudici del que s'indica en l'apartat següent.

3. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha de col·laborar amb els ajuntaments implicats perquè a les àrees urbanes incloses en l'àmbit del PORN aquestes corporacions adopten les disposicions necessàries per a afavorir l'eliminació d'exemplars o poblacions vegetals corresponents a espècies exótiques de les quals es conega el caràcter invasor i que puguen posar en risc les comunitats vegetals naturals, com també la substitució progressiva d'aquestes espècies exótiques per varietats autóctones. Amb aquest fi s'ha d'instar el desenvolupament d'iniciatives de formació i sensibilització entre la població general i col·laborar-hi, i, en cas necessari, habilitar mecanismes que faciliten aquestes iniciatives (distribució de plantes, informació tècnica o línies específiques de suport).

4. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha de promoure les accions que garantisquen la conservació activa i la restauració de les comunitats vegetals singulars o amenaçades representades en l'àmbit del pla d'ordenació, com també el seguiment d'aquestes en coordinació amb centres d'investigació, universitats o altres organismes vinculats amb la conservació del patrimoni genètic. Amb aquest fi, aquesta conselleria autoritzarà la presa de mostres, senyalització de rodals i recol·lecció de material vegetal que calguen per al desenvolupament de les tasques de gestió, restauració o seguiment.

 

**Article 32. Conservació i restauració de la coberta vegetal**

1. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha d'afavorir, dins de les seues competències, tots aquells projectes públics o privats que promoguen la recuperació de la coberta vegetal natural, sempre que s'adopten dissenys, tècniques i emplaçaments que contribuïsquen a millorar l'estat de conservació dels ecosistemes i la qualitat dels recursos paisatgístics. Amb aquest fi l'administració ha de facilitar als promotors d'aquestes iniciatives la informació tècnica i administrativa referent als requisits d'aquestes accions, les facilitats de finançament existent i altres avantatges a què puguen acollir-se en el marc de la política ambiental de la Comunitat Valenciana. Així mateix, pot promoure línies específiques de suport a la restauració de la coberta vegetal en el cas que les existents no resulten adequades o suficients.

2. En tot cas, les plantacions o sembres a superfícies forestals, arbrades o no, com també qualsevol tractament forestal, han de ser objecte d'autorització per part de la conselleria competent en matèria de medi ambient, d'acord amb el que s'especifica en les normes particulars. No es consideren autoritzables, amb caràcter general, les repoblacions o reforestacions que impliquen la introducció d'espècies exótiques o que requerisquen l'alteració substancial del sól o la morfologia del terreny.

3. A la zona I, d'espais naturals de protecció especial, les tales d'arbratge, siga aquest de naturalesa agrícola, forestal o ornamental, només poden realitzar-se amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient en aquells supósits en què no es troben expressament prohibits per la normativa particular o els plans rectors d'ús i gestió.

4. Quan es considere tècnicament necessari, la conselleria competent en matèria de medi ambient pot escometre la reforestació de superfícies de titularitat pública degradades compreses en l'àmbit d'aquesta normativa, adoptant models de massa que promoguen la màxima diversitat biológica i paisatgística. Respecte a les actuacions a finques forestals privades, així mateix degradades o que hagen patit l'efecte d'un incendi, cal ajustar-se al que disposa al respecte, amb caràcter general, la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, com també en les normes i disposicions que desenvolupen aquesta llei.

 

**Article 33. Gestió de la vegetació palustre i perillacunar**

1. Amb caràcter general, el desbrossament i la neteja de formacions vegetals própies del marge de les séquies, canals, zones humides i camins només poden ser autoritzades quan es practiquen d'acord amb les determinacions establides en la normativa general i específica d'aquest document i dels respectius plans rectors d'ús i gestió. Aquests plans poden preveure la confecció de plans de gestió de les formacions palustres per al conjunt de l'espai natural de què es tracte o per a determinades àrees d'aquest. 

2. No es considera autoritzable la crema indiscriminada de canyís com a mètode de gestió de la vegetació palustre. Excepcionalment, la conselleria competent en espais naturals protegits pot autoritzar o promoure actuacions singulars de crema de canyís, sota el seguiment dels órgans gestors dels parcs, quan aixó es considere necessari per a la gestió de determinades formacions vegetals, principalment amb finalitats científiques, demostratives i de conservació dels hàbitats. 

3. Amb independència de les actuacions sobre la vegetació que s'indiquen en l'apartat primer, practicades tradicionalment amb periodicitat determinada, i de les que s'indiquen en l'apartat anterior, l'órgan competent en matèria d'espais naturals protegits pot autoritzar altres actuacions singulars de desbrossament selectiu de formacions vegetals amb fins de prevenció davant d'incendis o de coadjuvar a la regeneració d'espècies o formacions vegetals d'interés. També s'hi poden autoritzar actuacions que eliminen vegetació natural a fi d'augmentar la diversitat d'hàbitats o crear zones d'aigües lliures.

 

**Article 34. Comunitats, hàbitats i espècies d'interés especial**

1. Es consideren comunitats i hàbitats d'interés en l'àmbit d'aquest PORN, d'acord amb la classificació de la Directiva 92/43/CEE, les següents:

- Llacunes (\*1150).

- Vegetació anual sobre rebuigs marins acumulats (1210).

- Vegetació anual pionera amb Salicornia i altres espècies de zones fangoses o arenoses (1310).

- Pastius salins mediterranis (Juncetalia maritimi) (1410).

- Matolls halófils termomediterranis i termoatlàntics (Sarcocornetea fruticosae) (1420).

- Matolls halonitrófils (Pegano-Salsoletea) (1430).

- Estepes salines mediterrànies (Limonietalia) (\*1510).

- Aigües oligomesotrófiques calcàries amb vegetació bentónica de Chara sp. (3140).

- Llacs eutrófics naturals amb vegetació de Magnopotamion o Hydrocharition (3150).

- Matolls termomediterranis i preestèpics (5330).

- Dunes móbils del litoral amb Ammophila arenaria (dunes blanques) (2120).

- Dunes fixes del litoral del Crucianellion maritimae (2210).

- Dunes amb gespes de Malcolmietalia (2230).

- Dunes amb vegetació esclerófila de Cisto-Lavanduletalia (2260).

- Galeries i matolls riberencs termomediterranis (Nerio-Tamaricetea) (92D0).

- Zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea (\*6220).

Complementàriament, es consideren comunitats d'interés, en tant que no es troben compreses en els apartats anteriors, les formacions de Pinus halepensis o Pinus pinea.

La memória informativa d'aquest PORN indica diverses localitzacions d'aquestes comunitats, sense que tinga caràcter d'inventari detallat.

2. Es consideren espècies vegetals d'especial interés en l'àmbit d'aquest PORN, sense perjudici d'altres que es puguen afegir en un futur, les següents:

a) Criptógames: Didymodon sicculus, Pottia pallida, Pterygoneurum compactum, Riccia crustata, Riella helicophylla:

b) Fanerógames: Althenia orientalis, Cynamorium coccineum, Halocnemum strobilaceum, Halopeplis amplexicaulis, Limonium caesium, Limonium delicatulum, Limonium furfuraceum, Limonium parvibracteatum, Limonium santapolense, Linaria arabiniana, Orchis collina, Ruppia maritima, Salsola soda, Senecio auricula, Sideritis murgetana subsp. littoralis, Thymus hyemalis, Thymus moroderi i Ceratophyllum submersum.

3. Queda prohibida la recol·lecció, el dany o la mutilació dels exemplars de les espècies vegetals i l'alteració dels llocs que continguen les comunitats vegetals recollides per aquest article, excepte autorització expressa de l'administració competent en espais naturals protegits, per raons fitosanitàries, millora de les formacions arbrades, gestió d'infraestructures de reg lligades a l'activitat agrícola, reproducció d'espècies vegetals o investigació.

 

CAPÍTOL V. DE L'ORDENACIÓ FORESTAL I ELS INCENDIS FORESTALS

 

**Article 35. Marc general**

L'activitat forestal en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals s'ha de regir de manera general per les disposicions de la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests, de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, modificada per l'article 32 de la Llei 10/1998, de 28 de desembre, de Mesures Fiscals, de Gestió Administrativa i Financera, i d'Organització de la Generalitat, i del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, sense perjudici de les altres disposicions d'aquest capítol.

 

**Article 36. Terrenys forestals**

1. A l'efecte d'aquest pla, es consideren terrenys forestals els definits com a tals en l'article segon de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.

2. En els catàlegs de la Comunitat Valenciana de forests de domini públic i d'utilitat pública, i de forests protectores, s'ha de fer constar l'afecció total o parcial dels terrenys catalogats a l'àmbit d'aquest PORN.

3. De conformitat amb l'article 103 del Decret 98/1995, de 16 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, l'administració ha d'iniciar les accions oportunes per a incorporar al patrimoni de la Generalitat els terrenys forestals o agrícoles abandonats, que no es troben inscrits al Registre de la Propietat.

4. En el termini més breu possible s'han de delimitar i fitar els terrenys forestals de propietat pública existents en l'àmbit d'aquest PORN. En aquelles forests públiques ja delimitades i fitades a l'entrada en vigor d'aquest pla, s'han de revisar les fites i restituir-les, si cal.

 

**Article 37. Prevenció i lluita contra els incendis forestals**

1. L'ús del foc amb qualsevol finalitat o modalitat queda prohibit, amb caràcter general, en l'àmbit de la zona I, d'espais naturals de protecció especial d'aquest PORN, excepte en els supósits en què siga autoritzat per la conselleria competent en matèria de medi ambient d'acord amb el que establisquen els plans de prevenció d'incendis a què es refereix l'article 38.

2. Amb caràcter general, i fins a l'aprovació dels plans locals de crema dels municipis inclosos en l'àmbit del PORN, en les àrees de predomini agrícola i d'interés especial de la zona II, d'esmorteïment d'impactes, no s'hi permet la crema de vegetació o de restes agrícoles o forestals durant el període comprés entre l'1 de juliol i el 30 de setembre en els terrenys que se situen a menys de cinc-cents metres de sóls que, amb independència de la qualificació urbanística, alberguen vegetació forestal, natural o seminatural. El període indicat pot ser modificat per la conselleria competent en matèria de medi ambient en funció de les condicions de perill d'incendi. En tot cas, els esmentats plans locals de crema han de preveure com a mínim les mesures descrites en aquest apartat. Els dies en què es decrete alerta 3 o extrema no es pot emprar foc, i queden anul·lades les comunicacions o autoritzacions emeses amb anterioritat.

3. En les àrees de predomini urbà de l'esmentada zona II s'ha de permetre l'encesa de foc a l'aire lliure dins de les parcel·les associades als habitatges quan aquestes parcel·les se situen a més de cinc-cents metres de qualsevol terreny amb vegetació natural o seminatural o quan hi haja suficients mesures de seguretat que eviten la propagació accidental del foc.

4. En coordinació amb els ajuntaments implicats en aquest PORN, la conselleria competent en matèria de medi ambient ha de posar en marxa sistemes efectius d'eliminació de les restes de poda i jardineria que excloguen l'ús del foc, amb especial prioritat en els terrenys limítrofs amb el límit de la zona I, d'espais naturals de protecció especial, o situats a menys de 500 metres d'aquest límit.

5. En circumstàncies en què el risc d'incendi forestal siga extrem, la conselleria competent en matèria de medi ambient i els órgans gestors d'aquest poden limitar l'accés de públic a qualsevol àrea de l'àmbit del PORN.

6. Les actuacions de restauració de la coberta vegetal o implantació de vegetació en l'àmbit d'aquesta normativa han de realitzar-se amb dissenys, espècies, densitats i ubicacions concebudes per a minimitzar el risc d'incendis forestals.

7. En l'execució de les obres i treballs que es realitzen a la zona I, d'espais naturals de protecció especial i els voltants s'ha de complir el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals aprovat per Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell.

 

**Article 38. Plans de prevenció d'incendis**

1. Sense perjudici del que s'ha indicat en l'article anterior, el marc general per a la prevenció d'incendis en l'àmbit d'aquest PORN ha de ser el que s'establisca en els plans de prevenció d'incendis dels espais naturals hi protegits inclosos. Aquests són els aprovats per la Resolució de 22 de maig de 2006, del conseller de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural del Fondo; per la Resolució de 31 de maig de 2006, del conseller de Territori i Habitatge, per la qual s'aprova el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de les Salines de Santa Pola, i per la Resolució d'1 de juny de 2006, del conseller de Territori i Habitatge, pel qual s'aprova el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella.

2. Aquests plans han d'establir les actuacions de qualsevol tipus adreçades bàsicament a evitar que es produïsquen incendis en aquest àmbit, com també a minimitzar els efectes paisatgístics, socials i ambientals d'aquests en el cas que aquesta prevenció no tinga l'efecte desitjat. Entre els continguts que si és el cas incorporen aquests plans, s'han de trobar els següents:

a) Objectius.

b) Marc legal.

c) Programa d'accions, que al seu torn ha d'incorporar els aspectes següents:

1r. Accions de prevenció:

- Conciliació d'interessos amb els usos i aprofitaments que tenen lloc en l'àmbit del pla i que poden tenir una relació directa amb els incendis forestals: activitat agrària, activitat cinegètica, activitats recreatives i urbanitzacions, etc.

- Vigilància dissuasória.

2n. Tractaments de la vegetació, afavorint el desenvolupament de les comunitats més evolucionades i establint una xarxa de faixes lineals de defensa i atac indirecte. S'han d'incloure les actuacions culturals proposades, a partir de la fragilitat de la vegetació, l'afecció sobre béns i persones i el risc induït.

3r. Infraestructures viàries. A partir de les infraestructures ja existents en els perímetres dels parcs, s'ha de senyalitzar una xarxa de circumval·lació prioritària que permeta un ràpid accés des de qualsevol lloc d'aquest.

4t. Punts d'abastiment d'aigua: xarxes d'hidrants i depósits, amb especial atenció a les EDAR i les instal·lacions annexes.

5é. Manteniment d'àrees d'agricultura marginal.

d) Sistemes d'alerta i extinció. Accions d'extinció.

e) Voluntariat ambiental i personal responsable de l'execució del pla.

f) Calendari d'execució, pressupost i agents responsables.

 

**Article 39. Conservació de les superfícies forestals**

1. Les superfícies forestals, tant públiques com privades, compreses en l'àmbit del PORN han de conservar-se en unes condicions silvícoles que asseguren un comportament adequat enfront de la possible declaració o propagació d'incendis forestals. A aquest efecte, la conselleria competent en matèria de medi ambient ha d'efectuar, en les masses de titularitat pública, els tractaments pertinents que es prevegen en els plans de prevenció d'incendis esmentats. Aquesta conselleria ha d'estimular, així mateix, el compliment d'aquesta norma per part dels propietaris de superfícies forestals mitjançant mesures de suport tècnic o económic específicament previstes a aquest efecte. En el cas que no s'obtinguen per aquests mitjans els resultats requerits, l'administració pot escometre els treballs de forma directa a les superfícies integrades en l'àmbit d'aquesta normativa si així ho aconsella la situació de risc existent.

2. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha de promoure la millora dels mitjans de vigilància i extinció de forma coordinada amb les administracions autonómiques competents i amb els ajuntaments els termes dels quals es troben afectats per l'àmbit del PORN.

3. Totes les actuacions que s'emprenguen en el context de la prevenció i lluita contra incendis forestals han de dissenyar-se de tal manera que no ocasionen impactes ecológics o paisatgístics. Es considera incompatible amb els valors ambientals l'execució de faixes tallafocs amb superfícies decapades o desbrossades mitjançant procediments no selectius, per la qual cosa aquest tipus d'actuació queda prohibit en l'àmbit d'aquesta normativa.

 

**Article 40. Pla d'evacuació**

En el termini màxim d'un any des de l'entrada en vigor d'aquesta normativa, la conselleria competent en matèria de medi ambient, en coordinació amb els municipis afectats, ha de promoure la formulació d'un pla d'evacuació per a les àrees residencials ubicades en l'àmbit del PORN i l'entorn immediat, incloent les accions de senyalització que es consideren necessàries.

 

CAPÍTOL VI. DE LA FAUNA I ELS HÀBITATS FAUNÍSTICS

 

**Article 41. Espècies animals d'interés**

1. Es consideren espècies animals d'especial interés en l'àmbit del PORN, sense perjudici d'altres que s'hi puguen afegir en el futur, les següents:

a) Invertebrats: Anemia submetallica, Artemia salina (poblacions autóctones), Megacephala euphratica, Paratriodonta alacantina, Pimelia modesta, Scarites eurytus, Tentyria elongata.

b) Vertebrats: Acrocephalus melanopogon, Alcedo atthis, Aphanius iberus, Ardea cinerea, Ardea purpurea, Ardeola ralloides, Arvicola sapidus, Aythya nyroca, Botaurus stellaris, Bufo calamita, Burhinus oedicnemus, Calandrella rufescens, Calidris alpina, Calidris minuta, Charadrius alexandrinus, Chlidonias hybridus, Circus aeruginosus, Circus pygargus, Egretta garzetta, Emberiza schoeniclus, Fulica cristata, Galerida teklae, Glareola pratincola, Hieraaetus pennatus, Himantopus himantopus, Ixobrychus minutus, Larus genei, Larus audouinii, Marmaronetta angustirostris, Mauremys leprosa, Nycticorax nycticorax, Oxyura leucocephala, Pandion haliaetus, Panurus biarmicus, Phoenicopterus ruber, Platalea leucorodia, Plegadis falcinellus, Podiceps cristatus, Podiceps nigricollis, Porphyrio porphyrio, Rallus aquaticus, Recurvirostra avocetta, Sterna albifrons, Sterna hirundo, Sterna nilotica, Sterna sandvicensis, Tachybaptus ruficollis, Tadrona tadorna, Riparia riparia.

2. S'han de fomentar les mesures oportunes per a la conservació i millora de les poblacions de les espècies animals en general, i en particular de les indicades en l'article anterior i en totes aquelles considerades de major interés en àmbit del PORN pel fet d'estar incloses en el Catàleg valencià de fauna amenaçada (Decret 32/2004, de 27 de febrer).

3. Pel que fa a la conservació de l'ànec capblanc (Oxyura lecocephala) i la gavina corsa (Larus audouinii), les determinacions d'aquest document s'han d'aplicar sense perjudici del que estableixen específicament al respecte els plans de recuperació d'aquestes espècies, aprovats respectivament mitjançant el Decret 93/2005, de 13 de maig, del Consell, i 116/2005, de 17 de juny, del Consell, i del que puga establir-se en els plans de recuperació que s'aproven per decret, segons el que preveu el Decret 32/2004, de 27 de febrer. Les determinacions dels decrets esmentats han de prevaldre sobre el que s'indica en aquest document quan representen un major règim de protecció per a les espècies esmentades.

 

**Article 42. Protecció dels hàbitats faunístics**

1. Sense perjudici del que estableix la normativa particular, i atenent a la importància de la coberta vegetal i dels usos tradicionals del sól en la preservació dels hàbitats representats en l'àmbit del PORN, s'ha d'evitar qualsevol actuació que implique una transformació d'usos del sól quan per la seua intensitat, naturalesa o extensió puga deteriorar l'hàbitat faunístic. Les transformacions de les quals no es deriven efectes ecológics adversos seran autoritzables en els casos i les condicions especificats en la normativa particular després de l'anàlisi prèvia de la incidència ambiental que puguen tenir. Les limitacions al dret de la propietat que es deriven de l'aplicació d'aquest article queden subjectes al que estableix l'article 20 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana pel que fa a les indemnitzacions.

2. Així mateix, es considera incompatible amb la protecció dels recursos faunístics de l'àmbit ordenat qualsevol obra o activitat que altere les condicions físiques dels substrats requerits per a la nidificació, reproducció, alimentació o refugi de la fauna. En aquest sentit, es prohibeix, amb caràcter general, qualsevol alteració de les superfícies rellevants per a la conservació dels hàbitats.

3. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha d'adoptar sistemes de tractament forestal i fitosanitari que afavorisquen i no deterioren les característiques dels hàbitats representats. Així mateix, i amb idèntic objectiu, ha de proporcionar als titulars de terrenys inclosos en l'àmbit del PORN assessorament tècnic i la informació referent a les línies de finançament existent o implantades específicament.

 

**Article 43. Prevenció de riscos i pertorbacions a la fauna**

1. Amb caràcter general, es prohibeix la recol·lecció, l'alliberament, el comerç, l'exposició per al comerç, la naturalització i la tinença no autoritzats, la captura, la persecució, les molèsties i alteració dels hàbitats respecte dels exemplars, ous, larves, cries o restes de les espècies catalogades, protegides o tutelades per aquest document o per qualsevol altra normativa general o específica que siga aplicable.

2. La caça pot practicar-se en les àrees específicament designades per fer-ho i en les condicions de temporalitat, intensitat i modalitat que s'hi determinen, tal com s'especifica en la normativa particular.

3. La pesca ha d'exercir-se en condicions que asseguren l'aprofitament sostenible de les espècies objecte d'explotació i la conservació d'altres espècies que puguen veure's afectades per aquesta activitat, i d'acord amb la normativa exposada en l'article 63 d'aquest document.

4. Les noves línies elèctriques que es pretenga executar en l'àmbit de la zona I, d'espais naturals de protecció especial, han de transcórrer soterrades. En aquelles àrees en què, d'acord amb la normativa particular, es permet el traçat d'aquestes línies, s'ha de disposar de l'autorització expressa de la conselleria competent en matèria de medi ambient pels procediments i en les circumstàncies que s'especifiquen en aquesta normativa particular. Aquesta conselleria ha de promoure el soterrament progressiu de les línies elèctriques existents a la zona I esmentada, i en tant que es produïsca aquest, la senyalització preventiva d'aquelles línies elèctriques que puguen provocar un increment de la mortalitat entre les poblacions d'avifauna o interferir amb els mitjans aeris d'extinció d'incendis.

5. La introducció d'espècies animals en llibertat o l'alliberament només pot autoritzar-se a la zona II, d'esmorteïment d'impactes, quan perseguisca fins cinegètics o científics, i ha de disposar en tot cas de l'informe previ per part de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Excepcionalment, pot autoritzar-se la introducció d'espècies animals a la zona I, d'espais naturals de protecció especial, quan tinga com a objecte la conservació d'espècies d'interés o amenaçades i es trobe prevista en plans de recuperació promoguts o aprovats per l'administració responsable en matèria de protecció d'espècies.

6. Els criteris d'autorització de les activitats que es promoguen en l'àmbit del PORN han d'incorporar una avaluació dels riscos existents sobre la fauna, i han de tenir especialment en compte les èpoques més sensibles en el cicle vital de les espècies vulnerables, com també les àrees essencials per a la seua conservació. Aquests criteris s'han d'incorporar, a més, a les declaracions d'impacte ambiental corresponents a projectes amb incidència sobre el parc.

7. Els plans rectors d'ús i gestió han d'establir les àrees en què hagen de fixar-se restriccions a la navegació aèria per a evitar pertorbacions a la fauna. Aquestes àrees han de ser comunicades a l'órgan estatal amb competència en ordenació de la navegació aèria, a fi que, si és el cas, adopte les disposicions necessàries perquè siguen considerades zones amb fauna sensible i, en conseqüència, s'establisquen les pertinents prohibicions temporals al sobrevol d'aeronaus.

 

**Article 44. Tancaments de finques**

1. Es defineixen com a tanques no penetrables aquells tancaments en xarxa metàl·lica o estructura metàl·lica rígida oberta, i d'obra de construcció amb acabats lluïts o llisos, que no puguen ser creuats lliurement per la fauna silvestre. Es defineixen com a tanques penetrables els tancaments vegetals, de fusta, de pedra seca o obra de construcció escalables (en els dos últims casos, quan no tinguen complements metàl·lics o de vidre no penetrables) que puguen ser creuats lliurement per la fauna silvestre.

2. Les tanques penetrables s'admeten en tot l'àmbit d'aquest PORN, sense perjudici de les limitacions específiques que s'indiquen en les normes particulars o en els plans rectors d'ús i gestió.

3. Només poden utilitzar-se tanques no penetrables destinades a la protecció d'edificacions o instal·lacions quan la superfície tancada no siga superior a 1 hectàrea. Per a longituds superiors han d'utilitzar-se tanques penetrables en un mínim del 50% de la longitud total del tancament. Igualment, i en aquelles zones en què es considere autoritzable, pel que fa a la normativa particular, la instal·lació de tanques per a l'aprofitament ramader extensiu, per a la protecció de cultius o les necessàries per a l'activitat salinera que afecten superfícies superiors a 1 hectàrea només s'hi permet, amb caràcter excepcional, quan l'órgan competent en matèria d'espais naturals considere admissible el seu impacte sobre el paisatge, la vegetació i la fauna silvestre. Amb aquest fi cal un informe favorable de l'esmentat órgan, amb caràcter previ a la llicència urbanística o autorització, si és necessària. En qualsevol cas, han d'adoptar-se les mesures necessàries per a evitar la col·lisió de les aus contra les tanques.

4. En la franja de servitud pública de les vies de comunicació, i quan estiga justificat pel risc d'atropellament de la fauna, s'admeten les tanques no penetrables de qualsevol longitud, i en aquest cas han d'incorporar mesures canalitzadores de la fauna cap als passos elevats o inferiors d'aquestes vies de comunicació, d'acord amb l'article 60.4 d'aquestes normes. Igualment, s'hi poden admetre tanques no penetrables quan la instal·lació d'aquestes siga promoguda per la conselleria competent en espais naturals protegits i estiga relacionada amb la limitació d'accés públic a zones especialment sensibles pel fet d'albergar valors excepcionals.

5. A les tanques preexistents cal fomentar que es prenguen les mesures oportunes per a complir el que disposa aquest article.

 

**Article 45. Prevenció de la contaminació acústica i lumínica**

1. Pels seus efectes sobre els hàbitats, el paisatge i l'ús públic es prohibeix, en l'àmbit de la zona I, d'espais naturals de protecció especial, qualsevol activitat o instal·lació que produïsca o puga produir una emissió acústica o lumínica que per la seua intensitat, durada o localització o pel seu caràcter inusual puga provocar molèsties a la fauna o als visitants i usuaris.

2. Els plans rectors d'ús i gestió dels espais naturals protegits compresos en aquest PORN han de preveure el desenvolupament d'estudis tècnics que determinen l'abast dels impactes produïts per les emissions acústiques i lumíniques, els nivells màxims admissibles, les activitats i instal·lacions que pel que fa als efectes actuals o previsibles resulten o no autoritzables en l'àmbit de protecció, com també el règim aplicable a aquesta autorització. En aquests documents s'ha d'establir també, si és el cas, la previsió temporal per a l'eliminació dels impactes actualment existents, com també les directrius tècniques que han de complir les instal·lacions que hagen de ser substituïdes o les que resulten autoritzables en cadascuna de les unitats de zonificació.

3. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha de prestar el suport tècnic necessari per a la confecció i aplicació d'ordenances municipals de prevenció de la contaminació acústica als municipis inclosos en el PORN. Aquestes ordenances s'han d'adaptar a les disposicions legals de rang superior que es dicten pel que fa a la matèria, i han de preveure explícitament les mesures que s'han d'adoptar en els àmbits perifèrics al PORN en previsió dels possibles efectes sobre l'àmbit protegit.

4. Quant a la previsió de la contaminació lumínica, i sense perjudici del que s'establira en les disposicions legals de rang superior que resulten d'aplicació pel que fa a la matèria, la conselleria competent en matèria de medi ambient ha de promoure en els municipis inclosos en el PORN l'adopció de mesures dirigides a reduir l'impacte lumínic i el consum energètic, com ara el disseny adequat de les fonts d'il·luminació, la substitució de les lluminàries inadequades o la realització de campanyes d'informació.

 

**Article 46. Connectivitat ecológica**

1. L'aplicació de les directrius incloses en aquest document respecte a la zona II, d'esmorteïment d'impactes, ha de prestar especial atenció a limitar en la mesura que siga possible l'aïllament artificial provocat pel desenvolupament urbanístic i d'infraestructures en l'entorn immediat als espais naturals protegits o d'interés especial inclosos en l'àmbit del PORN.

2. En coherència amb l'anterior, i d'acord amb el que indiquen al respecte l'article 15.4 d'aquestes normes i la resta de la legislació sectorial aplicable, les limitacions genèriques o específiques a la connectivitat i els efectes constatables o previsibles sobre hàbitats o espècies d'interés han de ser tinguts en compte com a criteri orientador en l'autorització d'usos i activitats en l'àmbit del PORN.

3. Els criteris generals de connectivitat han de ser igualment tinguts explícitament en compte en la confecció i aplicació d'aquells instruments d'ordenació territorial o física promoguts per qualssevol administracions que, pel seu àmbit o característiques, puguen afectar directament o indirectament l'àmbit ordenat per aquest document.

4. Amb caràcter general, no es consideren autoritzables aquelles actuacions proposades al marge de les vies de comunicació principals que envolten o travessen l'àmbit del PORN si de l'execució d'aquestes es deriva, segons el parer de la conselleria competent en matèria de medi ambient, la consolidació d'un corredor lineal d'edificacions o infraestructures que puga representar una barrera per als moviments de la fauna.

5. La conselleria competent en matèria d'espais naturals, els órgans de gestió dels espais naturals protegits i les diverses administracions amb competències sectorials han d'avaluar de manera periódica l'efecte barrera per a la fauna de les carreteres que travessen o circumden la zona I, d'espais naturals de protecció especial, i han de proposar les mesures oportunes per a la seua correcció, per a la qual cosa han de tenir la col·laboració de l'administració responsable de la conservació d'aquestes vies de comunicació.

 

CAPÍTOL VII. DELS RECURSOS PAISATGÍSTICS I CULTURALS

 

**Article 47. Definicions i règim general**

1. Sense perjudici del que s'indica en els articles següents, el marc general per a l'ordenació i la protecció del paisatge en l'àmbit d'aquest document seguirà el que estableixen al respecte la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge, i el Decret 120/2006, d'11 d'agost, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de paisatge de la Comunitat Valenciana, i la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat, del Patrimoni Cultural Valencià.

2. A l'efecte d'aquesta normativa, constitueixen el paisatge rural tradicional i, en conseqüència, són objecte de protecció especial, tant els elements naturals i seminaturals del medi -biótics i abiótics- com aquells elements i conjunts d'origen antrópic que, en interacció histórica amb aquests elements naturals en un ambient socioeconómic rural de zona humida mediterrània i cultius d'horta associats, han configurat el paisatge de la zona.

3. S'entén per elements naturals o seminaturals del paisatge, tant les formacions vegetals naturals amb la fauna associada com els trets geomorfológics vinculats a l'ambient de zona humida i àrees cultivades associades.

4. S'entén per elements antrópics del paisatge, el patrimoni etnogràfic constituït per les infraestructures i construccions lligades a les activitats socioeconómiques del medi rural i els elements etnológics del patrimoni cultural local lligats a l'ús históric dels recursos naturals, incloent les formes específiques d'ús d'aquests que configuren determinat model local d'organització de paisatges humanitzats. En aquest concepte s'inclouen, així mateix, els elements del patrimoni arqueológic i históric artístic.

5. A fi de conservar amb un nivell de qualitat suficient els valors paisatgístics a què es refereix aquest article, amb caràcter general, la implantació d'usos o activitats que, per les seues característiques, poden generar un impacte paisatgístic negatiu, ha de realitzar-se de manera que aquest es minimitze, d'acord amb el que estableix l'article 15 d'aquesta normativa.

 

**Article 48. Protecció dels espais oberts i naturals**

1. Amb caràcter general, no es considera compatible la construcció de nous elements arquitectónics dins del perímetre de la zona I, d'espais naturals de protecció especial, a excepció dels destinats a la gestió i la interpretació dels recursos naturals o els que es troben directament lligats a les activitats compatibles, i en aquest cas han d'aplicar-se les limitacions previstes en la normativa particular.

2. Els informes que, en aplicació de la legislació sectorial o d'aquesta normativa, elabore la conselleria competent en matèria de medi ambient respecte a iniciatives urbanístiques, de serveis, o d'una altra índole que es promoguen a la zona II, d'esmorteïment d'impactes, han de prendre en consideració i concedir especial rellevància a les solucions aportades pels promotors amb vista a preservar el paisatge i el contacte harmoniós entre els espais naturals protegits i el seu entorn. Amb caràcter general no es consideren susceptibles d'informe favorable aquelles iniciatives que, situant-se en la zona d'esmorteïment d'impactes esmentada, ignoren la presència dels parcs naturals, o bé, prenent-la en consideració, no adopten mesures aplicables per a assegurar una adequada integració ambiental i paisatgística.

 

**Article 49. Conservació dels elements tradicionals del paisatge rural**

Es prohibeix el deteriorament o l'alteració injustificada de qualsevol construcció agrària tradicional, incloent els sistemes de conservació de sóls i els sistemes associats al regadiu. Quan aquest deteriorament puga produir-se per alguna obra o actuació considerada autoritzable, ha d'informar-se'n la conselleria competent en matèria de medi ambient. Cal obtenir la corresponent autorització amb caràcter previ a l'execució de l'obra.

 

**Article 50. Característiques estètiques de les edificacions al medi rural**

Els elements constructius tradicionals o de valor históric existents en l'àmbit d'aquest document són objecte d'especial protecció a fi de garantir la conservació i recuperació dels valors arquitectónics i les tipologies relacionades amb les activitats tradicionalment desenvolupades al territori. Per a restaurar-los, els particulars poden demanar col·laboració tècnica i económica de l'administració competent, la qual l'atorgarà en funció dels mitjans humans i materials de què dispose.

 

**Article 51. Ordenació d'activitats amb incidència sobre el paisatge**

1. En l'àmbit del PORN, queda prohibida amb caràcter general qualsevol activitat que produïsca una degradació significativa dels recursos paisatgístics, ja siga per l'extensió, altura, localització en àrees visualment rellevants, naturalesa discordant amb els trets paisatgístics naturals o artificials, o connotacions estètiques manifestament negatives. Les actuacions autoritzables segons el que disposa la normativa particular, han de projectar-se i executar-se de manera que resulten compatibles amb la conservació dels nivells actuals de qualitat paisatgística. Aquest requisit es considera imprescindible, encara que no suficient, per a obtenir la corresponent autorització per part de la conselleria competent en matèria de medi ambient.

2. En l'àmbit inclós en la zona I, d'espais naturals de protecció especial, s'estableixen, amb caràcter general, les limitacions següents:

- Es prohibeix la instal·lació de cartells, plafons o qualsevol altre element gràfic de naturalesa publicitària, a excepció de la senyalització i informació necessària per a la gestió de l'ús públic, la qual s'ha d'instal·lar exclusivament a iniciativa de la conselleria competent en matèria de medi ambient o els ajuntaments afectats i atenent als criteris exposats en la normativa particular. En el cas que es tracte d'una activitat d'iniciativa privada, degudament autoritzada i d'acord amb la gestió de l'ús públic que es regula en aquest document i en els PRUG, s'ha de requerir informe previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient per a la instal·lació dels elements necessaris per a promoure aquesta activitat. En tot cas, aquests han d'ajustar-se a les indicacions del personal del parc natural i de l'órgan competent en matèria d'espais naturals.

- Les construccions destinades a la lluita contra incendis forestals que puguen tenir alguna rellevància paisatgística, i en especial, els llocs fixos de vigilància que requerisquen alguna infraestructura constructiva, han de sotmetre's al procediment d'estimació d'impacte ambiental.

- Es prohibeix la ubicació dins de la superfície de la zona I d'instal·lacions destinades al tractament o emmagatzemament de residus sólids o líquids, excepte contenidors senzills i adequats a la naturalesa de l'ús públic, que poden ubicar-se, en les condicions dictades per la normativa particular, per al transport dels residus i el seu tractament a l'exterior d'aquesta zona.

- Les infraestructures i construccions d'ús públic que, si és el cas, s'ubiquen a l'interior de la zona I han de dissenyar-se amb criteris que garantisquen la seua integració paisatgística, primant sempre les opcions més discretes i menys cridaneres, de manera que no es reste protagonisme als trets del paisatge natural. En tot cas, aquestes instal·lacions han de realitzar-se d'acord amb el que disposa la normativa particular i han de ser autoritzades o promogudes directament per la conselleria competent en matèria de medi ambient.

- Es prohibeix, amb caràcter general, la instal·lació de noves antenes i repetidors de telecomunicacions en l'àmbit de la zona I, excepte el que indica al respecte la normativa particular.

3. Les obres d'edificació o reforma per a les quals puga sol·licitar-se autorització per raó del que disposa aquesta normativa i la normativa particular han d'ajustar-se a dissenys i acabats que permeten una adequada integració paisatgística. Els principals criteris que s'han d'adoptar en la concessió de les autoritzacions són els següents:

- Adequació del disseny a les modalitats d'arquitectura tradicional de la comarca, d'acord amb els criteris que si és el cas establisquen els respectius plans generals d'ordenació urbana.

- Integració i conservació d'elements vinculats amb la cultura agrària quan estiguen presents a la parcel·la (peus d'arbratge, murs de maçoneria, edificacions menors, brocals de pou, elements tradicionals de reg, etc.)

- Inexistència de grans moviments de terres; minimització en l'alteració de la coberta vegetal; minimització de la superfície pavimentada; innecessarietat de nous vials d'accés.

- En el cas d'actuacions que s'han d'efectuar sobre edificacions existents, inexistència d'increments superiors al 25% de la superfície construïda, i inexistència d'increment de l'altura màxima de l'edificació.

- Utilització de materials vistos o d'acabats les característiques de color, brillantor i textura dels quals es troben àmpliament difoses en l'arquitectura tradicional de la comarca, o si no n'hi ha, que presenten un aspecte neutre des del punt de vista paisatgístic i no resulten especialment cridaneres, visibles o inusuals.

- Inexistència de tancaments perimetrals opacs l'altura o localització dels quals comporten un menyscabament en el potencial de vistes o en els valors paisatgístics de l'entorn. Els tancaments senzillament i visualment permeables, o l'absència d'aquests es considera un factor favorable a la concessió de l'autorització.

 

**Article 52. Cultiu sota plàstic**

Es considera autoritzable, únicament als terrenys agrícoles, el cultiu sota plàstic en hivernacle o túnel, com també la instal·lació d'umbracles amb finalitat agrícola. L'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient ha d'establir, si és el cas, les condicions que han de complir aquestes instal·lacions per a minimitzar els possibles impactes ambientals negatius.

 

**Article 53. Protecció i conservació del patrimoni cultural**

1. D'acord amb el que estableix la legislació sectorial aplicable, no es considera autoritzable cap actuació que puga causar danys als jaciments arqueológics o elements del patrimoni etnológic ubicats en l'àmbit del PORN, sense perjudici de la competència específica exercida al respecte per la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural, a qui correspon en tot cas la conservació d'aquests elements d'interés cultural.

2. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha d'instar els promotors d'actuacions susceptibles de produir danys sobre el patrimoni cultural que efectuen els tràmits oportuns davant de l'órgan competent de la conselleria amb competències en matèria de patrimoni cultural i, en tot cas, ha d'efectuar de forma directa les consultes necessàries abans d'atorgar la corresponent autorització o d'emetre informe favorable sobre l'actuació de què es tracte.

3. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha de col·laborar amb la competent en matèria de patrimoni cultural i amb les corporacions locals en la conservació, restauració i divulgació dels recursos culturals del PORN dins de l'àmbit de les seues competències.

4. Per a totes les actuacions sotmeses al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en l'àmbit d'aquesta normativa s'ha de valorar en els corresponents estudis la incidència de les accions previstes sobre el patrimoni cultural en general, i sobre l'arqueológic en particular, i adoptar, si és el cas, mesures que eviten qualsevol impacte rellevant.

5. La xarxa d'ús públic s'ha de dissenyar prenent en consideració la valoració del patrimoni arqueológic i historicoartístic, per a la qual cosa s'ha de demanar la col·laboració dels órgans competents de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural i de l'Agència Valenciana del Turisme.

6. Els plans rectors d'ús i gestió dels espais naturals protegits inclosos en l'àmbit d'aquest document han d'establir els respectius catàlegs del patrimoni históric i cultural, en els quals s'han d'incloure tots aquells elements del patrimoni humà que requerisquen una protecció específica i programes de restauració. Aquests elements s'han de determinar en el moment de redactar un document detallat que fixe prioritats per a la conservació, restauració i promoció dels diversos elements catalogats, a més de determinar criteris de gestió i d'actuació. Queda prohibida la destrucció o alteració voluntària dels elements inclosos en el catàleg.

 

**Article 54. Camins ramaders**

1. Els camins ramaders existents en l'àmbit del PORN estan subjectes al que disposa la Llei 3/1995, de 23 de març, de Camins Ramaders, i el reglament que la desenvolupe, i a les directrius establides en aquest document.

2. L'administració competent ha de dur a terme la delimitació i la fitació dels camins ramaders existents en l'àmbit del PORN, i ha de vetlar per mantenir-los com a espais d'ús públic.

3. Els plans rectors d'ús i gestió dels espais naturals protegits inclosos en l'àmbit d'aquest PORN han d'establir, si és el cas, els camins ramaders o trams d'aquests que han d'incloure's en el Catàleg de camins ramaders d'interés natural de la Comunitat Valenciana previst en l'article 17 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. D'acord amb el que disposa l'article esmentat, aquells camins ramaders existents en l'àmbit del PORN que es cataloguen d'interés natural no poden ser objecte de desafecció del domini públic.

 

CAPÍTOL VIII. DELS USOS AGRARIS, RAMADERS I PESQUERS

 

SECCIÓ PRIMERA. ACTIVITATS AGRÀRIES I RAMADERES

 

**Article 55. Règim general**

1. Es consideren agràries o agropecuàries les activitats relacionades directament amb l'explotació dels recursos vegetals del sól i la cria, reproducció i aprofitament ramader d'espècies animals.

2. Es considera compatible en l'àmbit del PORN el manteniment de les activitats agràries tradicionals que es registren en l'actualitat, d'acord amb l'ordenació proposada en aquest document. En particular, l'activitat agrària practicada d'acord amb els usos tradicionals a les zones previstes en aquest pla, està protegida pel seu interés ecológic, socioeconómic i cultural.

 

**Article 56. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats agropecuàries**

1. Les construccions i instal·lacions no residencials vinculades a l'explotació agrària, les instal·lacions de primera transformació de productes i les infraestructures de serveis lligades a l'explotació, a les zones en què es permeten, han de guardar una relació de dependència i proporció adequades a la tipologia dels aprofitaments a què es dedique l'explotació en què hagen d'instal·lar-se.

2. Amb caràcter general, la superfície mínima de parcel·la per a la construcció de magatzems, construccions i instal·lacions destinats a l'explotació agrícola és de 10.000 m² en tot l'àmbit d'aplicació d'aquest document.

3. A la zona I, d'espais naturals de protecció especial, es prohibeixen, amb caràcter general, les construccions de qualsevol tipus relacionades amb l'activitat agrícola, amb les excepcions que, si és el cas, prevegen els plans rectors d'ús i gestió. A les àrees agrícoles de la zona II, d'esmorteïment d'impactes, aquestes construccions es consideren autoritzables sota les condicions que preveu aquesta normativa.

4. La construcció d'habitatges rurals vinculats a l'explotació agrícola en aquelles zones en què resulte autoritzable basant-se en la normativa particular, s'ha de regir per les condicions i disposicions incloses en els apartats corresponents d'aquest document.

 

**Article 57. Productes fitosanitaris**

1. L'ús de productes fitosanitaris ha d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que siguen d'aplicació, d'acord amb els períodes, limitacions i condicions establits pels organismes competents.

2. En tot cas, es considera prohibit l'ús de productes fitosanitaris de categoria C en l'àmbit del PORN. Aquest ús s'ha de limitar als inclosos en les categories toxicológiques A o B, tal com assenyala l'Ordre del Ministeri d'Agricultura de 9 de desembre de 1975 (BOE de 19.12.1975), per la qual es reglamenta l'ús de productes fitosanitaris per a prevenir danys a la fauna, que prohibeix l'ús de productes de categoria C respecte de la fauna terrestre. Igualment, no es considera autoritzable l'aplicació d'herbicides mitjançant avionetes, excepte en aquelles situacions excepcionals degudament autoritzades per les administracions competents en agricultura i medi ambient, i amb la justificació prèvia que aquesta actuació no pot representar en cap cas efectes ambientals significatius. Així mateix, queden prohibits els productes fitosanitaris considerats perillosos en aplicació del Reial decret 2163/1994, pel qual s'implanta el sistema harmonitzat comunitari d'autorització per a la comercialitzar i autoritzar productes fitosanitaris.

3. Les conselleries competents en medi ambient i agricultura han de promoure la creació de línies d'investigació sobre sistemes alternatius de control de plagues que reduïsquen o eviten la utilització de productes químics tóxics. Així mateix, aquests organismes han d'efectuar un seguiment sobre les possibles plagues que puguen donar-se en l'àmbit del PORN i dels tractaments que s'hi apliquen fins a l'eradicació.

4. La conselleria competent en matèria de medi ambient ha de promoure la recollida selectiva dels residus tóxics agrícoles en l'àmbit del PORN, i els órgans de gestió dels espais naturals protegits inclosos en aquest són els encarregats del seguiment de les actuacions. Els residus han de gestionar-se d'acord amb la seua naturalesa i característiques.

 

**Article 58. Estat i importància ecológica i modernització de les infraestructures agràries**

Els órgans gestors dels espais naturals protegits inclosos en l'àmbit del PORN han de sol·licitar a la conselleria competent en matèria d'agricultura el desenvolupament d'un programa sobre l'estat de les infraestructures agràries existents, en col·laboració amb els ajuntaments i les organitzacions agràries locals. El programa ha d'establir, a més, les necessitats en matèria de camins rurals, millores de séquies de reg, magatzems i altres instal·lacions, amb l'objecte d'establir criteris objectius que permeten la racionalització i la utilització eficaç de les infraestructures, en l'àmbit de la Llei 8/2002, de 5 de desembre, d'Ordenació i Modernització de les Estructures Agràries de la Comunitat Valenciana.

Paral·lelament, la conselleria competent en matèria de medi ambient ha de realitzar un estudi sobre les característiques i la importància ecológica de la xarxa d'assarbs i canals existents. Aquest estudi ha de disposar de la participació de les comunitats de regants locals i ha de determinar quins canals resulten de vital importància per al manteniment i l'equilibri dels ecosistemes, rellevants tant per a la fauna com per a la flora, amb l'objecte d'establir, per a aquests canals específicament, unes mesures concretes i relatives a la seua gestió i manteniment, que n'asseguren la conservació i el manteniment en condicions óptimes de desenvolupament de la seua funció ecológica en el territori. Aquest estudi ha d'incloure, si és el cas, les mesures compensatóries que es deriven de la posada en marxa d'aquestes mesures de gestió i manteniment.

 

**Article 59. Rompudes i canvis de cultiu**

Amb caràcter general, es prohibeix la rompuda de terrenys incultes o ocupats per vegetació natural en tot l'àmbit del PORN, amb l'excepció de les destinades a la implantació d'usos i activitats urbanístiques o d'infraestructures permeses en la normativa particular. Les rompudes per a ús agrícola només són excepcionalment autoritzables a terrenys dedicats anteriorment a aquests usos i sempre que la transformació siga innócua des del punt de vista ambiental. En tot cas, aquestes rompudes s'han d'atenir al que estableixen les normes particulars i disposar l'autorització expressa de la conselleria competent en matèria de medi ambient.

Les limitacions al dret de la propietat que es deriven de l'aplicació d'aquest article queden subjectes al que estableix l'article 20 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana respecte a les indemnitzacions.

 

**Article 60. Ramaderia**

1. Les construccions i instal·lacions existents en el moment de l'aprovació d'aquestes normes que, per la seua ubicació, aquestes normes consideren autoritzables, poden continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé han d'adaptar-se al que estableix la normativa particular que, si és el cas, els siga aplicable.

2. Queden prohibides les construccions i instal·lacions ramaderes de nova planta en l'àmbit de la zona I, d'espais naturals de protecció especial. Aquesta prohibició s'estén tant a la ramaderia intensiva com a l'extensiva.

3. L'activitat ramadera extensiva a la zona I, d'espais naturals de protecció especial, quan resulte autoritzable d'acord amb els respectius plans rectors d'ús i gestió, ha de tenir l'autorització de l'órgan competent en matèria d'espais naturals, en la qual es condicione aquesta activitat als objectius de la gestió de l'espai.

4. Amb caràcter general, es considera compatible el pasturatge extensiu tradicional amb bestiar oví o caprí en l'àmbit de la zona II, d'esmorteïment d'impactes, amb càrregues ramaderes compatibles amb la conservació dels elements naturals potencialment afectats, excepte en aquelles àrees que pels seus especials valors florístics requerisquen una regulació específica d'aquest aprofitament, tal com es disposa en la normativa particular. En el cas que les càrregues ramaderes existents en alguna de les àrees impliquen riscos per a la conservació de la coberta vegetal o els recursos edàfics, la conselleria competent en matèria de medi ambient pot limitar el nombre d'unitats ramaderes, els períodes de pasturatge o les àrees afectades per aquest.

 

**Article 61. Aprofitaments apícoles**

Els aprofitaments apícoles tradicionals es consideren autoritzables en tot l'àmbit del PORN, sempre que no es produïsquen molèsties o riscos significatius sobre els visitants o residents, o s'emplacen en àrees que hagen de ser temporalment tancades al públic per circumstàncies ambientals excepcionals. En el cas que els ruscos provoquen molèsties significatives o riscos per a l'ús públic, la conselleria competent en matèria de medi ambient pot disposar traslladar-los a un altre emplaçament que no presente aquests inconvenients.

 

SECCIÓ SEGONA. APROFITAMENTS FORESTALS

 

**Article 62. Usos, aprofitaments i tractaments forestals**

1. Les actuacions forestals que s'efectuen a l'interior de la zona I, d'espais naturals de protecció especial, tenen com a finalitat exclusiva la millora ecológica o paisatgística de les superfícies objecte d'aquestes.

2. Tots els tractaments de les superfícies forestals, arbrades o no, que s'apliquen per a reduir el risc d'incendis han de ser de caràcter selectiu, i preservar les espècies de major rang ecológic, com també aquelles que es troben en una situació d'amenaça o que constituïsquen valors florístics dignes de conservació. Els tractaments forestals han de mantenir una coberta que evite el desencadenament de qualsevol risc erosiu. Els tractaments que s'efectuen a l'interior de la zona I s'han de realitzar manualment sempre que siga possible, i s'hi ha d'excloure l'ús de maquinària pesant a totes les àrees on l'ús d'aquesta puga originar un deteriorament de la coberta vegetal o incrementar el risc de processos erosius.

3. Totes les masses forestals, incloent les de titularitat privada, han de mantenir-se en un estat silvícola adequat, especialment pel que fa al seu comportament respecte als incendis forestals, i a aquest efecte s'ha d'aplicar el que disposen els capítols corresponents d'aquesta normativa.

4. La restauració de l'hàbitat forestal s'ha d'efectuar sempre amb el criteri de conservar o incrementar la diversitat biológica i paisatgística, entenent que les superfícies no arbrades també formen part d'aquesta diversitat. En pro d'aquest objectiu, la conselleria competent en matèria de medi ambient ha de promoure l'ús d'espècies forestals d'alt rang ecológic adequades a les condicions bioclimàtiques i edàfiques de la zona, com també aquelles les representacions naturals de les quals s'hagen vist més minvades i es troben en una major situació d'amenaça.

5. Complementàriament al que estableix l'article 37 d'aquesta normativa, queda prohibida la crema de restes vegetals procedents de tractaments silvícoles o altres operacions vegetals. Aquestes restes han de tractar-se mitjançant tècniques per a incorporar-les al terreny mitjançant estellament o altres procediments anàlegs. En aquest sentit, l'administració competent en matèria de medi ambient oferirà suport tècnic i pressupostari per a aquest tipus d'actuacions.

 

SECCIÓ TERCERA. AQÜICULTURA I ACTIVITAT PESQUERA

 

**Article 63. Marc normatiu de l'activitat pesquera**

1. L'activitat pesquera està regulada, amb caràcter general, en la Llei de Pesca Fluvial, de 20 de febrer de 1942, i en el Reglament de 6 d'abril de 1943, com també en la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat (articles 62 i 64).

2. Així mateix, són aplicables les ordres anuals de la conselleria competent en matèria de medi ambient sobre períodes hàbils i normes generals sobre la pesca en aigües continentals de la Comunitat Valenciana, les quals indiquen les espècies de pesca permesa, les limitacions i prohibicions de caràcter general i altres aspectes de l'activitat.

 

**Article 64. Normes específiques sobre la pesca**

1. Els aprofitaments piscícoles es consideren autoritzables en l'àmbit del PORN, sota les condicions que, si és el cas, s'establisquen en els plans rectors d'ús i gestió i en aquesta normativa.

2. Amb l'autorització prèvia de l'órgan competent en matèria d'espais naturals, poden adequar-se zones preferents per a la pesca dotades d'instal·lacions adequades, de manera que l'exercici d'aquesta activitat en aigües continentals puga realitzar-se en condicions óptimes i sense perjudici per a la fauna silvestre.

 

**Article 65. Normes sobre les espècies de fauna relacionades amb l'activitat pesquera**

1. Queda prohibida la captura, tant amb caràcter professional com esportiu, de totes aquelles espècies de fauna aquàtica sotmeses a protecció per raó d'aquest pla i de la legislació sectorial vigent en la matèria.

2. La pesca del cranc roig americà (Procambarus clarkii) s'autoritza durant tot l'any, sense limitació de grandària ni nombre d'exemplars ni de nombre de salabrets per pescador, a la zona II, d'esmorteïment d'impactes. A la zona I, d'espais naturals de protecció especial, i sense perjudici del que indiquen al respecte els plans rectors d'ús i gestió, aquesta pesca queda sotmesa a autorització per part de la conselleria competent en matèria de medi ambient, a fi d'evitar efectes significatius sobre espècies de fauna d'interés especial.

 

**Article 66. Normes sobre l'aqüicultura**

1. A les àrees de la zona I que s'indiquen en els plans rectors d'ús i gestió, i a les de la zona II que presenten condicions adequades per fer-ho, es considera com a activitat autoritzable l'aqüicultura extensiva, sempre que la dotació d'aigua de renovació per hectàrea per a l'explotació es considere compatible amb el règim hídric de la zona afectada. En tot cas, la destinació dels terrenys per a la pràctica de l'aqüicultura no pot comportar la realització de cap tipus d'infraestructura o obra permanent o irreversible per a la seua explotació, ni exercir-la pot comportar cap pertorbació o perjudici per al dret de propietat, tenint preferència les activitats agrícoles.

2. Les activitats d'aqüicultura requereixen, a més dels permisos i autoritzacions que sectorialment corresponguen, l'autorització prèvia de l'órgan competent en matèria d'espais naturals.

3. Es prohibeix la implantació de noves piscifactories intensives en l'àmbit del PORN, entenent per tals les instal·lacions dedicades a la cria astacícola i piscícola amb fins comercials, la producció de les quals sobrepasse els 500 quilograms per hectàrea i any d'animals vius.

 

**Article 67. Integració de les activitats tradicionals en l'educació ambiental**

La conselleria competent en matèria de medi ambient ha d'incorporar als seus programes d'interpretació i educació ambiental continguts referents a les activitats económiques tradicionals a la comarca, i, en especial, a l'agricultura, la ramaderia i la pesca. Amb aquest fi, i sense perjudici de la col·laboració de les administracions implicades, pot establir acords específics amb persones i organitzacions professionals, a fi de dur a terme activitats dirigides a millorar el coneixement i la divulgació d'aquestes activitats.

 

CAPÍTOL IX. DELS APROFITAMENTS CINEGÈTICS

 

**Article 68. Normes generals**

1. L'activitat cinegètica es considera compatible en l'àmbit del PORN, amb l'excepció d'aquelles àrees incloses en la zona I, d'espais naturals de protecció especial, que pel que fa a les seues característiques, queden excloses d'aquest ús basant-se en les disposicions dels plans rectors d'ús i gestió.

2. Amb caràcter general, l'activitat cinegètica en l'àmbit del PORN està regulada per la normativa sectorial específica i per les disposicions que, en desenvolupament d'aquesta, emeta la conselleria competent en matèria de medi ambient i, en particular, per la Llei 13/2004, de 27 de desembre, de la Generalitat, de Caça de la Comunitat Valenciana.

3. En tot cas, el desenvolupament d'aquesta activitat ha de quedar subjecte als períodes i condicions establits en aquest pla, en els plans rectors d'ús i gestió i en la legislació sectorial específica, i ha de dur-se a terme de manera que se'n garantisca la compatibilitat amb els objectius d'aquest document i, en particular, amb la conservació de les espècies de fauna silvestre d'interés.

 

**Article 69. Plans tècnics d'ordenació cinegètica**

1. Els vedats de caça inclosos en l'àmbit d'aquest PORN s'han de gestionar d'acord amb el que establisquen els corresponents plans tècnics d'ordenació cinegètica, excepte en el cas que les disposicions d'aquests plans entren en contradicció amb el que s'estableix en aquesta normativa o en els plans rectors d'ús i gestió, les directrius dels quals han de prevaldre en tot cas.

2. En coherència amb el que estableix la disposició transitória segona de la Llei 13/2004 esmentada, la revisió dels plans tècnics d'ordenació en vigor en els terrenys cinegètics afectats per aquest document ha d'adaptar les seues disposicions tant a la legislació de referència com al que disposa aquest document.

3. Es pot elaborar un pla tècnic d'ordenació cinegètica per al conjunt dels vedats inclosos als parcs naturals de les Salines de Santa Pola i del Fondo de Crevillent-Elx o a la zona perifèrica que ha de ser presentat d'acord amb les especificacions i els contingut assenyalats en la Llei 13/2004 en el termini d'un any des de l'entrada en vigor d'aquest pla d'ordenació dels recursos naturals.

4. La resta de vedats que s'incloguen totalment o parcialment en l'àmbit del PORN que no s'ubiquen en l'àmbit definit en l'article anterior i que no disposen de pla tècnic d'ordenació cinegètica, han de presentar-lo d'acord amb les especificacions i els contingut assenyalats en la Llei 13/2004 en el termini d'un any des de l'entrada en vigor d'aquest Pla d'ordenació dels recursos naturals.

 

**Article 70. Ordres de veda**

1. Amb independència del que disposen les ordres generals de vedes, la conselleria competent en matèria de medi ambient pot establir vedes temporals de caça per a determinades zones o poblacions faunístiques, amb caràcter excepcional quan circumstàncies ecológiques o d'un altre tipus així ho aconsellen per a salvaguardar la integritat dels ecosistemes.

2. De la mateixa manera, aquesta conselleria pot autoritzar o promoure, excepcionalment, mesures de control sobre determinades espècies faunístiques, en les circumstàncies i amb les condicions establides per les normatives sectorials sobre caça i sobre fauna.

 

**Article 71. Directrius generals per a la gestió cinegètica**

1. La instal·lació d'abeuradors, menjadores i semblants per a les espècies cinegètiques i la fauna silvestre en general és prioritària a la zona II, d'esmorteïment d'impactes. L'administració competent, en els terrenys de la seua propietat, i la propietat privada poden fomentar aquestes accions per a les quals es poden habilitar ajudes. A la zona I, d'espais naturals de protecció especial, aquesta activitat queda subjecta al que, si és el cas, establisquen els plans rectors d'ús i gestió.

2. A la totalitat de les zones humides compreses en aquest PORN resulta d'aplicació el que estableix el Reial decret 581/2001, d'1 de juny, pel qual a determinades zones humides es prohibeix la tinença i l'ús de municions que continguen plom per a l'exercici de la caça i el tir esportiu, i l'Ordre de 14 de setembre de 2001, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es desenvolupa aquesta disposició.

3. Les disposicions del Decret 93/2005, de 13 de maig, del Consell, pel qual s'aprova el Pla de recuperació de l'ànec capblanc a la Comunitat Valenciana resulten d'aplicació directa en tots aquells aspectes relacionats amb la gestió cinegètica no previstos explícitament en aquest document.

 

CAPÍTOL X. DE LES ACTIVITATS EXTRACTIVES, INDUSTRIALS I COMERCIALS

 

**Article 72. Explotacions extractives i mineres**

Es prohibeix, amb caràcter general, qualsevol explotació o aprofitament extractiu que afecte terrenys compresos dins del PORN, amb l'excepció de l'activitat salinera en aquelles àrees en què aquesta activitat es considere compatible basant-se en la normativa particular i en els plans rectors d'ús i gestió.

 

**Article 73. Activitat salinera**

1. En coherència amb el que s'ha indicat en l'article anterior, l'activitat salinera existent en l'àmbit dels parcs naturals de les Llacunes de la Mata i Torrevella i les Salines de Santa Pola es considera plenament compatible amb els objectius de conservació d'aquest PORN.

2. La realització d'aquesta activitat en els àmbits esmentats ha de ser regulada d'acord amb les disposicions dels plans rectors d'ús i gestió que corresponga respecte al manteniment de nivells d'aigua i la realització d'infraestructures, com també per les limitacions que si és el cas establisca la legislació sectorial aplicable.

 

**Article 74. Altres activitats industrials**

Amb caràcter general, es prohibeix qualsevol activitat industrial en l'àmbit del PORN, amb l'excepció de les que s'ubiquen en sóls urbans o urbanitzables de la zona II, d'esmorteïment d'impactes, en què es preveja específicament aquest ús, les vinculades a l'explotació salinera, que s'han de regir pel que estableix al respecte la normativa particular que siga d'aplicació, i les vinculades a l'activitat vinícola que s'exerceix al parc natural i l'entorn immediat.

 

**Article 75. Activitats comercials**

1. L'activitat comercial pot efectuar-se en l'àmbit del PORN en aquells sóls urbans i urbanitzables en que es preveja específicament aquest ús, i no es considera compatible, amb caràcter general, a la resta de l'àrea.

2. Excepcionalment es pot permetre, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria d'espais naturals, i sense perjudici de les autoritzacions sectorials que, si és el cas, corresponga aplicar, l'exercici d'aquella activitat comercial que s'efectue en instal·lacions incloses a la zona I o en àrees no urbanes de la zona II si aquesta activitat es vincula a l'ús públic, turístic i educatiu previst en aquest document, sota les condicions que si és el cas determinen els documents de desenvolupament d'aquest PORN.

 

CAPÍTOL XI. DE LES ACTIVITATS CONSTRUCTIVES I L'URBANISME

 

**Article 76. Urbanisme**

1. Els terrenys actualment classificats com a sól no urbanitzable d'especial protecció (SNUEP) mantenen aquesta qualificació a l'efecte urbanístic. Aquests terrenys han de comprendre almenys els englobats en els espais naturals protegits compresos en l'àmbit d'aquest document, els delimitats a la zona humida catalogada denominada els Carrissars d'Elx, i aquells que es troben classificats com a tals pels plans generals d'ordenació urbana que corresponguen a l'entrada en vigor d'aquesta normativa.

2. D'acord amb els ajuntaments implicats, la conselleria competent en matèria de medi ambient promourà la inclusió en la categoria de classificació del sól indicada en el punt anterior d'aquelles àrees de la zona II, d'esmorteïment d'impactes, les característiques de les quals ho facen convenient, amb especial atenció a les àrees de predomini agrícola A i a les àrees d'interés especial definides en l'article 131 d'aquesta normativa i que no es troben actualment classificades com a tals.

3. No es considera autoritzable la reclassificació de sóls no urbanitzables a urbanitzables en l'àmbit del PORN.

4. Els municipis amb planejament urbanístic discordant per les normes o la qualificació de sól respecte a les disposicions d'aquest PORN han d'incorporar aquestes disposicions en la primera revisió o modificació del planejament que es duga a terme a partir de l'aprovació del PORN. Mentrestant, l'atorgament de llicències, permisos, autoritzacions o concessions municipals ha d'ajustar-se estrictament al que disposa el PORN.

 

**Article 77. Edificacions al medi rural**

1. Amb caràcter general i sense perjudici del que estableix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, de Sól No Urbanitzable, no es permet la construcció d'edificacions de nova planta de qualsevol classe en l'àmbit de la zona I, d'espais naturals de protecció especial, llevat de les excepcions que explícitament s'assenyalen en aquest pla i en les normes dels respectius plans rectors d'ús i gestió. Aquestes excepcions no s'han d'aplicar a les àrees d'ús restringit, on la prohibició és absoluta. No són objecte d'aquest article les construccions vinculades a les infraestructures de qualsevol tipus, les quals es regulen en el capítol XII d'aquestes normes.

2. En tot cas, i sense perjudici dels altres requisits exigits en la legislació aplicable, la construcció d'edificacions de nova planta en l'àmbit del PORN en aquells supósits en què resulten autoritzables requereix almenys informe favorable de l'órgan competent en matèria d'espais naturals.

3. La construcció d'habitatge aïllat i familiar, en el sentit recollit en l'article 21 de la Llei 10/2004, de Sól No Urbanitzable, no es permet, sota cap supósit, als sóls de l'àmbit del PORN classificats com a sól no urbanitzable comú o d'especial protecció. La construcció d'habitatge rural associat a explotació agrícola, en el sentit recollit en l'article 22 de la Llei 10/2004 esmentada, és autoritzable en les àrees de la zona II en què així ho establisca la normativa particular d'aquest PORN, sota les condicions que s'indiquen en l'apartat corresponent i després de l'informe favorable previ de les conselleries competents en medi ambient i agricultura.

4. La construcció d'instal·lacions complementàries que no consumisquen volum (piscines, pistes de tenis, aparcaments o semblants) vinculades a habitatges rurals associats a l'activitat agrícola únicament pot autoritzar-se, sense perjudici de la legislació urbanística i del planejament urbanístic municipal, quan ocupen una superfície màxima que no pot excedir el 5% de la superfície de la parcel·la, i no pot ser superior en cap cas a 1.000 m². Aquestes construccions, que tenen la consideració d'edificació al medi rural i queden subjectes a totes les disposicions d'aquest article que els poden afectar, requereixen informe favorable de l'órgan competent en matèria d'espais naturals.

5. Queda prohibit el desmantellament o la demolició d'aquells edificis i instal·lacions tradicionals d'interés historicoarqueológic, edificis per als quals cal potenciar les actuacions que en comporten la millora, restauració i conservació. Amb aquest fi, els particulars poden buscar la col·laboració tècnica i económica de l'administració competent. La reconstrucció d'aquests edificis tradicionals queda limitada a aquells casos en què el seu estat de conservació no permeta una altra actuació.

 

**Article 78. Condicions dels habitatges i edificacions de nova planta lligats a determinades activitats al medi rural**

1. La construcció d'habitatges rurals vinculats a explotació agrícola, sense perjudici del que disposen les normes particulars d'aquest PORN, requereix una superfície mínima de parcel·la de 10.000 m². La superfície màxima de parcel·la que pot ser ocupada per les construccions i els elements arquitectónics no pot excedir el 2% i no pot ser superior a 200 m², i ha de complir la resta dels requisits establits en l'article 21 de la Llei 10/2004. Aquestes condicions poden eximir-se, excepcionalment, amb un informe previ favorable de la conselleria competent en agricultura, basat en exigències de l'activitat agrícola.

2. La construcció de magatzems i instal·lacions destinades a l'explotació agrícola o ramadera no enquadrables en l'apartat anterior, sense perjudici del que disposen les normes particulars d'aquest PORN, requereix la superfície mínima de parcel·la de 10.000 m². La superfície màxima de parcel·la que pot ser ocupada per les construccions i els elements arquitectónics no pot excedir el 2% de la superfície de parcel·la, sense perjudici del el que disposen altres planejaments o legislacions sectorials vigents. L'altura màxima és de 7 metres fins a la cornisa en una sola planta. El 80% de la superfície de la parcel·la ha d'estar en cultiu.

3. La construcció d'instal·lacions o edificacions dedicades a activitats turístiques i recreatives que es regulen en l'article 89 d'aquestes normes (exceptuant els càmpings), sense perjudici del que disposen les normes particulars d'aquest PORN, requereix una superfície mínima de parcel·la de 10.000 m². La superfície màxima de parcel·la que pot ser ocupada per les construccions i els elements arquitectónics no pot excedir el 2% de la superfície de parcel·la, sense perjudici del que disposen altres planejaments o legislacions sectorials vigents, i l'altura màxima és de 4 metres en una sola planta.

4. La construcció d'edificacions destinades a l'educació, allotjament o restauració que es regulen en l'article 90 d'aquestes normes (exceptuant els càmpings), sense perjudici del que disposen les normes particulars d'aquest PORN, requereix una superfície mínima de parcel·la de 10.000 m². La superfície màxima de parcel·la que pot ser ocupada per les construccions i els elements arquitectónics no pot excedir el 2% de la superfície de la parcel·la, sense perjudici del el que disposen altres planejaments o legislacions sectorials vigents, i l'altura màxima és l'establida pel planejament vigent sempre que no s'excedisca l'altura màxima de 11 metres. Han de tenir adequadament resolts l'accés rodat amb xarxa viària i de camins rurals existent, l'aparcament, l'abastiment i la recollida d'aigua i l'eliminació i la depuració de qualsevol tipus de residus i abocaments.

 

**Article 79. Condicions per a les edificacions i les reformes**

1. Totes les construccions que, d'acord amb aquestes normes i amb la legislació sectorial esmentada, poden emplaçar-se en el medi rural en l'àmbit d'aquest PORN han de respectar les condicions següents:

a) Les noves construccions s'han de situaran a un màxim de 25 m de distància dels camins existents i indicats com a públics en els plànols cadastrals.

b) Les construccions i les infraestructures vinculades a l'activitat agrícola (magatzems de productes i maquinària, cobertes, quadres, estables, sitges, etc.), han de mantenir una relació de dependència i proporció adequades a la classe d'activitat de l'explotació, i s'han d'adequar als tipus de materials constructius i als colors utilitzats de l'entorn paisatgístic on es troben. Sempre que siga possible, s'ha de facilitar la colonització per nius d'ocells i altres animals salvatges de les bigues, clavills dels murs, teulades, etc. d'aquestes construccions.

c) Les edificacions s'han d'efectuar respectant les característiques estètiques, de tendències de paisatge i de materials tradicionals, procurant la correcta integració en el paisatge i evitant la ruptura d'aquest mitjançant l'aparició d'edificis o instal·lacions que per la seua altura, volum, caràcter, o aspecte exterior, siguen discordants amb les construccions própies de la zona. L'obra vista de rajola no s'hi admet en cap cas. Els colors preferents per a pintar les parets exteriors de les edificacions rurals són el blanc o el cru.

d) Les façanes dels edificis, com també les mitgeres i parets unides al descobert han de conservar-se en les degudes condicions de seguretat, higiene i estètica. Els propietaris estan obligats a arrebossar-les, pintar-les o blanquejar-les sempre que ho dispose l'autoritat municipal.

e) Tots els paraments visibles des de l'exterior han de tractar-se amb els mateixos materials i qualitat que les façanes, i es prohibeix la impermeabilització d'aquests materials bituminosos de colors foscos o qualsevol altre revestiment no adaptats a les característiques del medi pel que fa a la incidència visual, a menys que aquests siguen recoberts o blanquejats. Les façanes laterals i posteriors s'han de tractar en condicions de composició i materials semblants a les de la façana principal.

f) Els cossos sobre la coberta de l'edifici (torretes d'escala, depósits d'aigua, ximeneres, panells de captació d'energia solar, etc.) queden integrats en la composició de l'edifici o ocults. Les línies de conducció elèctrica i telefónica, les antenes de televisió i ràdio i les parabóliques, no han de ser visibles des de l'exterior.

g) La coberta de les edificacions necessàriament ha de ser de teula ceràmica de la zona, o d'un terrat ceràmic no visible des del nivell del terreny. S'ha d'evitar expressament l'ús de materials reflectors a les teulades, excepte quan formen part dels elements indicats en el punt f.

h) El tractament de l'espai exterior de les edificacions ha d'alterar tan poc com siga possible l'orografia i la vegetació preexistents i no pot significar la modificació de la natura primitiva. L'ús de jardineria i vegetació ha de facilitar la integració de les construccions i els elements artificials en l'entorn natural.

2. Amb caràcter excepcional, i sempre que siga justificada la impossibilitat del compliment dels anteriors requisits, les construccions singulars poden quedar exemptes de l'obligació del complir-los.

 

**Article 80. Transferències i segregacions de propietats**

1. Les transferències de propietat, divisions i segregacions de terrenys rústics s'han d'efectuar d'acord amb el que disposa la Llei 19/1995, de 4 de juliol, de Modernització de les Explotacions Agràries, i la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sól No Urbanitzable, com també de qualsevol altra legislació agrària o forestal que siga d'aplicació. Tota divisió o segregació que no complisca aquests requisits es considerarà que dóna lloc a parcel·lació urbanística per a generar nucli urbà, la qual cosa queda prohibida en l'àmbit del PORN.

2. Les finques segregades han de tenir accés directe immediat, o bé mitjançant servitud de pas legalment constituïda, a la xarxa viària pública, d'acord amb el plànol núm. 9 d'ordenació i zonificació.

3. En cap cas no es consideraran solars, ni s'hi permetrà edificar, els lots d'una parcel·lació efectuada amb infracció de les disposicions d'aquest article.

 

CAPÍTOL XII. DE LES INFRAESTRUCTURES I EQUIPAMENTS

 

**Article 81. Requisits generals**

La realització d'infraestructures compatibles amb les determinacions d'aquest pla d'ordenació, han de preveure, a més de les disposicions que li siguen própies quant a la matèria, els requisits següents:

1. Els traçats i emplaçaments han de realitzar-se tenint en compte les condicions ecológiques i paisatgístiques del territori, evitant la creació d'obstacles en la lliure circulació de les aigües o els terraplenaments en aquestes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics, i garantint el pas de les espècies.

2. Durant la realització de les obres, han de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i cal, a l'acabament de les obres, restaurar el terreny i la coberta vegetal.

3. Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructures han d'obtenir-se, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de llicència urbanística o de l'aprovació definitiva del projecte.

 

**Article 82. Infraestructures de transport terrestre**

1. En l'àmbit de la zona I, d'espais naturals de protecció especial, es considera prohibida amb caràcter general qualsevol infraestructura de transport que no estiga compresa o constituïsca un element necessari en les considerades expressament en aquesta normativa o en la normativa particular.

2. Amb caràcter general, es prohibeix en l'àmbit de l'esmentada zona I la construcció de noves carreteres i camins, excepte aquells que, promoguts per la conselleria competent en matèria de medi ambient i previstos en els plans de prevenció d'incendis que es confeccionen, resulten imprescindibles per a la lluita contra incendis forestals i la gestió dels recursos naturals dels parcs. Aquests últims s'han d'atenir al que disposa la normativa particular. Els nous camins i vials d'accés a les instal·lacions a l'interior dels parcs, com també les actuacions de millora a la xarxa viària existent que impliquen canvis d'amplària o de traçat, han d'atenir-se al que disposa la normativa particular i sotmetre's, en els casos en què siguen autoritzables, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.

3. Es prohibeixen, en l'àmbit de la zona I, les noves estacions de servei. Les instal·lacions d'aquest tipus preexistents en aquest àmbit han de ser específicament tingudes en compte en la normativa particular de què es tracte respecte de les condicions en què, si és el cas, poden efectuar la seua activitat. A la zona II, la instal·lació de noves estacions de servei queda subjecta al que establisca al respecte la normativa particular.

4. En l'àmbit del PORN, les actuacions de manteniment i millora de la xarxa viària que no impliquen canvis de traçat o d'amplària han de ser objecte, almenys, d'informe favorable emés per la conselleria competent en espais naturals protegits, d'acord amb el que estableix la normativa particular. Sense perjudici del que s'indica en l'article 46.5, aquestes actuacions han de prestar atenció especial en el seu disseny i execució a l'efecte actual o potencial sobre poblacions de fauna.

5. L'ordenació de noves vies de comunicació terrestre en l'àmbit del PORN s'ha de subjectar al que indiquen els articles 46 i 51 d'aquesta normativa, com també a la normativa particular de les zones eventualment afectades. En tot cas, serà objecte d'informe negatiu per part de la conselleria competent en matèria de medi ambient qualsevol proposta de nova infraestructura de transport terrestre o l'ampliació de la capacitat de les existents que no justifique la necessitat ineludible de discórrer per l'àmbit ordenat, o que no tinga en compte els requisits de connectivitat, preservació del paisatge, promoció de l'activitat agrícola i conservació d'hàbitats i espècies previstos en aquest document.

 

**Article 83. Infraestructures hidràuliques**

1. Es prohibeix, en l'àmbit de la zona I, la construcció de qualsevol infraestructura hidràulica, excepte les específicament previstes en la normativa particular del PORN i en els plans rectors d'ús i gestió, com també les que puguen declarar-se d'interés general. En aquests casos les actuacions han de dissenyar-se de manera que se n'assegure la compatibilitat paisatgística, ecológica i hidrológica.

2. La realització de noves infraestructures de distribució, recollida i evacuació d'aigües que es promoguen per a dotar les instal·lacions situades en l'àmbit d'aquest PORN han de sotmetre's al que disposa la normativa particular i els respectius plans rectors d'ús i gestió pel que fa a la seua localització i procediment d'autorització, que requereix el sotmetiment al procediment de declaració d'impacte ambiental o estimació d'impacte ambiental segons els casos que s'especifiquen en aquesta normativa.

3. Les noves captacions de recursos hídrics han d'atenir-se al que disposa l'article 22 d'aquesta normativa i al que preveuen la normativa particular i la legislació sectorial aplicable.

 

**Article 84. Residus sólids**

1. Es prohibeix la instal·lació dins de l'àmbit del PORN d'abocadors de residus sólids urbans. La instal·lació i el funcionament d'altres infraestructures de transferència, tractament o eliminació de residus de qualsevol tipus se subjecten a les limitacions derivades de la normativa particular.

2. La conselleria competent en matèria de medi ambient, dins del seu àmbit d'actuació, ha d'impulsar, d'acord amb els municipis afectats, la implantació de sistemes de recollida i gestió de residus sólids urbans coherents amb els objectius generals d'aquest pla. Així mateix, ha d'impulsar les mesures necessàries per a regenerar els abocadors incontrolats actualment existents en aquest àmbit i fomentar la recollida selectiva.

 

**Article 85. Aigües residuals**

Es prohibeix en l'àmbit de la zona I, d'espais naturals de protecció especial, la instal·lació d'infraestructures per al tractament, emmagatzematge o conducció de residus líquids i aigües residuals, excepte els estrictament necessaris per a garantir el tractament de les aigües residuals dels habitatges i les instal·lacions ubicades a l'interior dels parcs naturals, i les expressament previstes en la normativa particular per relacionar-se amb la depuradora existent.

 

**Article 86. Infraestructures de producció, emmagatzemament i transport d'energia**

1. Es prohibeix, en l'àmbit de la zona I, d'espais naturals de protecció especial, qualsevol instal·lació destinada a la producció d'energia, excepte aquelles de reduïdes dimensions (plaques solars, generadors i altres sistemes de generació d'energia de caràcter renovable destinats a autoconsum) que puguen instal·lar-se en l'àmbit domèstic, en les instal·lacions d'ús públic o vinculades a les activitats d'explotació salinera, i que no originen impactes ambientals o paisatgístics perceptibles. Aquestes últimes, quan se situen en l'exterior de les edificacions, han de ser objecte d'autorització prèvia per la conselleria competent en matèria de medi ambient.

2. Es prohibeix la instal·lació, en l'àmbit de la zona I, d'espais naturals de protecció especial, de qualsevol instal·lació destinada a l'emmagatzemament o transport de combustibles, excepte depósits per a ús domiciliari, de les instal·lacions dels parcs naturals o directament lligades a activitats considerades compatibles amb aquest, les quals han de ser en tot cas de capacitat ajustada a les necessitats del consum ordinari.

 

**Article 87. Infraestructures de telecomunicacions**

1. Amb caràcter general, es prohibeix en l'àmbit de la zona I, d'espais naturals de protecció especial, la instal·lació de noves línies telefóniques aèries, amb les excepcions que si és el cas establisquen els plans rectors d'ús i gestió per al cas de les instal·lacions lligades a les activitats compatibles.

2. Les antenes i repetidors, com també altres infraestructures semblants de telecomunicacions, queden prohibides en tot l'àmbit de la zona I, excepte el que estableix la normativa particular per a les vinculades amb les instal·lacions de gestió de l'espai natural, que han de presentar característiques que no donen lloc a impactes paisatgístics significatius.

 

**Article 88. Heliports**

S'hi pot realitzar la construcció de xicotets heliports amb la finalitat de vigilància i protecció contra incendis. A més de l'informe favorable de l'administració competent en espais naturals protegits, requereix, d'acord amb el procediment previst en la legislació vigent, la declaració d'impacte ambiental.

 

CAPÍTOL XIII. DE LES ACTIVITATS TURÍSTIQUES

 

**Article 89. Activitats que requereixen infraestructures o edificacions**

1. La instal·lació d'activitats turístiques el desenvolupament de les quals exigisca la construcció o adequació d'infraestructures permanents pot autoritzar-se en aquelles àrees del PORN en què, d'acord amb la normativa particular i els plans rectors d'ús i gestió, resulte compatible amb els objectius de conservació perseguits per aquest document.

2. La construcció d'aquestes instal·lacions o edificacions dedicades a activitats turístiques (inclosos els càmpings), recreatives, esportives i d'oci sobre sól no urbanitzable requereix, en tot cas, l'informe favorable de l'órgan competent en matèria d'espais naturals, encara que es tracte d'instal·lacions desmuntables de caràcter provisional.

 

**Article 90. Activitats d'allotjament, educació i restauració al medi rural**

1. En l'entorn rural i natural del territori del PORN, l'allotjament i restauració rurals són regulats, principalment, pel Decret 188/2005, de 2 de desembre, del Consell, i pel Decret 30/1993, de 8 de març, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament d'apartaments turístics, viles, xalets, bungalous i semblants (DOGV núm. 1987, de 18.03.1993), sense perjudici de les obligacions complementàries que representen aquestes normes, especialment pel que fa al sanejament de les aigües a què fa referència l'article 20. L'activitat de restauració és regulada a nivell estatal per l'Ordre de 17 de març de 1965, per la qual s'aprova l'ordenació turística de restaurants; per l'Ordre de 18 de març de 1965, que recull la normativa sobre cafeteries, i per l'Ordre de 19 de juny de 1970, que regula bars i cafés. Així mateix, les disposicions referents a l'edificació al medi rural també són d'aplicació per a les activitats d'allotjament, hotelera, educació i restauració.

2. Les edificacions educatives estan permeses a la zona II, d'esmorteïment d'impactes, per a activitats no reglades del tipus escola o aula de la natura, escola natural o agrària o alberg juvenil. Les condicions de les construccions (parcel·la mínima, edificabilitat, altura i altres) s'estableixen en l'article 78 d'aquestes normes.

 

**Article 91. Acampada**

1. L'acampada es pot dur a terme en les àrees recreatives que admeten aquest ús. En tot cas, l'acampada ha d'ajustar-se al que disposen el Decret 233/1994, de 8 de novembre, del Consell, pel qual es regulen les acampades i l'ús d'instal·lacions recreatives a les forests de la Comunitat Valenciana, l'Ordre de 20 de març de 2000, de la Conselleria de Medi Ambient, per la qual es desenvolupa l'esmentat decret i, per a l'allotjament d'acampada a finques privades, el Decret 188/2005, de 2 de desembre, del Consell, regulador de l'allotjament turístic rural a l'interior de la Comunitat Valenciana. En l'àmbit de la zona I, i sense perjudici del que establisquen al respecte els plans rectors d'ús i gestió, l'acampada només es permet, si és el cas, a les zones específicament destinades a aquest fi. A la zona II, d'esmorteïment d'impactes, es requereix amb caràcter previ a l'autorització corresponent, l'informe favorable de l'órgan competent en matèria d'espais naturals.

2. La instal·lació de càmpings, sense perjudici de la resta de requisits exigits en la legislació aplicable i en la normativa particular, requereix l'informe favorable de l'órgan competent en matèria d'espais naturals, declaració d'interés comunitari i estimació d'impacte ambiental amb caràcter previ a la concessió de llicència urbanística. Les zones d'acampada i les instal·lacions annexes s'han de situar preferentment sobre sóls d'escàs valor agrícola i en aquelles ubicacions que, per les seues característiques i situació, no produïsquen impactes ambientals o paisatgístics rellevants.

 

**Article 92. Altres activitats turístiques**

1. Les empreses o particulars que duguen a terme activitats turístiques o recreatives organitzades i col·lectives han d'obtenir autorització expressa de la conselleria competent en matèria de medi ambient, i atenir-se en tot cas al que disposen aquesta normativa i la normativa particular.

2. Sense perjudici del que indiquen aquest article i l'anterior, per a l'adequada definició i regulació de les activitats turístiques en l'àmbit del PORN s'ha de tenir en compte el que estableix al respecte la legislació sectorial aplicable, i en especial la Llei 3/1998, de 21 de maig, de la Generalitat, de Turisme de la Comunitat Valenciana.

 

CAPÍTOL XIV. DE LES ACTIVITATS D'ÚS PÚBLIC

 

**Article 93. Accés i trànsit públics**

1. En l'àmbit de la zona I, d'espais naturals de protecció especial, es considera compatible l'accés a peu seguint les sendes habilitades i senyalitzades a l'efecte. Aquest accés només pot ser limitat per la conselleria competent en matèria de medi ambient, amb caràcter excepcional, quan concórreguen factors ambientals extraordinaris o de risc extrem d'incendi forestal.

2. Amb caràcter general, en l'àmbit de la zona I es prohibeix el trànsit de vehicles de qualsevol tipus per les vies no expressament indicades per fer-ho, amb l'excepció del trànsit lligat a activitats d'ús públic degudament autoritzades, el trànsit de vehicles necessari per a la gestió o restauració dels espais compresos en el PORN, com també el corresponent a titulars de finques, explotacions o habitatges enclavats a l'interior d'aquest. Els plans rectors d'ús i gestió han de detallar les condicions en què les disposicions anteriors s'han d'aplicar a cada categoria de zonificació prevista.

3. El trànsit de persones i vehicles de qualsevol tipus per la zona II, d'esmorteïment d'impactes, es considera lliure a l'efecte d'aquesta normativa, sense perjudici de les restriccions derivades del respecte a la propietat privada.

4. Es prohibeix l'estacionament de vehicles fora de les zones preparades a aquest efecte a tot l'àmbit del PORN.

 

**Article 94. Via verda**

1. La via verda Albatera-Torrevella, a l'entorn del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella, es considera un element essencial per a la vertebració de l'ús públic i el turisme sostenible en l'àmbit del PORN situat sota la seua influència.

2. Els accessos de la via verda als nuclis urbans, les vies de comunicació i altres circuits cicloturistes existents o projectats en l'àmbit d'aquest document s'han d'ordenar amb especial atenció per a integrar adequadament l'entorn urbà amb la zona per la qual discorre principalment el recorregut d'aquesta. Igualment, s'ha de fomentar la creació d'oferta lúdica i turística vinculada a la via verda, inclosa l'obertura de quioscos i serveis de lloguer de bicicletes als trams urbans d'aquesta.

 

**Article 95. Activitats esportives i recreatives a l'aire lliure**

1. Les activitats esportives que no requerisquen vehicles motoritzats ni infraestructures i que no comporten risc per als valors naturals i culturals del PORN poden realitzar-se en les condicions determinades per la normativa particular i els respectius plans rectors d'ús i gestió.

2. Les activitats esportives o d'una altra índole que requerisquen l'ús d'armes de foc queden prohibides als terrenys de la zona I, excepte pel que fa a les activitats cinegètiques, les quals es regulen segons el que disposa l'apartat corresponent d'aquesta normativa, com també els plans rectors d'ús i gestió.

3. La pràctica de la bicicleta de muntanya i el cicloturisme s'autoritza a tot el PORN excepte a les àrees de la zona I, d'espais naturals de protecció especial, a les quals els plans rectors d'ús i gestió limiten explícitament aquesta activitat.

4. Amb caràcter general, es prohibeix el bany a tot l'àmbit de la zona I, d'espais naturals de protecció especial, sense perjudici que els plans rectors d'ús i gestió establisquen en les seues disposicions l'habilitació excepcional de localitzacions específicament dedicades a aquesta activitat.

 

**Article 96. Infraestructures d'ús públic**

1. La recuperació de sendes tradicionals i l'habilitació de recorreguts a peu pot efectuar-se a tota la superfície del PORN a iniciativa de l'administració d'aquest. El traçat de nous trams de senda només es permet en el cas que resulte imprescindible per raons de seguretat o de conservació d'espècies o espais d'especial interés. En el disseny, traçat i execució han d'adoptar-se mesures que asseguren la compatibilitat d'aquestes infraestructures i de l'ús d'aquestes amb la conservació dels recursos ambientals, culturals i paisatgístics, atenint-se al que s'estableix en la normativa particular.

2. Les infraestructures d'ús públic que requerisquen obres o edificacions permanents han de ser promogudes o expressament autoritzades per la conselleria competent en matèria de medi ambient, i en qualsevol cas no poden ubicar-se a les àrees d'ús restringit, tal com es disposa en la normativa particular, ni a les àrees de la zona II, d'esmorteïment d'impactes, en les quals es troben explícitament limitades segons aquesta normativa.

3. A excepció de les àrees de predomini urbà de la zona II, d'esmorteïment d'impactes, que es regeixen per les disposicions particulars, la construcció o habilitació d'estacionaments per a vehicles només és autoritzable en l'àmbit de l'esmentada zona II, i quan la seua finalitat estiga estretament vinculada amb l'ús públic compatible amb els objectius d'aquest PORN. Requereix l'informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient. Aquestes infraestructures s'han d'atenir al que disposen la normativa particular i els plans rectors d'ús i gestió, els quals han de delimitar les àrees en què no poden ubicar-se. Els projectes de nous aparcaments han de sotmetre's en qualsevol cas al procediment d'estimació d'impacte ambiental.

4. Per al conjunt de l'àmbit del PORN, la conselleria competent en matèria de medi ambient ha de promoure el desenvolupament d'una xarxa suficient d'ús públic que oferisca una adequada resposta a la demanda existent, tant en aspectes recreatius i de gaudi de la natura, com, sobretot, en el vessant interpretatiu i educatiu. En aquesta xarxa, que ha de concretar-se en els corresponents plans rectors d'ús i gestió, té especial importància el tractament de les àrees de la zona II, d'esmorteïment d'impactes, en les quals els espais naturals entren en contacte amb les zones urbanes limítrofes. Igualment, el disseny d'aquesta xarxa i dels materials d'informació i interpretació ha de tenir en compte l'accés i el gaudi del parc natural a tot tipus de persones discapacitades, com també als visitants estrangers. Aquesta xarxa pot comprendre totes o algunes de les actuacions següents:

a) Centres d'interpretació.

b) Casetes temporals d'informació.

c) Àrees de descans i àrees recreatives amb ombra, amb paellers, taules o zona d'oci.

d) Punts d'estada.

e) Miradors.

f) Zones d'aparcament.

g) Càmpings i zones d'acampada.

h) Serveis d'hostaleria i allotjament amb caràcter de turisme rural i ecoturisme.

i) Albergs i cases de colónies.

j) Circuits ciclistes i eqüestres.

k) Promoció de camins rurals per a activitats recreatives i d'interpretació de l'entorn.

l) Rutes culturals i d'activitats tradicionals.

m) Festes populars.

 

**Article 97. Ordenació integrada de l'ús públic**

1. A fi de coordinar i desenvolupar les disposicions que, en matèria d'ús públic, contenen aquesta normativa i els respectius plans rectors d'ús i gestió, la conselleria competent en matèria de medi ambient pot confeccionar un document director de l'ús públic per al conjunt de l'àmbit comprés en el PORN.

2. Aquest document ha de seguir les orientacions generals i específiques derivades de la Carta europea del turisme sostenible en espais protegits promoguda per la Federació d'EUROPARC, des del punt de vista de compatibilitzar l'ús públic i turístic amb la conservació dels valors naturals i culturals, i de facilitar la participació i implicació dels diferents agents implicats. La conselleria competent en espais naturals protegits, basant-se en les determinacions que adopte l'esmentat document director, ha de promoure l'adscripció dels espais naturals protegits inclosos en l'àmbit d'aquest PORN a l'esmentada carta europea.

 

CAPÍTOL XV. DE LES ACTIVITATS D'INVESTIGACIÓ I SEGUIMENT

 

**Article 98. Projectes d'investigació i seguiment**

1. Les activitats d'inventari, investigació i seguiment que es realitzen en l'àmbit del PORN, quan siguen promogudes per altres administracions o per promotors privats, han de coordinar-se amb la conselleria competent en matèria de medi ambient la qual ha d'establir, en funció de les característiques de l'activitat i del que s'indica en els PRUG, la necessitat d'emetre'n autorització.

2. La conselleria competent en matèria de medi ambient i els órgans gestors dels espais naturals protegits compresos en l'àmbit del PORN han de desenvolupar un programa de seguiment ecológic d'aquest àmbit, que contribuïsca a orientar la gestió i la planificació. El programa de seguiment s'ha de difondre als ajuntaments, propietaris i visitants, i més concretament a les universitats, centres d'investigació, associacions i persones interessades.

3. Els plans rectors d'ús i gestió han de desenvolupar les condicions en què s'ha de regir i fonamentar la investigació científica en l'àmbit del PORN. Sense perjudici d'aixó, qualsevol treball d'investigació que es duga a terme en aquest àmbit requereix l'autorització de l'administració competent en espais naturals protegits. Els órgans gestors del parc o parcs naturals en l'àmbit dels quals se centre la investigació han de rebre dos exemplars de totes les publicacions que es deriven de la investigació realitzada en l'àmbit del PORN.

 

CAPÍTOL XVI. D'ALTRES APROFITAMENTS, USOS O ACTIVITATS

 

**Article 99. Activitats no incloses en aquesta normativa**

1. En l'àmbit de la zona I, d'espais naturals de protecció especial, es considera prohibida amb caràcter general qualsevol actuació que no es trobe compresa en els supósits anteriors ni en els previstos en la normativa particular, i que corresponga a algun dels projectes o obres que figuren en els annexos I i II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual es va aprovar el reglament per a la execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.

2. Sense perjudici de l'anterior, la realització de qualsevol altra actuació o activitat no recollida explícitament en els articles d'aquesta normativa ha de sotmetre's al tràmit d'autorització expressa per part de la conselleria competent en matèria de medi ambient. En aquest tràmit, l'administració ambiental pot autoritzar o rebutjar l'activitat, o bé condicionar justificadament l'eventual autorització d'aquesta al compliment previ del procediment de declaració o estimació d'impacte ambiental si les característiques de l'actuació de què es tracte així ho aconsellen.

 

TÍTOL III. ZONIFICACIÓ I NORMES PARTICULARS

 

**Article 100. Definició de zones del PORN**

1. L'àmbit d'aquest PORN, definit per l'article 3, queda ordenat en les zones següents:

a) Zona I, d'espais naturals de protecció especial.

b) Zona II, d'esmorteïment d'impactes.

2. La zona I queda dividida, al seu torn, en les subzones següents:

a) I.A, Parc Natural del Fondo de Crevillent-Elx.

b) I.B, Parc Natural de les Salines de Santa Pola.

c) I.C, Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella.

3. La zona II queda dividida en les subzones i categories que es detallen en l'article 107.

4. La situació de les diferents zones i subzones es recull en el pla d'ordenació i zonificació, i queda genèricament descrita en els articles següents, referents a les determinacions específiques de cadascuna.

 

**Article 101. Classificació d'usos i activitats**

1. A l'efecte d'aquest pla, els usos i activitats es classifiquen en les categories següents:

a) Compatibles: aquells usos que, amb caràcter general, es realitzen o es puguen realitzar en circumstàncies, forma i intensitat tals que no resulten lesius per als valors naturals de l'espai. Es consideren globalment compatibles amb la figura i objectius de protecció proposats per a cada espai natural i la seua àrea d'esmorteïment en tant es realitzen d'acord amb unes normes mínimes que garantisquen la seua sostenibilitat i respecte pels valors naturals de l'espai protegit.

b) Sotmesos a autorització: els usos i activitats que hagen de ser objecte d'autorització ambiental expressa i prèvia en cada cas particular per la conselleria competent en la gestió de l'espai natural protegit o, si és el cas, per l'organisme substantiu que tinga les competències exclusives en la matèria que es tracte. Les corresponents autoritzacions han d'incloure el condicionat necessari perquè el seu impacte siga mínim. Quan la naturalesa de l'actuació permet la seua incorporació al procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'ha optat per aquest mecanisme, que facilita una anàlisi més completa de la incidència ambiental de les actuacions. En aquest últim cas s'especifica el procediment d'avaluació idoni (declaració d'impacte ambiental o estimació d'impacte ambiental)

c) No permesos: els usos i activitats que, amb caràcter general, causen o poden causar un impacte greu sobre els recursos i valors dels espais naturals protegits, els ecosistemes, les activitats tradicionals o el medi ambient, per la qual cosa es consideren incompatibles amb els objectius de conservació establits.

2. Els plans rectors d'ús i gestió han d'establir, sense perjudici de les indicacions contingudes en aquest document, els criteris explícits sota els quals resulte autoritzable la realització de qualsevol activitat en el seu àmbit específic d'ordenació.

 

TÍTOL IV. NORMATIVA PARTICULAR PER A LA ZONA I

 

**Article 102. Definició i objectiu específic de la zona I.A, Parc Natural del Fondo de Crevillent-Elx**

1. La zona I.A inclou la totalitat del Parc Natural del Fondo de Crevillent-Elx, d'acord amb els límits definits per a aquest.

2. S'estableixen com a objectius específics per a l'àmbit inclós en la zona I.A els següents:

a) Compatibilitzar el caràcter profundament antropitzat i l'ús com a embassament privat regulador de regs que caracteritzen la zona, amb la preservació dels excel·lents valors ambientals que alberga.

b) Garantir, en el temps i l'espai, l'adequat manteniment de les condicions necessàries per a la preservació de les espècies declarades en perill d'extinció o vulnerables, en aplicació del Decret 32/2004, existents en aquest àmbit, i en especial l'ànec capblanc (Oxyura leucocephala), la rosseta (Marmaronetta angustirostris) i l'esparver cendrós (Circus pygargus).

c) En relació amb els punts anteriors, contribuir a l'adopció de les mesures necessàries per a garantir la disponibilitat de recursos hídrics en qualitat i quantitat adequades per a permetre la viabilitat ecológica de l'espai i la seua funcionalitat associada al paper regulador de regs.

d) Establir un marc d'ordenació adequat per a compatibilitzar la realització d'aquelles activitats antrópiques que s'efectuen en el seu àmbit i que per les seues característiques es consideren compatibles amb la conservació de l'espai, amb la preservació activa dels valors ambientals d'aquest i amb l'ús científic i educatiu d'aquest.

e) Consolidar les vies de cooperació necessàries amb els propietaris dels terrenys inclosos en l'espai i amb els concessionaris de drets d'aprofitament de recursos naturals, a fi de preveure adequadament les condicions adequades per a complir els objectius anteriors i garantir el manteniment de les activitats compatibles amb la preservació dels valors naturals de la zona, que actualment es practiquen.

 

**Article 103. Definició i objectiu específic de la zona I.B. Parc Natural de les Salines de Santa Pola**

1. La Zona I.B inclou la totalitat del Parc Natural dels Salines de Santa Pola, d'acord amb els límits definits per a aquest.

2. S'estableixen com a objectius específics per a l'àmbit inclós en la zona I.B els següents:

a) Compatibilitzar l'exercici de l'activitat salinera que s'efectua a una part de l'espai natural amb la preservació dels excel·lents valors ambientals que alberga.

b) Garantir, en el temps i l'espai, l'adequat manteniment de les condicions necessàries per a la preservació de les espècies d'aus aquàtiques existents en aquest àmbit, i en especial l'ànec capblanc (Oxyura leucocephala), la rosseta (Marmaronetta angustirostris), la gavina corsa (Larus audouinii) i l'esparver cendrós (Circus pygargus).

c) Establir un marc d'ordenació adequat per a compatibilitzar la realització d'aquelles activitats antrópiques que es desenvolupen o poden desenvolupar-se en el seu àmbit, que per les seues característiques es consideren compatibles amb la conservació de l'espai, amb la preservació activa dels valors ambientals d'aquest i amb l'ús científic i educatiu d'aquest.

d) Garantir la conservació de la vegetació associada a ambients salins com a hàbitat d'especial rellevància en l'àmbit protegit.

e) Harmonitzar el contacte entre les àrees de major valor ambiental i les zones agrícoles i urbanes situades en la perifèria.

f) Promoure estratègies actives d'ús públic, mitjançant la implicació dels municipis i agents socials i privats, que milloren la capacitat de la zona per a albergar activitats recreatives i d'educació ambiental que no comprometen la conservació de les àrees, hàbitats i espècies de major valor.

 

**Article 104. Definició i objectiu específic de la zona I.C, Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella**

1. La Zona I.C inclou la totalitat del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella, d'acord amb els límits definits per aquest.

2. S'estableixen com a objectius específics per a l'àmbit inclós en la zona I.C els següents:

a) Compatibilitzar l'exercici de l'activitat salinera que s'efectua a una part de l'espai natural amb la preservació dels excel·lents valors ambientals que alberga.

b) Garantir la conservació de la vegetació associada a ambients salins com a hàbitat d'especial rellevància en l'àmbit protegit, i de les poblacions d'aus aquàtiques característiques d'aquest àmbit i, en especial, de la gavina corsa (Larus audouinii) i l'esparver cendrós (Circus pygargus).

c) Afavorir la conservació d'elements i activitats tradicionals, com l'agricultura de secà, com a part integrant dels valors que motiven la preservació de l'espai.

d) Limitar l'afecció del desenvolupament urbanístic immediat a l'espai natural sobre les característiques ambientals i paisatgístiques sobre el mateix. Minimitzar l'efecte d'aquest desenvolupament i de les infraestructures associades respecte a l'espai natural, com a estratègia activa per a la millora de l'oferta turística i la qualitat de vida dels municipis limítrofs.

e) Promoure estratègies actives d'ús públic, mitjançant la implicació dels municipis i agents socials i privats, que milloren la capacitat de la zona per a albergar activitats recreatives i d'educació ambiental que no comprometen la conservació de les àrees, hàbitats i espècies de major valor.

 

**Article 105. Normes particulars de les zones I.A, I.B i I.C**

Els àmbits dels parcs naturals del Fondo de Crevillent-Elx, les Salines de Santa Pola i les Llacunes de la Mata i Torrevella es regulen els respectius plans rectors d'ús i gestió, en els quals s'estableix la normativa general i es zonifica de manera específica aquest àmbit concret, sense perjudici de les disposicions d'aquest PORN i d'altra legislació que resulte d'aplicació.

 

TÍTOL V.NORMATIVA PARTICULAR PER A LA ZONA II

 

CAPÍTOL I. ASPECTES GENERALS

 

**Article 106. Definició i objectius específics de la zona II**

1. D'acord amb el que estableix l'article 5 d'aquest decret, la zona II, d'esmorteïment d'impactes, comprén les àrees exteriors perifèriques als espais compresos en la zona I que, per les seues condicions, ubicació o característiques, resulten rellevants des del punt de vista dels objectius atribuïts a aquestes àrees en l'article 29 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.

2. La delimitació de la zona II, d'esmorteïment d'impactes, és la que figura en la cartografia de zonificació d'aquest document.

3. Constitueixen objectius específics de l'ordenació de la zona II:

a) l'adequació d'activitats en les àrees exteriors próximes als parcs.

b) el manteniment i la potenciació de l'activitat agrícola com a ús compatible amb la preservació dels valors naturals d'aquests espais.

c) la conservació d'àrees lliures que actuen com a connectors territorials i ambientals amb altres espais naturals de la comarca.

 

**Article 107. Definició d'àrees**

1. La zona II, d'esmorteïment d'impactes, s'articula a través de les diferents categories de zonificació o àrees:

a) Àrees de predomini agrícola: s'hi distingeixen al seu torn les categories següents:

a.1. Àrea de predomini agrícola A.

a.2. Àrea de predomini agrícola B.

b) Àrees de predomini urbà: s'hi distingeixen al seu torn les categories següents:

b.1. Àrees consolidades.

b.2. Àrees de zona verd.

b.3. Àrees urbanitzables.

b.4. Àrees subjectes a pla especial.

c) Àrees d'interés especial: s'hi distingeixen al seu torn les categories següents:

c.1. Àrees d'interés especial palmerar.

c.2. Àrees d'interés especial natural.

c.3. Àrees d'interés especial indústria salinera.

2. Cadascuna d'aquestes zones, com també la seua delimitació explícita, queda reflectida en la cartografia de zonificació d'aquest document.

 

CAPÍTOL II. DISPOSICIONS ESPECÍFIQUES PER A LES ÀREES DE PREDOMINI AGRÍCOLA

 

SECCIÓ PRIMERA. DEFINICIÓ I OBJECTIUS

 

**Article 108. Definició de les àrees de predomini agrícola**

1. Les àrees de predomini agrícola corresponen a aquelles zones, dins de l'àmbit que s'ordena, en les quals l'ús agrícola o la seua capacitat per a aquest ús es presenta com a predominant.

2. En funció de les seues característiques, potencialitat i situació relativa, es distingeixen, al seu torn, en aquest apartat dues subcategories, els límits de les quals es reflecteixen en la cartografia d'ordenació d'aquest document:

a) Àrees de predomini agrícola A.

b) Àrees de predomini agrícola B.

 

SECCIÓ SEGONA. ÀREES DE PREDOMINI AGRÍCOLA A

 

**Article 109. Definició**

Es consideren àrees de predomini agrícola A les zones immediates als espais naturals protegits que alberguen en l'actualitat cultius o fragments de vegetació natural en estat variable de conservació, i en les quals concorren a més altres característiques que els atorguen un paper important en la preservació d'aquests espais

 

**Article 110. Activitats compatibles**

1. Amb caràcter general, es consideren activitats compatibles les dirigides a aconseguir una millor i més efectiva conservació i potenciació de l'activitat agrícola i la gestió dels recursos naturals.

2. D'acord amb l'anterior, queden específicament permesos els usos següents:

a) L'ús agrícola.

b) Les activitats educatives i d'ús públic lligades als espais naturals protegits i promogudes directament per les administracions públiques o quan no requerisquen instal·lacions de cap tipus.

3. El desenvolupament de les activitats compatibles no requereix cap autorització per a les actuacions corrents directament lligades amb aquests usos, incloent entre aquells els canvis de cultiu que no representen una transformació de secà a regadiu.

 

**Article 111. Activitats autoritzables**

1. Es consideren activitats autoritzables en aquest àmbit, després de l'emissió prèvia d'informe per part de la conselleria competent en matèria de medi ambient, les següents:

a) La implantació de cultius de palmerar a parcel·les en què no hi haja aquest ús.

b) Les actuacions directament vinculades a l'ús agrícola, com les actuacions en camins, la modernització de cultius, la implantació de sistemes no permanents de protecció de cultius, la implantació de modalitats de cultiu sota plàstic en hivernacle o túnel, com també d'umbracles amb finalitat agrícola, o les adequacions de sistemes de regadiu.

c) Els magatzems directament lligats a l'ús agrícola.

d) Les instal·lacions i adequacions educatives o d'ús públic lligades al parc que requerisquen infraestructures no permanents.

e) Els projectes de regeneració d'ecosistemes naturals.

f) Les infraestructures i equipaments la ubicació o el traçat dels quals haja de discórrer justificadament i inexcusablement per l'àmbit comprés per aquesta categoria de zonificació, quan no es troben sotmesos a estimació o declaració d'impacte ambiental en aplicació de la legislació sectorial específica.

2. S'han de sotmetre a estimació d'impacte ambiental les infraestructures i edificacions educatives o d'ús públic que requerisquen instal·lacions permanents, com també les infraestructures i els equipaments la ubicació o el traçat dels quals haja de discórrer justificadament i inexcusablement per l'àmbit comprés per aquesta categoria de zonificació, quan es troben sotmesos a aquest tràmit en aplicació de la legislació sectorial específica.

3. S'han de sotmetre a declaració d'impacte ambiental les infraestructures i equipaments la ubicació o el traçat dels quals haja de discórrer justificadament i inexcusablement per l'àmbit comprés per aquesta categoria de zonificació, quan es troben sotmesos a aquest tràmit en aplicació de la legislació sectorial específica.

 

**Article 112. Activitats no permeses**

Es consideren usos no permesos aquells que comporten o poden comportar alteració i degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos i, en particular, aquells que no hagen sigut explícitament recollits en els apartats anteriors o en la normativa general com a usos compatibles o autoritzables, i s'hi inclouen altres edificacions o habitatges lligats a l'ús agrícola, els moviments de terra que no puguen considerar-se labors agrícoles corrents ni es vinculen a usos autoritzables, i el canvi de secà a regadiu no lligat al cultiu del palmerar o, a l'entorn del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella, al cultiu de la vinya en situacions excepcionals de gran risc per a aquest cultiu a causa de condicions de sequera extrema.

 

SECCIÓ TERCERA. ÀREES DE PREDOMINI AGRÍCOLA B

 

**Article 113. Definició**

Es consideren àrees de predomini agrícola B les zones ocupades en l'actualitat o potencialment per cultius que, per les seues característiques o situació, resulten susceptibles d'albergar altres instal·lacions relacionades amb la vocació agrícola o l'ús públic d'aquests sense provocar efectes significatius sobre els espais protegits o la seua connectivitat.

 

**Article 114. Activitats compatibles**

Amb caràcter general, es consideren activitats compatibles les dirigides a aconseguir una millor i més efectiva conservació i potenciació de l'activitat agrícola i la gestió dels recursos naturals, i en particular les indicades en l'article 110 d'aquesta normativa. A més, i amb caràcter excepcional, es consideren compatibles les activitats preexistents següents:

1. Les granges preexistents al límit sud del Parc Natural del Fondo de Crevillent-Elx, en tant que disposen o obtinguen, en el termini màxim d'un any des de l'entrada en vigor d'aquest document, les autoritzacions sectorials que siguen aplicables.

2. L'activitat de club hípic ubicada entre les llacunes de la Mata i de Torrevella es considera compatible en tant s'adapte a les disposicions legals que li afecten.

 

**Article 115. Activitats autoritzables**

1. Es consideren activitats autoritzables en aquest àmbit, després de l'emissió prèvia d'informe per part de la conselleria competent en matèria de medi ambient, les següents:

a) Els especificades en l'article 111 d'aquesta normativa.

b) Les edificacions i instal·lacions lligades a l'ús agrícola, incloent-hi l'habitatge rural, sota les condicions establides en l'article 78 d'aquesta normativa i quan no requerisquen estimació o declaració d'impacte ambiental quant a la legislació aplicable.

c) Els vivers de plantes agrícoles o ornamentals les característiques dels quals s'adapten al que disposa la normativa general d'aquest document.

d) Les infraestructures de servei associades a les edificacions i instal·lacions lligades a l'ús agrícola -xarxes elèctriques, telefóniques, subministrament d'aigua potable, sanejament, etc. quan no es troben sotmeses a avaluació d'impacte ambiental en funció de la legislació sectorial vigent.

e) La regularització o modificacions de les condicions de les granges existents quan no requerisquen declaració d'impacte ambiental.

2. Es consideren activitats autoritzables en aquest àmbit, després de l'obtenció prèvia d'estimació d'impacte ambiental favorable, les activitats d'allotjament, educació i restauració al medi rural, d'acord amb les especificacions establides en la normativa general d'aquest document.

3. Es consideren activitats autoritzables en aquest àmbit, després de l'obtenció prèvia de la declaració d'impacte ambiental i, si és el cas, declaració d'interés comunitari favorables, les següents:

a) La implantació d'usos esportius que requerisquen infraestructures permanents.

b) La instal·lació de càmpings i altres adequacions turístiques o recreatives no compreses en apartats anteriors i que requerisquen infraestructures permanents.

c) La regularització o modificacions de les condicions de les granges existents quan requerisquen declaració d'impacte ambiental.

4. En les àrees de predomini agrícola B poden delimitar-se, a l'efecte d'afavorir una més adequada redistribució de les càrregues i beneficis derivats dels aprofitaments dels sóls urbanitzables i amb un informe previ favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sectors destinats a incorporar-se a la xarxa dotacional adscrita als sóls urbanitzables que es proposen en el futur fora de l'àmbit ordenat d'aquest document. Aquests sectors han de conservar el seu caràcter de sól no urbanitzable.

 

**Article 116. Activitats no permeses**

Es consideren usos no permesos aquells que comporten o poden comportar alteració i degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos i, en particular, aquells que no hagen sigut explícitament recollits en els apartats anteriors o en la normativa general com a usos compatibles o autoritzables, incloent en aquests els moviments de terra que no puguen considerar-se labors agrícoles corrents ni es vinculen a usos autoritzables, el canvi de secà a regadiu no lligat al cultiu del palmerar o al cultiu de la vinya a l'entorn del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevella, o la instal·lació de noves granges de qualsevol capacitat o característiques.

 

CAPÍTOL III. DISPOSICIONS ESPECÍFIQUES PER A LES ÀREES DE PREDOMINI URBÀ

 

SECCIÓ PRIMERA. DEFINICIÓ I OBJECTIUS

 

**Article 117. Definició de les àrees de predomini urbà**

1. Les àrees de predomini urbà corresponen a aquelles zones, dins de l'àmbit que s'ordena, en les quals l'ús actual predominant correspon a habitatges i instal·lacions lligades a aquestes. Igualment, s'inclouen en aquesta categoria aquelles àrees destinades a la urbanització basant-se en les determinacions dels documents d'ordenació vigent o d'aquest pla; les considerades adequades per a un ús de zona verda; i aquelles en què s'ha produït un procés d'edificació alié a la legalitat urbanística.

2. D'acord amb l'anterior, i en funció de les seues característiques, potencialitat i situació relativa, es distingeixen en aquest apartat quatre subcategories, els límits del qual es reflecteixen en la cartografia d'ordenació d'aquest document:

a) Àrees amb consolidació residencial.

b) Àrees de zona verdes.

c) Àrees urbanitzables.

d) Àrees subjectes a pla especial.

 

SECCIÓ SEGONA. ÀREES DE CONSOLIDACIÓ RESIDENCIAL

 

**Article 118. Definició**

Constitueixen aquesta categoria de zonificació aquells sectors de sól situats en l'àmbit del PORN desenvolupats o en via de desenvolupament d'acord amb les determinacions previstes en els plans generals d'ordenació urbana vigent. En particular, s'ha inclós en aquesta categoria la zona urbana compresa entre les llacunes de la Mata i Torrevella, com també alguns sectors immediats al límit d'aquestes llacunes i al de les Salines de Santa Pola, al costat del nucli urbà d'aquesta última localitat, segons es grafia en els plànols d'aquest document.

 

**Article 119. Activitats compatibles**

El règim que s'ha d'aplicar a aquesta categoria de zonificació és el previst en els planejaments urbanístics vigents, tant pel que fa als sectors urbans própiament dits com als que tinguen la consideració de zona verda o xarxa primària. No se sotmeten a informe previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient aquelles actuacions de desenvolupament d'aquests sóls que no alteren les condicions urbanístiques vigents en el moment de l'aprovació d'aquest document.

 

**Article 120. Activitats autoritzables**

Qualsevol alteració futura sobre els paràmetres urbanístics vigents en aquestes àrees ha de ser sotmesa a declaració prèvia d'impacte ambiental emesa per la conselleria competent en matèria de medi ambient.

 

**Article 121. Activitats no permeses**

Es consideren usos no permesos aquells que comporten o poden comportar alteració i degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos i, en particular, aquells que no hagen sigut explícitament recollits en els apartats anteriors o en la normativa general com a usos compatibles o autoritzables.

 

SECCIÓ TERCERA. ÀREES DE ZONA VERDA

 

**Article 122. Definició**

1. Comprenen tant els sóls que es troben classificats com a tals en els planejaments urbanístics vigents com aquells que, amb una classificació actual de sól urbà o urbanitzable, es consideren d'importància natural per la seua situació relativa, les característiques actuals o l'alt grau de resiliència, i són potencialment recuperables amb ànim de la seua integració com a àrees de transició entre usos propis dels espais naturals protegits i els lligats al sól urbà consolidat.

2. D'acord amb el que s'indica en la normativa general d'aquest document i en la legislació urbanística i d'ordenació del territori que siga aplicable, i sense perjudici del que estableix l'article 16 d'aquest PORN, els aprofitaments urbanístics que, si és el cas, corresponguen a les àrees que adquirisquen la condició de zona verda basant-se en aquesta normativa s'han de reubicar, mitjançant conveni urbanístic o de qualsevol altre mitjà previst en la legislació vigent, en aquells sectors del terme municipal de què es tracte en què resulte més adequat des del punt de vista territorial i ambiental i des de la perspectiva del respecte als drets consolidats que, si és el cas, puguen veure's afectats.

 

**Article 123. Activitats compatibles**

1. Sense perjudici del que s'indica en els apartats següents, a les zones verdes classificades com a tals en el planejament urbanístic vigent a l'entrada en vigor d'aquest document es consideren usos compatibles aquells específicament previstos en la norma que siga aplicable, com també la regeneració d'ecosistemes naturals i l'ús extensiu lligat al medi natural o rural.

2. En forma transitória, fins a l'execució de les actuacions previstes per a la zona verda, es considera activitat compatible l'ús agrícola preexistent a l'entrada en vigor del document, a les àrees afectades.

 

**Article 124. Activitats autoritzables**

1. Es consideren activitats autoritzables en aquest àmbit, després de l'emissió prèvia d'informe per part de la conselleria competent en matèria de medi ambient, les següents:

a) Els projectes d'adequació o habilitació per a l'ús públic i educatiu que resulten compatibles amb les característiques de la zona i no requerisquen infraestructures o construccions permanents.

b) La regeneració assistida d'ecosistemes naturals.

c) Els projectes d'eliminació i restauració d'instal·lacions i infraestructures que si és el cas s'hagen desenvolupat de forma irregular a aquestes zones.

2. Es consideren autoritzables en aquest àmbit, després de l'emissió de declaració d'impacte ambiental favorable, aquelles edificacions permanents que, segons la normativa urbanística que s'aplique, puguen considerar-se própies d'una zona verda i adequades als fins d'aquesta.

 

**Article 125. Activitats no permeses**

Es consideren usos no permesos aquells que comporten o poden comportar alteració i degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos i, en particular, aquells que no hagen sigut explícitament recollits en els apartats anteriors o en la normativa general com a usos compatibles o autoritzables.

 

SECCIÓ QUARTA. ÀREES URBANITZABLES

 

**Article 126. Definició**

S'inclouen en aquesta categoria de zonificació aquells sectors que tenen aquesta classificació en els respectius planejaments urbanístics municipals en el moment de la redacció d'aquest document, com també aquells que es consideren adequats, des del punt de vista ambiental i territorial, per a albergar usos urbans previ el compliment de determinades mesures correctores i compensatóries.

 

**Article 127. Activitats autoritzables**

1. Amb caràcter general, es consideren autoritzables en aquestes zones els usos i activitats específicament previstos en els planejaments generals o parcials que regulen la urbanització de cadascuna d'aquestes.

2. Es consideren autoritzables, després de l'emissió d'informe favorable per part de la conselleria competent en espais naturals protegits:

a) Els plans, projectes i actuacions que executen els instruments de planejament de desenvolupament que afecten sectors inclosos en aquest àmbit i que es troben vàlidament aprovats i adaptats a la delimitació i les prescripcions d'aquest document a l'entrada en vigor d'aquest.

b) Les actuacions d'infraestructura vinculades a la urbanització d'aquests sectors, encara que no disposen dels instruments de desenvolupament vàlidament aprovats, quan l'execució d'aquestes no n'afecte l'ordenació global i se'n justifique el caràcter d'urgència per possible afecció a béns o persones.

3. Es consideren autoritzables, després de l'obtenció prèvia de declaració d'impacte ambiental favorable emesa per la conselleria competent en matèria de medi ambient, els documents de planejament que es confeccionen per al desenvolupament dels àmbits compresos en aquesta categoria que no els tinguen vàlidament a l'entrada en vigor d'aquesta normativa, o els que, tot i tenir-los, no es troben adaptats a la delimitació i les condicions generals establides en aquest document.

4. Sense perjudici del que siga aplicable basant-se en aquesta normativa, l'eventual aprovació per part de la conselleria competent en matèria de medi ambient dels instruments d'ordenació que desenvolupen, de forma conjunta o individualitzada, els sectors inclosos en aquesta categoria de zonificació ha de quedar condicionada al fet que en aquests instruments es prevegen almenys, des del punt de vista de facilitar la integració entre les zones urbanes i els espais naturals protegits situats en la proximitat, els aspectes següents:

a) Ubicació i característiques dels espais lliures proposats des del punt de vista de facilitar la integració entre zones urbanes i naturals.

b) Característiques de l'enllumenat públic projectat, amb indicació de les mesures d'estalvi energètic i reducció de la contaminació lumínica.

c) Mesures d'integració paisatgística.

d) Mesures compensatóries proposades, en especial aquelles que es referisquen a conservació d'hàbitats i espècies d'interés en l'àmbit dels espais naturals protegits i a instal·lacions i adequacions relacionades amb l'ús públic, educatiu i turístic d'aquests.

 

**Article 128. Activitats no permeses**

Es consideren usos no permesos aquells que comporten o poden comportar alteració i degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos i, en particular, aquells que no hagen sigut explícitament recollits en els apartats anteriors o en la normativa general com a usos compatibles o autoritzables.

 

SECCIÓ CINQUENA. ÀREES SUBJECTES A PLA ESPECIAL

 

**Article 129. Definició**

S'inclouen en aquesta categoria les zones incloses en l'àmbit d'aquest document on s'han produït assentaments i concentració d'edificacions o infraestructures alienes a un procés correcte d'urbanització, amb la consegüent carència d'infraestructures bàsiques (especialment de sanejament) i l'evident repercussió negativa sobre els espais naturals protegits. Aquestes zones es grafien i identifiquen en la corresponent cartografia de zonificació.

 

**Article 130. Normativa aplicable**

1. La figura de planejament considerada més adequada per a la consecució dels objectius exposats en l'article anterior, d'acord amb el que estableix la legislació urbanística valenciana, és el pla especial, per al qual, entre altres aspectes, es preveu com a objecte protegir el paisatge i el medi natural i la integració i funcionalitat de les dotacions i infraestructures concretant el seu funcionament. 

2. Els plans especials a què es refereix el punt anterior han de ser redactats, en un termini inferior a dos anys des de l'entrada en vigor d'aquest document, pels ajuntaments implicats, comptant en tot cas amb el suport directe de la conselleria competent en matèria de medi ambient per a aquesta redacció. El procediment de formulació dels plans esmentats ha de garantir l'adequada participació dels propietaris afectats, i ha d'incloure en tot cas declaració d'impacte ambiental favorable prèvia a l'aprovació definitiva.

3. Els plans especials han de prestar especial atenció a la proposta de mesures correctores i infraestructures destinades a evitar els impactes existents, incloent l'eventual trasllat de les instal·lacions i edificacions existents a altres sectors exteriors als perímetres de protecció i, en aquest cas, la restauració i regeneració de les condicions ambientals o rurals que s'establisquen com més adequades. Han d'establir, si és el cas, el règim de gestió i autorització de les activitats i usos que es consideren compatibles en el seu àmbit, la qual ha de ser coherent en tot cas amb les determinacions incloses en aquest document, i han d'incloure la corresponent consignació pressupostària per a l'execució de les mesures que es proposen.

4. Els plans especials que es formulen poden alterar la delimitació proposada en aquest document si aquesta alteració és coherent amb el compliment dels objectius previstos.

5. La totalitat dels sectors afectats per aquesta categoria de zonificació han de conservar, una vegada formalitzat el pla especial, l'actual classificació de sól no urbanitzable.

6. En tant es produeix la formulació i l'aprovació dels plans especials esmentats, es consideren activitats compatibles en cada àmbit afectat les existents en aquests a l'entrada en vigor d'aquest document, sota les mateixes característiques i condicions generals en què es duguen a terme. Qualsevol modificació significativa de les característiques dels sóls, edificacions o infraestructures existents en aquests àmbits s'ha de sotmetre a informe previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient, la qual pot denegar la sol·licitud efectuada si de l'execució d'aquesta es deriven afeccions que poden impedir el compliment dels objectius del pla especial de què es tracte.

 

CAPÍTOL IV. DISPOSICIONS ESPECÍFIQUES PER A LES ÀREES D'INTERÉS ESPECIAL

 

SECCIÓ PRIMERA. DEFINICIÓ I OBJECTIUS

 

**Article 131. Definició de les àrees d'interés especial**

1. Les àrees d'interés especial corresponen a aquells enclavaments amb característiques singulars per valors biótics, abiótics o pel seu ús, i la seua delimitació és la inclosa en la cartografia d'aquest document.

2. En funció de les seues característiques, potencialitat i situació relativa, es distingeixen al seu torn en aquest apartat tres subcategories, els límits de les quals es reflecteixen en la cartografia d'ordenació d'aquest document:

a) Àrees d'interés especial. Palmerar.

b) Àrees d'interés especial. Interés natural.

c) Àrees d'interés especial. Indústria salinera.

3. Les àrees d'interés especial tenen la consideració urbanística de sól no urbanitzable d'especial protecció, i la normativa d'aplicació és l'especificada en els articles següents.

 

SECCIÓ SEGONA. ÀREES D'INTERÉS ESPECIAL PALMERAR

 

**Article 132. Definició**

Es consideren àrees d'interés especial palmerar les ocupades en l'actualitat per cultius de palmeres o per altres usos en els quals aquesta espècie forma masses significatives, com també aquelles en què aquest cultiu es considera activitat potencial adequada.

 

**Article 133. Activitats compatibles**

Es considera com a única activitat compatible el cultiu d'aquesta espècie, com també les infraestructures directament associades a aquest.

 

**Article 134. Activitats autoritzables**

1. Es consideren activitats autoritzables en aquest àmbit, després de l'emissió prèvia d'informe per part de la conselleria competent en matèria de medi ambient, les següents:

a) Aquelles actuacions que, tot i estar directament relacionades amb el cultiu de la palmera, requerisquen la construcció o la modificació d'infraestructures o instal·lacions com ara les actuacions en camins, la modernització de cultius, la implantació de sistemes no permanents de protecció de cultius, la implantació de modalitats de cultiu sota plàstic en hivernacle o túnel, com també d'umbracles amb finalitat agrícola, o les adequacions de sistemes de regadiu.

b) La implantació de vivers dedicats a aquesta activitat.

c) Els magatzems directament lligats al cultiu del palmerar.

d) Les instal·lacions i adequacions educatives, turístiques o d'ús públic lligades al palmerar o a l'aprofitament dels recursos naturals, quan siguen compatibles amb les disposicions generals d'aquest document i requerisquen infraestructures no permanents.

e) Les infraestructures i els equipaments d'interés general el traçat dels quals haja de discórrer justificadament i inexcusablement per l'àmbit comprés per aquesta categoria de zonificació, quan no es troben sotmesos a estimació o declaració d'impacte ambiental en aplicació de la legislació sectorial específica.

f) Les infraestructures de servei associades a les edificacions i instal·lacions lligades als usos compatibles -xarxes elèctriques, telefóniques, subministrament d'aigua potable, sanejament, etc. quan no es troben sotmeses a avaluació d'impacte ambiental en funció de la legislació sectorial vigent.

2. S'han de sotmetre a estimació d'impacte ambiental les infraestructures i edificacions educatives, turístiques o d'ús públic que requerisquen instal·lacions permanents, com també les infraestructures i equipaments d'interés general el traçat de les quals haja de discórrer justificadament i inexcusablement per l'àmbit comprés per aquesta categoria de zonificació, quan es troben sotmesos a aquest tràmit en aplicació de la legislació sectorial específica.

3. Se sotmeten a declaració d'impacte ambiental les infraestructures i equipaments d'interés general el traçat dels quals haja de discórrer justificadament i inexcusablement per l'àmbit comprés per aquesta categoria de zonificació, quan es troben sotmesos a aquest tràmit en aplicació de la legislació sectorial específica.

 

**Article 135. Activitats no permeses**

Es consideren usos no permesos aquells que comporten o poden comportar alteració i degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos i, en particular, aquells que no hagen sigut explícitament recollits en els apartats anteriors o en la normativa general com a usos compatibles o autoritzables, incloent-hi l'habitatge rural associat a ús agrícola i els moviments de terra que no puguen considerar-se labors agrícoles corrents.

 

SECCIÓ TERCERA. ÀREES D'INTERÉS ESPECIAL NATURAL

 

**Article 136. Definició**

Es consideren àrees d'interés especial natural aquelles zones de valors naturals fonamentals per a la conservació del conjunt de l'àrea ordenada en aquest document. Es representen ací els ambients fluvials, en el curs del riu Vinalopó o el barranc de la Fayona; l'entorn d'El Acequión; els sistemes humits próxims al litoral, amb la inclusió de la zona humida catalogada dels Carrissars d'Elx; les restes de vegetació psammófila i de litoral a la xicoteta duna situada al costat de les salines del Pinet; i la vegetació halófila ben representada o de gran potencialitat present a diferents enclavaments de l'àmbit.

 

**Article 137. Activitats compatibles**

Es consideren activitats compatibles les següents:

1. La conservació, investigació i regeneració no assistida dels ecosistemes d'interés associats a rius i rambles, zones humides, vegetació halófila i dunes.

2. Les activitats de cultiu a les àrees que presenten actualment aquest ús i sota les condicions i les característiques en què es duen a terme a l'entrada en vigor d'aquest document.

 

**Article 138. Activitats autoritzables**

1. Es consideren activitats autoritzables, després de l'obtenció prèvia de l'informe favorable emés per la conselleria competent en matèria de medi ambient, les següents:

a) Les instal·lacions i infraestructures directament vinculades a l'activitat agrícola a les àrees que presenten aquest ús i que no es troben sotmeses a estimació o declaració d'impacte ambiental.

b) La implantació a l'àrea de la zona humida catalogada dels Carrissars d'Elx del cultiu del palmerar.

c) Els magatzems directament lligats a l'activitat agrícola a les àrees que presenten aquest ús i segons el que estableix la normativa general respecte de les construccions lligades a l'activitat agropecuària.

d) Les instal·lacions i adequacions educatives o d'ús públic lligades als ecosistemes naturals.

e) Els projectes de regeneració assistida dels ecosistemes naturals.

f) Les actuacions en infraestructures i equipaments existents a la zona que no impliquen ampliació o modificació de traçat, condicions o característiques.

g) Les noves infraestructures i equipaments d'interés general el traçat de les quals haja de discórrer justificadament i inexcusablement per l'àmbit comprés per aquesta categoria de zonificació, quan no es troben sotmesos a estimació o declaració d'impacte ambiental en aplicació de la legislació sectorial específica.

h) Les infraestructures de servei associades a les edificacions i instal·lacions lligades a l'ús agrícola -xarxes elèctriques, telefóniques, subministrament d'aigua potable, sanejament, etc. quan no es troben sotmeses a avaluació d'impacte ambiental en funció de la legislació sectorial vigent.

i) L'adequació excepcional d'edificacions existents per a usos turístics o recreatius, d'acord amb el que especifica la normativa general d'aquest document.

2. Es consideren activitats autoritzables, després de l'obtenció d'estimació o declaració d'impacte ambiental prèvia, les noves infraestructures i equipaments d'interés general el traçat dels quals haja de discórrer justificadament i inexcusablement per l'àmbit comprés per aquesta categoria de zonificació, quan es troben sotmesos a aquests tràmits en aplicació de la legislació sectorial específica.

 

**Article 139. Activitats no permeses**

Es consideren usos no permesos aquells que comporten o puguen comportar alteració i degradació del medi o dificulten el desenvolupament dels usos permesos i, en particular, aquells que no hagen sigut explícitament recollits en els apartats anteriors o en la normativa general com a usos compatibles o autoritzables, incloent-hi els moviments de terra que no puguen considerar-se labors agrícoles corrents.

 

SECCIÓ QUARTA. ÀREES D'INTERÉS ESPECIAL. INDÚSTRIA SALINERA

 

**Article 140. Definició**

Àrea vinculada a l'activitat salinera a les llacunes de la Mata i Torrevella, corresponent a la zona en què s'enclaven diverses instal·lacions i activitats accessóries a aquesta.

 

**Article 141. Normativa aplicable**

1. Es consideren usos compatibles en aquesta àrea la conservació dels ecosistemes naturals i les instal·lacions i els processos propis de l'activitat salinera, aplicant les determinacions vigents al respecte en el planejament urbanístic municipal.

2. Amb caràcter excepcional, s'inclouen és aquesta àrea els terrenys considerats en el vigent Pla general d'ordenació urbana de Torrevieja com a sector S-8 (polígon industrial Salinas), per al qual aquest PGOU preveu com a usos fonamentals els industrials, d'esplai i esportiu. L'eventual desenvolupament d'aquest sector mitjançant l'instrument que corresponga, el qual ha de disposar de declaració d'impacte ambiental favorable prèviament a l'aprovació, ha de tenir explícitament en compte la compatibilitat dels usos i instal·lacions que si és el cas s'ubiquen a la zona amb la conservació dels valors ambientals i amb l'activitat salinera.

3. Sense perjudici del que s'ha indicat en el punt anterior, qualsevol nova actuació que s'efectue dins de l'àmbit de l'àrea d'interés especial i que puga representar una alteració de les característiques actualment existents en aquesta ha de sotmetre's a informe previ de la conselleria competent en matèria de medi ambient, incloent les adequacions educatives o recreatives.

 

CAPÍTOL V. ALTRES DISPOSICIONS APLICABLES A LA ZONA II

 

**Article 142. Altres usos compatibles i autoritzables**

1. Amb caràcter general, i sense perjudici de la incompatibilitat genèrica d'altres usos indicada en els articles d'aquesta normativa referents a les diverses categories de zonificació, es consideren compatibles en les àrees agrícoles i naturals incloses a la zona II els usos cinegètics i piscícoles i la ramaderia extensiva, en tant que tinguen els corresponents plans tècnics d'aprofitament degudament autoritzats o resulten compatibles amb l'ordenació sectorial que els siga aplicable i amb les disposicions generals d'aquest document.

2. No s'inclou en el supósit anterior la instal·lació de piscifactories, activitat que es considera en general autoritzable en aquelles àrees susceptibles d'albergar aquest ús, després de l'obtenció prèvia de la declaració d'impacte ambiental favorable.

 

**Article 143. Definició i objectius de les zones II.A, II.B i II.C**

1. A l'efecte d'atribuir específicament la gestió d'aquesta, basant-se en les determinacions incloses en aquest document i en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, la zona II, d'esmorteïment d'impactes, s'estructura en tres subunitats, denominades zona II.A, zona II.B i zona II.C, vinculades respectivament als parcs naturals del Fondo de Crevillent-Elx, les Salines de Santa Pola i les Llacunes de la Mata i Torrevella.

2. La delimitació de cadascuna de les zones esmentades ha de figurar establida en els respectius plans rectors d'ús i gestió.

3. La consideració de les zones II.A, II.B i II.C no afecta les directrius i prescripcions d'ordenació establides en aquest document per al conjunt de la zona II.

 

**Article 144. Règim sancionador**

El règim d'infraccions i sancions en la matèria regulada en aquest decret és l'establit en el títol VI de la Llei 42/2007, de 13 de desembre, del Patrimoni Natural i de la Biodiversitat, en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana; en el títol IX de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, i en el Reial Decret 1398/1993, pel qual s'aprova el Reglament del procediment per a l'exercici de la potestat sancionadora, sense perjudici del que siga exigible en via penal, civil o de qualsevol altre ordre en què es puga incórrer.

 

 

ANNEX II  
 DESCRIPCIÓ LITERÀRIA DETALLADA PROPOSADA PER A L'ÀMBIT DEL PLA D'ORDENACIÓ DEL SISTEMA DE ZONES HUMIDES DEL SUD D'ALACANT.

 

 

El Pla d'ordenació dels recursos naturals del Sistema de Zones Humides del Sud d'Alacant comprén els parcs naturals del Fondo de Crevillent-Elx, les Salines de Santa Pola i les Llacunes de la Mata i Torrevella i les àrees perifèriques d'aquestes.

 

ZONA PERIFÈRICA AL PARC NATURAL DE LES LLACUNES DE LA MATA I Torrevella

La descripció de la delimitació de l'àmbit del PORN s'inicia a la carretera de Benijófar a Torrevieja CV-90, a l'altura de l'encreuament amb el camí que arriba a la Casa de los Casteles, al terme municipal de Rojales, al voltant del punt de coordenades UTM (1) 700.053, 4.213.501, i és la següent (en el sentit de les agulles del rellotge):

- Des d'aquest punt es dirigeix en direcció NE, paral·lelament a la carretera CV-895 que comunica la carretera CV-90 amb la nacional N-332, fins al punt de coordenades UTM (2) 700.388, 4.213.889. Des d'ací traça una corba passant pels punts de coordenades UTM (3) 700.509, 4.213.985, (4) 700.673, 4.214.042 i (5) 700.776, 4.214.044, traçant una línia paral·lela al límit del parc natural, a una distància aproximada de 500 metres d'aquest.

- En aquest punt, pren un camí en direcció SE, que ve de la contornada de la Casa del Marabú, i que avança fins a intersectar amb la carretera CV-895.

- Segueix per la carretera en direcció NE durant uns 1.300 metres, fins a arribar a un encreuament amb un camí procedent de la urbanització El Marabú i que arriba fins el camí del Raso, a l'altura de l'observatori del Fumarer.

- Pren aquest camí a mà dreta fins a arribar al punt de coordenades UTM (6) 702.235, 4.214.318, a l'altura d'una bassa de reg que queda a mà dreta.

- Des d'aquest punt, es dirigeix en línia recta, traçant una línia paral·lela al límit del parc natural, a una distància aproximada de 500 metres d'aquest, fins a arribar al punt de coordenades UTM (7) 702.527, 4.214.439, per a dirigir-se després, entrant al terme municipal de Guardamar del Segura, cap a la Casa del Ras seguint la direcció E, fins a arribar al punt de coordenades UTM (8) 703.102, 4.214.415.

- Des d'ací avança per un traçat definit pels punts de coordenades UTM següents:

• UTM (9) 703.230, 4.214.421

• UTM (10) 703.505, 4.214.566

• UTM (11) 703.923, 4.214.563

• UTM (12) 703.900, 4.214.658

• UTM (13) 704.009, 4.214.672

- Des d'aquest punt, avança en direcció NO uns metres, fins que intersecta amb un camí.

- Pren aquest camí a mà dreta i segueix per aquest fins que arriba al camí dels Curros.

- Des d'aquest punt d'intersecció amb el camí del Curros, es dirigeix en línia recta fins al punt de coordenades UTM (14) 704.848, 4.214.930 i UTM (15) 705.224, 4.214.968 traçant una línia paral·lela al límit del parc natural, a una distància aproximada de 500 metres d'aquest, des d'on avança en línia recta direcció SE.

- En aquest punt pren un camí a mà dreta en direcció SE fins a arribar a una intersecció en T, on continua pel camí de la dreta al llarg d'uns escassos 30 metres, fins a arribar al punt de coordenades UTM (16) 705.300, 4.214.519.

- Des d'aquest punt avança en línia recta, direcció SE, fins a arribar a un camí que porta a la Casa de l'Alt. Segueix per aquest camí fins a arribar a la carretera N-332.

- Avança seguint el traçat de la carretera en direcció S fins a arribar al punt de coordenades UTM (17) 704.616, 4.209.303, a l'altura de la urbanització Aguas Nuevas, ja al terme municipal de Torrevieja. En aquest punt abandona la carretera per a dirigir-se en línia recta direcció NO fins enllaçar amb un camí que envolta l'Hospital San Jaime. Segueix per aquest camí vorejant l'hospital, al llarg d'uns 350 metres, per a abandonar-lo després i dirigir-se en línia recta direcció S fins al punt de coordenades UTM (18) 704.208, 4.209.233.

- Des d'aquest punt avança en línia recta fins al punt de coordenades UTM (19) 704.186, 4.209.191 i des d'allí avança en línia recta per a arribar a un camí en el punt de coordenades UTM (20) 704.272, 4.209.190 que es dirigeix cap a la carretera N-332.

- El límit del PORN segueix per aquest camí fins al punt en què aquest discorre al costat de la carretera nacional. En aquest punt el límit discorre segons el traçat de la N-332 durant uns 360 metres, fins a arribar a un pas elevat sobre la carretera.

- Ací abandona la carretera per a dirigir-se en línia recta direcció SO fins a enllaçar amb un carrer entre les urbanitzacions de la Torreta i Doña Inés, al voltant del punt de coordenades UTM (21) 703.305, 4.208.204.

- Segueix el carrer que discorre primer en direcció S i que després es desvia a la dreta direcció SO, fins que enllaça amb la carretera de Novelda a Torrevieja, CV-90.

- Des d'ací continua per la carretera direcció NO al llarg d'aproximadament 450 metres, fins a arribar a la rotonda següent, aproximadament en el punt de coordenades UTM (22) 702.844, 4.208.361, on abandona la carretera per a dirigir-se en línia recta direcció SO fins enllaçar amb un camí que es dirigeix cap a la carretera nacional N-332.

- Segueix per aquest camí direcció S, travessant la urbanització Torreta Florida pel carrer Jorge Manrique, fins a arribar a les proximitats de la nacional.

- Abandona el camí abans que el traçat comence a discórrer paral·lel a la carretera, i pren el traçat de la mateixa carretera on hi ha un pas elevat.

- Segueix per la carretera N-332 fins a arribar al punt de coordenades UTM (23) 702.295, 4.205.717.

- Des d'aquest punt envolta la zona on s'ubica la depuradora de Torrevieja seguint un traçat definit pels següent punts de coordenades UTM: (24) 702.231, 4.205.788, (25) 702.148, 4.205.699, (26) 702.080, 4.205.666, (27) 702.014, 4.205.689, (28) 701.926, 4.205.628, (29) 701.895, 4.205.656, (30) 701.632, 4.205.348.

- Des d'ací avança en línia recta direcció SE fins a arribar a la carretera N-332.

- Segueix per la carretera en direcció S, fins a l'encreuament amb la carretera CV-95 que comunica San Miguel de Salinas amb la N-332.

- Pren aquesta carretera a mà dreta, deixant fora de l'àmbit del PORN la superfície ocupada per l'enllaç d'ambdues carreteres, i avança en direcció O fins a arribar a la urbanització de Los Balcones.

- Des d'ací abandona la carretera per a vorejar la urbanització, primer en direcció NE i després NO, passant pels punts de coordenades UTM (31) 700.654, 4.204.659 i (32) 700.225, 4.204.855.

- Continua vorejant la urbanització, en direcció SO fins al punt de coordenades UTM (33) 700.128, 4.204.578, i després en direcció NO, seguint el traçat d'un carrer que després gira en direcció NE fins a arribar al punt de coordenades UTM (34) 699.329, 4.205.020 on pren una desviació a l'esquerra. Continua per aquest carrer uns 140 metres, fins a arribar al límit de la zona urbanitzada, on pren un carrer limítrof a mà esquerra, que separa la urbanització de la zona cultivada, arribant fins al punt de coordenades UTM (35) 699.126, 4.204.812.

- Des d'ací es dirigeix en línia recta en la mateixa direcció que portava fins a prendre novament la carretera CV-95.

- Segueix per la carretera fins a l'encreuament amb l'autopista del Mediterrani AP-7.

- Segueix el traçat de l'autopista en direcció NO fins l'encreuament d'aquesta amb la carretera CV-942.

- En aquest punt pren la carretera CV-942 que va des de Los Montesinos a la carretera CV-95, en direcció N, envoltant la part més oest de la llacuna de Torrevella. Continua per aquesta carretera que en terme de Los Montesinos canvia de nomenclatura i passa a denominar-se CV-943, fins a arribar al punt de coordenades UTM (36) 697.571, 4.210.704, situat a un quilómetre, aproximadament, del nucli urbà de Los Montesinos (entre les zones de Los Díez i El Cuartel).

- En aquest punt pren una desviació a mà dreta, que després d'escassos 30 metres torna a bifurcar-se, prenent la via de l'esquerra.

- Segueix per aquesta via fins que s'interromp en el punt de coordenades UTM (37) 698.338, 4.210.906, des d'on es dirigeix, mantenint la direcció NE, al punt de coordenades UTM (38) 698.926, 4.211.543, a la zona de la partida de Los Blanc, traçant una línia paral·lela al límit del parc natural, a una distància aproximada de 500 metres d'aquest.

- Ací pren un camí direcció N que enllaça amb la carretera CV-945 després que aquesta travesse el nucli urbà de Los Montesinos.

- Pren la carretera CV-945 que comunica la carretera CV-90 amb la CV-95 al seu pas pel terme municipal d'Orihuela, en direcció E fins al voltant del punt de coordenades UTM (39) 699.612 4.211.752, des d'on es dirigeix en línia recta al punt de coordenades UTM (40) 699.589, 4.211.824.

- Des d'aquest punt, es dirigeix en línia recta cap al NE, fins a arribar a un camí que comunica el nucli urbà de Los Montesinos amb la carretera CV-90, de Novelda a Torrevieja.

- Pren aquest camí al llarg d'uns 80 metres i en el primer encreuament pren la via de la dreta.

- Segueix la via de la dreta fins que, després d'uns 120 metres, aquesta realitza un gir de 90° i es dirigeix cap al SE. En aquest punt, l'àmbit continua recte amb la mateixa direcció que portava el camí fins a enllaçar amb un altre camí que es dirigeix cap a les proximitats de Casa el Romero.

- Segueix el traçat d'aquest camí fins a arribar al punt de coordenades UTM (41) 699.989, 4.212.295. Des d'aquest punt s'avança en direcció NO primer i després NE, traçant una línia paral·lela al límit del parc natural, a una distància aproximada de 500 metres d'aquest, fins a arribar al punt d'inici d'aquesta descripció.

 

ZONA PERIFÈRICA AL PARC NATURAL DEL FONDO DE CREVILLENT-ELX I AL PARC NATURAL DE LES SALINES DE SANTA POLA

La descripció de la delimitació de l'àmbit del PORN s'inicia en l'encreuament de la carretera CV-865, que comunica Elx amb Santa Pola, amb la carretera CV-851 (entre Elx i la zona urbanitzada de les Foies) al límit entre el terme municipal d'Elx i Santa Pola, i és la següent (en el sentit de les agulles del rellotge):

- L'àmbit del PORN discorre en comú al traçat de la carretera CV-865, en direcció SE, fins que uns 440 metres després de travessar la carretera N-332, pren una desviació a mà dreta que porta a l'avinguda de Saragossa de Santa Pola.

- Pren l'av. de Saragossa i segueix per aquest carrer fins a arribar a l'altura del carrer del Bisbe Bascuñana, pel qual gira a l'esquerra fins a arribar a l'av. de Salamanca.

- Pren l'av. de Salamanca fins que, després de creuar el carrer de la Mare de Déu del Pilar, pren la continuació de l'av. de Salamanca, que és en aquest punt el carrer dels Tamarius.

- Segueix pel carrer dels Tamarius fins a enllaçar amb l'av. del Tamarit.

- Continua per aquesta avinguda fins a arribar al carrer de la Vinguda de la Mare de Déu, que es dirigeix cap a la línia de costa, afrontant amb l'explotació salinera Braç del Port.

- Pren aquest carrer en direcció a la línia de costa, seguint el límit de l'àmbit del parc natural.

- Segueix en comú amb el límit del parc fins a arribar al camí del Pinet, en el punt de coordenades UTM (1) 707.941, 4.225.732.

- Des d'ací es dirigeix en línia recta direcció SE fins a la línia de costa novament, en el punt de coordenades UTM (2) 708.012, 4.225.703, ja en terme d'Elx.

- Avança per la línia de costa, a la platja del Pinet, fins a arribar al punt de coordenades UTM (3)707.661, 4.225.075.

- Des d'aquest punt, avança envoltant l'àmbit del parc, traçant una línia paral·lela al límit del parc natural, a una distància aproximada de 500 metres d'aquest, fins que intersecta un camí paral·lel al camí del Pinet, al voltant del punt de coordenades UTM (4) 706.953, 4.225.972.

- Pren aquest camí en direcció O, fins que al cap d'aproximadament 100 metres arriba a la carretera nacional N-332.

- En aquest punt es desvia per la nacional en direcció NE fins a arribar al punt de coordenades UTM (5) 707.010, 4.226.184, al voltant del PK 26.

- Des d'aquest punt es desvia de la carretera per a dirigir-se al NO, traçant una corba paral·lela al límit del parc natural, a una distància aproximada de 500 metres d'aquest, fins a intersectar de nou amb la carretera nacional N-332.

- Continua per aquesta carretera en direcció SO fins que pren la desviació a la carretera entre Elx i la zona de la Marina CV-853.

- Presa la carretera CV-853 fins a arribar al punt de coordenades UTM (6) 705.318, 4.226.579.

- Des d'ací avança envoltant el límit del parc, traçant una línia paral·lela al límit del parc natural, a una distància aproximada de 500 metres d'aquest, fins que després de creuar el camí del Molar, intersecta un altre camí, aproximadament al voltant del punt de coordenades UTM (7) 703.919, 4.226.986.

- Pren aquest camí en direcció O i transcorre en comú amb el seu traçat fins que intersecta amb el camí d'Elx.

- En aquest encreuament, pren el camí d'Elx a mà dreta i avança direcció N uns 120 metres fins a arribar a un encreuament en què pren la via de l'esquerra.

- Segueix per aquest camí fins que s'uneix a una séquia que transcorre en direcció paral·lela a l'assarb de la Pastora. En aquest punt pren la direcció de la séquia cap al S fins a arribar al límit del terme municipal entre Elx i Sant Fulgenci (d'acord amb la base de dades cartogràfiques de l'Institut Cartogràfic Valencià).

- Des d'ací es dirigeix en línia recta, en direcció O fins que intersecta l'assarb del Convent.

- Presa l'assarb en direcció NO i segueix el seu traçat fins a arribar al punt de coordenades UTM (8) 697.651, 4.226.052.

- Des d'aquest punt, avança en comú traçant una línia paral·lela al límit del parc natural, a una distància aproximada de 500 metres d'aquest, passant pels termes municipals de Dolores, Catral, Crevillent i Elx, envolta la llacuna del Fondo, fins a intersectar en el punt de coordenades UTM (9) 699.382, 4.229.359 un camí que en direcció E arriba a la carretera CV-851.

- Segueix aquest camí que conflueix amb la carretera CV-851, en les proximitats de la Casa de Ricard, a la partida del Derramador.

- En la intersecció amb la carretera, segueix el traçat d'aquesta a mà dreta fins a arribar al punt de coordenades UTM (10) 707.124, 4.231.262, després de creuar el camí dels Antons.

- Des d'aquest punt, el límit descriu una corba paral·lela al límit del parc natural, a una distància aproximada de 500 metres d'aquest, fins a arribar a la carretera entre Elx i la Baia Baixa CV-856, al voltant del punt de coordenades UTM (11) 707.301, 4.231.776.

- Segueix el traçat de la carretera al llarg d'uns 40 metres per a desviar-se en arribar a la zona edificada de la Baia Baixa, aproximadament en el punt de coordenades UTM (12) 707.327, 4.231.741, i dirigir-se en línia recta en direcció NE fins al punt de coordenades UTM (13) 707.443, 4.231.820, on pren un camí en direcció SE.

- Segueix aquest camí uns 100 metres i en el punt de coordenades UTM (14) 707.496, 4.231.729 torna a desviar-se en direcció NE fins a intersectar amb la sendera del Redó.

- Segueix per la sendera en direcció SE fins a arribar al punt de coordenades UTM (15) 708.297, 4.231.678.

- Des d'ací continua traçant una línia paral·lela al límit del parc natural, a una distància aproximada de 500 metres d'aquest, fins que intersecta amb la carretera CV-851, per la qual es desvia en direcció NE fins a arribar al punt en què s'inicia aquesta descripció.

 

 

 

ANNEX III  
 DELIMITACIÓ GRÀFICA

 

 

**[Veure imatges en la publicació en el DOGV (pdf)](http://www.dogv.gva.es/datos/2010/02/16/pdf/2010_1667.pdf)**

 

 

---

****[1]****Decret afectat per la sentència de 15 d’abril de 2015, de la Secció Primera de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, dictada en el recurs contenciós administratiu número 109/2010 (publicada per [**Resolució d’1 de febrer de 2016**](http://www.dogv.gva.es/portal/ficha_disposicion.jsp?L=0&sig=001348%2F2016&L=1&url_lista=), del director general de Medi Natural i d’Avaluació Ambiental, en el DOGV núm. 7725 de 22.02.2016 – Ref. Base de Dades 001348/2016), que conté la decisió següent: “1.  Es declara la nul·litat del plànol d'ordenació número 16 del PORN, en relació amb els articles 122.1 i 126 d'aquest, i els articles 4.4 i 6.2 del PRUG, per qualificar arbitràriament les parcel·les AH-49B (3509,62 m²t), H47-B (4505,80 m²t) i AH-54 (13.360,62 m²t) com a Àrees de zona verda i les parcel·les ZR 39-40 (23.910,64 m²t), 6-41-B (1070,04 m²t) i ZR 42-43 (27.007,66 m²t) com a Àrees urbanitzables quan aquestes són solars – sól urbà consolidat per la urbanització es condemna la Generalitat Valenciana a prendre les dites parcel·les i qualificar-les com a sól urbà per la urbanització – solar a l'empara del que disposa l'article 118 del PORN.”



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6207, del 16-02-2010 (2010/1667)

DECRETO 31/2010, de 12 de febrero, del Consell, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2010/02/12/31**

### Versiones

 01/02/2016 - Actualidad  Texto inicial: 17/02/2010 - 31/01/2016 

### Datos del documento

Número DOGV
:   6207

Fecha DOGV
:   16-02-2010

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2010/1667

CVE


Fecha del documento
:   12-02-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [La Vega Baja](javascript:void(0))
    * [El Baix Vinalopó](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [protección del paisaje](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Los textos consolidados de las normas son de carácter informativo y no tienen valor jurídico.

TEXTO CONSOLIDADO

**Última revisión 01.02.2016**

**Decreto** **31/2010, de 12 de febrero, del Consell, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante.** ****[1]****

**[(DOGV núm. 6207 de 16.02.2010)](http://www.dogv.gva.es/datos/2010/02/16/pdf/2010_1667.pdf)** **Ref. 001701/2010**

 

PREÁMBULO

 

En las comarcas suralicantinas del Baix Vinalopó y la Vega Baja, la peculiar configuración geológica y geomorfológica y la prolongada historia de ocupación humana han confluido durante siglos para dar lugar a un sistema de zonas húmedas que constituye, en conjunto, una de las áreas de mayor valor ambiental y paisajístico de la Comunitat Valenciana y de todo el Mediterráneo occidental. La progresiva modificación antrópica de las depresiones endorréicas que ocupan sectores importantes de este territorio, así como de la extensa zona de humedales asociada a las desembocaduras del Vinalopó y el Segura (conocida como Albufera d'Elx) ha acabado generando un complejo mosaico territorial en el que los cultivos de regadío (y, más recientemente, los desarrollos urbanísticos) alternan con depresiones inundadas, saladares y marjales que, en la mayor parte de los casos, se encuentran directamente relacionadas bien con los propios cultivos -respecto a los que actúan como embalses de agua para el riego-, bien con otros usos humanos, como las explotaciones salineras. La presencia permanente de agua más o menos salina en un contexto marcadamente semiárido no solamente ha permitido la existencia en la zona de una gran variedad de hábitats naturales de excepcional importancia, sino que condiciona también la presencia de una ornitofauna de relevancia internacional, representada por multitud de especies nidificantes o hibernantes.

Así, se ha denominado Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante al conjunto formado por las lagunas del Fondo, Santa Pola y La Mata y Torrevieja. Las lagunas del Fondo y Santa Pola se localizan entre las cuencas del río Segura (Vega Baja) y la del río Vinalopó (Bajo Vinalopó), que son los principales cursos de agua que circulan por la región. Las lagunas de La Mata y Torrevieja, a su vez, están limitadas hidrográficamente al N por la cuenca del río Segura y al S y SO por el acuífero del Campo de Cartagena.

Constituyen cuencas donde van a drenar las ramblas y barrancos de los relieves periféricos, que se caracterizan por tener un funcionamiento temporal y por su escaso desarrollo dada la suave pendiente de la zona, y en las que artificialmente existe toda una serie de canales y balsas destinadas al riego, tales como el Assarb de Dalt, el del Robatori o el Assarb Ample, que tras atravesar el Fondo, atraviesa la salina de Santa Pola, los embalses reguladores de riego, denominados de Poniente y de Levante en el Fondo, o el Canal de Las Salinas que comunica la laguna de La Mata y de Torrevieja.

La vegetación existente en la zona es característica de ambientes con condiciones de sequía extrema y suelos con elevada salinidad. Así, las principales formaciones vegetales son las acuáticas (clases Lemnetea, Ruppietea y Potamtetea), los saladares, típicos mediterráneos con especies y agrupaciones características y con gran cantidad de endemismos, como es el caso del Limonium caesium exclusivo del sudeste ibérico, o el escasísimo senecio marino (Senecio auricula) en los abardinales de La Mata y Torrevieja, la vegetación palustre, que se distribuye de forma muy diferente según las distintas zonas que abarca el ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN), y los carrizales y juncales. También está presente en la franja que se extiende desde la Torre del Pinet hasta la altura de la Casa de la Albufera en Santa Pola, vegetación dunar, y en las bandas más externas a los saladares aparecen los matorrales en los que se implanta una interesantísima comunidad vegetal, constituída por las halonitrófilas.

La gran diversidad de ambientes presentes en las lagunas (medio acuático, salinas, terrestre e incluso costero) es uno de los condicionantes que favorecen la gran riqueza faunística de estas zonas. La avifauna se considera el grupo más importante de los componentes de la zoocenosis de esta zona, destacando el importante papel de estos parajes como zona de acogida para las aves acuáticas. Destacan especies como la cerceta pardilla (Marmaronetta angustirostris), la malvasía cabeciblanca (Oxyura leucocephala), también, aunque de forma escasa, el tarro blanco (Tadorna tadorna) o el flamenco (Phoenicopterus ruber). Desde un punto de vista faunístico y zoogeográfico, es muy importante también la presencia del fartet (Aphanius iberus), endemismo íbero-magrebí. Cabe destacar que existen tres zonas de especial protección para las aves: El Hondo, Salinas de Santa Pola y Lagunas de La Mata y Torrevieja.

Existen un total de ocho microrreservas vegetales incluidas en el ámbito del PORN. Además, cuatro zonas húmedas catalogadas se ubican dentro de este ámbito, e incluso engloba tres espacios naturales incluidos en la lista aprobada por la Decisión de la Comisión, de 19 de julio de 2006, por la que se adopta, de conformidad con la Directiva 92/43/CEE, del Consejo, la lista de lugares de importancia comunitaria de la región biogeográfica mediterránea, éstos concretamente son el LIC el Fondo de Crevillent-Elx, el LIC les Salines de Santa Pola y el LIC les Llacunes de La Mata y Torrevieja.

En cuanto a los restos patrimoniales, tienen gran importancia en la zona llegando a considerarse como un recurso natural más, dada la importancia antrópica histórica que ha ido influyendo y modelando la zona. Existen numerosos elementos hidráulicos de interés, aljibes, ermitas y otros elementos entre los que cabe citar, a modo de ejemplo la Torre del Tamarit, ubicada en las Salinas de Santa Pola.

Los parques naturales del Fondo de Crevillent-Elx, las Lagunas de La Mata y Torrevieja y les Salines de Santa Pola representan sin duda elementos capitales y bien conocidos en este sistema territorial. Declarados como Parajes Naturales de la Comunitat Valenciana, respectivamente, por los Decretos 187/1988, 189/1988 y 190/1988, de 12 de diciembre, del Consell, estos espacios fueron reclasificados como Parques Naturales al amparo de la disposición adicional segunda de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. La ordenación de los tres espacios se sustanció a través de los respectivos Planes Rectores de Uso y Gestión, aprobados por los Decretos 202/1994, de 13 de septiembre, por el que se aprobó el Plan Rector de Uso y Gestión del Paraje Natural de la Comunitat Valenciana de les Salines de Santa Pola; 232/1994, de 8 de noviembre, por el que se aprueba el Plan Rector de Uso y Gestión del Paraje Natural de la Comunitat Valenciana del Fondo, y 49/1995, de 22 de marzo, por el que se aprobó el Plan Rector de Uso y Gestión del Paraje Natural de la Comunitat Valenciana de las Lagunas de la Mata y Torrevieja, todos ellos del Consell.

La declaración de los tres espacios naturales protegidos con anterioridad a la promulgación de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, es la causa de que ninguno de ellos cuente en la actualidad con un Plan de Ordenación de los Recursos Naturales, figura que, según la mencionada Ley, representa el instrumento básico para adecuar la gestión de los recursos naturales, y en especial, de los espacios naturales y de las especies a proteger. Se trata de espacios naturales protegidos a los que les es de aplicación lo establecido en la disposición transitoria segunda de la Ley 11/1994, según la cual, la elaboración y aprobación de los Planes de Ordenación de los Recursos Naturales de los parque naturales que gocen de la condición de espacio natural protegido en el momento de entrada en vigor de esta Ley, se llevará a cabo con ocasión de la revisión de los planes especiales o planes rectores.

La Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, contempla la figura de Plan de Ordenación de los Recursos Naturales como instrumento específico para la ordenación de estos recursos en el territorio valenciano, estableciendo, en sus artículos 32 a 36, las características, alcance, contenido y tramitación de estos planes, los cuales son aprobados por Decreto del Consell. De acuerdo con ello, en el marco de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, y con la finalidad específica de habilitar un mecanismo para la ordenación, la gestión racional, la conservación, la mejora y el uso racional de los valores ambientales, paisajísticos y culturales antes descritos, la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda ha promovido la elaboración y tramitación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante, en un ámbito territorial que afecta a los términos municipales de Torrevieja, San Miguel de Salinas, Los Montesinos, Rojales, Guardamar del Segura, Dolores, Catral, Crevillent, Elche y Santa Pola.

El Consejo Asesor y de Participación de Medio Ambiente de la Comunitat Valenciana ha emitido informe favorable sobre el proyecto de Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante.

Por todo ello, cumplidos los trámites procedimentales previstos en el artículo 43 de la Ley del Consell, a propuesta del conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 12 de febrero de 2010,

 

DECRETO

 

**Artículo único. Aprobación del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante**

1. Se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante, en cumplimiento de lo dispuesto en los artículos 32 y siguientes de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.

2. Como anexo I del presente Decreto se recoge la parte normativa del Plan.

3. Como anexo II del presente Decreto se recoge la delimitación del ámbito del Plan.

4. Como anexo III del presente Decreto se recoge la zonificación gráfica.

 

DISPOSICIONES ADICIONALES

 

**Primera. Declaración de proyecto medioambiental estratégico**

De acuerdo con lo que se establece en el artículo 13.6.f).1 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, en la redacción dada por el artículo 115 de la Ley 14/2005, de 23 de diciembre, de la Generalitat, de Medidas Fiscales, de Gestión Financiera y Administrativa, y de Organización de la Generalitat, el Consell aprobará, mediante Acuerdo, la declaración del presente Plan como proyecto medioambiental estratégico.

A tal efecto, la totalidad del ámbito territorial afectado por el Plan (incluyendo en el mismo tanto los espacios naturales protegidos como sus áreas de amortiguación de impactos) tendrá carácter preferente en cuanto a lo dispuesto en el mencionado artículo 13.6 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, por referencia a las cesiones gratuitas a la administración de suelo no urbanizable protegido en una superficie igual a la afectada por cualquier clasificación de suelo no urbanizable a suelo urbanizable.

 

**Segunda. Sobre los límites de los espacios naturales protegidos incluidos en el ámbito territorial del PORN**

Los Planes Rectores de Uso y Gestión podrán establecer aquellas correcciones puntuales de la delimitación de los espacios naturales protegidos incluidos en el ámbito del presente PORN cuando de las descripciones incluidas en los documentos de declaración de los mismos se deriven imprecisiones o ambigüedades que dificulten la aplicación de las disposiciones dirigidas a la conservación de los mismos. Sin perjuicio de la tramitación que, en base a la legislación vigente, deba aplicarse para dar validez definitiva a dichas adecuaciones, las eventuales alteraciones de límites que se produjeran como consecuencia de dicha tramitación no se considerará modificación o alteración del presente PORN.

 

DISPOSICIONES TRANSITORIAS

 

**Primera. Construcciones y actividades fuera de ordenación**

Aquellas construcciones y actividades existentes a la entrada en vigor del presente PORN y que no resulten compatibles con las determinaciones contenidas en el mismo quedarán, a los efectos ambientales, bajo la consideración de fuera de ordenación.

 

**Segunda. Sobre la adaptación de los instrumentos de ordenación territorial o física al presente PORN**

Los instrumentos de ordenación territorial o física existentes que resulten contradictorios con el presente PORN deberán adaptarse a éste en la primera revisión o modificación que se realice desde su entrada en vigor. En tanto la adaptación no tenga lugar, las determinaciones del PORN se aplicarán prevaleciendo sobre los instrumentos de ordenación territorial o física, siempre que supongan un mayor nivel de protección sobre los valores y elementos objeto del Plan.

 

DISPOSICIONES FINALES

 

**Primera. Facultativa**

Se faculta al conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, en el ámbito de sus atribuciones, para dictar las disposiciones y adoptar las medidas precisas para el cumplimiento de lo dispuesto en el presente Decreto.

 

**Segunda. Entrada en vigor**

El presente decreto entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.

 

Valencia, 12 de febrero de 2010

 

El president de la Generalitat,

FRANCISCO CAMPS ORTIZ

 

El conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda,

JUAN GABRIEL COTINO FERRER

 

 

ANEXO I. NORMATIVA

 

TÍTULO I. DISPOSICIONES GENERALES

 

**Artículo 1. Naturaleza del Plan**

1. El objeto del presente Plan es la ordenación de los recursos naturales del ámbito comprendido por los parques naturales de las Lagunas de la Mata y Torrevieja, Fondo de Crevillent-Elx y Salines de Santa Pola y sus respectivas áreas de amortiguación de impactos, conforme a lo dispuesto en los artículos 16 y siguientes de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, así como a lo establecido en los artículos 32 y concordantes de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.

2. A los efectos del presente documento, el ámbito comprendido en el mismo será denominado en adelante Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante, sin perjuicio de las denominaciones oficiales de cada uno de los espacios naturales protegidos comprendidos por el mismo.

3. De acuerdo con la disposición transitoria segunda de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, el presente PORN del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante se ha elaborado coincidiendo con la revisión de los planes rectores de uso y gestión de los parques naturales de las Lagunas de la Mata y Torrevieja (aprobado mediante el Decreto 49/1995, de 22 de marzo), Fondo de Crevillent-Elx (aprobado mediante el Decreto 232/1994, de 8 de noviembre) y Salines de Santa Pola (aprobado mediante el Decreto 202/1994, de 13 de septiembre). La revisión de estos documentos se tramita y aprueba conjuntamente con este PORN.

 

**Artículo 2. Finalidad y objetivos**

1. De acuerdo con el artículo 32 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, la finalidad del presente PORN es definir y señalar el estado de conservación de los recursos naturales y ecosistemas dentro de su ámbito territorial; señalar el régimen que, en su caso, deba aplicarse a los espacios a proteger; fijar el marco para la ordenación integral de los espacios naturales protegidos incluidos en su ámbito; determinar las limitaciones que deban establecerse y el régimen de ordenación de los diversos usos y actividades admisibles en el ámbito de los espacios protegidos; promover la aplicación de medidas de conservación, restauración y mejora de los recursos naturales; y formular los criterios orientadores de las políticas sectoriales y ordenadoras de las actividades económicas y sociales, públicas y privadas, para que sean compatibles con los objetivos de los planes de ordenación de los recursos naturales.

2. Al objeto de conseguir la finalidad establecida en el apartado 1, el PORN debe ordenar la actividad humana y el patrimonio natural y cultural como partes integrantes de los procesos ecológicos que, de manera natural o influida por dicha actividad, tienen lugar en el ámbito de ordenación, de acuerdo con los objetivos siguientes:

a) Proteger y conservar los ecosistemas y los procesos ecológicos que los conforman; proteger y conservar las poblaciones de especies y variedades genéticas más destacables existentes en la zona, ya sea por su carácter emblemático, o por su singularidad, fragilidad, representatividad o estado de conservación.

b) Promover mecanismos y criterios que aseguren una actividad social y económica sostenible, de manera global, y concretamente en relación con los objetivos de conservación establecidos en el PORN.

c) Promover, canalizar y ordenar las demandas de actividades turísticas, lúdicas y educativas que no pongan en peligro la conservación de los valores del espacio ni interfieran con las actividades que configuran el mismo, en especial la actividad salinera, sin la cual no podría conservarse el parque natural.

d) Prever mecanismos de información, sensibilización, participación y cooperación de la población local, el público y los agentes sociales destinados a promover la conservación y el uso sostenible de la zona, con especial referencia a las actividades salinera y agrícola, siempre y cuando no se interfiera en el desarrollo normal de estas actividades.

e) Asegurar el mantenimiento de los elementos y conjuntos del medio físico (geológicos, edafológicos y hidrológicos), y del patrimonio humano (cultural, histórico y arquitectónico) característicos de la zona.

f) Dotar de mecanismos y definir criterios para el inventario, el seguimiento y la investigación aplicada a la gestión sobre los sistemas biofísicos y culturales existentes en el espacio natural.

g) Asegurar una correcta integración de los planes aprobados y propuestos en la zona, incluyendo el planeamiento territorial y urbanístico municipal y territorial, con el presente PORN.

h) Sin perjuicio de lo establecido por la legislación aplicable, promover el establecimiento de iniciativas de cualquier tipo -incluyendo la constitución de una fundación o figura análoga- dirigidas explícitamente a fomentar y garantizar la participación del conjunto de Administraciones y sectores sociales y económicos implicados en la consecución de los objetivos del documento en todas las fases del desarrollo del mismo.

 

**Artículo 3. Ámbito**

El ámbito del presente PORN comprende parte de los términos municipales de Torrevieja, San Miguel de Salinas, los Montesinos, Rojales, Guardamar del Segura, Dolores, Catral, Crevillent, Elche y Santa Pola. La delimitación detallada de este ámbito se describe de forma textual como anexo II al presente documento, y aparece reflejado gráficamente en los correspondientes mapas de zonificación incorporados como anexo III.

 

**Artículo 4. Espacios naturales protegidos en el ámbito del PORN**

1. La parte del ámbito del PORN definida como Parques Naturales del Fondo de Crevillent-Elx, Salines de Santa Pola y Lagunas de la Mata y Torrevieja se regirá por los respectivos planes rectores de uso y gestión, cuya revisión se aprueba conjuntamente con este documento.

2. Los límites de los mencionados parques naturales se describen de forma textual en el anexo 2 de este PORN. Esta delimitación, sin modificar las descripciones incluidas en los Decretos 187/1988, de 12 de diciembre, del Consell, de declaración del Paraje Natural de la Comunitat Valenciana de El Hondo; 237/1996, de 10 de diciembre, del Consell, de declaración del Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja; y 190/1988, del Consell, de declaración del Paraje Natural de la Comunitat Valenciana de las Salinas de Santa Pola, representa la adaptación de las mismas a elementos físicos o territoriales que faciliten una interpretación de los límites establecidos en dichas disposiciones.

3. El ámbito del presente PORN incluye también las zonas húmedas catalogadas denominadas Parque Natural del Fondo de Elx (zona núm. 12), Parque Natural de las Salinas de Santa Pola (zona núm. 39), Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja (zona núm. 40) y els Carrissars d'Elx (zona núm. 13), declaradas mediante el Acuerdo de 10 de septiembre de 2002, del Consell, de aprobación del Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana. Su gestión se regirá por lo que dispongan los correspondientes artículos del presente PORN en función de las categorías de zonificación en que queden incluidas.

4. Sin perjuicio de otras categorías de protección, otros sectores del ámbito del PORN con valores naturales de carácter regional y local podrán ser declarados como parajes naturales municipales de acuerdo con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales. Su gestión se regirá por las disposiciones de la normativa mencionada, sin perjuicio de lo que dispone el artículo 8 de este PORN.

5. Para la correcta conservación de los valores naturales en el ámbito del PORN también existen siete microrreservas de flora: El Fondo-El Derramador y El Fondo-Tolla Sud (Orden de 6 de noviembre de 2000, DOCV 3928, de 30 de enero de 2001); Llacuna Salada de la Mata, Llacuna Salada de Torrevieja y El Codo (Orden de 13 de junio de 2001, DOCV 4059, de 7 de agosto de 2001); Salines del Pinet (Orden de 13 de noviembre de 2002, DOCV 4390, de 2 de diciembre de 2002) y El Fondo-Els Racons (Orden de 29 de abril de 2003, DOCV 4517, de 9 de junio de 2003), y tres refugios de caza, denominados Reserva de Fauna Finca Vereda de Cendres, Reserva de Fauna Finca Salines de Pinet y Reserva de Fauna Suso Huertas, declarados por sendas Resoluciones de 31 de mayo de 1999 (DOCV 3528, de 30 de junio de 1999). Éstos y otros regímenes de protección previstos por la Ley 11/1994, o por cualquier otra legislación equivalente o inferior, se aplicarán en el ámbito del presente documento en tanto que representen una protección mayor que la fijada en este PORN y en los PRUG de los parques naturales incluidos.

 

**Artículo 5. Área de amortiguación de impactos**

Con independencia de sus determinaciones específicas, la Zona II, definida en el artículo 106 de estas normas, tendrá la consideración de área de amortiguación, de acuerdo con el artículo 29 de la Ley 11/1994.

 

**Artículo 6. Área de influencia socioeconómica**

De acuerdo con los artículos 21 y 22 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, y con el artículo 38 de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, se declara como Área de influencia socioeconómica del presente PORN los términos municipales completos de Torrevieja, San Miguel de Salinas, Los Montesinos, Rojales, Guardamar del Segura, Dolores, Catral, Crevillent, Elche y Santa Pola.

 

**Artículo 7. Red Natura 2000**

1. El ámbito comprendido por el presente PORN queda parcialmente incluido en los lugares de interés comunitario (LIC) y zonas de especial protección para las aves (ZEPA) denominados El Fondo de Crevillent-Elx (ES0000058), Lagunas de la Mata y Torrevieja (ES0000059) y Salines de Santa Pola (ES0000120).

2. En coherencia con lo establecido en las directivas europeas 79/409/CEE, de 27 de diciembre, relativa a la conservación de las aves silvestres, y 92/43/CEE, de 21 de mayo, relativa a la conservación de hábitats naturales y de flora y fauna silvestre, adaptada al progreso científico y técnico por la Directiva 97/62/CE del Consejo de 27 de octubre de 1997, así como en la legislación sectorial de ámbito estatal (Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad; Real Decreto 1997/1995, de 7 de diciembre, por el que se establecen medidas para contribuir a garantizar la biodiversidad mediante la conservación de los hábitats naturales y de la flora y fauna silvestre; Real Decreto 1193/1998, de 12 de junio, por el que se modifica el anterior; y disposición final primera de la Ley 43/2001, de 21 de noviembre, de Montes) y autonómico (Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana) que recoge las determinaciones de dichas directivas, el presente PORN, en tanto se aprueben las Normas de Gestión específicas para la Red Natura 2000, tendrá la consideración de plan de gestión al cual se refiere el artículo 6.1 de la citada Directiva 92/43/CEE para el ámbito de los LIC y las ZEPA a las cuales se aplica.

 

**Artículo 8. Efectos**

1. Las determinaciones contenidas en el presente PORN del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante son obligatorias y ejecutivas en todo lo que afecta a la protección, conservación y mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje y los recursos naturales y culturales presentes en el ámbito del mismo, vinculando en forma directa tanto a la administración como a los particulares.

2. El contenido normativo del PORN prevalecerá sobre cualesquiera otros instrumentos de ordenación territorial y física que afecten al ámbito del Plan, siendo sus previsiones de carácter vinculante para cualesquiera otras actuaciones, planes o programas que afecten a la conservación, protección o mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje o los recursos naturales, todo ello de conformidad con lo establecido en el artículo 35 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.

3. Las previsiones contenidas en los planeamientos urbanísticos de los municipios que se vean afectadas por medidas de protección del presente PORN y sean incompatibles con las mismas, deberán ser modificadas y adecuadas al mismo, al menos, en la siguiente revisión u homologación global del documento de planeamiento de que se trate.

4. Así mismo, el PORN tendrá carácter indicativo respecto a cualesquiera otras actuaciones, planes o programas sectoriales, y sus determinaciones se aplicarán subsidiariamente, sin que por ello se altere la prevalencia del presente PORN en las materias a las que se refiere el párrafo 1 de este artículo.

 

**Artículo 9. Vigencia y revisión**

1. Las disposiciones del presente Plan tendrán vigencia indefinida en tanto no se acuerde su revisión o modificación.

2. Podrán ser causas de revisión del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales las siguientes:

a) La alteración substancial del estado de conservación de los recursos naturales presentes en el ámbito del Plan.

b) El transcurso de 10 años desde la entrada en vigor del Plan.

c) Cualquier otra razón que aconseje justificadamente la modificación de los contenidos del Plan con el fin de mejorar la consecución de sus objetivos.

3. Sin perjuicio de lo que se establece en la disposición adicional segunda, para proceder a la revisión o modificación puntual de las determinaciones del presente Plan deberán respetarse los mismos trámites que los seguidos para su aprobación.

4. No se considerará revisión del PORN la alteración de los límites de las zonas de protección señaladas en el mismo que pudiera introducir el planeamiento urbanístico que se apruebe con posterioridad, siempre que esta alteración suponga un aumento de las condiciones de protección o un incremento de la superficie protegida.

5. El Programa de seguimiento ecológico del ámbito del PORN, al cual se refiere el artículo 98, será tenido en cuenta en el proceso de revisión de los objetivos, la planificación y la gestión del territorio del PORN.

 

**Artículo 10. Contenido e interpretación**

1. El presente PORN está constituido por los siguientes documentos y apartados:

a) Introducción.

b) Memoria descriptiva y justificativa.

c) Modelo de intervención.

d) Ordenación.

e) Previsiones en relacion a la evolución sectorial.

f) Programa económico y financiero.

g) Régimen de evaluación de impacto ambiental.

h) Documentación cartográfica.

2. La interpretación del contenido del presente Plan deberá hacerse en función del conjunto de documentos que lo integran, prevaleciendo en todo caso lo establecido en la normativa del mismo.

3. En el supuesto de que se produjeran discrepancias entre la documentación gráfica y la escrita, prevalecerá lo que se indique en esta última. Las eventuales discrepancias entre los distintos documentos que conforman la citada documentación escrita se resolverán mediante la interpretación más acorde con los principios, criterios, objetivos y finalidad del Plan, y se adoptará, en última instancia, aquélla que comporte un mayor grado de protección.

 

**Artículo 11. Administración y gestión**

1. Con carácter general, corresponde a la Conselleria competente en materia de medio ambiente la gestión de las previsiones y directrices contenidas en el presente documento para el conjunto del ámbito objeto de ordenación, sin perjuicio del ejercicio de las competencias que correspondan a otros organismos y Administraciones.

2. De acuerdo con el artículo 48 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, los directores-conservadores de los parques naturales del Fondo de Crevillent-Elx, Salines de Santa Pola y Lagunas de La Mata y Torrevieja son responsables de la gestión de los mismos, así como de las áreas de amortiguación de impactos adscritas a cada uno de ellos de acuerdo con las determinaciones del presente documento y de los respectivos planes rectores de uso y gestión. Sin perjuicio de ello, la Conselleria competente en materia de medio ambiente establecerá los mecanismos necesarios para garantizar la adecuada coordinación en la gestión del conjunto del ámbito afectado por el presente documento.

3. La Conselleria competente en materia de medio ambiente promoverá el establecimiento de acuerdos individuales o colectivos con propietarios de terrenos o derechos en el ámbito incluido en el presente documento, como modelo preferente para una adecuada gestión de los mismos coherente con las determinaciones previstas en el mismo.

 

**Artículo 12. Mecanismos de participación**

1. Las juntas rectoras de los tres parques naturales incluidas en el ámbito del presente documento, en tanto que órganos colegiados y consultivos para colaborar en la gestión de los citados espacios, al amparo de lo que indica la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, representarán el principal mecanismo de participación social en el funcionamiento de cada uno de los parques naturales y del conjunto del espacio comprendido por el presente documento.

2. El ámbito territorial de este plan se considera particularmente adecuado para la aplicación de lo previsto en el artículo 48.8 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, sobre constitución, mediante iniciativa pública, privada o mixta, de fundaciones o entidades análogas que permitan un mejor cumplimiento de los objetivos del PORN a través de la colaboración y la concurrencia de iniciativas entre las Administraciones y los agentes económicos y sociales implicados en la gestión de los recursos naturales.

3. Las revisiones de los planes rectores de uso y gestión de los parques naturales incluidos en el presente PORN podrán proponer las modificaciones necesarias en la composición de las juntas rectoras de los mismos. La validez de dichas modificaciones quedará supeditada a la tramitación que corresponda de acuerdo con lo establecido en el artículo 51 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.

 

**Artículo 13. Sobre la fiscalización y control ambiental**

1. En todos aquellos supuestos en los que en virtud de la presente normativa resulte precisa la emisión de Informe o la evaluación o declaración de impacto ambiental para la realización de obras, instalaciones o actividades en el ámbito del PORN, no podrán iniciarse las mismas ni otorgarse la correspondiente licencia o autorización por parte de los órganos administrativos competentes, sin contar previamente con el Informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.

2. El sentido de dicho informe será vinculante a los efectos de autorizar, condicionar o prohibir la realización de tales actividades, todo ello sin perjuicio del ejercicio de las competencias y funciones propias conferidas a los distintos órganos administrativos por la legislación de aplicación al caso, con especial referencia a la Ley 22/1988, de 28 de julio, de Costas, y al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas, en cuyo caso el informe de la Conselleria competente en materia de medio ambiente deberá ser específicamente tenido en cuenta en la resolución que finalmente se adopte.

 

**Artículo 14. Distintivos de calidad**

1. Los planes rectores de uso y gestión de los espacios naturales protegidos incluidos en el ámbito del presente PORN podrán crear, para cada uno de ellos o de forma conjunta, un distintivo a aplicar a aquellas actividades productivas de carácter tradicional, servicios turísticos, servicios de educación ambiental y cultural y actividades lúdicas coherentes con los principios del presente PORN que se desarrollen en su ámbito. Dichas actividades formarán parte de un registro específico mantenido y gestionado por el órgano gestor de cada parque natural, sin perjuicio de que dicho registro sea coherente con otros mecanismos de control mantenidos y gestionados específicamente por otras Administraciones con competencias sectoriales, y en especial por la Conselleria competente en materia de turismo.

2. El órgano gestor de cada parque natural podrá autorizar el uso y desarrollar dicho distintivo en la forma de un logotipo identificativo o de cualquier otra estrategia de difusión y promoción. Podrán acceder a su utilización los productos y actividades citadas en el punto anterior. El Parque natural también podrá promover los productos y actividades que se acojan al distintivo de la forma que considere más oportuna.

3. La Conselleria competente en materia de medio ambiente desarrollará, en colaboración con los representantes de los sectores indicados en el punto 1 y de las Administraciones directamente implicadas, criterios específicos de calidad y sostenibilidad que deberán cumplir los productos y actividades distinguidos para acceder a este distintivo y formar parte del correspondiente registro. Los productos y actividades que cuenten con el distintivo con anterioridad al desarrollo de los criterios dispondrán de 6 meses para adaptarse a éstos, transcurridos los cuales dejarán de formar parte del registro del distintivo, y no podrán utilizar los mecanismos de promoción indicados en el punto 2.

 

**Artículo 15. Régimen de evaluación de impacto ambiental**

1. La evaluación de impacto ambiental en el ámbito de este PORN estará regulada por la normativa sectorial vigente y específicamente por el Real Decreto Legislativo 1/2008, de 11 de enero, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Evaluación de Impacto Ambiental, y por el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.

2. Las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental que afecten al ámbito de este PORN se someterán a consulta de la administración competente en espacios naturales protegidos, bajo las condiciones que indica la sección 1ª. del capítulo III del Decreto 162/1990. Esta consulta se ejercitará sin perjuicio del proceso de informe favorable por parte de la citada Administración que determinados proyectos y actuaciones requieren de acuerdo con las presentes normas.

3. Además de los proyectos y actividades recogidos por la legislación aplicable (Decreto 162/1990; artículo 162 del Decreto 98/1995, por el cual se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunitat Valenciana; artículo 43.3 de la Ley 11/1994; Ley 6/2001; Ley 43/2001; y demás disposiciones que resulten de aplicación), deberán someterse a los procesos de declaración o estimación de impacto ambiental, tal como se definen en el Decreto 162/1990, las actividades y proyectos que se indican en la normativa particular del presente PORN.

4. Sin perjuicio de los criterios generales para la declaración y estimación de impacto ambiental que fija el Decreto 162/1990, se establecen los siguientes criterios específicos que remarcan las particularidades del territorio de este PORN en relación con el régimen de evaluación de impacto ambiental, y que serán de obligada atención para los estudios y las estimaciones de impacto ambiental que se pudieran presentar a trámite:

- Considerar las características y los objetivos de las diferentes zonas del PORN, e identificar cómo afectará la actividad o proyecto a estas zonas.

- Evaluar los efectos sobre la conexión del territorio y de los procesos ecológicos con las sierras, zonas húmedas y espacios de su entorno.

- Considerar las posibles afecciones sobre las especies animales y vegetales y los hábitats de especial interés en el ámbito de este PORN.

- Evaluar las repercusiones directas e indirectas sobre los recursos hídricos y la dinámica hidrológica, con especial referencia a los efectos acumulativos y a la capacidad de corrección de impactos preexistentes.

5. En relación con el proceso de vigilancia ambiental prevista por el capítulo IV del Reglamento aprobado por el Decreto 162/1990, la administración competente en espacios naturales protegidos velará por el cumplimiento de las medidas establecidas en las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental que pudieran surgir en el ámbito del PORN.

 

**Artículo 16. Indemnizaciones y compensaciones**

1. Las eventuales limitaciones al uso de los bienes que se derivaran de la aprobación del presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales, darán lugar a indemnización cuando concurran simultáneamente los requisitos establecidos en el artículo 20.2 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.

2. Sin prejuicio de lo anterior, la Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá establecer marcos generales de colaboración con los particulares, entidades o organismos titulares de terrenos o derechos comprendidos en el ámbito del PORN, con el fin de promover, ordenar o evitar usos o actividades en coherencia con los objetivos del presente documento. Dichos marcos, que adoptarán en cada caso la forma que legalmente corresponda, tendrán en la medida posible un carácter proactivo, deberán garantizar una adecuada proporcionalidad entre los beneficios ambientales producidos y las compensaciones, económicas o de otro tipo, que en su caso se establezcan, y establecerán un régimen específico de las responsabilidades individuales o colectivas que, en caso de su incumplimiento, pudieran derivarse si del mismo se produjeran efectos ambientales relevantes.

 

**Artículo 17. Legislación sectorial**

1. La normativa contemplada en el presente PORN se entenderá sin perjuicio de la normativa sectorial vigente sobre las distintas materias objeto de regulación.

2. Las actuaciones que sean consideradas autorizables en la presente normativa, y en general todas aquellas actuaciones que requieran de una autorización específica de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, deberán ajustarse a las previsiones y condicionantes específicos marcados por el Plan de Acción Territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (Patricova), aprobado por Acuerdo del Consell de 28 de enero de 2003, y los Planes de Acción Territorial del Entorno Metropolitano de Alicante-Elche (PATEMAE), Plan de Acción Territorial de la Vega Baja y Plan de Acción Territorial del Litoral de la Comunitat Valenciana.

 

TÍTULO II. NORMAS GENERALES

 

CAPÍTULO I. DE LOS RECURSOS HÍDRICOS, AMBIENTES HÚMEDOS Y CAUCES

 

**Artículo 18. Principios generales**

1. La protección de las aguas en el ámbito del presente PORN se regirá con carácter general por la legislación marco existente al respecto, y de manera particular por el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas. Igualmente, y en tanto que resulte de aplicación, se tendrá específicamente en cuenta lo dispuesto en los planes hidrológicos de las cuencas del Segura y del Júcar, aprobados por el Real Decreto 1664/1998, de 24 de julio, y en las órdenes de 13 de agosto de 1999, del Ministerio de Medio Ambiente, por la que se dispone la publicación de las determinaciones del contenido normativo de los mismos, y la Orden de 11 de enero de 2000, del Ministerio de Medio Ambiente, por la que se corrigen errores de la anterior respecto al Plan Hidrológico de la Cuenca del Júcar.

2. La Conselleria competente en materia de medio ambiente impulsará los adecuados cauces de coordinación y concurrencia de iniciativas entre las Administraciones, organismos y entidades, tanto públicas como privadas, responsables de la gestión de los recursos hídricos. El objeto de esta línea de actuación es asegurar, hasta donde sea técnicamente posible atendiendo a la coyuntura de los ciclos hidrológicos, la disponibilidad suficiente de agua, en cantidad y calidad, para las necesidades de las actividades económicas consustanciales con los objetivos del PORN, tales como la actividad salinera y la agricultura de regadío, lo que en definitiva fomentará el adecuado cumplimiento de dichos objetivos en materia de conservación de los valores naturales y uso sostenible de los recursos naturales.

3. De acuerdo con los criterios indicados en el apartado anterior, los planes rectores de uso y gestión y otros instrumentos de ordenación y gestión que desarrollen el PORN, establecerán directrices, disposiciones, medidas de aplicación directa y actuaciones gestoras destinadas a garantizar la disponibilidad de recursos hídricos a lo largo del año, en cantidad y calidad suficientes. Con este fin, dentro de su ámbito de actuación y competencia y siguiendo los principios generales de compatibilización de usos contenidos en este plan, la Conselleria competente en materia de medio ambiente, previa consulta y mediante el consenso con los gestores o titulares de los recursos hídricos y de las infraestructuras a ellos vinculadas, podrá adoptar las medidas necesarias para evitar impactos ambientales negativos irreversibles sobre los hábitats y las especies de interés especial.

4. En idéntico sentido, y de acuerdo con lo establecido al respecto en el artículo 15 del anexo a la Orden de 13 de agosto de 1999, relativa a la cuenca del Segura, del Ministerio de Medio Ambiente, la Conselleria competente en materia de medio ambiente confeccionará, en el plazo máximo de seis meses desde la entrada en vigor del presente documento, una evaluación de las necesidades asociadas a la demanda medioambiental destinada al sostenimiento de las zonas húmedas, a efectos de que sean tenidas en cuenta por el órgano de cuenca y otros organismos competentes en la materia.

 

**Artículo 19. Planes de gestión hídrica**

1. De acuerdo con los principios generales indicados en el artículo anterior, los planes rectores de uso y gestión de los parques naturales preverán la elaboración y aprobación de planes de gestión hídrica específicos para cada uno de estos espacios protegidos, mediante los oportunos procesos de concertación con las Administraciones y entidades, tanto públicas como privadas, gestoras o titulares de los recursos hídricos y de las infraestructuras a ellos vinculadas.

2. En tanto se aprueben dichos planes de gestión hídrica, cuyo contenido y tramitación será establecido en los respectivos planes rectores de uso y gestión, el manejo del agua en cada uno de los ámbitos señalados deberá atenerse a las determinaciones y directrices específicas de aplicación directa incluidas al respecto en el presente documento y en los mencionados planes rectores de uso y gestión.

3. Para colaborar en la aplicación de las determinaciones y directrices de gestión a que se refiere el punto anterior, así como en la confección y posterior aplicación de los planes de gestión hídrica, las juntas rectoras de los espacios naturales protegidos incluidos en el ámbito del presente documento podrán constituir comisiones específicas con este fin. Dichas comisiones podrán contar, a propuesta de sus miembros o de la Conselleria competente en materia de espacios naturales protegidos, con el asesoramiento ocasional o permanente de expertos, universidades o centros de investigación.

 

**Artículo 20. Protección de la calidad de los recursos hídricos**

1. Quedan prohibidas, con carácter general, todas aquellas actividades que puedan producir la contaminación de los recursos hídricos superficiales o subterráneos con riesgo para la salud o para el medio ambiente y las que produzcan o puedan producir algún menoscabo de los usos actuales o potenciales de estos recursos o de su capacidad ecológica.

2. En el mismo sentido, se prohíbe cualquier tipo de vertido sólido o líquido potencialmente contaminante sobre los cauces o zonas húmedas en el ámbito territorial de la presente normativa. Los efluentes de aguas residuales que se viertan en dicho ámbito deberán recibir el tratamiento adecuado para garantizar su inocuidad ambiental y sanitaria.

3. La Conselleria competente en materia de medio ambiente establecerá los objetivos de calidad de agua que deben cumplir los recursos hídricos y los cauces públicos en el ámbito del presente documento. De acuerdo con ello, y teniendo en cuenta las determinaciones contenidas en los planes hidrológicos de las cuencas del Júcar y del Segura, así como los objetivos generales del PORN y, en particular, los principios generales indicados en el artículo 18.2 de esta normativa, la citada Conselleria instará a los organismos competentes a tomar las medidas necesarias para el cumplimiento de dichos objetivos de calidad.

4. Para la concesión de licencia municipal relacionada con cualquier actividad que pueda generar vertidos de cualquier naturaleza, se exigirá la justificación del tratamiento que hayan de darse a los mismos para evitar la contaminación de las aguas superficiales o subterráneas. El tratamiento de aguas residuales deberá ser tal que las aguas resultantes no sobrepasen los límites establecidos en la legislación sectorial para zonas sensibles consideradas en el Real Decreto 849/1986, de 11 de abril, por el que se aprueba el Reglamento del Dominio Público Hidráulico, que desarrolla los títulos preliminares I, IV, V, VI y VII de la Ley 29/1985, de 2 de agosto, de Aguas. La efectividad de la licencia quedará condicionada en todo caso a la obtención y validez posterior de la autorización de vertido.

 

**Artículo 21. Protección de la red natural de drenaje y las zonas húmedas**

1. Se prohíbe cualquier actividad que pueda alterar la morfología de la red natural de drenaje y las zonas húmedas, interponer barreras al discurrir de las aguas durante las avenidas, provocar obstrucciones o alterar la cubierta vegetal asociada con los cursos y masas de agua estacionales o permantentes. Se exceptuarán de las disposiciones anteriores aquellas actuaciones debidamente autorizadas y directamente vinculadas a los usos compatibles previstos en el presente documento.

2. La consideración de un área cualquiera como parte de la red natural de drenaje o como zona húmeda se ceñirá a lo establecido al respecto en la legislación sectorial aplicable y a lo que determine al respecto el organismo competente en la materia. En caso de duda o discrepancia, la interpretación será siempre la más favorable al cumplimiento de los objetivos del presente PORN y a evitar los eventuales daños sobre bienes y personas.

3. La Conselleria competente en materia de medio ambiente, en colaboración con el organismo de cuenca, promoverá actuaciones encaminadas a la restauración hidrológica y ecológica de la red natural de drenaje y las zonas húmedas en los casos en que resulte necesario. Así mismo, se instará al citado organismo de cuenca para que emprenda las acciones necesarias para el deslinde y la eventual reversión de las ocupaciones del dominio público hidráulico, especialmente cuando estas acarreen riesgos ecológicos o hidrológicos.

4. La Conselleria competente en materia de medio ambiente facilitará, dentro de sus competencias, todas aquellas iniciativas privadas o públicas encaminadas a la recuperación de las condiciones naturales de los barrancos y las zonas húmedas, y la eventual eliminación de ocupaciones en los mismos.

 

**Artículo 22. Uso sostenible de los recursos hídricos**

1. No se promoverán ni se autorizarán captaciones de recursos hídricos que supongan una modificación, reducción o alteración de los mismos, así como tampoco los que produzcan un impacto negativo a la cantidad o a la calidad de los recursos hídricos que existan actualmente o que puedan recibirse en el futuro en el ámbito de actuación del PORN. La apertura de nuevas captaciones de aguas subterráneas en el ámbito del PORN deberá justificar detalladamente y de manera cuantitativa la existencia de la dotación de agua necesaria y la ausencia de impactos negativos sobre los recursos hídricos de la zona.

2. Sin perjuicio de lo anterior, las nuevas captaciones de recursos hídricos, tanto superficiales como subterráneos, que se promuevan en el ámbito del PORN deberán someterse a informe previo de la Conselleria competente en materia de medio ambiente en aquellos casos en que no estén expresamente prohibidos por la normativa particular de la zona en que se emplacen, y sin perjuicio del cumplimiento de lo dispuesto en la legislación vigente sobre evaluación de impacto ambiental y de la necesaria autorización del organismo de cuenca. Para la solicitud de dicho informe, el interesado deberá especificar la ubicación y características de la actuación, así como aportar justificación técnica suficiente de que el volumen de agua a extraer no provocará repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y sobre otros aprovechamientos existentes, así como las posibles afecciones sobre la fauna.

3. La Conselleria competente en materia de medio ambiente instará al organismo de cuenca competente para que actúe en aquellos casos en que se produzcan captaciones de recursos hídricos sin los requisitos y autorizaciones previstos por la legislación vigente.

4. La Conselleria competente en materia de medio ambiente velará por la reducción del consumo de agua en todas aquellas actividades sometidas a su gestión directa. Así mismo, apoyará dentro de su ámbito competencial, todas las iniciativas públicas o privadas que contribuyan a un uso sostenible de los recursos hídricos, incluyendo la minimización del consumo, prospección de fuentes alternativas de aprovisionamiento, reciclaje y reutilización de aguas residuales, y adopción de medidas reductoras del gasto.

 

CAPÍTULO II. DEL DOMINIO PÚBLICO MARÍTIMO-TERRESTRE

 

**Artículo 23. Condiciones generales**

Por lo que respecta a los bienes de dominio público marítimo-terrestre incluidos en el ámbito del presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales, las determinaciones contenidas en el mismo se aplicarán sin perjuicio de lo establecido en la Ley 22/1988, de 28 de julio, de Costas.

 

**Artículo 24. Directrices para la gestión del dominio público marítimo-terrestre**

1. De acuerdo con lo que se indica en el artículo 20 de la citada Ley 22/1988, la gestión del dominio público marítimo-terrestre incluido en el ámbito del presente documento tendrá como objetivo prioritario la preservación de sus características y elementos naturales, desde la perspectiva de la contribución de las áreas comprendidas en dicho dominio público a la conservación del conjunto de elementos naturales y territoriales comprendidos en el ámbito del PORN.

2. Sin perjuicio de lo previsto en la legislación de referencia respecto a la participación de la comunidad autónoma en la tramitación para el otorgamiento de concesiones o autorizaciones para la utilización del dominio público marítimo-terrestre, las determinaciones del presente documento serán tenidas en cuenta por la administración competente en la materia como criterio específico respecto a la compatibilidad del uso o actividad de que se trate con los objetivos establecidos en la propia legislación de costas.

3. A efectos de lo establecido en los apartados anteriores, y sin perjuicio de lo que en su caso indique la normativa particular y los correspondientes planes rectores de uso y gestión, la conservación de la actividad salinera que se desarrolla en el ámbito de dicho dominio público se considera como prioritaria desde el punto de vista del cumplimiento de los objetivos perseguidos por el PORN en tanto que resulte compatible con dichos objetivos.

4. En cualquier caso, la gestión de las zonas de servidumbre de protección y de influencia que lleve a cabo la administración responsable tendrá específicamente en cuenta las directrices generales y específicas incluidas en el presente documento, desde el punto de vista de contribuir activamente al cumplimiento de los objetivos de conservación y promoción de actividades compatibles establecidos en el mismo.

 

**Artículo 25. Coordinación interadministrativa**

1. La Conselleria competente en materia de medio ambiente instará a la administración responsable de la gestión del dominio público marítimo-terrestre para que, en su caso, complete en el menor plazo posible los eventuales expedientes de deslinde de dicho dominio cuya resolución quedara pendiente en el ámbito del presente documento.

2. Dicho deslinde podrá proponer, de acuerdo con lo establecido en el artículo 23 de la Ley 22/1988, de 28 de julio, de Costas, la ampliación de la zona de servidumbre de protección desde los límites establecidos en la citada norma hasta un máximo de 100 metros adicionales. Sin perjuicio de la participación en dicha propuesta de la Comunidad Autónoma y los Ayuntamientos correspondientes, dicha ampliación se estudiará con carácter prioritario para las áreas calificadas en el presente documento como Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, y áreas de predominio agrícola A y áreas de interés especial de la Zona II, de Amortiguación de Impactos.

3. En el marco de sus competencias, la Conselleria competente en materia de medio ambiente promoverá el establecimiento de un marco permanente de colaboración con la administración responsable de la gestión del dominio público marítimo terrestre y, en su caso, con las corporaciones locales afectadas, con el fin de que los cánones y tasas que en su caso correspondiera abonar por parte del concesionario o concesionarios de autorizaciones o concesiones otorgadas reviertan, en la forma que en su caso se determine, en la gestión, mantenimiento y conservación de los espacios naturales protegidos incluidos en el ámbito del presente documento.

 

CAPÍTULO III. DE LOS RECURSOS GEOLÓGICOS Y EDAFOLÓGICOS

 

**Artículo 26. Protección del patrimonio paleontológico y mineralógico**

1. Dentro del ámbito territorial de aplicación la presente normativa, queda prohibida la recolección o alteración de materiales paleontológicos o mineralógicos con fines comerciales, de coleccionismo o con cualquier otro, salvo en aquellos casos expresamente autorizados por la Generalitat en el contexto de actividades de investigación o de otras que no supongan menoscabo de este patrimonio de acuerdo con la legislación vigente.

2. Las disposiciones del apartado anterior no se aplicarán a la actividad salinera y actuaciones directamente ligadas a la misma en aquellos ámbitos en que la misma se considera como compatible.

 

**Artículo 27. Protección de los valores geomorfológicos**

1. Con carácter general, y sin perjuicio de lo que se indique al respecto en la normativa particular y en los correspondientes planes rectores de uso y gestión, se prohíbe en el ámbito de la presente normativa cualquier actividad que pueda alterar de forma significativa los patrones geomorfológicos naturales. En concreto, y con la excepción expresa de la actividad salinera en aquellos ámbitos en que se considere compatible, no podrá realizarse ningún aprovechamiento extractivo, cualquiera que sea su modalidad o envergadura, ni el aterramiento de áreas que tengan la consideración de zona húmeda. Las operaciones que impliquen movimiento de tierras se prohíben también con carácter general, salvo aquellas que se requieran para alguna de las actividades contempladas como autorizables en la normativa particular, en cuyo caso las condiciones de autorización se atendrán a lo dispuesto por dicha normativa y a la minimización de los efectos ambientales de las mismas.

2. La Conselleria competente en materia de medio ambiente instará a los órganos competentes en las actividades con incidencia geomorfológica ubicadas dentro del ámbito del presente Plan de ordenación, a que hagan efectivo lo dispuesto en la legislación sobre restauración de terrenos y lo previsto en las declaraciones de impacto ambiental de aquellos proyectos que impliquen movimiento de tierras.

 

**Artículo 28. Conservación de suelos y lucha contra la erosión**

1. Con carácter general, se prohíbe, dentro de los límites del PORN, cualquier actividad que pueda desencadenar o favorecer procesos erosivos incompatibles con la conservación de los suelos naturales o agrícolas. No se incluyen en esta prohibición general aquellas operaciones de carácter puntual o local imprescindibles para actuaciones consideradas como autorizables en la normativa particular. Estas operaciones sólo podrán llevarse a cabo bajo las condiciones de localización y autorización establecidas en dichas normas. De forma específica, quedan prohibidas las siguientes actuaciones:

- El desbroce no selectivo o la eliminación total de la cubierta vegetal natural.

- Las quemas no autorizadas de cualquier naturaleza y extensión.

- La roturación de terrenos no agrícolas.

- La alteración sustancial o destrucción de elementos tradicionales de conservación de suelos (bancales, ribazos, balates, terrazas tradicionales, etc.).

2. La Conselleria competente en materia de medio ambiente promoverá la restauración de elementos tradicionales de conservación de suelos en las superficies de titularidad pública, adoptando modalidades de actuación adecuadas a los valores ecológicos que actualmente albergan estos terrenos. Así mismo, facilitará las iniciativas de otras Administraciones o de propietarios particulares, difundiendo información sobre las líneas de financiación existentes y aportando apoyo técnico a este tipo de proyectos.

3. Todas las obras que se desarrollen en el ámbito del PORN y que puedan provocar el deterioro de los recursos edáficos, deberán adoptar medidas preventivas, correctoras o compensatorias que minimicen este tipo de impactos.

 

**Artículo 29. Prevención de la ocupación irreversible de suelos agrícolas y naturales**

1. Quedan prohibidas, con carácter general, aquellas actuaciones que impliquen la ocupación permanente de suelos mediante pavimentaciones o edificaciones, salvo en aquellos casos y localizaciones en los que dichas actuaciones se consideren autorizables en la normativa particular.

2. La Conselleria competente en materia de medio ambiente impulsará la adopción de diseños y técnicas constructivas que minimicen la ocupación de suelos, especialmente en aquellas infraestructuras de uso público y educación ambiental que son de su competencia.

 

**Artículo 30. Prevención de la contaminación de suelos**

Quedan prohibidas todas aquellas actividades que puedan producir la contaminación de los suelos o del subsuelo con riesgo para la salud o para el medio ambiente, así como las que produzcan menoscabo de los usos actuales o potenciales de estos recursos o de su capacidad ecológica. En el mismo sentido, se prohíbe todo tipo de vertido sólido o líquido potencialmente contaminante sobre los suelos o su incorporación al subsuelo mediante cualquier procedimiento.

 

CAPÍTULO IV. DE LA FLORA Y LA CUBIERTA VEGETAL

 

**Artículo 31. Conservación del patrimonio florístico**

1. La recolección de ejemplares vegetales silvestres con finalidad comercial, de coleccionismo o de consumo no está permitida, con carácter general, en el ámbito del presente PORN, excepto en las condiciones, emplazamientos y especies expresamente autorizadas por la Conselleria competente en materia de medio ambiente. Sin perjuicio de lo anterior, se permitirá la recolección popular de frutos y semillas y la siega de plantas silvestres de consumo tradicional, siempre que exista consentimiento explícito del propietario y teniendo en cuenta las limitaciones específicas que la administración competente en espacios naturales protegidos pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad o por otras causas negativas para la flora o la fauna.

2. Se prohíbe la introducción sistemática, mediante plantación o siembra, de especies vegetales foráneas en todo el ámbito territorial afectado por la presente normativa, salvo en los casos especiales que se consideren autorizables según lo dispuesto en las normas particulares. No se incluye en esta prohibición el uso de especies agrícolas y el de especies ornamentales no invasoras en las áreas ajardinadas privadas de las áreas de predominio urbano de la Zona II, de Amortiguación de Impactos, sin perjuicio de lo que se indica en el apartado siguiente.

3. La Conselleria competente en materia de medio ambiente colaborará con los Ayuntamientos implicados para que en las áreas urbanas incluidas en el ámbito del PORN dichas corporaciones adopten las disposiciones necesarias para favorecer la eliminación de ejemplares o poblaciones vegetales correspondientes a especies exóticas de las que se conozca su carácter invasor y que puedan poner en riesgo las comunidades vegetales naturales, así como la sustitución progresiva de dichas especies exóticas por variedades autóctonas. Para ello instará y colaborará en el desarrollo de iniciativas de formación y sensibilización entre la población general, y en caso necesario habilitará mecanismos que faciliten estas iniciativas (distribución de plantas, información técnica o líneas específicas de apoyo)

4. La Conselleria competente en materia de medio ambiente promoverá las acciones que garanticen la conservación activa y restauración de las comunidades vegetales singulares o amenazadas representadas en el ámbito del Plan de ordenación, así como el seguimiento de las mismas en coordinación con centros de investigación, universidades u otros organismos vinculados con la conservación del patrimonio genético. A tal efecto, dicha Conselleria autorizará la toma de muestras, señalización de rodales y recolección de material vegetal que sean necesarios para el desarrollo de las tareas de gestión, restauración o seguimiento.

 

**Artículo 32. Conservación y restauración de la cubierta vegetal**

1. La Conselleria competente en materia de medio ambiente favorecerá, dentro de sus competencias, todos aquellos proyectos públicos o privados que promuevan la recuperación de la cubierta vegetal natural, siempre que se adopten diseños, técnicas y emplazamientos que contribuyan a mejorar el estado de conservación de los ecosistemas y la calidad de los recursos paisajísticos. A tal efecto la administración facilitará a los promotores de dichas iniciativas la información técnica y administrativa referente a los requisitos de dichas acciones, las facilidades de financiación existentes y otras ventajas a que puedan acogerse en el marco de la política ambiental de la Comunitat Valenciana. Así mismo, podrá promover líneas específicas de apoyo a la restauración de la cubierta vegetal en caso de que las existentes no resulten adecuadas o suficientes.

2. En cualquier caso, las plantaciones o siembras en superficies forestales, arboladas o no, así como cualquier tratamiento forestal, deberán ser objeto de autorización por parte de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, de acuerdo con lo que se especifica en las normas particulares. No se consideran autorizables, con carácter general, las repoblaciones o reforestaciones que supongan la introducción de especies exóticas o que requieran la alteración sustancial del suelo o la morfología del terreno.

3. En la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, las cortas de arbolado, sea este de naturaleza agrícola, forestal u ornamental, sólo podrán realizarse previa autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente en aquellos supuestos en que no se encuentren expresamente prohibidas por la normativa particular o los planes rectores de uso y gestión.

4. Cuando se considere técnicamente necesario, la Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá acometer la reforestación de superficies de titularidad pública degradadas comprendidas en el ámbito de la presente normativa, adoptando modelos de masa que promuevan la máxima diversidad biológica y paisajística. Respecto a las actuaciones en fincas forestales privadas, asimismo degradadas o que hayan sufrido los efectos de un incendio, se estará a lo dispuesto al respecto, con carácter general, en la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, así como en las normas y disposiciones que desarrollen dicha Ley.

 

**Artículo 33. Gestión de la vegetación palustre y perilagunar**

1. Con carácter general, el desbroce y monda de formaciones vegetales propias del margen de las acequias, canales, zonas húmedas y caminos sólo podrá ser autorizada cuando sea practicada conforme a las determinaciones establecidas en la normativa general y específica del presente documento y de los respectivos planes rectores de uso y gestión. Dichos planes podrán prever la confección de planes de gestión de las formaciones palustres para el conjunto del espacio natural de que se trate o para determinadas áreas del mismo.

2. No se considera autorizable la quema indiscriminada de carrizo como método de gestión de la vegetación palustre. Excepcionalmente, la Conselleria competente en espacios naturales protegidos podrá autorizar o promover actuaciones singulares de quema de carrizo, bajo el seguimiento de los órganos gestores de los parques, cuando ello se considere necesario para la gestión de determinadas formaciones vegetales, principalmente con finalidades científicas, demostrativas y de conservación de los hábitats.

3. Con independencia de las actuaciones sobre la vegetación que se indican en el apartado primero, practicadas tradicionalmente con periodicidad determinada, y de las que se indican en el apartado anterior, el órgano competente en materia de espacios naturales protegidos podrá autorizar otras actuaciones singulares de desbroce selectivo de formaciones vegetales con fines de prevención frente a incendios o de coadyuvar a la regeneración de especies o formaciones vegetales de interés. También se podrán autorizar actuaciones que eliminen vegetación natural con el fin de aumentar la diversidad de hábitats o crear zonas de aguas libres.

 

**Artículo 34. Comunidades, hábitats y especies de interés especial**

1. Se consideran comunidades y hábitats de interés en el ámbito de este PORN, de acuerdo con la clasificación de la Directiva 92/43/CEE las siguientes:

- Lagunas (\*1150).

- Vegetación anual sobre desechos marinos acumulados (1210).

- Vegetación anual pionera con Salicornia y otras especies de zonas fangosas o arenosas (1310).

- Pastizales salinos mediterráneos (Juncetalia maritimi) (1410).

- Matorrales halófilos termomediterráneos y termoatlánticos (Sarcocornetea fruticosae) (1420).

- Matorrales halo-nitrófilos (Pegano-Salsoletea) (1430).

- Estepas salinas mediterráneas (Limonietalia) (\*1510).

- Aguas oligo-mesotróficas calcáreas con vegetación béntica de Chara sp. (3140).

- Lagos eutróficos naturales con vegetación de Magnopotamion o Hydrocharition (3150).

- Matorrales termomediterráneos y preestépicos (5330).

- Dunas móviles del litoral con Ammophila arenaria (dunas blancas) (2120).

- Dunas fijas del litoral del Crucianellion maritimae (2210).

- Dunas con céspedes de Malcolmietalia (2230).

- Dunas con vegetación esclerófila de Cisto-Lavanduletalia (2260).

- Galerías y matorrales ribereños termomediterráneos (Nerio-Tamaricetea) (92D0).

- Zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea (\*6220).

Complementariamente, se consideran comunidades de interés, en tanto que no se encuentren comprendidas en los apartados anteriores, las formaciones de Pinus halepensis o Pinus pinea.

La memoria informativa del presente PORN indica diversas localizaciones de estas comunidades, sin que tenga carácter de inventario detallado.

2. Se consideran especies vegetales de especial interés en el ámbito de este PORN, sin perjuicio de otras que se pudieran añadir en un futuro, las siguientes:

a) Criptógamas: Didymodon sicculus, Pottia pallida, Pterygoneurum compactum, Riccia crustata, Riella helicophylla.

b) Fanerógamas: Althenia orientalis, Cynamorium coccineum, Halocnemum strobilaceum, Halopeplis amplexicaulis, Limonium caesium, Limonium delicatulum, Limonium furfuraceum, Limonium parvibracteatum, Limonium santapolense, Linaria arabiniana, Orchis collina, Ruppia maritima, Salsola soda, Senecio auricula, Sideritis murgetana subsp. littoralis, Thymus hyemalis, Thymus moroderi, Ceratophyllum submersum.

3. Queda prohibida la recolección, el daño o la mutilación de los ejemplares de las especies vegetales y la alteración de los lugares que contengan las comunidades vegetales recogidas por este artículo, excepto autorización expresa de la administración competente en espacios naturales protegidos, por razones fitosanitarias, mejora de las formaciones arboladas, gestión de infraestructuras de riego ligadas a la actividad agrícola, reproducción de especies vegetales o investigación.

 

CAPÍTULO V. DE LA ORDENACIÓN FORESTAL Y LOS INCENDIOS FORESTALES

 

**Artículo 35. Marco general**

La actividad forestal en el ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales se regirá de manera general por las disposiciones de la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes, de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana, modificada por el artículo 32 de la Ley 10/1998, de 28 de diciembre, de Medidas Fiscales, de Gestión Administrativa y Financiera, y de Organización de la Generalitat, y del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, sin perjuicio de las demás disposiciones del presente capítulo.

 

**Artículo 36. Terrenos forestales**

1. A los efectos del presente Plan, se consideran terrenos forestales los definidos como tales en el artículo segundo de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.

2. En los catálogos de la Comunitat Valenciana de montes de dominio público y de utilidad pública, y de montes protectores, se deberá hacer constar la afección total o parcial de los terrenos catalogados al ámbito del presente PORN.

3. De conformidad con el artículo 103 del Decreto 98/1995, de 16 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, Forestal de la Comunitat Valenciana, la administración iniciará las acciones oportunas para incorporar al patrimonio de la Generalitat los terrenos forestales o agrícolas abandonados, que no se hallen inscritos en el Registro de Propiedad.

4. Deberá procederse en el plazo más breve posible al deslinde y amojonamiento de los terrenos forestales de propiedad pública existentes en el ámbito de este PORN. En aquellos montes públicos ya deslindados y amojonados a la entrada en vigor del presente Plan, se procederá a la revisión de los mojones y su restitución en caso necesario.

 

**Artículo 37. Prevención y lucha contra incendios forestales**

1. El uso del fuego con cualquier finalidad o modalidad queda prohibido con carácter general en el ámbito de la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial del presente PORN, excepto en los supuestos en que sea autorizado por la Conselleria competente en materia de medio ambiente de acuerdo con lo que establezcan los planes de prevención de incendios a los que se refiere el artículo 38.

2. Con carácter general y hasta la aprobación de los planes locales de quema de los municipios incluidos en el ámbito del PORN, en las áreas de predominio agrícola y de interés especial de la Zona II, de Amortiguación de Impactos, no se permitirá la quema de vegetación o de restos agrícolas o forestales durante el periodo comprendido entre el 1 de julio y el 30 de septiembre en los terrenos que se sitúen a menos de quinientos metros de suelos que, con independencia de su calificación urbanística, alberguen vegetación forestal, natural o seminatural. El periodo indicado podrá ser modificado por la Conselleria competente en materia de medio ambiente en función de las condiciones de peligro de incendio. En cualquier caso, los citados planes locales de quema deberán contemplar como mínimo las medidas descritas en el presente apartado. En los días en que se decrete alerta 3 o extrema no se podrá emplear fuego, quedando anuladas las comunicaciones o autorizaciones emitidas con anterioridad.

3. En las áreas de predominio urbano de la citada Zona II se permitirá el encendido de fuego al aire libre dentro de las parcelas asociadas a las viviendas cuando dichas parcelas se sitúen a más de quinientos metros de cualquier terreno con vegetación natural o seminatural o cuando existan suficientes medidas de seguridad que eviten la propagación accidental del fuego.

4. En coordinación con los Ayuntamientos implicados en el presente PORN, la Conselleria competente en materia de medio ambiente pondrá en marcha sistemas efectivos de eliminación de los restos de poda y jardinería que excluyan el uso del fuego, con especial prioridad en los terrenos colindantes con el límite de la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, o situados a menos de 500 metros de dicho límite.

5. En circunstancias en que el riesgo de incendio forestal sea extremo, la Conselleria competente en materia de medio ambiente y los órganos gestores del mismo podrán limitar el acceso de público a cualquier área del ámbito del PORN.

6. Las actuaciones de restauración de la cubierta vegetal o implantación de vegetación en el ámbito de la presente normativa deberán realizarse con diseños, especies, densidades y ubicaciones concebidas para minimizar el riesgo de incendios forestales.

7. En la ejecución de las obras y trabajos que se realicen en la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial y sus inmediaciones se deberá cumplir el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales aprobado por Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell.

 

**Artículo 38. Planes de prevención de incendios**

1. Sin perjuicio de lo indicado en el artículo anterior, el marco general para la prevención de incendios en el ámbito del presente PORN será el que se establezca en los planes de prevención de incendios de los espacios naturales protegidos incluidos en el mismo. Éstos son los aprobados por la Resolución de 22 de mayo de 2006, del conseller de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, por la que se aprueba el Plan de prevención de incendios forestales del Parque Natural de El Fondo, por la Resolución de 31 de mayo de 2006, del conseller de Territorio y Vivienda, por la que se aprueba el Plan de prevención de incendios forestales del Parque Natural de las Salinas de Santa Pola y por la Resolución de 1 de junio de 2006, del conseller de Territorio y Vivienda, por el que se aprueba el Plan de prevención de incendios forestales del Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja.

2. Dichos planes establecerán las actuaciones de todo tipo dirigidas básicamente a evitar que se produzcan incendios en dicho ámbito, así como a minimizar los efectos paisajísticos, sociales y ambientales de los mismos en el caso de que dicha prevención no surta el efecto deseado. Entre los contenidos que en su caso incorporen dichos planes, se encontraran los siguientes:

a) Objetivos.

b) Marco legal.

c) Programa de acciones, que a su vez incorporará los siguientes aspectos:

1º. Acciones de prevención:

- Conciliación de intereses con los usos y aprovechamientos que tienen lugar en el ámbito del Plan y que pueden tener una relación directa con los incendios forestales: actividad agraria, actividad cinegética, actividades recreativas y urbanizaciones, etc.

- Vigilancia disuasoria.

2º. Tratamientos de la vegetación, favoreciendo el desarrollo de las comunidades más evolucionadas y estableciendo una red de fajas lineales de defensa y ataque indirecto. Se incluirán las actuaciones culturales propuestas, a partir de la fragilidad de la vegetación, la afección sobre bienes y personas y el riesgo inducido.

3º. Infraestructuras viarias. A partir de las infraestructuras ya existentes en los perímetros de los parques, se señalizará una red de circunvalación prioritaria que permita un rápido acceso desde cualquier lugar del mismo.

4º. Puntos de abastecimiento de agua: redes de hidrantes y depósitos, con especial atención a las EDAR y sus instalaciones anejas.

5º. Mantenimiento de áreas de agricultura marginal.

d) Sistemas de alerta y extinción. Acciones de extinción.

e) Voluntariado ambiental y personal responsable de la ejecución del Plan.

f) Calendario de ejecución, presupuesto y agentes responsables.

 

**Artículo 39. Conservación de las superficies forestales**

1. Las superficies forestales tanto públicas como privadas comprendidas en el ámbito del PORN deberán conservarse en unas condiciones selvícolas que aseguren un comportamiento adecuado frente a la posible declaración o propagación de incendios forestales. A tal efecto, la Conselleria competente en materia de medio ambiente efectuará, en las masas de titularidad pública, los tratamientos pertinentes que se prevean en los citados planes de prevención de incendios. Dicha Conselleria estimulará así mismo el cumplimiento de esta norma por parte de los propietarios de superficies forestales mediante medidas de apoyo técnico o económico específicamente previstas al efecto. En caso de que no se obtengan por estos medios los resultados requeridos, la administración podrá acometer los trabajos de forma directa en las superficies integradas en el ámbito de esta normativa si así lo aconseja la situación de riesgo existente.

2. La Conselleria competente en materia de medio ambiente promoverá la mejora de los medios de vigilancia y extinción de forma coordinada con las Administraciones autonómicas competentes y con los Ayuntamientos cuyos términos se encuentran afectados por el ámbito del PORN.

3. Todas las actuaciones que se emprendan en el contexto de la prevención y lucha contra incendios forestales deberán diseñarse de tal modo que no ocasionen impactos ecológicos o paisajísticos. Se considera incompatible con los valores ambientales la ejecución de fajas cortafuegos con superficies decapadas o desbrozadas mediante procedimientos no selectivos, por lo que este tipo de actuación queda prohibido en el ámbito de la presente normativa.

 

**Artículo 40. Plan de evacuación**

En el plazo máximo de un año desde la entrada en vigor de la presente normativa, la Conselleria competente en materia de medio ambiente, en coordinación con los municipios afectados, promoverá la formulación de un plan de evacuación para las áreas residenciales ubicadas en el ámbito del PORN y su entorno inmediato, incluyendo las acciones de señalización que se consideren necesarias.

 

CAPÍTULO VI. DE LA FAUNA Y LOS HÁBITATS FAUNÍSTICOS

 

**Artículo 41. Especies animales de interés**

1. Se consideran especies animales de especial interés en el ámbito del PORN, sin perjuicio de otras que se pudieran añadir en el futuro, las siguientes:

a) Invertebrados: Anemia submetallica, Artemia salina (poblaciones autóctonas), Megacephala euphratica, Paratriodonta alicantina, Pimelia modesta, Scarites eurytus, Tentyria elongata.

b) Vertebrados: Acrocephalus melanopogon, Alcedo atthis, Aphanius iberus, Ardea cinerea, Ardea purpurea, Ardeola ralloides, Arvicola sapidus, Aythya nyroca, Botaurus stellaris, Bufo calamita, Burhinus oedicnemus, Calandrella rufescens, Calidris alpina, Calidris minuta, Charadrius alexandrinus, Chlidonias hybridus, Circus aeruginosus, Circus pygargus, Egretta garzetta, Emberiza schoeniclus, Fulica cristata, Galerida teklae, Glareola pratincola, Hieraaetus pennatus, Himantopus himantopus, Ixobrychus minutus, Larus genei, Larus audouinii, Marmaronetta angustirostris, Mauremys leprosa, Nycticorax nycticorax, Oxyura leucocephala, Pandion haliaetus, Panurus biarmicus, Phoenicopterus ruber, Platalea leucorodia, Plegadis falcinellus, Podiceps cristatus, Podiceps nigricollis, Porphyrio porphyrio, Rallus aquaticus, Recurvirostra avocetta, Sterna albifrons, Sterna hirundo, Sterna nilotica, Sterna sandvicensis, Tachybaptus ruficollis, Tadrona tadorna, Riparia riparia.

2. Se fomentarán las medidas oportunas de cara a la conservación y mejora de las poblaciones de las especies animales en general, y en particular de las indicadas en el artículo anterior y en todas aquellas consideradas de mayor interés en ámbito del PORN por estar incluidas en el Catálogo Valenciano de Fauna Amenazada (Decreto 32/2004, de 27 de febrero).

3. Por lo que respecta a la conservación de la malvasía cabeciblanca (Oxyura lecocephala) y la gaviota de Audouin (Larus audouinii), las determinaciones del presente documento se aplicarán sin perjuicio de lo establecido específicamente al respecto en los Planes de Recuperación de dichas especies, aprobados respectivamente mediante el Decreto 93/2005, de 13 de mayo, del Consell, y 116/2005, de 17 de junio, del Consell, y de lo que pudiera establecerse en aquellos Planes de Recuperación que se aprueben por Decreto según lo previsto en el Decreto 32/2004, de 27 de febrero. Las determinaciones de los mencionados Decretos prevalecerán sobre lo indicado en el presente documento cuando representen un mayor régimen de protección para las citadas especies.

 

**Artículo 42. Protección de los hábitats faunísticos**

1. Sin perjuicio de lo establecido en la normativa particular, y atendiendo a la importancia de la cubierta vegetal y de los usos tradicionales del suelo en la preservación de los hábitats representados en el ámbito del PORN, se evitará cualquier actuación que implique una transformación de usos del suelo cuando por su intensidad, naturaleza o extensión pueda deteriorar el hábitat faunístico. Las transformaciones de las que no se deriven efectos ecológicos adversos serán autorizables en los casos y condiciones especificados en la normativa particular previo análisis de su incidencia ambiental. Las limitaciones al derecho de la propiedad que se derivaran de la aplicación del presente artículo quedarán sujetas a lo establecido en el artículo 20 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, respecto lo relacionado con las indemnizaciones.

2. Asimismo, se considera incompatible con la protección de los recursos faunísticos del ámbito ordenado cualquier obra o actividad que altere las condiciones físicas de los substratos requeridos para la nidificación, reproducción, alimentación o refugio de la fauna. En este sentido se prohíbe con carácter general cualquier alteración de las superficies relevantes para la conservación de los hábitats.

3. La Conselleria competente en materia de medio ambiente adoptará sistemas de tratamiento forestal y fitosanitario que favorezcan y no deterioren las características de los hábitats representados. Así mismo, y con idéntico objetivo, proporcionará a los titulares de terrenos incluidos en el ámbito del PORN asesoramiento técnico e información referente a las líneas de financiación existentes o implantadas específicamente.

 

**Artículo 43. Prevención de riesgos y perturbaciones a la fauna**

1. Con carácter general, se prohíbe la recolección, liberación, comercio, exposición para el comercio, naturalización y tenencia no autorizados, captura, persecución, molestias y alteración de sus hábitats respecto de los ejemplares, huevos, larvas, crías o restos de las especies catalogadas, protegidas o tuteladas por el presente documento o por cualquier otra normativa general o específica que resulte de aplicación.

2. La caza podrá practicarse en las áreas específicamente designadas para ello y en las condiciones de temporalidad, intensidad y modalidad que se determinen para aquella, tal como se especifica en la normativa particular.

3. La pesca deberá ejercerse en condiciones que aseguren el aprovechamiento sostenible de las especies objeto de explotación y la conservación de otras especies que puedan verse afectadas por esta actividad, y de acuerdo con la normativa expuesta en el artículo 63 del presente documento.

4. Los nuevos tendidos eléctricos que se pretenda ejecutar en el ámbito de la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, deberán transcurrir enterrados. En aquellas áreas en que, de acuerdo con la normativa particular, se permite el trazado de dichos tendidos, se deberá contar con autorización expresa de la Conselleria competente en materia de medio ambiente por los procedimientos y en las circunstancias que se especifican en la citada normativa particular. Dicha Conselleria promoverá el soterramiento progresivo de las líneas eléctricas existentes en la citada Zona I, y en tanto que se produzca éste, la señalización preventiva de aquellas líneas eléctricas que puedan provocar un incremento de la mortalidad entre las poblaciones de avifauna o interferir con los medios áereos de extinción de incendios.

5. La introducción de especies animales en libertad o la suelta de las mismas sólo podrá autorizarse en la Zona II, de Amortiguación de Impactos, cuando persiga fines cinegéticos o científicos, debiendo contar en todo caso con informe previo por parte de la Conselleria competente en materia de medio ambiente. Excepcionalmente, podrá autorizarse la introducción de especies animales en la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, cuando tenga por objeto la conservación de especies de interés o amenazadas y se encuentre prevista en planes de recuperación promovidos o aprobados por la administración responsable en materia de protección de especies.

6. Los criterios de autorización de las actividades que se promuevan en el ámbito del PORN incorporarán una evaluación de los riesgos existentes sobre la fauna, y tendrán especialmente en cuenta las épocas más sensibles en el ciclo vital de las especies vulnerables, así como las áreas esenciales para su conservación. Estos criterios se incorporarán además a las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a proyectos con incidencia sobre el Parque.

7. Los planes rectores de uso y gestión establecerán las áreas en las que deban establecerse restricciones a la navegación aérea para evitar perturbaciones a la fauna. Dichas áreas serán comunicadas al órgano estatal con competencia en ordenación de la navegación aérea, con el fin de que en su caso adopte las disposiciones necesarias para que sean consideradas como zonas con fauna sensible y, en consecuencia, se establezcan las pertinentes prohibiciones temporales al sobrevuelo de aeronaves.

 

**Artículo 44. Cerramientos de fincas**

1. Se definen como vallas no penetrables aquellos cerramientos en red metálica o estructura metálica rígida abierta, y de obra de construcción con acabados enlucidos o lisos, que no puedan ser cruzados libremente por la fauna silvestre. Se definen como vallas penetrables los cerramientos vegetales, de madera, de piedra seca o obra de construcción escalables (en los dos últimos casos, cuando no tengan complementos metálicos o de vidrio no penetrables) que puedan ser cruzados libremente por la fauna silvestre.

2. Las vallas penetrables se admiten en todo el ámbito de este PORN, sin perjuicio de las limitaciones específicas que se indiquen en las normas particulares o en los planes rectores de uso y gestión.

3. Sólo podrán utilizarse vallas no penetrables destinadas a la protección de edificaciones o instalaciones cuando la superficie cerrada no sea superior a 1 hectárea. Para longitudes superiores deberán utilizarse vallados penetrables en un mínimo del 50% de la longitud total del cerramiento. Igualmente, y en aquellas zonas en que se considere autorizable en razón de la normativa particular, la instalación de vallados para el aprovechamiento ganadero extensivo, para la protección de cultivos o los necesarios para la actividad salinera que afecten a superficies superiores de 1 hectárea sólo se permitirá, con carácter excepcional, cuando el órgano competente en materia de espacios naturales considere admisible su impacto sobre el paisaje, la vegetación y la fauna silvestre. Para ello será necesario un informe favorable del mencionado órgano, con carácter previo a la licencia urbanística o autorización, si es necesaria. En cualquier caso deberán adoptarse las medidas necesarias para evitar la colisión de las aves contra los vallados.

4. En la franja de servidumbre pública de las vías de comunicación, y cuando esté justificado por el riesgo de atropello de la fauna, se admitirán las vallas no penetrables de cualquier longitud, en cuyo caso deberán incorporar medidas canalizadoras de la fauna hacia los pasos elevados o inferiores de estas vías de comunicación, de acuerdo con el artículo 60.4 de estas normas. Igualmente, se podrán admitir vallas no penetrables cuando la instalación de las mismas sea promovida por la Conselleria competente en espacios naturales protegidos y esté relacionada con la limitación de acceso público a zonas especialmente sensibles por albergar valores excepcionales.

5. Se fomentará que los vallados preexistentes tomen las medidas oportunas para cumplir con lo que dispone este artículo.

 

**Artículo 45. Prevención de la contaminación acústica y lumínica**

1. Por sus efectos sobre los hábitats, el paisaje y el uso público se prohíbe, en el ámbito de la zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, cualquier actividad o instalación que produzca o pueda producir una emisión acústica o lumínica que por su intensidad, duración o localización o por su carácter inusual pueda provocar molestias a la fauna o a los visitantes y usuarios.

2. Los planes rectores de uso y gestión de los espacios naturales protegidos comprendidos en el presente PORN preverán el desarrollo de estudios técnicos que determinen el alcance de los impactos producidos por las emisiones acústicas y lumínicas, los niveles máximos admisibles, las actividades e instalaciones que en razón de sus efectos actuales o previsibles resulten o no autorizables en el ámbito de protección, así como el régimen aplicable a dicha autorización. En dichos documentos se establecerá también, en su caso, la previsión temporal para la eliminación de los impactos actualmente existentes, así como las directrices técnicas que deberán cumplir las instalaciones que deban ser sustituidas o las que resulten autorizables en cada una de las unidades de zonificación.

3. La Conselleria competente en materia de medio ambiente prestará el apoyo técnico necesario para la confección y aplicación de ordenanzas municipales de prevención de la contaminación acústica en los municipios incluidos en el PORN. Dichas ordenanzas se adaptarán a las disposiciones legales de rango superior que se dicten en razón de la materia, y deberán prever explícitamente las medidas a adoptar en los ámbitos periféricos al PORN en previsión de los posibles efectos sobre el ámbito protegido.

4. En cuanto a la previsión de la contaminación lumínica, y sin perjuicio de lo que se estableciera en las disposiciones legales de rango superior que resultaran de aplicación en razón de la materia, la Conselleria competente en materia de medio ambiente promoverá en los municipios incluidos en el PORN la adopción de medidas dirigidas a reducir el impacto lumínico y el consumo energético, tales como el diseño adecuado de las fuentes de iluminación, la sustitución de las luminarias inadecuadas o la realización de campañas de información.

 

**Artículo 46. Conectividad ecológica**

1. La aplicación de las directrices incluidas en el presente documento respecto a la Zona II, de Amortiguación de Impactos, deberá prestar especial atención a limitar en la medida de lo posible el aislamiento artificial provocado por el desarrollo urbanístico y de infraestructuras en el entorno inmediato a los espacios naturales protegidos o de interés especial incluidos en el ámbito del PORN.

2. En coherencia con lo anterior, y de acuerdo con lo indicado al respecto en el artículo 15.4 de las presentes normas y en el resto de la legislación sectorial aplicable, las limitaciones genéricas o específicas a la conectividad y sus efectos constatables o previsibles sobre hábitats o especies de interés deberán ser tenidas en cuenta como criterio orientador en la autorización de usos y actividades en el ámbito del PORN.

3. Los criterios generales de conectividad deberán igualmente ser tenidos explícitamente en cuenta en la confección y aplicación de aquellos instrumentos de ordenación territorial o física promovidos por cualesquiera Administraciones que, por su ámbito o características, puedan afectar directa o indirectamente al ámbito ordenado por el presente documento.

4. Con carácter general, no se considerarán autorizables aquellas actuaciones propuestas en el margen de las vías de comunicación principales que rodean o atraviesan el ámbito del PORN si de la ejecución de las mismas se derivara, a juicio de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, la consolidación de un corredor lineal de edificaciones o infraestructuras que pudiera representar una barrera para los movimientos de la fauna.

5. La Conselleria competente en materia de espacios naturales, los órganos de gestión de los espacios naturales protegidos y las diversas Administraciones con competencias sectoriales deberán evaluar de manera periódica el efecto barrera para la fauna de las carreteras que atraviesan o circundan la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, y propondrán las medidas oportunas para su corrección, para lo cual deberán contar con la colaboración de la administración responsable de la conservación de estas vías de comunicación.

 

CAPÍTULO VII. DE LOS RECURSOS PAISAJÍSTICOS Y CULTURALES

 

**Artículo 47. Definiciones y régimen general**

1. Sin perjuicio de lo que se indica en los artículos siguientes, el marco general para la ordenación y la protección del paisaje en el ámbito del presente documento seguirá lo establecido al respecto en la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, y en el Decreto 120/2006, de 11 de agosto, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de Paisaje de la Comunitat Valenciana, y la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat, del Patrimonio Cultural Valenciano.

2. A los efectos de esta normativa, constituirán el paisaje rural tradicional y, en consecuencia, será objeto de protección especial, tanto los elementos naturales y seminaturales del medio -bióticos y abióticos- como aquellos elementos y conjuntos de origen antrópico que, en interacción histórica con dichos elementos naturales en un ambiente socioeconómico rural de zona húmeda mediterránea y cultivos de huerta asociados, han configurado el paisaje de la zona.

3. Se entiende por elementos naturales o seminaturales del paisaje, tanto las formaciones vegetales naturales con su fauna asociada como los rasgos geomorfológicos vinculados al ambiente de zona húmeda y áreas cultivadas asociadas.

4. Se entiende por elementos antrópicos del paisaje, el patrimonio etnográfico constituido por las infraestructuras y construcciones ligadas a las actividades socioeconómicas del medio rural y los elementos etnológicos del acervo cultural local ligados al uso histórico de los recursos naturales, incluyendo las formas específicas de uso de los mismos que configuran determinado modelo local de organización de paisajes humanizados. En este concepto se incluyen asimismo los elementos del patrimonio arqueológico e histórico artístico.

5. Con objeto de conservar con un nivel de calidad suficiente los valores paisajísticos a que se refiere este artículo, con carácter general la implantación de usos o actividades, que por sus características puedan generar un impacto paisajístico negativo, deberá realizarse de manera que éste se minimice, de acuerdo con lo establecido en el artículo 15 de la presente normativa.

 

**Artículo 48. Protección de los espacios abiertos y naturales**

1. Con carácter general, no se considera compatible la construcción de nuevos elementos arquitectónicos dentro del perímetro de la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, a excepción de los destinados a la gestión e interpretación de los recursos naturales o los que se encuentren directamente ligados a las actividades compatibles, en cuyo caso deberán aplicarse las limitaciones previstas en la normativa particular.

2. Los informes que, en aplicación de la legislación sectorial o de la presente normativa, elabore la Conselleria competente en materia de medio ambiente respecto a iniciativas urbanísticas, de servicios, o de otra índole que se promuevan en la Zona II, de Amortiguación de Impactos, tomarán en consideración y concederán especial relevancia a las soluciones aportadas por los promotores en orden a preservar el paisaje y el contacto armonioso entre los espacios naturales protegidos y su entorno. Con carácter general no se consideran susceptibles de informe favorable aquellas iniciativas que, situándose en la mencionada Zona de Amortiguación de Impactos, ignoren la presencia de los parques naturales, o bien tomándola en consideración no adopten medidas aplicables para asegurar una adecuada integración ambiental y paisajística.

 

**Artículo 49. Conservación de los elementos tradicionales del paisaje rural**

Se prohíbe el deterioro o alteración injustificada de cualquier construcción agraria tradicional, incluyendo los sistemas de conservación de suelos y los sistemas asociados al regadío. Cuando dicho deterioro pueda producirse por alguna obra o actuación considerada autorizable, deberá ponerse en conocimiento de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, y obtener la correspondiente autorización con carácter previo a la ejecución de la obra.

 

**Artículo 50. Características estéticas de las edificaciones en medio rural**

Los elementos constructivos tradicionales o de valor histórico existentes en el ámbito del presente documento serán objeto de especial protección a fin de garantizar la conservación, y recuperación de los valores arquitectónicos y tipologías relacionadas con las actividades tradicionalmente desarrolladas en el territorio. Para su restauración, los particulares podrán recabar colaboración técnica y económica de la administración competente, que la otorgará en función de los medios humanos y materiales de que disponga.

 

**Artículo 51. Ordenación de actividades con incidencia sobre el paisaje**

1. En el ámbito del PORN, queda prohibida con carácter general cualquier actividad que produzca una degradación significativa de los recursos paisajísticos, bien sea por su extensión, altura, localización en áreas visualmente relevantes, naturaleza discordante con los rasgos paisajísticos naturales o artificiales, o connotaciones estéticas manifiestamente negativas. Las actuaciones autorizables según lo dispuesto en la normativa particular, deberán proyectarse y ejecutarse de modo que resulten compatibles con la conservación de los niveles actuales de calidad paisajística. Este requisito se considera imprescindible, aunque no suficiente, para obtener la correspondiente autorización por parte de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.

2. En el ámbito incluido en la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, se establecen con carácter general las siguientes limitaciones:

- Se prohíbe la instalación de carteles, paneles o cualquier otro elemento gráfico de naturaleza publicitaria, a excepción de la señalización e información necesaria para la gestión del uso público, que se instalará exclusivamente a iniciativa de la Conselleria competente en materia de medio ambiente o los Ayuntamientos afectados y atendiendo a los criterios expuestos en la normativa particular. En caso de tratarse de una actividad de iniciativa privada, debidamente autorizada y acorde con la gestión del uso público que se regula en el presente documento y en los PRUG, se requerirá informe previo de la Conselleria competente en materia de medio ambiente para la instalación de los elementos necesarios para promocionar dicha actividad. En cualquier caso, éstos deberán ajustarse a las indicaciones del personal del parque natural y del órgano competente en materia de espacios naturales.

- Las construcciones destinadas a la lucha contra incendios forestales que puedan tener alguna relevancia paisajística, y en especial, los puestos fijos de vigilancia que requieran alguna infraestructura constructiva, deberán someterse al procedimiento de estimación de impacto ambiental.

- Se prohíbe la ubicación dentro de la superficie de la Zona I de instalaciones destinadas al tratamiento o almacenamiento de residuos sólidos o líquidos, salvo contenedores sencillos y adecuados a la naturaleza del uso público, que podrán ubicarse, en las condiciones dictadas por la normativa particular, para el transporte de los residuos y su tratamiento en el exterior de dicha zona.

- Las infraestructuras y construcciones de uso público que, en su caso, se ubicaran en el interior de la Zona I deberán diseñarse con criterios que garanticen su integración paisajística, primando siempre las opciones más discretas y menos llamativas, de modo que no se reste protagonismo a los rasgos del paisaje natural. En cualquier caso, estas instalaciones deberán realizarse conforme a lo dispuesto por la normativa particular y autorizarse o promoverse directamente por la Conselleria competente en materia de medio ambiente.

- Se prohíbe con carácter general la instalación de nuevas antenas y repetidores de telecomunicaciones en el ámbito de la Zona I, excepto lo indicado al respecto en la normativa particular.

3. Las obras de edificación o reforma para las que pueda solicitarse autorización en virtud de lo dispuesto en esta normativa y en la normativa particular deberán ajustarse a diseños y acabados que permitan una adecuada integración paisajística. Los principales criterios a adoptar en la concesión de las autorizaciones son los siguientes:

- Adecuación del diseño a las modalidades de arquitectura tradicional de la comarca, de acuerdo con los criterios que en su caso establezcan los respectivos planes generales de ordenación urbana.

- Integración y conservación de elementos vinculados con la cultura agraria cuando estén presentes en la parcela (pies de arbolado, muros de mampostería, edificaciones menores, brocales de pozo, elementos tradicionales de riego, etc.)

- Inexistencia de grandes movimientos de tierras; minimización en la alteración de la cubierta vegetal; minimización de la superficie pavimentada; inecesariedad de nuevos viales de acceso.

- En el caso de actuaciones a desarrollar sobre edificaciones existentes, inexistencia de incrementos superiores al 25% de la superficie construida, e inexistencia de incremento de la altura máxima de la edificación.

- Utilización de materiales vistos o de acabados cuyas características de color, brillo y textura se encuentren ampliamente difundidas en la arquitectura tradicional de la comarca, o en su defecto, que presenten un aspecto neutro desde el punto de vista paisajístico y no resulten especialmente llamativas, visibles o inusuales.

- Inexistencia de cerramientos perimetrales opacos cuya altura o localización supongan un menoscabo en el potencial de vistas o en los valores paisajísticos del entorno. Los cerramientos sencillos y visualmente permeables, o la ausencia de los mismos se considerará un factor favorable a la concesión de la autorización.

 

**Artículo 52. Cultivo bajo plástico**

Se considera autorizable, únicamente en los terrenos agrícolas, el cultivo bajo plástico en invernadero o túnel, así como la instalación de umbráculos con finalidad agrícola. La autorización de la Conselleria competente en materia de medio ambiente establecerá, en su caso, las condiciones que deberán cumplir estas instalaciones para minimizar los posibles impactos ambientales negativos.

 

**Artículo 53. Protección y conservación del patrimonio cultural**

1. De acuerdo con lo establecido en la legislación sectorial aplicable, no se considera autorizable ninguna actuación que pueda causar daños a los yacimientos arqueológicos o elementos del patrimonio etnológico ubicados en el ámbito del PORN, sin perjuicio de la competencia específica ejercida al respecto por la Conselleria competente en materia de patrimonio cultural, a quien corresponde en todo caso la conservación de dichos elementos de interés cultural.

2. La Conselleria competente en materia de medio ambiente instará a los promotores de actuaciones susceptibles de producir daños sobre el patrimonio cultural a que efectúen los trámites oportunos ante el órgano competente de la Conselleria con competencias en materia de patrimonio cultural y, en cualquier caso, efectuará de forma directa las consultas necesarias antes de otorgar la correspondiente autorización o de informar favorablemente la actuación de que se trate.

3. La Conselleria competente en materia de medio ambiente colaborará con la competente en materia de patrimonio cultural y con las corporaciones locales en la conservación, restauración y divulgación de los recursos culturales del PORN dentro del ámbito de sus competencias.

4. Para todas las actuaciones sometidas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental en el ámbito de la presente normativa se deberá valorar en los correspondientes estudios, la incidencia de las acciones previstas sobre el patrimonio cultural en general y sobre el arqueológico en particular, adoptando en su caso medidas que eviten cualquier impacto relevante.

5. La red de uso público se diseñará tomando en consideración la puesta en valor del patrimonio arqueológico e histórico artístico, para lo que se recabará la colaboración de los órganos competentes de la Conselleria competente en materia de patrimonio cultural y de la Agència Valenciana de Turisme.

6. Los planes rectores de uso y gestión de los espacios naturales protegidos incluidos en el ámbito del presente documento establecerán los respectivos catálogos del patrimonio histórico y cultural, en los que incluirán todos aquellos elementos del patrimonio humano que requieran una protección específica y programas de restauración. Dichos elementos se determinarán en el momento de redactar un documento detallado que fijará prioridades para la conservación, restauración y promoción de los diferentes elementos catalogados, además de determinar criterios de gestión y de actuación. Queda prohibida la destrucción o alteración voluntaria de los elementos incluidos en el catálogo.

 

**Artículo 54. Vías pecuarias**

1. Las vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN estarán sujetas a lo dispuesto en la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, y en el Reglamento que la desarrolle, y a las directrices establecidas en el presente documento.

2. La Administración competente llevará a cabo el deslinde y amojonamiento de las vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN, debiendo velar por su mantenimiento como espacios de uso público.

3. Los planes rectores de uso y gestión de los espacios naturales protegidos incluidos en el ámbito del presente PORN establecerán, en su caso, las vías pecuarias o tramos de las mismas que deben incluirse en el Catálogo de Vías Pecuarias de Interés Natural de la Comunitat Valenciana previsto en el artículo 17 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana. De acuerdo con lo dispuesto en el citado artículo, aquellas vías pecuarias existentes en el ámbito del PORN que se cataloguen como de interés natural no podrán ser objeto de desafección del dominio público.

 

CAPÍTULO VIII. DE LOS USOS AGRARIOS, GANADEROS Y PESQUEROS

 

SECCIÓN PRIMERA. ACTIVIDADES AGRARIAS Y GANADERAS

 

**Artículo 55. Régimen general**

1. Se considerarán agrarias o agropecuarias las actividades relacionadas directamente con la explotación de los recursos vegetales del suelo y la cría, reproducción y aprovechamiento ganadero de especies animales.

2. Se considera compatible en el ámbito del PORN el mantenimiento de las actividades agrarias tradicionales que se vienen registrando en la actualidad, conforme a la ordenación propuesta en el presente documento. En particular, la actividad agraria practicada conforme a los usos tradicionales en las zonas previstas en este Plan, está protegida por su interés ecológico, socioeconómico y cultural.

 

**Artículo 56. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades agropecuarias**

1. Las construcciones e instalaciones no residenciales vinculadas a la explotación agraria, las instalaciones de primera transformación de productos y las infraestructuras de servicios ligadas a la explotación, en las zonas en las que se permitan, guardarán una relación de dependencia y proporción adecuadas a la tipología de los aprovechamientos a los que se dedique la explotación en que hayan de instalarse.

2. Con carácter general, la superficie mínima de parcela para la construcción de almacenes, construcciones e instalaciones destinados a la explotación agrícola será de 10.000 m² en todo el ámbito de aplicación del presente documento.

3. En la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, se prohíben con carácter general las construcciones de cualquier tipo relacionadas con la actividad agrícola, con las excepciones que en su caso se prevean en los planes rectores de uso y gestión. En las áreas agrícolas de la Zona II, de Amortiguación de Impactos, dichas construcciones se consideraran como autorizables bajo las condiciones que se prevén en la presente normativa.

4. La construcción de viviendas rurales vinculadas a la explotación agrícola, en aquellas zonas en que resulte autorizable en base a la normativa particular, se regirá por las condiciones y disposiciones incluidas en los apartados correspondientes del presente documento.

 

**Artículo 57. Productos fitosanitarios**

1. El uso de productos fitosanitarios deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condiciones establecidos por los organismos competentes.

2. En cualquier caso, se considerará como prohibido el uso de productos fitosanitarios de categoría C en el ámbito del PORN. Dicho uso se limitará a los incluidos en las categorías toxicológicas A o B, tal y como señala la Orden del Ministerio de Agricultura, de 9 de diciembre de 1975 (BOE de 19.12.1975), por la que se reglamenta el uso de productos fitosanitarios para prevenir daños a la fauna, que prohíbe el uso de productos de categoría C respecto a la fauna terrestre. Igualmente, no se considerará autorizable la aplicación de herbicidas mediante avionetas, excepto en aquellas situaciones excepcionales debidamente autorizadas por las Administraciones competentes en agricultura y medio ambiente, y previa justificación de que dicha actuación no representará en ningún caso efectos ambientales significativos. Asimismo, quedan prohibidos los productos fitosanitarios considerados peligrosos en aplicación del Real Decreto 2163/1994, por el que se implanta el sistema armonizado comunitario de autorización para la comercializar y autorizar productos fitosanitarios.

3. Las Consellerias competentes en medio ambiente y agricultura promoverán la creación de líneas de investigación sobre sistemas alternativos de control de plagas que reduzcan o eviten la utilización de productos químicos tóxicos. Asimismo, estos organismos efectuarán un seguimiento sobre las posibles plagas que puedan darse en el ámbito del PORN y de los tratamientos que se apliquen hasta su erradicación.

4. La Conselleria competente en materia de medio ambiente promoverá la recogida selectiva de los residuos tóxicos agrícolas en el ámbito del PORN, siendo los órganos de gestión de los espacios naturales protegidos incluidos en el mismo los encargados del seguimiento de las actuaciones. Los residuos deberán gestionarse de acuerdo con su naturaleza y características.

 

**Artículo 58. Estado e importancia ecológica y modernización de las infraestructuras agrarias**

Los órganos gestores de los espacios naturales protegidos incluidos en el ámbito del PORN solicitarán a la Conselleria competente en materia de agricultura el desarrollo de un programa sobre el estado de las infraestructuras agrarias existentes, en colaboración con los Ayuntamientos y las organizaciones agrarias locales. El programa establecerá además las necesidades en materia de caminos rurales, mejoras de acequias de riego, almacenes y otras instalaciones, con el objeto de establecer criterios objetivos que permitan la racionalización y utilización eficaz de las infraestructuras, en el marco de la Ley 8/2002, de 5 de diciembre, de Ordenación y Modernización de las Estructuras Agrarias de la Comunitat Valenciana.

Paralelamente, la Conselleria competente en materia de medio ambiente realizará un estudio sobre las características e importancia ecológica de la red de azarbes y canales existentes. Este estudio contará con la participación de las comunidades de regantes locales y determinará qué canales resultan de vital importancia para el mantenimiento y equilibrio de los ecosistemas, relevantes tanto para la fauna como para la flora, con el objeto de establecer, para estos canales específicamente, unas medidas concretas y relativas a su gestión y mantenimiento, que aseguren su conservación y mantenimiento en condiciones óptimas de desarrollo de su función ecológica en el territorio. Este estudio incluirá, en su caso, las medidas compensatorias que se deriven de la puesta en marcha de dichas medidas de gestión y mantenimiento.

 

**Artículo 59. Roturaciones y cambios de cultivo**

Con carácter general, se prohíbe la roturación de terrenos incultos u ocupados por vegetación natural en todo el ámbito del PORN, con la excepción de las destinadas a la implantación de usos y actividades urbanísticas o de infraestructuras permitidas en la normativa particular. Las roturaciones para uso agrícola sólo serán excepcionalmente autorizables en terrenos dedicados anteriormente a dichos usos y siempre que la transformación sea inocua desde el punto de vista ambiental. En cualquier caso, dichas roturaciones deberán atenerse a lo establecido en las normas particulares y contar con la autorización expresa de la Conselleria competente en materia de medio ambiente.

Las limitaciones al derecho de la propiedad que se derivaran de la aplicación del presente artículo quedarán sujetas a lo establecido en el artículo 20 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana respecto a las indemnizaciones.

 

**Artículo 60. Ganadería**

1. Las construcciones e instalaciones existentes en el momento de la aprobación de las presentes normas que, por su ubicación, sean consideradas por las mismas como autorizables, podrán seguir ejerciendo su actividad con arreglo a la normativa sectorial aplicable, si bien deberán adaptarse a lo que se establece en la normativa particular que en su caso les resulte de aplicación.

2. Quedan prohibidas las construcciones e instalaciones ganaderas de nueva planta en el ámbito de la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial. Esta prohibición se extiende tanto a la ganadería intensiva como a la extensiva.

3. La actividad ganadera extensiva en la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, cuando resulte autorizable de acuerdo con los respectivos planes rectores de uso y gestión, deberá contar con la autorización del órgano competente en materia de espacios naturales, en la que se condicionará esta actividad a los objetivos de la gestión del espacio.

4. Con carácter general, se considera compatible el pastoreo extensivo tradicional con ganado ovino o caprino en el ámbito de la Zona II, de Amortiguación de Impactos, con cargas ganaderas compatibles con la conservación de los elementos naturales potencialmente afectados, salvo en aquellas áreas que por sus especiales valores florísticos requieran una regulación específica de este aprovechamiento, tal como se dispone en la normativa particular. En caso de que las cargas ganaderas existentes en alguna de las áreas supongan riesgos para la conservación de la cubierta vegetal o los recursos edáficos, la Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá limitar el número de unidades ganaderas, los periodos de pastoreo o las áreas afectadas por el mismo.

 

**Artículo 61. Aprovechamientos apícolas**

Los aprovechamientos apícolas tradicionales se consideran autorizables en todo el ámbito del PORN, siempre que no se produzcan molestias o riesgos significativas sobre los visitantes o residentes, o se emplacen en áreas que deban ser temporalmente cerradas al público por circunstancias ambientales excepcionales. En caso de que las colmenas provocasen molestias significativas o riesgos para el uso público, la Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá disponer su traslado a otro emplazamiento que no presente dichos inconvenientes.

 

SECCIÓN SEGUNDA. APROVECHAMIENTOS FORESTALES

 

**Artículo 62. Usos, aprovechamientos y tratamientos forestales**

1. Las actuaciones forestales que se desarrollen en el interior de la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, tendrán como finalidad exclusiva la mejora ecológica o paisajística de las superficies objeto de las mismas.

2. Todos los tratamientos de las superficies forestales, arboladas o no, que se apliquen para reducir el riesgo de incendios deberán ser de carácter selectivo, preservando las especies de mayor rango ecológico, así como aquellas que se encuentren en una situación de amenaza o que constituyan valores florísticos dignos de conservación. Los tratamientos forestales deberán mantener una cubierta que evite el desencadenamiento de cualquier riesgo erosivo. Los tratamientos que se efectúen en el interior de la Zona I se realizarán manualmente siempre que sea posible, y se excluirá el uso de maquinaria pesada en todas las áreas donde su empleo pueda originar un deterioro de la cubierta vegetal o incrementar el riesgo de procesos erosivos.

3. Todas las masas forestales, incluyendo las de titularidad privada, deberán mantenerse en un estado selvícola adecuado, especialmente en lo que se refiere a su comportamiento respecto a los incendios forestales, debiendo aplicarse a tal efecto lo dispuesto en los capítulos correspondientes de la presente normativa.

4. La restauración del hábitat forestal se efectuará siempre con el criterio de conservar o incrementar la diversidad biológica y paisajística, entendiéndose que las superficies no arboladas también forman parte de dicha diversidad. En pro de este objetivo, la Conselleria competente en materia de medio ambiente promoverá el empleo de especies forestales de alto rango ecológico adecuadas a las condiciones bioclimáticas y edáficas de la zona, así como aquellas cuyas representaciones naturales se hayan visto más mermadas y se encuentren en una mayor situación de amenaza.

5. Complementariamente a lo establecido en el artículo 37 de esta normativa, queda prohibida la quema de restos vegetales procedentes de tratamientos silvícolas u otras operaciones vegetales. Dichos restos deberán tratarse mediante técnicas para su incorporación al terreno mediante astillado u otros procedimientos análogos. En este sentido, la administración competente en materia de medio ambiente, ofrecerá apoyo técnico y presupuestario para este tipo de actuaciones.

 

SECCIÓN TERCERA. ACUICULTURA Y ACTIVIDAD PESQUERA

 

**Artículo 63. Marco normativo de la actividad pesquera**

1. La actividad pesquera está regulada, con carácter general, en la Ley de Pesca Fluvial, de 20 de febrero de 1942, y en su Reglamento de 6 de abril de 1943, así como en la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad (artículos 62 y 64).

2. Asimismo, serán de aplicación las órdenes anuales de la Conselleria competente en materia de medio ambiente sobre períodos hábiles y normas generales sobre la pesca en aguas continentales de la Comunitat Valenciana, refiriendo las especies de pesca permitida, las limitaciones y prohibiciones de carácter general y otros aspectos de la actividad.

 

**Artículo 64. Normas específicas sobre la pesca**

1. Los aprovechamientos piscícolas se consideran como autorizables en el ámbito del PORN, bajo las condiciones que en su caso se establezcan en los planes rectores de uso y gestión y en la presente normativa.

2. Previa autorización del órgano competente en materia de espacios naturales, podrán adecuarse zonas preferentes para la pesca dotadas de instalaciones adecuadas, de forma que el ejercicio de dicha actividad en aguas continentales pueda realizarse en condiciones óptimas y sin perjuicio para la fauna silvestre.

 

**Artículo 65. Normas sobre las especies de fauna relacionadas con la actividad pesquera**

1. Queda prohibida la captura, tanto con carácter profesional como deportivo, de todas aquellas especies de fauna acuática sometidas a protección en virtud de este Plan y de la legislación sectorial vigente en la materia.

2. La pesca del cangrejo rojo americano (Procambarus clarkii) se autoriza durante todo el año, sin limitación de tamaño ni número de ejemplares ni de número de reteles por pescador, en la Zona II, de Amortiguación de Impactos. En la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, y sin perjuicio de lo que indiquen al respecto los planes rectores de uso y gestión, dicha pesca quedará sometida a autorización por parte de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, con el fin de evitar efectos significativos sobre especies de fauna de interés especial.

 

**Artículo 66. Normas sobre la acuicultura**

1. En las áreas de la Zona I que se indique en los planes rectores de uso y gestión, y en las de la Zona II que presenten condiciones adecuadas para ello, se considera como actividad autorizable la acuicultura extensiva, siempre que la dotación de agua de renovación por hectárea para la explotación se considere como compatible con el régimen hídrico de la zona afectada. En cualquier caso, el destino de los terrenos para la práctica de la acuicultura no podrá comportar la realización de tipo alguno de infraestructura u obra permanente o irreversible para su explotación, ni suponer su ejercicio perturbación o perjuicio alguno para el derecho de propiedad, teniendo preferencia las actividades agrícolas.

2. Las actividades de acuicultura requerirán, además de los permisos y autorizaciones que sectorialmente correspondan, la autorización previa del órgano competente en materia de espacios naturales.

3. Se prohíbe la implantación de nuevas piscifactorías intensivas en el ámbito del PORN, entendiéndose por tales las instalaciones dedicadas a la cría astacícola y piscícola con fines comerciales, cuya producción sobrepase los 500 kilogramos por hectárea y año de animales vivos.

 

**Artículo 67. Integración de las actividades tradicionales en la educación ambiental**

La Conselleria competente en materia de medio ambiente incorporará a sus programas de interpretación y educación ambiental contenidos referentes a las actividades económicas tradicionales en la comarca, y en especial a la agricultura, la ganadería y la pesca. Para ello, y sin perjuicio de la colaboración de las Administraciones implicadas, podrá establecer acuerdos específicos con personas y organizaciones profesionales, con el fin de llevar a cabo actividades dirigidas a mejorar el conocimiento y la divulgación de estas actividades.

 

CAPÍTULO IX. DE LOS APROVECHAMIENTOS CINEGÉTICOS

 

**Artículo 68. Normas generales**

1. La actividad cinegética se considera compatible en el ámbito del PORN, con la excepción de aquellas áreas incluidas en la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, que en razón de sus características quedaran excluidas de dicho uso en base a las disposiciones de los planes rectores de uso y gestión.

2. Con carácter general, la actividad cinegética en el ámbito del PORN está regulada por su normativa sectorial específica y por las disposiciones que, en desarrollo de la misma, emita la Conselleria competente en materia de medio ambiente, y en particular por la Ley 13/2004, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Caza de la Comunitat Valenciana.

3. En todo caso, el desarrollo de dicha actividad quedará sujeta a los periodos y condiciones establecidos en este Plan, en los planes rectores de uso y gestión y en la legislación sectorial específica, y deberá llevarse a cabo de forma que se garantice su compatibilidad con los objetivos del presente documento y, en particular, con la conservación de las especies de fauna silvestre de interés.

 

**Artículo 69. Planes técnicos de ordenación cinegética**

1. Los cotos de caza incluidos en el ámbito del presente PORN se gestionarán conforme a lo que establezcan los correspondientes planes técnicos de ordenación cinegética, excepto en el caso de que las disposiciones de dichos planes entren en contradicción con lo establecido en la presente normativa o en los planes rectores de uso y gestión, cuyas directrices prevalecerán en todo caso.

2. En coherencia con lo que establece la disposición transitoria segunda de la citada Ley 13/2004, la revisión de los planes técnicos de ordenación en vigor en los terrenos cinegéticos afectados por el presente documento adaptará sus disposiciones tanto a la legislación de referencia como a lo dispuesto en el presente documento.

3. Se podrá elaborar un plan técnico de ordenación cinegética para el conjunto de los cotos incluidos en los parques naturales de Les Salines de Santa Pola y del Fondo de Crevillent-Elx o en la zona periférica que deberá ser presentado de acuerdo con las especificaciones y contenido señalados en la Ley 13/2004 en el plazo de un año desde la entrada en vigor del presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales. 

4. El resto de cotos que se incluyan total o parcialmente en el ámbito del PORN, que no se ubiquen en el ámbito definido en el artículo anterior, y que no dispongan de plan técnico de ordenación cinegética, deberán presentarlo de acuerdo con las especificaciones y contenido señalados en la Ley 13/2004 en el plazo de un año desde la entrada en vigor del presente Plan de Ordenación de los Recursos Naturales.

 

**Artículo 70. Órdenes de veda**

1. Con independencia de lo dispuesto en las ordenes generales de vedas, la Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá establecer vedas temporales de caza para determinadas zonas o poblaciones faunísticas, con carácter excepcional cuando circunstancias ecológicas o de otro tipo así lo aconsejen para salvaguardar la integridad de los ecosistemas.

2. Del mismo modo, dicha Conselleria podrá autorizar o promover, excepcionalmente, medidas de control sobre determinadas especies faunísticas, en las circunstancias y con las condiciones establecidas por las normativas sectoriales sobre caza y sobre fauna.

 

**Artículo 71. Directrices generales para la gestión cinegética**

1. La instalación de abrevaderos, comederos y similares para las especies cinegéticas y la fauna silvestre en general es prioritaria en la Zona II, de Amortiguación de Impactos. La Administración competente, en los terrenos de su propiedad, y la propiedad privada, podrán fomentar estas acciones para las cuales se podrán habilitar ayudas. En la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, esta actividad quedará sujeta a lo que en su caso establezcan los planes rectores de uso y gestión.

2. En la totalidad de las zonas húmedas comprendidas en el presente PORN resultará de aplicación lo establecido en el Real Decreto 581/2001, de 1 de junio, por el que en determinadas zonas húmedas se prohíbe la tenencia y el uso de municiones que contengan plomo para el ejercicio de la caza y el tiro deportivo, y la Orden de 14 de septiembre de 2001, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la que se desarrolla dicha disposición.

3. Las disposiciones del Decreto 93/2005, de 13 de mayo, del Consell, por el que se aprueba el Plan de Recuperación de la Malvasía Cabeciblanca en la Comunitat Valenciana, resultarán de aplicación directa en todos aquellos aspectos relacionados con la gestión cinegética no previstos explícitamente en el presente documento.

 

CAPÍTULO X. DE LAS ACTIVIDADES EXTRACTIVAS, INDUSTRIALES Y COMERCIALES

 

**Artículo 72. Explotaciones extractivas y mineras**

Se prohíbe, con carácter general, cualquier explotación o aprovechamiento extractivo que afecte a terrenos comprendidos dentro del PORN, con la excepción de la actividad salinera en aquellas áreas en que dicha actividad se considere compatible en base a la normativa particular y a los planes rectores de uso y gestión.

 

**Artículo 73. Actividad salinera**

1. En coherencia con lo indicado en el artículo anterior, la actividad salinera existente en el ámbito de los parques naturales de las Lagunas de la Mata y Torrevieja y Salines de Santa Pola se considera plenamente compatible con los objetivos de conservación del presente PORN.

2. El desarrollo de dicha actividad en los ámbitos citados será regulado de acuerdo con las disposiciones de los planes rectores de uso y gestión que corresponda respecto al mantenimiento de niveles de agua y realización de infraestructuras, así como por las limitaciones que en su caso establezca la legislación sectorial que le sea de aplicación.

 

**Artículo 74. Otras actividades industriales**

Con carácter general, se prohíbe cualquier actividad industrial en el ámbito del PORN, con la excepción de las que se ubiquen en suelos urbanos o urbanizables de la Zona II, de Amortiguación de Impactos, en las que se prevea específicamente este uso, las vinculadas a la explotación salinera, que se regirán por lo establecido al respecto en la normativa particular que le sea de aplicación, y las vinculadas a la actividad vinícola que se desarrolla en el parque natural y su entorno inmediato.

 

**Artículo 75. Actividades comerciales**

1. La actividad comercial podrá desarrollarse en el ámbito del PORN en aquellos suelos urbanos y urbanizables en que se prevea específicamente este uso, no considerándose compatible con carácter general en el resto del área.

2. Excepcionalmente se podrá permitir, previa autorización de la Conselleria competente en materia de espacios naturales y sin perjuicio de las autorizaciones sectoriales que en su caso correspondiente aplicar, el ejercicio de aquella actividad comercial que se desarrolle en instalaciones incluidas en la Zona I o en áreas no urbanas de la Zona II si dicha actividad se vincula al uso público, turístico y educativo previsto en este documento, bajo las condiciones que en su caso determinen los documentos de desarrollo del presente PORN.

 

CAPÍTULO XI. DE LAS ACTIVIDADES CONSTRUCTIVAS Y EL URBANISMO

 

**Artículo 76. Urbanismo**

1. Los terrenos actualmente clasificados como suelo no urbanizable de especial protección (SNUEP) mantendrán esta calificación a efectos urbanísticos. Estos terrenos comprenderán al menos los englobados en los espacios naturales protegidos comprendidos en el ámbito del presente documento, los delimitados en la zona húmeda catalogada denominada Carrissars d'Elx, y aquéllos que se encuentren clasificados como tales por los planes generales de ordenación urbana que corresponda a la entrada en vigor de la presente normativa.

2. De acuerdo con los Ayuntamientos implicados, la Conselleria competente en materia de medio ambiente promoverá la inclusión en la categoría de clasificación del suelo indicada en el punto anterior de aquellas áreas de la Zona II, de Amortiguación de Impactos, cuyas características lo hagan conveniente, con especial atención a las áreas de predominio agrícola «A» y a las áreas de interés especial definidas en el artículo 131 de la presente normativa y que no se encuentren actualmente clasificadas como tales.

3. No se considera autorizable la reclasificación de suelos no urbanizables a urbanizables en el ámbito del PORN.

4. Los municipios con planeamiento urbanístico discordante por las normas o la calificación de suelo respecto a las disposiciones de este PORN deberán incorporar estas disposiciones en la primera revisión o modificación de su planeamiento que se lleve a cabo a partir de la aprobación del PORN. Mientras tanto, el otorgamiento de licencias, permisos, autorizaciones o concesiones municipales deberá ajustarse estrictamente a lo que dispone el PORN.

 

**Artículo 77. Edificaciones en medio rural**

1. Con carácter general y sin perjuicio de lo que establece la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, de Suelo No Urbanizable, no se permite la construcción de edificaciones de nueva planta de cualquier clase en el ámbito de la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, salvo las excepciones que explícitamente se señalen en el presente Plan y en las normas de los respectivos planes rectores de uso y gestión. Estas excepciones no se aplicarán a las áreas de uso restringido, donde la prohibición será absoluta. No son objeto de este artículo las construcciones vinculadas a las infraestructuras de cualquier tipo, la cuales se regulan en el capítulo XII de estas normas.

2. En todo caso, y sin perjuicio de los otros requisitos exigidos en la legislación aplicable, la construcción de edificaciones de nueva planta en el ámbito del PORN en aquellos supuestos en que resulten autorizables requerirá al menos informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.

3. La construcción de vivienda aislada y familiar, en el sentido recogido en el artículo 21 de la Ley 10/2004, de Suelo No Urbanizable, no se permite, bajo ningún supuesto, en los suelos del ámbito del PORN clasificados como suelo no urbanizable común o de especial protección. La construcción de vivienda rural asociada a explotación agrícola, en el sentido recogido en el artículo 22 de la citada Ley 10/2004, será autorizable en las áreas de la Zona II en que así lo establezca la normativa particular del presente PORN, bajo las condiciones que se indican en el apartado correspondiente y previo el informe favorable de las Consellerias competentes en medio ambiente y agricultura.

4. La construcción de instalaciones complementarias que no consuman volumen (piscinas, pistas de tenis, aparcamientos o similares) vinculadas a viviendas rurales asociadas a la actividad agrícola únicamente podrá autorizarse, sin perjuicio de la legislación urbanística y del planeamiento urbanístico municipal, cuando ocupen una superficie máxima que no podrá exceder el 5% de la superficie de la parcela, y no podrá ser superior en ningún caso a 1.000 m². Estas construcciones, que tendrán consideración de edificación en medio rural y quedarán sujetas a todas las disposiciones de este artículo que les pudieran afectar, requerirán informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.

5. Queda prohibido el desmantelamiento o demolición de aquellos edificios e instalaciones tradicionales de interés histórico-arqueológico, para los cuales se potenciarán las actuaciones que supongan su mejora, restauración y conservación. Para ello, los particulares podrán buscar la colaboración técnica y económica de la administración competente. La reconstrucción de estos edificios tradicionales queda limitada a aquellos casos en que su estado de conservación no permita otra actuación.

 

**Artículo 78. Condiciones de las viviendas y edificaciones de nueva planta ligadas a determinadas actividades en el medio rural**

1. La construcción de viviendas rurales vinculadas a explotación agrícola, sin perjuicio de lo que disponen las normas particulares de este PORN, requerirá una superficie mínima de parcela de 10.000 m². La superficie máxima de parcela que puede ser ocupada por las construcciones y los elementos arquitectónicos no podrá exceder del 2% y no podrá ser superior a 200 m², debiendo cumplir el resto de los requisitos establecidos en el artículo 21 de la Ley 10/2004. Estas condiciones podrán eximirse excepcionalmente previo informe favorable de la Conselleria competente en agricultura, fundado en exigencias de la actividad agrícola.

2. La construcción de almacenes e instalaciones destinadas a la explotación agrícola o ganadera no encuadrables en el apartado anterior, sin perjuicio de lo que disponen las normas particulares de este PORN, requerirá la superficie mínima de parcela de 10.000 m². La superficie máxima de parcela que puede ser ocupada por las construcciones y los elementos arquitectónicos no podrá exceder del 2% de la superficie de parcela, sin perjuicio del lo que dispongan otros planeamientos o legislaciones sectoriales vigentes. La altura máxima será de 7 metros hasta la cornisa en una sola planta. El 80% de la superficie de la parcela ha de estar en cultivo.

3. La construcción de instalaciones o edificaciones dedicadas a actividades turísticas y recreativas que se regulan en el artículo 89 de estas normas (exceptuando los campings), sin perjuicio de lo que disponen las normas particulares de este PORN, requerirá una superficie mínima de parcela de 10.000 m². La superficie máxima de parcela que puede ser ocupada por las construcciones y los elementos arquitectónicos no podrá exceder el 2% de la superficie de parcela, sin perjuicio del lo que dispongan otros planeamientos o legislaciones sectoriales vigentes, y la altura máxima será de 4 metros en una sola planta.

4. La construcción de edificaciones destinadas a la educación, alojamiento o restauración que se regulan en el artículo 90 de estas normas (exceptuando los campings), sin perjuicio de lo que disponen las normas particulares de este PORN, requerirá una superficie mínima de parcela de 10.000 m². La superficie máxima de parcela que puede ser ocupada por las construcciones y los elementos arquitectónicos no podrá exceder el 2% de la superficie de la parcela, sin perjuicio del lo que dispongan otros planeamientos o legislaciones sectoriales vigentes, y la altura máxima será la establecida por el planeamiento vigente siempre que no se exceda la altura máxima los 11 metros. Deberán tener adecuadamente resueltos el acceso rodado con red viaria y de caminos rurales existente, el aparcamiento, el abastecimiento y recogida de agua y la eliminación y la depuración de todo tipo de residuos y vertidos.

 

**Artículo 79. Condiciones para las edificaciones y las reformas**

1. Todas las construcciones que, de acuerdo con estas normas y con la legislación sectorial citada, pueden emplazarse en el medio rural en el ámbito del presente PORN deberán respetar las siguientes condiciones:

a) Las nuevas construcciones se situarán a un máximo de 25 m de distancia de los caminos existentes e indicados como públicos en los planos catastrales.

b) Las construcciones y las infraestructuras vinculadas a la actividad agrícola (almacenes de productos y maquinaria, cubiertas, cuadras, establos, silos, etc.), mantendrán una relación de dependencia y proporción adecuadas a la clase de actividad de la explotación, y se adecuarán a los tipos de materiales constructivos y a los colores utilizados del entorno paisajístico donde se encuentran. Siempre que sea posible, se facilitará la colonización por nidos de pájaros y otros animales salvajes de las vigas, grietas de los muros, tejados, etc. de estas construcciones.

c) Las edificaciones se efectuarán respetando las características estéticas, de tendencias de paisaje y de materiales tradicionales, procurando su correcta integración en el paisaje y evitando la ruptura del mismo mediante la aparición de edificios o instalaciones que por su altura, volumen, carácter, o aspecto exterior, sean discordantes con las construcciones propias de la zona. La obra vista de ladrillo no se admitirá en ningún caso. Los colores preferentes para pintar las paredes exteriores de las edificaciones rurales serán el blanco o el crudo.

d) Las fachadas de los edificios, así como las medianeras y paredes unidas al descubierto deberán conservarse en las debidas condiciones de seguridad, higiene y estética. Los propietarios estarán obligados a proceder a su reboce, pintura o blanqueado siempre que lo disponga la autoridad municipal.

e) Todos los paramentos visibles desde el exterior tendrán que tratarse con iguales materiales y calidad que las fachadas, prohibiéndose la impermeabilización de estos materiales bituminosos de colores oscuros o cualquier otro revestimiento no adaptados a las características del medio en cuanto a su incidencia visual, a menos que estos sean recubiertos o blanqueados. Las fachadas laterales y posteriores se tratarán en condiciones de composición y materiales similares a las de la fachada principal.

f) Los cuerpos sobre la cubierta del edificio (torretas de escalera, depósitos de agua, chimeneas, paneles de captación de energía solar, etc.) quedarán integrados en la composición del edificio u ocultos. Las líneas de conducción eléctrica y telefónica, las antenas de televisión y radio y las parabólicas, no han de ser visibles desde el exterior.

g) La cubierta las edificaciones necesariamente tendrá que ser de teja cerámica de la zona, o de un terrado cerámico no visible desde el nivel del terreno. Se evitará expresamente el uso de materiales reflectantes en los tejados, excepto cuando formen parte de los elementos indicados en el punto f.

h) El tratamiento del espacio exterior de las edificaciones alterará el mínimo posible la orografía y la vegetación preexistentes y no podrá significar la modificación de su naturaleza primitiva. El uso de jardinería y vegetación facilitará la integración de las construcciones y elementos artificiales en el entorno natural.

2. Con carácter excepcional, y siempre que sea justificada la imposibilidad del cumplimiento de los anteriores requisitos, las construcciones singulares podrán quedar exentas de la obligación del cumplimiento de los mismos.

 

**Artículo 80. Transferencias y segregaciones de propiedades**

1. Las transferencias de propiedad, divisiones y segregaciones de terrenos rústicos se efectuarán de acuerdo con lo dispuesto en la Ley 19/1995, de 4 de julio, de Modernización de las Explotaciones Agrarias, y la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, así como de cualquier otra legislación agraria o forestal que sea de aplicación. Toda división o segregación que no cumpla estos requisitos se considerará que da lugar a parcelación urbanística para generar núcleo urbano, lo cual queda prohibido en el ámbito del PORN.

2. Las fincas segregadas deberán tener acceso directo inmediato, o bien mediante servidumbre de paso legalmente constituida, a la red viaria pública, de acuerdo con el plano núm. 9 de ordenación y zonificación.

3. En ningún caso se considerarán solares ni se permitirá edificar los lotes de una parcelación efectuada con infracción de las disposiciones del presente artículo.

 

CAPÍTULO XII. DE LAS INFRAESTRUCTURAS Y EQUIPAMIENTOS

 

**Artículo 81. Requisitos generales**

La realización de infraestructuras compatibles con las determinaciones de este Plan de Ordenación, deberán contemplar, además de las disposiciones que le sean propias en razón de la materia, los siguientes requisitos:

1. Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, evitando la creación de obstáculos en la libre circulación de las aguas o rellenos en las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos, y garantizando el paso de las especies.

2. Durante la realización de las obras, deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y de la cubierta vegetal.

3. Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberán obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de licencia urbanística o de la aprobación definitiva del proyecto.

 

**Artículo 82. Infraestructuras de transporte terrestre**

1. En el ámbito de la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, se considera prohibida con carácter general cualquier infraestructura de transporte que no esté comprendida o constituya un elemento necesario en las consideradas expresamente en la presente normativa o en la normativa particular.

2. Con carácter general, se prohíbe en el ámbito de la citada Zona I la construcción de nuevas carreteras y caminos, salvo aquellos que, promovidos por la Conselleria competente en materia de medio ambiente y previstos en los planes de prevención de incendios que se confeccionen, resulten imprescindibles para la lucha contra incendios forestales y la gestión de los recursos naturales de los parques. Estos últimos deberán atenerse a lo dispuesto en la normativa particular. Los nuevos caminos y viales de acceso a instalaciones en el interior de los parques, así como las actuaciones de mejora en la red viaria existente que impliquen cambios de anchura o de trazado, deberán atenerse a lo dispuesto en la normativa particular y someterse, en aquellos casos en que sean autorizables, al procedimiento de estimación de impacto ambiental.

3. Se prohíben, en el ámbito de la Zona I, las nuevas estaciones de servicio. Las instalaciones de este tipo preexistentes en dicho ámbito serán específicamente tenidas en cuenta en la normativa particular de que se trate respecto a las condiciones en las que, en su caso, pueden desarrollar su actividad. En la Zona II, la instalación de nuevas estaciones de servicio quedará sujeta a lo que establezca al respecto la normativa particular.

4. En el ámbito del PORN, las actuaciones de mantenimiento y mejora de la red viaria que no supongan cambios de trazado o de anchura deberán ser objeto al menos de informe favorable emitido por la Conselleria competente en espacios naturales protegidos, conforme a lo establecido en la normativa particular. Sin perjuicio de lo que se indica en el artículo 46.5, dichas actuaciones deberán prestar atención especial en su diseño y ejecución a los efectos actuales o potenciales sobre poblaciones de fauna.

5. La ordenación de nuevas vías de comunicación terrestre en el ámbito del PORN se sujetará a lo indicado en los artículos 46 y 51 de la presente normativa, así como a la normativa particular de las zonas eventualmente afectadas. En cualquier caso, será objeto de informe negativo por parte de la Conselleria competente en materia de medio ambiente cualquier propuesta de nueva infraestructura de transporte terrestre o la ampliación de la capacidad de las existentes que no justifique la necesidad ineludible de discurrir por el ámbito ordenado, o que no tenga en cuenta los requisitos de conectividad, preservación del paisaje, promoción de la actividad agrícola y conservación de hábitats y especies previstos en el presente documento.

 

**Artículo 83. Infraestructuras hidráulicas**

1. Se prohíbe, en el ámbito de la Zona I, la construcción de cualquier infraestructura hidráulica, excepto las específicamente previstas en la normativa particular del PORN y en los planes rectores de uso y gestión, así como las que puedan declararse de interés general. En estos casos las actuaciones deberán diseñarse de modo que se asegure su compatibilidad paisajística, ecológica e hidrológica.

2. La realización de nuevas infraestructuras de distribución, acopio y evacuación de aguas que se promuevan para dotar a las instalaciones situadas en el ámbito del presente PORN deberán someterse a lo dispuesto en la normativa particular y en los respectivos planes rectores de uso y gestión en cuanto a su localización y procedimiento de autorización, que requiere el sometimiento al procedimiento de declaración de impacto ambiental o estimación de impacto ambiental según los casos que se especifican en dicha normativa.

3. Las nuevas captaciones de recursos hídricos deberán atenerse a lo dispuesto en el artículo 22 de la presente normativa y a lo previsto en la normativa particular y en la legislación sectorial aplicable.

 

**Artículo 84. Residuos sólidos**

1. Se prohíbe la instalación dentro del ámbito del PORN de vertederos de residuos sólidos urbanos. La instalación y funcionamiento de otras infraestructuras de transferencia, tratamiento o eliminación de residuos de cualquier tipo estará sujeta a las limitaciones derivadas de la normativa particular.

2. La Conselleria competente en materia de medio ambiente, dentro de su ámbito de actuación, impulsará, de acuerdo con los municipios afectados, la implantación de sistemas de recogida y gestión de residuos sólidos urbanos coherentes con los objetivos generales del presente Plan. Así mismo, impulsará las medidas necesarias para regenerar los vertederos incontrolados actualmente existentes en dicho ámbito y fomentar la recogida selectiva.

 

**Artículo 85. Aguas residuales**

Se prohíbe en el ámbito de la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, la instalación de infraestructuras para el tratamiento, almacenaje o conducción de residuos líquidos y aguas residuales, salvo los estrictamente necesarios para garantizar el tratamiento de las aguas residuales de las viviendas e instalaciones ubicadas en el interior de los parques naturales, y las expresamente previstas en la normativa particular por relacionarse con la depuradora existente.

 

**Artículo 86. Infraestructuras de producción, almacenamiento y transporte de energía**

1. Se prohíbe, en el ámbito de la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, cualquier instalación destinada a la producción de energía salvo aquellas de reducidas dimensiones (placas solares, generadores y otros sistemas de generación de energía de carácter renovable destinados a autoconsumo) que puedan instalarse en el ámbito doméstico, en las instalaciones de uso público o vinculadas a las actividades de explotación salinera, y que no originen impactos ambientales o paisajísticos perceptibles. Estas últimas, cuando se sitúen en el exterior de las edificaciones, deberán ser objeto de autorización previa por la Conselleria competente en materia de medio ambiente.

2. Se prohíbe la instalación, en el ámbito de la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, de cualquier instalación destinada al almacenamiento o transporte de combustibles, excepto depósitos para uso domiciliario, de las instalaciones de los parques naturales o directamente ligadas a actividades consideradas compatibles con el mismo, que serán en todo caso de capacidad ajustada a las necesidades del consumo ordinario.

 

**Artículo 87. Infraestructuras de telecomunicaciones**

1. Con carácter general, se prohíbe en el ámbito de la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, la instalación de nuevos tendidos telefónicos aéreos, con las excepciones que en su caso establezcan los planes rectores de uso y gestión para el caso de las instalaciones ligadas a las actividades compatibles.

2. Las antenas y repetidores, así como otras infraestructuras similares de telecomunicaciones, quedan prohibidas en todo el ámbito de la Zona I, salvo lo establecido en la normativa particular para las vinculadas con las instalaciones de gestión del espacio natural, que deberán presentar características que no den lugar a impactos paisajísticos significativos.

 

**Artículo 88. Helipuertos**

Se podrá realizar la construcción de pequeños helipuertos con la finalidad de vigilancia y protección contra incendios. Además del informe favorable de la administración competente en espacios naturales protegidos, requerirá, de acuerdo con el procedimiento previsto en la legislación vigente, la declaración de impacto ambiental.

 

CAPÍTULO XIII. DE LAS ACTIVIDADES TURÍSTICAS

 

**Artículo 89. Actividades que requieren infraestructuras o edificaciones**

1. La instalación de actividades turísticas cuyo desarrollo exija la construcción o adecuación de infraestructuras permanentes podrá autorizarse en aquellas áreas del PORN en las que, de acuerdo con la normativa particular y los planes rectores de uso y gestión, resulte compatible con los objetivos de conservación perseguidos por el presente documento.

2. La construcción de dichas instalaciones o edificaciones dedicadas a actividades turísticas (incluidos los campings), recreativas, deportivas y de ocio sobre suelo no urbanizable requerirá, en cualquier caso, el informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales, aunque se trate de instalaciones desmontables de carácter provisional.

 

**Artículo 90. Actividades de alojamiento, educación y restauración en medio rural**

1. En el entorno rural y natural del territorio del PORN, el alojamiento y restauración rurales vienen regulados principalmente por el Decreto 188/2005, de 2 de diciembre, del Consell, y por el Decreto 30/1993, de 8 de marzo, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento de apartamentos turísticos, villas, chalets, bungalows y similares, sin perjuicio de las obligaciones complementarias que representan las presentes normas, especialmente en lo que respecta al saneamiento de las aguas al que hace referencia el artículo 20. La actividad de restauración viene regulada a nivel estatal por la Orden de 17 de marzo de 1965, por la que se aprueba la ordenación turística de restaurantes, por la Orden de 18 de marzo de 1965, que recoge la normativa sobre cafeterías, y por la Orden de 19 de junio de 1970, que regula bares y cafés. Asimismo, las disposiciones referentes a la edificación en medio rural también son de aplicación para las actividades de alojamiento, hotelera, educación y restauración.

2. Las edificaciones educativas están permitidas en la Zona II, de Amortiguación de Impactos, para actividades no regladas del tipo escuela o aula de la naturaleza, escuela natural o agraria o albergue juvenil. Las condiciones de las construcciones (parcela mínima, edificabilidad, altura y otras) se establecen en el artículo 78 de estas normas.

 

**Artículo 91. Acampada**

1. La acampada se podrá llevar a cabo en las áreas recreativas que admitan este uso. En cualquier caso, la acampada deberá ajustarse a lo que disponen el Decreto 233/1994, de 8 de noviembre, del Consell, por el cual se regulan las acampadas y el uso de instalaciones recreativas en los montes de la Comunitat Valenciana, la Orden de 20 de marzo de 2000, de la Conselleria de Medio Ambiente, por la cual se desarrolla el mencionado Decreto y, para el alojamiento de acampada en fincas privadas, el Decreto 188/2005, de 2 de diciembre, del Consell, regulador del alojamiento turístico rural en el interior de la Comunitat Valenciana. En el ámbito de la Zona I, y sin perjuicio de lo que establezcan al respecto los planes rectores de uso y gestión, la acampada sólo se permitirá en su caso en las zonas específicamente destinadas a este fin. En la Zona II, de Amortiguación de Impactos, se requerirá con carácter previo a la autorización correspondiente, el informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales.

2. La instalación de campings, sin perjuicio del resto de requisitos exigidos en la legislación aplicable y en la normativa particular, requerirá informe favorable del órgano competente en materia de espacios naturales, declaración de interés comunitario y estimación de impacto ambiental con carácter previo a la concesión de licencia urbanística. Las zonas de acampada y las instalaciones anexas se situarán preferentemente sobre suelos de escaso valor agrícola y en aquellas ubicaciones que, por sus características y situación, no produzcan impactos ambientales o paisajísticos relevantes.

 

**Artículo 92. Otras actividades turísticas**

1. Las empresas o particulares que lleven a cabo actividades turísticas o recreativas organizadas y colectivas deberán obtener autorización expresa de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, y atenerse en todo caso a lo dispuesto en esta normativa y en la normativa particular.

2. Sin perjuicio de lo indicado en el presente artículo y en el anterior, para la adecuada definición y regulación de las actividades turísticas en el ámbito del PORN se tendrá en cuenta lo establecido al respecto en la legislación sectorial aplicable, y en especial en la Ley 3/1998, de 21 de mayo, de la Generalitat, de Turismo de la Comunitat Valenciana.

 

CAPÍTULO XIV. DE LAS ACTIVIDADES DE USO PÚBLICO

 

**Artículo 93. Acceso y tránsito públicos**

1. En el ámbito de la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, se considera como compatible el acceso a pie siguiendo los senderos habilitados y señalizados al efecto. Dicho acceso sólo podrá ser limitado por la Conselleria competente en materia de medio ambiente con carácter excepcional cuando concurran factores ambientales extraordinarios o de riesgo extremo de incendio forestal.

2. Con carácter general, en el ámbito de la Zona I se prohíbe el tránsito de vehículos de cualquier tipo por las vías no expresamente indicadas para ello, con la excepción del ligado a actividades de uso público debidamente autorizadas, el tránsito de vehículos necesario para la gestión o restauración de los espacios comprendidos en el PORN, así como el correspondiente a titulares de fincas, explotaciones o viviendas enclavadas en el interior del mismo. Los planes rectores de uso y gestión detallarán las condiciones en que las disposiciones anteriores se aplicarán a cada categoría de zonificación prevista.

3. El tránsito de personas y vehículos de cualquier tipo por la Zona II, de Amortiguación de Impactos, se considera como libre a efectos de la presente normativa, sin perjuicio de las restricciones derivadas del respeto a la propiedad privada.

4. Se prohíbe el estacionamiento de vehículos fuera de las zonas acondicionadas al efecto en todo el ámbito del PORN.

 

**Artículo 94. Vía verde**

1. La vía verde Albatera-Torrevieja, en el entorno del Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja, se considera un elemento esencial para la vertebración del uso público y el turismo sostenible en el ámbito del PORN situado bajo su influencia.

2. Los accesos de la vía verde a los núcleos urbanos, las vías de comunicación y otros circuitos cicloturistas existentes o proyectados en el ámbito del presente documento se ordenarán con especial atención para integrar adecuadamente el entorno urbano con la zona por la cual discurre principalmente su recorrido. Igualmente, se fomentará la creación de oferta lúdica y turística vinculada a la vía verde, incluida la apertura de quioscos y servicios de alquiler de bicicletas en los tramos urbanos de la misma.

 

**Artículo 95. Actividades deportivas y recreativas al aire libre**

1. Las actividades deportivas que no requieran vehículos motorizados ni infraestructuras y que no supongan riesgo para los valores naturales y culturales del PORN podrán realizarse en las condiciones determinadas por la normativa particular y los respectivos planes rectores de uso y gestión.

2. Las actividades deportivas o de otra índole que requieran el uso de armas de fuego quedan prohibidas en los terrenos de la Zona I, salvo en lo referente a las actividades cinegéticas, que se regulan según lo dispuesto en el apartado correspondiente de la presente normativa así como en los planes rectores de uso y gestión.

3. La práctica de la bicicleta de montaña y el cicloturismo se autoriza en todo el PORN salvo en las áreas de la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, en las que los planes rectores de uso y gestión limiten explícitamente dicha actividad.

4. Con carácter general, se prohíbe el baño en todo el ámbito de la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, sin perjuicio de que los planes rectores de uso y gestión establezcan en sus disposiciones la habilitación excepcional de localizaciones específicamente dedicadas a esta actividad.

 

**Artículo 96. Infraestructuras de uso público**

1. La recuperación de sendas tradicionales y la habilitación de recorridos a pie podrá efectuarse en toda la superficie del PORN a iniciativa de la administración del mismo. El trazado de nuevos tramos de senda sólo se permitirá en el caso que resulte imprescindible por razones de seguridad o de conservación de especies o espacios de especial interés. En su diseño, trazado y ejecución deberán adoptarse medidas que aseguren la compatibilidad de estas infraestructuras y del uso de las mismas con la conservación de los recursos ambientales, culturales y paisajísticos, ateniéndose a lo que se establece en la normativa particular.

2. Las infraestructuras de uso público que requieran obras o edificaciones permanentes deberán ser promovidas o expresamente autorizadas por la Conselleria competente en materia de medio ambiente, y en cualquier caso no podrán ubicarse en las áreas de uso restringido, tal como se dispone en la normativa particular, ni en las áreas de la Zona II, de Amortiguación de Impactos, en que se encuentren explícitamente limitadas según la presente normativa.

3. Con excepción de las áreas de predominio urbano de la Zona II, de Amortiguación de Impactos, que se regirá por sus disposiciones particulares, la construcción o habilitación de estacionamientos para vehículos sólo será autorizable en el ámbito de la citada Zona II, y cuando su finalidad esté estrechamente vinculada con el uso público compatible con los objetivos de este PORN. Requerirá de informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente. Estas infraestructuras se atendrán a lo dispuesto en la normativa particular y en los planes rectores de uso y gestión, que delimitarán las áreas en que no pueden ubicarse. Los proyectos de nuevos aparcamientos deberán someterse en cualquier caso al procedimiento de estimación de impacto ambiental.

4. Para el conjunto del ámbito del PORN, la Conselleria competente en materia de medio ambiente promoverá el desarrollo de una red suficiente de uso público que ofrezca una adecuada respuesta a la demanda existente, tanto en aspectos recreativos y de disfrute de la naturaleza, como, sobre todo, en la vertiente interpretativa y educativa. En esta red, que deberá concretarse en los correspondientes planes rectores de uso y gestión, reviste especial importancia el tratamiento de las áreas de la Zona II, de Amortiguación de Impactos, en las que los espacios naturales entran en contacto con las zonas urbanas colindantes. Igualmente, el diseño de esta red y de los materiales de información e interpretación tendrá en cuenta el acceso y disfrute del parque natural a todo tipo de personas discapacitadas, así como a los visitantes extranjeros. Dicha red podrá comprender todas o algunas de las siguientes actuaciones:

a) Centros de interpretación.

b) Casetas temporales de información.

c) Áreas de descanso y áreas recreativas con sombra, con paelleros, mesas o zona de ocio.

d) Puntos de estancia.

e) Miradores.

f) Zonas de aparcamiento.

g) Campings y zonas de acampada.

h) Servicios de hostelería y alojamiento con carácter de turismo rural y ecoturismo.

i) Albergues y casas de colonias.

j) Circuitos ciclistas y ecuestres.

k) Promoción de caminos rurales para actividades recreativas y de interpretación del entorno.

l) Rutas culturales y de actividades tradicionales.

m) Fiestas populares.

 

**Artículo 97. Ordenación integrada del uso público**

1. Con el fin de coordinar y desarrollar las disposiciones que, en materia de uso público, se contienen en la presente normativa y en los respectivos planes rectores de uso y gestión, la Conselleria competente en materia de medio ambiente podrá confeccionar un documento director del uso público para el conjunto del ámbito comprendido en el PORN.

2. Dicho documento seguirá las orientaciones generales y específicas derivadas de la Carta Europea del Turismo Sostenible en Espacios Protegidos promovida por la Federación de EUROPARC, desde el punto de vista de compatibilizar el uso público y turístico con la conservación de los valores naturales y culturales, y de facilitar la participación e implicación de los diferentes agentes implicados. La Conselleria competente en espacios naturales protegidos, en base a las determinaciones que adopte el citado documento director, promoverá la adscripción de los espacios naturales protegidos incluidos en el ámbito del presente PORN a la citada Carta Europea.

 

CAPÍTULO XV. DE LAS ACTIVIDADES DE INVESTIGACIÓN Y SEGUIMIENTO

 

**Artículo 98. Proyectos de investigación y seguimiento**

1. Las actividades de inventario, investigación y seguimiento que se realicen en el ámbito del PORN, cuando sean promovidas por otras Administraciones o por promotores privados, deberán coordinarse con la Conselleria competente en materia de medio ambiente la cual establecerá, en función de las características de la actividad y de lo indicado en los PRUG, la necesidad de emitir autorización a la misma.

2. La Conselleria competente en materia de medio ambiente y los órganos gestores de los espacios naturales protegidos comprendidos en el ámbito del PORN desarrollarán un programa de seguimiento ecológico de dicho ámbito, que contribuya a orientar la gestión y la planificación. El programa de seguimiento se difundirá a los Ayuntamientos, propietarios y visitantes, y más concretamente a las universidades, centros de investigación, asociaciones y personas interesadas.

3. Los planes rectores de uso y gestión desarrollarán las condiciones en las que se regirá y fundamentará la investigación científica en el ámbito del PORN. Sin perjuicio de ello, cualquier trabajo de investigación que se lleve a cabo en dicho ámbito requerirá la autorización de la administración competente en espacios naturales protegidos. Los órganos gestores del parque o parques naturales en cuyo ámbito se centre la investigación deberá recibir dos ejemplares de todas las publicaciones que se deriven de la investigación realizada en el ámbito del PORN.

 

CAPÍTULO XVI. DE OTROS APROVECHAMIENTOS, USOS O ACTIVIDADES

 

**Artículo 99. Actividades no incluidas en la presente normativa**

1. En el ámbito de la Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial, se considera prohibida con carácter general cualquier actuación que no se encuentre comprendida en los supuestos anteriores ni en los contemplados en la normativa particular, y que corresponda a alguno de los proyectos u obras que figuran en los anexos I y II del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.

2. Sin perjuicio de lo anterior, la realización de cualquier otra actuación o actividad no recogida explícitamente en los artículos de la presente normativa, deberá someterse a trámite de autorización expresa por parte de la Conselleria competente en materia de medio ambiente. En dicho trámite, la administración ambiental podrá autorizar o rechazar la actividad, o bien condicionar justificadamente la eventual autorización de la misma a la cumplimentación previa del procedimiento de declaración o estimación de impacto ambiental si las características de la actuación de que se trate así lo aconsejara.

 

TÍTULO III. ZONIFICACIÓN Y NORMAS PARTICULARES

 

**Artículo 100. Definición de zonas del PORN**

1. El ámbito del presente PORN, definido por el artículo 3, queda ordenado en las zonas siguientes:

a) Zona I, de Espacios Naturales de Protección Especial.

b) Zona II, de Amortiguación de Impactos.

2. La Zona I queda dividida, a su vez, en las siguientes subzonas:

a) I.A, Parque Natural del Fondo de Crevillent-Elx.

b) I.B, Parque Natural de les Salines de Santa Pola.

c) I.C, Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja.

3. La Zona II queda dividida en las subzonas y categorías que se detallan en el artículo 107.

4. La situación de las diferentes zonas y subzonas se recoge en el plano de ordenación y zonificación, y queda genéricamente descrita en los artículos subsiguientes referentes a las determinaciones específicas de cada una de ellas.

 

**Artículo 101. Clasificación de usos y actividades**

1. A los efectos del presente Plan, los usos y actividades se clasifican en las siguientes categorías:

a) Compatibles: aquellos usos que con carácter general se vienen realizando o se puedan realizar en circunstancias, forma e intensidad tales que no resultan lesivos para los valores naturales del espacio. Se consideran globalmente compatibles con la figura y objetivos de protección propuestos para cada espacio natural y su área de amortiguación en tanto se realicen de acuerdo a unas normas mínimas que garanticen su sostenibilidad y respeto por los valores naturales del espacio protegido.

b) Sometidos a autorización: los usos y actividades que deban ser objeto de autorización ambiental expresa y previa en cada caso particular por la Conselleria competente en la gestión del espacio natural protegido o, en su caso, por el organismo sustantivo que ostente las competencias exclusivas en la materia de que se trate. Las correspondientes autorizaciones incluirán el condicionado preciso para que su impacto sea mínimo. Cuando la naturaleza de la actuación permite su incorporación al procedimiento de evaluación de impacto ambiental se ha optado por este mecanismo, que facilita un análisis más completo de la incidencia ambiental de las actuaciones. En este último caso se especifica el procedimiento de evaluación idóneo (declaración de impacto ambiental o estimación de impacto ambiental)

c) No permitidos: los usos y actividades que, con carácter general, causan o pueden causar un impacto grave sobre los recursos y valores de los espacios naturales protegidos, los ecosistemas, las actividades tradicionales o el medio ambiente, por lo que se consideran incompatibles con los objetivos de conservación establecidos.

2. Los planes rectores de uso y gestión establecerán, sin perjuicio de las indicaciones contenidas en el presente documento, los criterios explícitos bajo los cuales resultaría autorizable el desarrollo de cualquier actividad en su ámbito específico de ordenación.

 

TÍTULO IV. NORMATIVA PARTICULAR PARA LA ZONA I

 

**Artículo 102. Definición y objetivo específico de la Zona I.A, Parque Natural del Fondo de Crevillent-Elx**

1. La Zona I.A incluye la totalidad del Parque Natural del Fondo de Crevillent-Elx, de acuerdo con los límites definidos para el mismo.

2. Se establecen como objetivos específicos para el ámbito incluido en la Zona I.A los siguientes:

a) Compatibilizar el carácter profundamente antropizado y el uso como embalse privado regulador de riegos que caracterizan la zona, con la preservación de los sobresalientes valores ambientales que alberga.

b) Garantizar, en el tiempo y el espacio, el adecuado mantenimiento de las condiciones necesarias para la preservación de las especies declaradas como en peligro de extinción o vulnerables, en aplicación del Decreto 32/2004, existentes en dicho ámbito, y en especial la malvasía cabeciblanca (Oxyura leucocephala), la cerceta pardilla (Marmaronetta angustirostris) y el aguilucho cenizo (Circus pygargus).

c) En relación con los puntos anteriores, contribuir a la adopción de las medidas necesarias para garantizar la disponibilidad de recursos hídricos en calidad y cantidad adecuadas para permitir la viabilidad ecológica del espacio y su funcionalidad asociada al papel regulador de riegos.

d) Establecer un marco de ordenación adecuado para compatibilizar el desarrollo de aquellas actividades antrópicas que se desarrollan en su ámbito y que por sus características se consideran compatibles con la conservación del espacio, con la preservación activa de los valores ambientales del mismo y con el uso científico y educativo del mismo.

e) Consolidar las vías de cooperación necesarias con los propietarios de los terrenos incluidos en el espacio y con los concesionarios de derechos de aprovechamiento de recursos naturales, con el fin de prever adecuadamente las condiciones adecuadas para dar cumplimiento a los objetivos anteriores y garantizar el mantenimiento de las actividades compatibles con la preservación de los valores naturales de la zona, que actualmente se practican.

 

**Artículo 103. Definición y objetivo específico de la Zona I.B. Parque Natural de les Salines de Santa Pola**

1. La Zona I.B incluye la totalidad del Parque Natural de les Salines de Santa Pola, de acuerdo con los límites definidos para el mismo.

2. Se establecen como objetivos específicos para el ámbito incluido en la Zona I.B los siguientes:

a) Compatibilizar el desarrollo de la actividad salinera que se desarrolla en parte del espacio natural con la preservación de los sobresalientes valores ambientales que alberga.

b) Garantizar, en el tiempo y el espacio, el adecuado mantenimiento de las condiciones necesarias para la preservación de las especies de aves acuáticas existentes en dicho ámbito, y en especial la malvasía cabeciblanca (Oxyura leucocephala), la cerceta pardilla (Marmaronetta angustirostris), la gaviota de Audouin (Larus audouinii) y el aguilucho cenizo (Circus pygargus).

c) Establecer un marco de ordenación adecuado para compatibilizar el desarrollo de aquellas actividades antrópicas que se desarrollan o pueden desarrollarse en su ámbito, que por sus características se consideran compatibles con la conservación del espacio, con la preservación activa de los valores ambientales del mismo y con el uso científico y educativo del mismo.

d) Garantizar la conservación de la vegetación asociada a ambientes salinos como hábitat de especial relevancia en el ámbito protegido.

e) Armonizar el contacto entre las áreas de mayor valor ambiental y las zonas agrícolas y urbanas situadas en su periferia.

f) Promover estrategias activas de uso público, mediante la implicación de los municipios y agentes sociales y privados, que mejoren la capacidad de la zona para albergar actividades recreativas y de educación ambiental que no comprometan la conservación de las áreas, hábitats y especies de mayor valor.

 

**Artículo 104. Definición y objetivo específico de la Zona I.C. Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja**

1. La Zona I.C incluye la totalidad del Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja, de acuerdo con los límites definidos para el mismo.

2. Se establecen como objetivos específicos para el ámbito incluido en la Zona I.C los siguientes:

a) Compatibilizar el desarrollo de la actividad salinera que se desarrolla en parte del espacio natural con la preservación de los sobresalientes valores ambientales que alberga.

b) Garantizar la conservación de la vegetación asociada a ambientes salinos como hábitat de especial relevancia en el ámbito protegido, y de las poblaciones de aves acuáticas características de dicho ámbito y en especial de la gaviota de Audouin (Larus audouinii) y el aguilucho cenizo (Circus pygargus).

c) Favorecer la conservación de elementos y actividades tradicionales, como la agricultura de secano, como parte integrante de los valores que motivan la preservación del espacio.

d) Limitar la afección del desarrollo urbanístico inmediato al espacio natural sobre las características ambientales y paisajísticas sobre el mismo. Minimizar los efectos de dicho desarrollo y de las infraestructuras asociadas al mismo respecto al espacio natural, como estrategia activa para la mejora de la oferta turística y la calidad de vida de los municipios colindantes.

e) Promover estrategias activas de uso público, mediante la implicación de los municipios y agentes sociales y privados, que mejoren la capacidad de la zona para albergar actividades recreativas y de educación ambiental que no comprometan la conservación de las áreas, hábitats y especies de mayor valor.

 

**Artículo 105. Normas particulares de las Zonas I.A, I.B y I.C.**

Los ámbitos de los parques naturales del Fondo de Crevillent-Elx, Salines de Santa Pola y Lagunas de la Mata y Torrevieja vienen regulados por los respectivos planes rectores de uso y gestión, en los que se establece la normativa general y se zonifica de manera específica este ámbito concreto, sin perjuicio de las disposiciones del presente PORN y de otra legislación que resultara de aplicación.

 

TÍTULO V. NORMATIVA PARTICULAR PARA LA ZONA II

 

CAPÍTULO I. ASPECTOS GENERALES

 

**Artículo 106. Definición y objetivos específicos de la Zona II**

1. De acuerdo con lo establecido en el artículo 5 del presente Decreto, la Zona II, de Amortiguación de Impactos, comprende las áreas exteriores periféricas a los espacios comprendidos en la Zona I que, por sus condiciones, ubicación o características, resultan relevantes desde el punto de vista de los objetivos atribuidos a estas áreas en el artículo 29 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.

2. La delimitación de la Zona II, de Amortiguación de Impactos, es la que figura en la cartografía de zonificación del presente documento.

3. Constituyen objetivos específicos de la ordenación de la Zona II:

a) La adecuación de actividades en las áreas exteriores próximas a los parques.

b) El mantenimiento y potenciación de la actividad agrícola como uso compatible con la preservación de los valores naturales de estos espacios

c) La conservación de áreas libres que actúen como conectores territoriales y ambientales con otros espacios naturales de la comarca.

 

**Artículo 107. Definición de áreas**

1. La Zona II, de Amortiguación de Impactos, se articula a través de las diferentes categorías de zonificación o áreas:

a) Áreas de predominio agrícola: se distinguen a su vez las siguientes categorías:

a.1. Área de predominio agrícola A.

a.2. Área de predominio agrícola B.

b) Áreas de predominio urbano: se distinguen a su vez las siguientes categorías:

b.1. Áreas consolidadas

b.2. Áreas de zona verde

b.3. Áreas urbanizables

b.4. Áreas sujetas a plan especial

c) Áreas de interés especial: se distinguen a su vez las siguientes categorías:

c.1. Áreas de interés especial palmeral

c.2. Áreas de interés especial natural

c.3. Áreas de interés especial industria salinera

2. Cada una de estas zonas, así como su delimitación explícita, queda reflejada en la cartografía de zonificación del presente documento.

 

CAPÍTULO II. DISPOSICIONES ESPECÍFICAS PARA LAS ÁREAS DE PREDOMINIO AGRÍCOLA

 

SECCIÓN PRIMERA. DEFINICIÓN Y OBJETIVOS

 

**Artículo 108. Definición de las áreas de predominio agrícola**

1. Las áreas de predominio agrícola corresponden a aquellas zonas, dentro del ámbito que se ordena, en las que el uso agrícola o su capacidad para este uso se presenta como predominante.

2. En función de sus características, potencialidad y situación relativa, se distinguen a su vez en este apartado dos subcategorías, cuyos límites se reflejan en la cartografía de ordenación del presente documento:

a) Áreas de predominio agrícola A.

b) Áreas de predominio agrícola B.

 

SECCIÓN SEGUNDA. ÁREAS DE PREDOMINIO AGRÍCOLA A

 

**Artículo 109. Definición**

Se consideran Áreas de predominio agrícola A las zonas inmediatas a los espacios naturales protegidos que albergan en la actualidad cultivos o fragmentos de vegetación natural en estado variable de conservación, y en las que concurren además otras características que les otorgan un papel importante en la preservación de dichos espacios

 

**Artículo 110. Actividades compatibles**

1. Con carácter general, se consideran como actividades compatibles las dirigidas a conseguir una mejor y más efectiva conservación y potenciación de la actividad agrícola y la gestión de los recursos naturales.

2. De acuerdo con lo anterior, quedan específicamente permitidos los siguientes usos:

a) El uso agrícola.

b) Las actividades educativas y de uso público ligadas a los espacios naturales protegidos y promovidas directamente por las Administraciones públicas o cuando no requieran de instalaciones de ningún tipo.

3. El desarrollo de las actividades compatibles no requiere autorización alguna para las actuaciones corrientes directamente ligadas con estos usos, incluyendo entre aquellos los cambios de cultivo que no representen una transformación de secano a regadío.

 

**Artículo 111. Actividades autorizables**

1. Se consideran actividades autorizables en este ámbito, previa emisión de informe por parte de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, las siguientes:

a) La implantación de cultivos de palmeral en parcelas en que no exista dicho uso.

b) Las actuaciones directamente vinculadas al uso agrícola, como las actuaciones en caminos, la modernización de cultivos, la implantación de sistemas no permanentes de protección de cultivos, la implantación de modalidades de cultivo bajo plástico en invernadero o túnel, así como de umbráculos con finalidad agrícola, o las adecuaciones de sistemas de regadío.

c) Los almacenes directamente ligados al uso agrícola.

d) Las instalaciones y adecuaciones educativas o de uso público ligadas al Parque que requieran infraestructuras no permanentes.

e) Los proyectos de regeneración de ecosistemas naturales.

f) Las infraestructuras y equipamientos cuya ubicación o trazado deba discurrir justificada e inexcusablemente por el ámbito comprendido por la presente categoría de zonificación, cuando no se encuentren sometidos a estimación o declaración de impacto ambiental en aplicación de la legislación sectorial específica.

2. Se someterán a estimación de impacto ambiental las infraestructuras y edificaciones educativas o de uso público que requieran instalaciones permanentes, así como las infraestructuras y equipamientos cuya ubicación o trazado deba discurrir justificada e inexcusablemente por el ámbito comprendido por la presente categoría de zonificación, cuando se encuentren sometidos a dicho trámite en aplicación de la legislación sectorial específica.

3. Se someterán a declaración de impacto ambiental las infraestructuras y equipamientos cuya ubicación o trazado deba discurrir justificada e inexcusablemente por el ámbito comprendido por la presente categoría de zonificación, cuando se encuentren sometidos a dicho trámite en aplicación de la legislación sectorial específica.

 

**Artículo 112. Actividades no permitidas**

Se consideran usos no permitidos aquellos que comporten o puedan comportar alteración y degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos y, en particular, aquellos que no hayan sido explícitamente recogidos en los apartados anteriores o en la normativa general como usos compatibles o autorizables, incluyéndose en los mismos otras edificaciones o viviendas ligadas al uso agrícola, los movimientos de tierra que no puedan considerarse como labores agrícolas corrientes ni se vinculen a usos autorizables, y el cambio de secano a regadío no ligado al cultivo del palmeral o, en el entorno del Parque Natural de Las Lagunas de La Mata y Torrevieja, al cultivo de la vid en situaciones excepcionales de gran riesgo para este cultivo debido a condiciones de sequía extrema.

 

SECCIÓN TERCERA. ÁREAS DE PREDOMINIO AGRÍCOLA B

 

**Artículo 113. Definición**

Se consideran Áreas de predominio agrícola B las zonas ocupadas en la actualidad o potencialmente por cultivos que, por sus características o situación, resultan susceptibles de albergar otras instalaciones relacionadas con la vocación agrícola o el uso público de los mismos sin provocar efectos significativos sobre los espacios protegidos o su conectividad.

 

**Artículo 114. Actividades compatibles**

Con carácter general, se consideran como actividades compatibles las dirigidas a conseguir una mejor y más efectiva conservación y potenciación de la actividad agrícola y la gestión de los recursos naturales, y en particular las indicadas en el artículo 110 de la presente normativa. Además, y con carácter excepcional, se consideran como compatibles las siguientes actividades preexistentes:

1. Las granjas preexistentes junto al límite sur del Parque Natural del Fondo de Crevillent-Elx, en tanto que dispongan u obtengan, en el plazo máximo de un año desde la entrada en vigor del presente documento, de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.

2. La actividad de Club Hípico ubicada entre las lagunas de La Mata y de Torrevieja, se considera compatible en tanto se adapte a las disposiciones legales que le afectan.

 

**Artículo 115. Actividades autorizables**

1. Se consideran actividades autorizables en este ámbito, previa emisión de informe por parte de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, las siguientes:

a) Los especificadas en el artículo 111 de la presente normativa.

b) Las edificaciones e instalaciones ligadas al uso agrícola, incluyendo la vivienda rural, bajo las condiciones establecidas en el artículo 78 de la presente normativa y cuando no requieran estimación o declaración de impacto ambiental en razón de la legislación aplicable.

c) Los viveros de plantas agrícolas u ornamentales cuyas características se adapten a lo dispuesto en la normativa general del presente documento.

d) Las infraestructuras de servicio asociadas a las edificaciones e instalaciones ligadas al uso agrícola -redes eléctricas, telefónicas, suministro de agua potable, saneamiento, etc. cuando no se encuentren sometidas a evaluación de impacto ambiental en función de la legislación sectorial vigente.

e) La regularización o modificaciones de las condiciones de las granjas existentes cuando no requieran declaración de impacto ambiental.

2. Se consideran actividades autorizables en este ámbito, previa obtención de estimación de impacto ambiental favorable, las actividades de alojamiento, educación y restauración en medio rural, de acuerdo con las especificaciones establecidas en la normativa general del presente documento.

3. Se consideran actividades autorizables en este ámbito, previa obtención de declaración de impacto ambiental y, en su caso, declaración de interés comunitario favorables, las siguientes:

a) La implantación de usos deportivos que requieran infraestructuras permanentes.

b) La instalación de cámpings y otras adecuaciones turísticas o recreativas no comprendidas en apartados anteriores y que requieran de infraestructuras permanentes.

c) La regularización o modificaciones de las condiciones de las granjas existentes cuando requieran declaración de impacto ambiental.

4. En las Áreas de predominio agrícola B podrán delimitarse, a efectos de favorecer una más adecuada redistribución de las cargas y beneficios derivadas de los aprovechamientos de los suelos urbanizables y previo informe favorable de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, sectores destinados a incorporarse a la red dotacional adscrita a los suelos urbanizables que se propongan en el futuro fuera del ámbito ordenado por el presente documento. Dichos sectores deberán conservar su carácter de suelo no urbanizable.

 

**Artículo 116. Actividades no permitidas**

Se consideran usos no permitidos aquellos que comporten o puedan comportar alteración y degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos y, en particular, aquellos que no hayan sido explícitamente recogidos en los apartados anteriores o en la normativa general como usos compatibles o autorizables, incluyéndose en los mismos los movimientos de tierra que no puedan considerarse como labores agrícolas corrientes ni se vinculen a usos autorizables, el cambio de secano a regadío no ligado al cultivo del palmeral o al cultivo de la vid en el entorno del Parque Natural de Las Lagunas de La Mata y Torrevieja, o la instalación de nuevas granjas de cualquier capacidad o características.

 

CAPÍTULO III. DISPOSICIONES ESPECÍFICAS PARA LAS ÁREAS DE PREDOMINIO URBANO

 

SECCIÓN PRIMERA. DEFINICIÓN Y OBJETIVOS

 

**Artículo 117. Definición de las áreas de predominio urbano**

1. Las áreas de predominio urbano corresponden a aquellas zonas, dentro del ámbito que se ordena, en las que el uso actual predominante corresponde a viviendas e instalaciones ligadas a las mismas. Igualmente, se incluyen en esta categoría aquellas áreas destinadas a la urbanización en base a las determinaciones de los documentos de ordenación vigente o del presente Plan; las consideradas adecuadas para un uso de zona verde; y aquellas en las que se ha producido un proceso de edificación ajeno a la legalidad urbanística.

2. De acuerdo con lo anterior, y en función de sus características, potencialidad y situación relativa, se distinguen en este apartado cuatro subcategorías, cuyos límites se reflejan en la cartografía de ordenación del presente documento:

a) Áreas con consolidación residencial.

b) Áreas de zona verde.

c) Áreas urbanizables.

d) Áreas sujetas a plan especial.

 

SECCIÓN SEGUNDA. ÁREAS DE CONSOLIDACIÓN RESIDENCIAL

 

**Artículo 118. Definición**

Constituyen esta categoría de zonificación aquellos sectores de suelo situados en el ámbito del PORN desarrollados o en vías de desarrollo de acuerdo con las determinaciones previstas en los planes generales de ordenación urbana vigente. En particular, se ha incluido en la presente categoría la zona urbana comprendida entre las lagunas de la Mata y Torrevieja, así como algunos sectores inmediatos al límite de estas lagunas y al de las Salinas de Santa Pola, junto al casco urbano de esta útlima localidad, según se grafía en los planos del presente documento.

 

**Artículo 119. Actividades compatibles**

El régimen a aplicar a la presente categoría de zonificación será el previsto en los planeamientos urbanísticos vigentes, tanto por lo que respecta a los sectores urbanos propiamente dichos como a los que tengan la consideración de zona verde o red primaria. No se someten a informe previo de la Conselleria competente en materia de medio ambiente aquellas actuaciones de desarrollo de estos suelos que no alteren las condiciones urbanísticas vigentes en el momento de la aprobación del presente documento.

 

**Artículo 120. Actividades autorizables**

Cualquier alteración futura sobre los parámetros urbanísticos vigentes en estas áreas deberá ser sometida a declaración previa de impacto ambiental emitida por la Conselleria competente en materia de medio ambiente.

 

**Artículo 121. Actividades no permitidas**

Se consideran usos no permitidos aquellos que comporten o puedan comportar alteración y degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos y, en particular, aquellos que no hayan sido explícitamente recogidos en los apartados anteriores o en la normativa general como usos compatibles o autorizables

 

SECCIÓN TERCERA. ÁREAS DE ZONA VERDE

 

**Artículo 122. Definición**

1. Comprenden tanto los suelos que se encuentran clasificados como tales en los planeamientos urbanísticos vigentes como aquellos que, con una clasificación actual de suelo urbano o urbanizable, se consideran de importancia natural por su situación relativa, sus características actuales o su alto grado de resiliencia, siendo potencialmente recuperables con ánimo de su integración como áreas de transición entre usos propios de los espacios naturales protegidos y los ligados al suelo urbano consolidado.

2. De acuerdo con lo indicado en la normativa general del presente documento y en la legislación urbanística y de ordenación del territorio que resulte de aplicación, y sin perjuicio de lo establecido en el artículo 16 de este PORN, los aprovechamientos urbanísticos que en su caso correspondieran a las áreas que adquieran la condición de zona verde en base a la presente normativa se reubicarán, mediante convenio urbanístico o a través de cualquier otro medio previsto en la legislación vigente, en aquellos sectores del término municipal de que se trate en que resulte más adecuado desde el punto de vista territorial y ambiental y desde la perspectiva del respeto a los derechos consolidados que en su caso pudieran verse afectados.

 

**Artículo 123. Actividades compatibles**

1. Sin perjuicio de lo que se indica en los apartados siguientes, en las zonas verdes clasificadas como tales en el planeamiento urbanístico vigente a la entrada en vigor del presente documento se consideran usos compatibles aquellos específicamente previstos en la norma que resulte de aplicación, así como la regeneración de ecosistemas naturales y el uso extensivo ligado al medio natural o rural.

2. En forma transitoria, hasta la ejecución de las actuaciones previstas para la zona verde, se considerará como actividad compatible el uso agrícola preexistente a la entrada en vigor del documento, en las áreas afectadas.

 

**Artículo 124. Actividades autorizables**

1. Se consideran actividades autorizables en este ámbito, previa emisión de informe por parte de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, las siguientes:

a) Los proyectos de adecuación o habilitación para el uso público y educativo que resulten compatibles con las características de la zona y no requieran infraestructuras o construcciones permanentes.

b) La regeneración asistida de ecosistemas naturales.

c) Los proyectos de eliminación y restauración de instalaciones e infraestructuras que en su caso se hubieran desarrollado de forma irregular en dichas zonas.

2. Se consideran autorizables en este ámbito, previa emisión de declaración de impacto ambiental favorable, aquellas edificaciones permanentes que, según la normativa urbanística que sea de aplicación, puedan considerarse como propias de una zona verde y adecuadas a los fines de la misma.

 

**Artículo 125. Actividades no permitidas**

Se consideran usos no permitidos aquellos que comporten o puedan comportar alteración y degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos y, en particular, aquellos que no hayan sido explícitamente recogidos en los apartados anteriores o en la normativa general como usos compatibles o autorizables

 

SECCIÓN CUARTA. ÁREAS URBANIZABLES

 

**Artículo 126. Definición**

Se incluyen en esta categoría de zonificación aquellos sectores que, en el momento de la redacción del presente documento, gozan de esta clasificación en los respectivos planeamientos urbanísticos municipales, así como aquellos que se consideran adecuados, desde el punto de vista ambiental y territorial, para albergar usos urbanos previo el cumplimiento de determinadas medidas correctoras y compensatorias.

 

**Artículo 127. Actividades autorizables**

1. Con carácter general, se consideran como autorizables en estas zonas los usos y actividades específicamente previstos en los planeamientos generales o parciales que regulen la urbanización de cada una de las mismas.

2. Se consideran como autorizables, previa emisión de informe favorable por parte de la Conselleria competente en espacios naturales protegidos:

a) Los planes, proyectos y actuaciones que ejecuten los instrumentos de planeamiento de desarrollo que afecten a sectores incluidos en el presente ámbito y que se encuentren válidamente aprobados y adaptados a la delimitación y prescripciones del presente documento a la entrada en vigor del mismo.

b) Las actuaciones de infraestructura vinculadas a la urbanización de dichos sectores, aún cuando no dispongan de los instrumentos de desarrollo válidamente aprobados, cuando la ejecución de las mismas no afecte a la ordenación global de los mismos y se justifique su carácter de urgencia por posible afección a bienes o personas.

3. Se consideran como autorizables, previa obtención de declaración de impacto ambiental favorable emitida por la Conselleria competente en materia de medio ambiente, los documentos de planeamiento que se confeccionen para el desarrollo de los ámbitos comprendidos en la presente categoría que no cuenten válidamente con ellos a la entrada en vigor de la presente normativa, o los que aún contando con ellos no se encuentren adaptados a la delimitación y condiciones generales establecidos en el presente documento.

4. Sin perjuicio de lo que se resulte de aplicación en base a la presente normativa, la eventual aprobación por parte de la Conselleria competente en materia de medio ambiente de los instrumentos de ordenación que desarrollen, de forma conjunta o individualizada, los sectores incluidos en esta categoría de zonificación, quedará condicionada a que en dichos instrumentos se prevean al menos, desde el punto de vista de facilitar la integración entre las zonas urbanas y los espacios naturales protegidos situados en sus proximidades, los siguientes aspectos:

a) Ubicación y características de los espacios libres propuestos desde el punto de vista de facilitar la integración entre zonas urbanas y naturales.

b) Características del alumbrado público proyectado, con indicación de las medidas de ahorro energético y reducción de la contaminación lumínica.

c) Medidas de integración paisajística.

d) Medidas compensatorias propuestas, en especial aquellas que se refieran a conservación de hábitats y especies de interés en el ámbito de los espacios naturales protegidos y a instalaciones y adecuaciones relacionadas con el uso público, educativo y turístico de los mismos.

 

**Artículo 128. Actividades no permitidas**

Se consideran usos no permitidos aquellos que comporten o puedan comportar alteración y degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos y, en particular, aquellos que no hayan sido explícitamente recogidos en los apartados anteriores o en la normativa general como usos compatibles o autorizables

 

SECCIÓN QUINTA. ÁREAS SUJETAS A PLAN ESPECIAL

 

**Artículo 129. Definición**

Se incluyen en esta categoría las zonas incluidas en el ámbito del presente documento donde se han producido asentamientos y concentración de edificaciones o infraestructuras ajenas a un proceso correcto de urbanización, con la consiguiente carencia de infraestructuras básicas (especialmente de saneamiento) y la evidente repercusión negativa sobre los espacios naturales protegidos. Dichas zonas se grafían e identifican en la correspondiente cartografía de zonificación.

 

**Artículo 130. Normativa aplicable**

1. La figura de planeamiento considerada como más adecuada para la consecución de los objetivos expuestos en el artículo anterior, conforme a lo establecido en la legislación urbanística valenciana, es el plan especial, para el que, entre otros aspectos, se prevé como objeto proteger el paisaje y el medio natural y la integración y funcionalidad de las dotaciones e infraestructuras concretando su funcionamiento.

2. Los planes especiales a los que se refiere el punto anterior deberán ser redactados, en un plazo inferior a dos años desde la entrada en vigor del presente documento, por los Ayuntamientos implicados, contando en todo caso con el apoyo directo de la Conselleria competente en materia de medio ambiente para dicha redacción. El procedimiento de formulación de los citados planes deberá garantizar la adecuada participación de los propietarios afectados, e incluirá en todo caso declaración de impacto ambiental favorable previa a su aprobación definitiva.

3. Los planes especiales prestarán especial atención a la propuesta de medidas correctoras e infraestructuras destinadas a evitar los impactos existentes, incluyendo el eventual traslado de las instalaciones y edificaciones existentes a otros sectores exteriores a los perímetros de protección y, en este caso, la restauración y regeneración de las condiciones ambientales o rurales que se establezcan como más adecuadas. Establecerán, en su caso, el régimen de gestión y autorización de las actividades y usos que se consideren compatibles en su ámbito, la cual será coherente en todo caso con las determinaciones incluidas en el presente documento, e incluirán la correspondiente consignación presupuestaria para la ejecución de las medidas que se propongan.

4. Los planes especiales que se formulen podrán alterar la delimitación propuesta en el presente documento si dicha alteración es coherente con el cumplimiento de los objetivos previstos.

5. La totalidad de los sectores afectados por esta categoría de zonificación conservarán, una vez formalizado el plan especial, su actual clasificación de suelo no urbanizable.

6. En tanto se produzca la formulación y aprobación de los citados planes especiales, se considerarán como actividades compatibles en cada ámbito afectado las existentes en los mismos a la entrada en vigor del presente documento, bajo las mismas características y condiciones generales en que se lleven a cabo. Cualquier modificación significativa de las características de los suelos, edificaciones o infraestructuras existentes en dichos ámbitos se someterá a informe previo de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, que podrá denegar la solicitud efectuada si de la ejecución de la misma se derivasen afecciones que pudieran impedir el cumplimiento de los objetivos del plan especial de que se trate.

 

CAPÍTULO IV. DISPOSICIONES ESPECÍFICAS PARA LAS ÁREAS DE INTERÉS ESPECIAL

 

SECCIÓN PRIMERA. DEFINICIÓN Y OBJETIVOS

 

**Artículo 131. Definición de las áreas de interés especial**

1. Las áreas de interés especial corresponden a aquellos enclaves con características singulares por valores bióticos, abióticos o por su uso, y su delimitación será la incluida en la cartografía del presente documento.

2. En función de sus características, potencialidad y situación relativa, se distinguen a su vez en este apartado tres subcategorías, cuyos límites se reflejan en la cartografía de ordenación del presente documento:

a) Áreas de interés especial. Palmeral.

b) Áreas de interés especial. Interés natural.

c) Áreas de interés especial. Industria salinera.

3. Las áreas de interés especial tendrán la consideración urbanística de suelo no urbanizable de especial protección, y su normativa de aplicación será la especificada en los artículos siguientes.

 

SECCIÓN SEGUNDA. ÁREAS DE INTERÉS ESPECIAL PALMERAL

 

**Artículo 132. Definición**

Se consideran áreas de interés especial palmeral las ocupadas en la actualidad por cultivos de palmeras o por otros usos en los cuales esta especie forma masas significativas, así como aquellas en las que dicho cultivo se considera como actividad potencial adecuada.

 

**Artículo 133. Actividades compatibles**

Se considera como única actividad compatible el cultivo de esta especie, así como las infraestructuras directamente asociadas al mismo.

 

**Artículo 134. Actividades autorizables**

1. Se consideran actividades autorizables en este ámbito, previa emisión de informe por parte de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, las siguientes:

a) Aquellas actuaciones que, aún directamente relacionadas con el cultivo de la palmera, requieran la construcción o modificación de infraestructuras o instalaciones tales como las actuaciones en caminos, la modernización de cultivos, la implantación de sistemas no permanentes de protección de cultivos, la implantación de modalidades de cultivo bajo plástico en invernadero o túnel, así como de umbráculos con finalidad agrícola, o las adecuaciones de sistemas de regadío.

b) La implantación de viveros dedicados a esta actividad.

c) Los almacenes directamente ligados al cultivo del palmeral.

d) Las instalaciones y adecuaciones educativas, turísticas o de uso público ligadas al palmeral o al aprovechamiento de los recursos naturales cuando sean compatibles con las disposiciones generales del presente documento y requieran infraestructuras no permanentes.

e) Las infraestructuras y equipamientos de interés general cuyo trazado deba discurrir justificada e inexcusablemente por el ámbito comprendido por la presente categoría de zonificación, cuando no se encuentren sometidos a estimación o declaración de impacto ambiental en aplicación de la legislación sectorial específica.

f) Las infraestructuras de servicio asociadas a las edificaciones e instalaciones ligadas a los usos compatibles -redes eléctricas, telefónicas, suministro de agua potable, saneamiento, etc. cuando no se encuentren sometidas a evaluación de impacto ambiental en función de la legislación sectorial vigente.

2. Se someterán a estimación de impacto ambiental las infraestructuras y edificaciones educativas, turísticas o de uso público que requieran instalaciones permanentes, así como las infraestructuras y equipamientos de interés general cuyo trazado deba discurrir justificada e inexcusablemente por el ámbito comprendido por la presente categoría de zonificación, cuando se encuentren sometidos a este trámite en aplicación de la legislación sectorial específica.

3. Se someterán a declaración de impacto ambiental las infraestructuras y equipamientos de interés general cuyo trazado deba discurrir justificada e inexcusablemente por el ámbito comprendido por la presente categoría de zonificación, cuando se encuentren sometidos a este trámite en aplicación de la legislación sectorial específica.

 

**Artículo 135. Actividades no permitidas**

Se consideran usos no permitidos aquellos que comporten o puedan comportar alteración y degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos y, en particular, aquellos que no hayan sido explícitamente recogidos en los apartados anteriores o en la normativa general como usos compatibles o autorizables, incluyéndose en los mismos la vivienda rural asociada a uso agrícola y los movimientos de tierra que no puedan considerarse como labores agrícolas corrientes.

 

SECCIÓN TERCERA. ÁREAS DE INTERÉS ESPECIAL NATURAL

 

**Artículo 136. Definición**

Se consideran áreas de interés especial natural aquellas zonas de valores naturales fundamentales para la conservación del conjunto del área ordenada en el presente documento. Se representan aquí los ambientes fluviales, en el curso del río Vinalopó o el barranco de la Fayona; el entorno de El Acequión; los sistemas húmedos próximos al litoral, con la inclusión de la zona húmeda catalogada de els Carrissars d'Elx; los restos de vegetación psammófila y de litoral en la pequeña duna situada junto a las salinas del Pinet; y la vegetación halófila bien representada o de gran potencialidad presente en diferentes enclaves del ámbito.

 

**Artículo 137. Actividades compatibles**

Se consideran actividades compatibles las siguientes:

1. La conservación, investigación y regeneración no asistida de los ecosistemas de interés asociados a ríos y ramblas, zonas húmedas, vegetación halófila y dunas.

2. Las actividades de cultivo en las áreas que presenten actualmente este uso y bajo las condiciones y características en que se llevan a cabo a la entrada en vigor del presente documento.

 

**Artículo 138. Actividades autorizables**

1. Se consideran actividades autorizables, previa la obtención de informe favorable emitido por la Conselleria competente en materia de medio ambiente, las siguientes:

a) Las instalaciones e infraestructuras directamente vinculadas a la actividad agrícola en las áreas que presenten este uso y que no se encuentren sometidas a estimación o declaración de impacto ambiental.

b) La implantación en el área de la zona húmeda catalogada de els Carrissars d'Elx del cultivo del palmeral.

c) Los almacenes directamente ligados a la actividad agrícola en las áreas que presenten este uso y según lo establecido en la normativa general respecto a las construcciones ligadas a la actividad agropecuaria.

d) Las instalaciones y adecuaciones educativas o de uso público ligadas a los ecosistemas naturales.

e) Los proyectos de regeneración asistida de los ecosistemas naturales.

f) Las actuaciones en infraestructuras y equipamientos existentes en la zona que no impliquen ampliación o modificación de trazado, condiciones o características.

g) Las nuevas infraestructuras y equipamientos de interés general cuyo trazado deba discurrir justificada e inexcusablemente por el ámbito comprendido por la presente categoría de zonificación, cuando no se encuentren sometidos a estimación o declaración de impacto ambiental en aplicación de la legislación sectorial específica.

h) Las infraestructuras de servicio asociadas a las edificaciones e instalaciones ligadas al uso agrícola -redes eléctricas, telefónicas, suministro de agua potable, saneamiento, etc. cuando no se encuentren sometidas a evaluación de impacto ambiental en función de la legislación sectorial vigente.

i) La adecuación excepcional de edificaciones existentes para usos turísticos o recreativos, de acuerdo con lo especificado en la normativa general del presente documento.

2. Se consideran actividades autorizables, previa obtención de estimación o declaración de impacto ambiental, las nuevas infraestructuras y equipamientos de interés general cuyo trazado deba discurrir justificada e inexcusablemente por el ámbito comprendido por la presente categoría de zonificación, cuando se encuentren sometidos a dichos trámites en aplicación de la legislación sectorial específica.

 

**Artículo 139. Actividades no permitidas**

Se consideran usos no permitidos aquellos que comporten o puedan comportar alteración y degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos y, en particular, aquellos que no hayan sido explícitamente recogidos en los apartados anteriores o en la normativa general como usos compatibles o autorizables, incluyéndose los movimientos de tierra que no puedan considerarse como labores agrícolas corrientes.

 

SECCIÓN CUARTA. ÁREAS DE INTERÉS ESPECIAL. INDUSTRIA SALINERA

 

**Artículo 140. Definición**

Área vinculada a la actividad salinera en las Lagunas de la Mata y Torrevieja, correspondiente a la zona en que se enclavan diversas instalaciones y actividades accesorias a la misma.

 

**Artículo 141. Normativa aplicable**

1. Se considera como usos compatibles en esta área la conservación de los ecosistemas naturales y las instalaciones y procesos propios de la actividad salinera, siendo de aplicación las determinaciones vigentes al respecto en el planeamiento urbanístico municipal.

2. Con carácter excepcional, se incluyen es esta área los terrenos considerados en el vigente Plan General de Ordenación Urbana de Torrevieja como sector S-8 (polígono industrial Salinas), para el cual dicho PGOU prevé como usos fundamentales los industriales, de esparcimiento y deportivo. El eventual desarrollo de dicho sector a través del instrumento que corresponda, el cual deberá contar con declaración de impacto ambiental favorable previamente a su aprobación, tendrá explícitamente en cuenta la compatibilidad de los usos e instalaciones que en su caso se ubiquen en la zona con la conservación de los valores ambientales y con la actividad salinera.

3. Sin perjuicio de lo indicado en el punto anterior, cualquier nueva actuación que se desarrolle dentro del ámbito del área de interés especial y que pueda representar una alteración de las características actualmente existentes en la misma deberá someterse a informe previo de la Conselleria competente en materia de medio ambiente, incluyendo las adecuaciones educativas o recreativas.

 

CAPÍTULO V. OTRAS DISPOSICIONES APLICABLES A LA ZONA II

 

**Artículo 142. Otros usos compatibles y autorizables**

1. Con carácter general, y sin perjuicio de la incompatibilidad genérica de otros usos indicada en los artículos de la presente normativa referentes a las diversas categorías de zonificación, se consideran compatibles en las áreas agrícolas y naturales incluidas en la Zona II los usos cinegéticos y piscícolas y la ganadería extensiva, en tanto que cuenten con los correspondientes planes técnicos de aprovechamiento debidamente autorizados o resulten compatibles con la ordenación sectorial que les resulte de aplicación y con las disposiciones generales del presente documento

2. No se incluye en el supuesto anterior la instalación de piscifactorías, actividad que se considera en general como autorizable en aquellas áreas susceptibles de albergar dicho uso, previa la obtención de declaración de impacto ambiental favorable.

 

**Artículo 143. Definición y objetivos de las zonas II.A, II.B y II.C**

1. A efectos de atribuir específicamente la gestión de la misma, en base a las determinaciones incluidas en el presente documento y en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, la Zona II, de Amortiguación de Impactos, se estructurará en tres subunidades, denominadas Zona II.A, Zona II.B y Zona II.C, vinculadas respectivamente a los parques naturales del Fondo de Crevillent-Elx, Salines de Santa Pola y Lagunas de la Mata y Torrevieja.

2. La delimitación de cada una de las zonas mencionadas figurará establecida en los respectivos planes rectores de uso y gestión.

3. La consideración de las zonas II.A, II.B y II.C no afecta a las directrices y prescripciones de ordenación establecidas en el presente documento para el conjunto de la Zona II.

 

**Artículo 144. Régimen sancionador**

El régimen de infracciones y sanciones en la materia regulada en el presente Decreto, será el establecido en el título VI de la Ley 42/2007, de 13 de diciembre, del Patrimonio Natural y de la Biodiversidad, en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, en el título IX de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, y en el Real Decreto 1398/1993, por el que se aprueba el Reglamento del procedimiento para el ejercicio de la potestad sancionadora, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que pudiera incurrir.

 

 

ANEXO II.  
 DESCRIPCIÓN LITERARIA PORMENORIZADA PROPUESTA PARA EL ÁMBITO DEL PLAN DE ORDENACIÓN DEL SISTEMA DE ZONAS HÚMEDAS DEL SUR DE ALICANTE.

 

El Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante comprende los parques naturales del Fondo de Crevillent-Elx, les Salines de Santa Pola y las Lagunas de la Mata y Torrevieja y sus áreas periféricas.

 

ZONA PERIFÉRICA AL PARQUE NATURAL DE LAS LAGUNAS DE LA MATA Y TORREVIEJA

La descripción de la delimitación del ámbito del PORN se inicia en la carretera de Benijófar a Torrevieja CV-90, a la altura del cruce con el camino que llega a la Casa de los Casteles en el término municipal de Rojales, alrededor del punto de coordenadas UTM (1) 700.053, 4.213.501, y es la siguiente (en el sentido de las agujas del reloj):

- Desde este punto, se dirige en dirección NE, paralelamente a la carretera CV-895 que comunica la carretera CV-90 con la nacional N-332, hasta el punto de coordenadas UTM (2) 700.388, 4.213.889. Desde aquí traza una curva pasando por los puntos de coordenadas UTM (3) 700.509, 4.213.985, (4) 700.673, 4.214.042 y (5) 700.776, 4.214.044, trazando una línea paralela al límite del parque natural, a una distancia aproximada de 500 metros del mismo.

- En este punto, toma un camino en dirección SE, que procede de los alrededores de la Casa de lo Marabú, y que avanza hasta intersectar con la carretera CV-895.

- Sigue por la carretera en dirección NE durante unos 1.300 metros, hasta llegar a un cruce con un camino procedente de la Urbanización Lo Marabú y que llega hasta el camino del Raso, a la altura del observatorio del Fumarer.

- Toma este camino a mano derecha hasta llegar al punto de coordenadas UTM (6) 702.235, 4.214.318, a la altura de una balsa de riego que queda a mano derecha.

- Desde este punto, se dirige en línea recta, trazando una línea paralela al límite del parque natural, a una distancia aproximada de 500 metros del mismo, hasta llegar al punto de coordenadas UTM (7) 702.527, 4.214.439, para dirigirse luego, entrando en el término municipal de Guardamar del Segura, hacia la Casa del Ras siguiendo la dirección E, hasta llegar al punto de coordenadas UTM (8) 703.102, 4.214.415.

- Desde aquí avanza por un trazado definido por los siguientes puntos de coordenadas UTM:

• UTM (9) 703.230, 4.214.421

• UTM (11) 703.923, 4.214.563

• UTM (10) 703.505, 4.214.566

• UTM (12) 703.900, 4.214.658

• UTM (13) 704.009, 4.214.672

- Desde este punto, avanza en dirección NO unos metros, hasta que intersecta con un camino.

- Toma este camino a mano derecha y sigue por el mismo hasta que alcanza el camí dels Curros.

- Desde este punto de intersección con el camí del Curros, se dirige en línea recta hasta el punto de coordenadas UTM (14) 704.848, 4.214.930 y UTM (15) 705.224, 4.214.968 trazando una línea paralela al límite del parque natural, a una distancia aproximada de 500 metros del mismo, desde donde avanza en línea recta dirección SE.

- En este punto toma un camino a mano derecha en dirección SE, hasta llegar a una intersección en T, donde continúa por el camino de la derecha a lo largo de unos escasos 30 metros, hasta llegar al punto de coordenadas UTM (16) 705.300, 4.214.519.

- Desde este punto avanza en línea recta, dirección SE, hasta alcanzar un camino que lleva a la Casa de l'Alt. Sigue por este camino hasta alcanzar la carretera N-332.

- Avanza siguiendo el trazado de la carretera en dirección S hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (17) 704.616, 4.209.303, a la altura de la urbanización Aguas Nuevas, ya en término municipal de Torrevieja. En este punto abandona la carretera para dirigirse en línea recta dirección NO hasta enlazar con un camino que rodea el Hospital San Jaime. Sigue por este camino bordeando el hospital, a lo largo de unos 350 metros, para abandonarlo después y dirigirse en línea recta dirección S hasta el punto de coordenadas UTM (18) 704.208, 4.209.233.

- Desde este punto avanza en línea recta hasta el punto de coordenadas UTM (19) 704.186, 4.209.191 y desde allí avanza en línea recta para alcanzar un camino en el punto de coordenadas UTM (20) 704.272, 4.209.190 que se dirige hacia la carretera N-332.

- El límite del PORN sigue por este camino hasta el punto en que éste discurre junto a la carretera nacional. En este punto el límite discurre según el trazado de la N-332 durante unos 360 metros, hasta llegar a un paso elevado sobre la carretera.

- Aquí abandona la carretera para dirigirse en línea recta dirección SO hasta enlazar con una calle entre las urbanizaciones de la Torreta y Doña Inés, alrededor del punto de coordenadas UTM (21) 703.305, 4.208.204.

- Sigue la calle que discurre primero en dirección S y que luego se desvía a la derecha dirección SO, hasta que enlaza con la carretera de Novelda a Torrevieja, CV-90.

- Desde aquí continúa por la carretera dirección NO a lo largo de aproximadamente 450 metros, hasta llegar a la siguiente rotonda, aproximadamente en el punto de coordenadas UTM (22) 702.844, 4.208.361, donde abandona la carretera para dirigirse en línea recta dirección SO hasta enlazar con un camino que se dirige hacia la carretera nacional N-332.

- Sigue por este camino dirección S atravesando la urbanización Torreta Florida por la calle Jorge Manrique, hasta llegar a las proximidades de la nacional.

- Abandona el camino, antes de que su trazado comience a discurrir paralelo a la carretera, y toma el trazado de la propia carretera donde hay un paso elevado.

- Sigue por la carretera N-332 hasta llegar al punto de coordenadas UTM (23) 702.295, 4.205.717.

- Desde este punto rodea la zona donde se ubica la depuradora de Torrevieja siguiendo un trazado definido por los siguiente puntos de coordenadas UTM: (24) 702.231, 4.205.788, (25) 702.148, 4.205.699, (26) 702.080, 4.205.666, (27) 702.014, 4.205.689, (28) 701.926, 4.205.628, (29) 701.895, 4.205.656, (30) 701.632, 4.205.348.

- Desde aquí avanza en línea recta dirección SE hasta alcanzar la carretera N-332.

- Sigue por la carretera en dirección S, hasta el cruce con la carretera CV-95 que comunica San Miguel de Salinas con la N-332.

- Toma esta carretera a mano derecha, dejando fuera del ámbito del PORN la superficie ocupada por el enlace de ambas carreteras, y avanza en dirección O hasta llegar a la urbanización de Los Balcones.

- Desde aquí abandona la carretera para bordear la urbanización, primero en dirección NE y luego NO pasando por los puntos de coordenadas UTM (31) 700.654, 4.204.659 y (32) 700.225, 4.204.855.

- Sigue bordeando la urbanización, en dirección SO hasta el punto de coordenadas UTM (33) 700.128, 4.204.578 y después en dirección NO, siguiendo el trazado de una calle que luego gira en dirección NE hasta llegar al punto de coordenadas UTM (34) 699.329, 4.205.020 donde toma un desvío a la izquierda. Continúa por esta calle unos 140 metros, hasta llegar al límite de la zona urbanizada, donde toma una calle limítrofe a mano izquierda, que separa la urbanización de la zona cultivada, llegando hasta el punto de coordenadas UTM (35) 699.126, 4.204.812.

- Desde aquí se dirige en línea recta en la misma dirección que llevaba hasta tomar nuevamente la carretera CV-95.

- Sigue por la carretera hasta el cruce con la autopista del Mediterráneo AP-7.

- Sigue el trazado de la autopista en dirección NO hasta el cruce de la misma con la carretera CV-942.

- En este punto toma la carretera CV-942 que va desde los Montesinos a la carretera CV-95, en dirección N, rodeando la parte más oeste de la laguna de Torrevieja. Continúa por esta carretera que en término de Los Montesinos cambia de nomenclatura y pasa a denominarse CV-943, hasta llegar al punto de coordenadas UTM (36) 697.571, 4.210.704, situado a un kilómetro, aproximadamente, del casco urbano de Los Montesinos (entre las zonas de Los Díez y El Cuartel).

- En este punto toma un desvío a mano derecha, que tras escasos 30 metros vuelve a bifurcarse, tomando la vía de la izquierda.

- Sigue por esta vía hasta que se interrumpe en el punto de coordenadas UTM (37) 698.338, 4.210.906, desde donde se dirige, manteniendo la dirección NE, al punto de coordenadas UTM (38) 698.926, 4.211.543, en la zona de la partida de Los Blanc, trazando una línea paralela al límite del parque natural, a una distancia aproximada de 500 metros del mismo.

- Aquí toma un camino dirección N que enlaza con la carretera CV-945 después de que ésta atraviese el casco urbano de Los Montesinos.

- Toma la carretera CV-945 que comunica la carretera CV-90 con la CV-95 a su paso por el término municipal de Orihuela, en dirección E hasta alrededor del punto de coordenadas UTM (39) 699.612 4.211.752, desde donde se dirige en línea recta al punto de coordenadas UTM (40) 699.589, 4.211.824.

- Desde este punto, se dirige en línea recta hacia el NE, hasta llegar a un camino que comunica el casco urbano de Los Montesinos con la carretera CV-90, de Novelda a Torrevieja.

- Toma este camino a lo largo de unos 80 metros y en el primer cruce toma la vía de la derecha.

- Sigue la vía de la derecha hasta que, tras unos 120 metros, ésta realiza un giro de 90º y se dirige hacia el SE. En este punto, el ámbito continúa recto con la misma dirección que llevaba el camino hasta enlazar con otro camino que se dirige hacia las proximidades de Casa lo Romero.

- Sigue el trazado de este camino hasta llegar al punto de coordenadas UTM (41) 699.989, 4.212.295. Desde este punto se avanza en dirección NO primero y luego NE, trazando una línea paralela al límite del parque natural, a una distancia aproximada de 500 metros del mismo, hasta llegar al punto de inicio de esta descripción.

 

ZONA PERIFÉRICA AL PARQUE NATURAL DEL FONDO DE CREVILLENT-ELX Y AL PARQUE NATURAL DE LES SALINES DE SANTA POLA

La descripción de la delimitación del ámbito del PORN se inicia en el cruce de la carretera CV-865, que comunica Elx con Santa Pola, con la carretera CV-851 (entre Elx y la zona urbanizada de les Foies) en el límite entre el término municipal de Elx y Santa Pola, y es la siguiente (en el sentido de las agujas del reloj):

- El ámbito del PORN discurre en común al trazado de la carretera CV-865, en dirección SE, hasta que unos 440 metros después de atravesar la carretera N-332, toma un desvío a mano derecha que lleva a la avenida Zaragoza de Santa Pola.

- Toma la av. Zaragoza y sigue por esta calle hasta llegar a la altura de la calle Obispo Bascuñana, por la que gira a la izquierda hasta llegar a la av. Salamanca.

- Toma la av. Salamanca hasta que tras cruzar la calle Virgen del Pilar toma la continuación de la av. Salamanca, que es en este punto la calle de Los Tamarindos.

- Sigue por la calle de Los Tamarindos hasta enlazar con la av. del Tamarit.

- Continúa por esta avenida hasta llegar a la calle Venida de la Virgen, que se dirige hacia la línea de costa, lindando con la explotación salinera Braç del Port.

- Toma esta calle en dirección a la línea de costa, siguiendo el límite del ámbito del Parque Natural.

- Sigue en común con el límite del Parque, hasta llegar al camí del Pinet, en el punto de coordenadas UTM (1) 707.941, 4.225.732.

- Desde aquí se dirige en línea recta dirección SE hasta la línea de costa nuevamente, en el punto de coordenadas UTM (2) 708.012, 4.225.703, ya en término d'Elx.

- Avanza por la línea de costa, en la playa del Pinet, hasta llegar al punto de coordenadas UTM (3)707.661, 4.225.075.

- Desde este punto, avanza rodeando el ámbito del parque, trazando una línea paralela al límite del parque natural, a una distancia aproximada de 500 metros del mismo, hasta que intersecta un camino paralelo al camí del Pinet, alrededor del punto de coordenadas UTM (4) 706.953, 4.225.972.

- Toma este camino en dirección O, hasta que al cabo de aproximadamente 100 metros alcanza la carretera nacional N-332.

- En este punto se desvía por la nacional en dirección NE hasta alcanzar el punto de coordenadas UTM (5) 707.010, 4.226.184, alrededor del PK 26.

- Desde este punto se desvía de la carretera para dirigirse al NO, trazando una curva paralela al límite del parque natural, a una distancia aproximada de 500 metros del mismo, hasta intersectar de nuevo con la carretera nacional N-332.

- Continúa por esta carretera en dirección SO hasta que toma el desvío a la carretera entre Elx y la zona de la Marina CV-853.

- Toma la carretera CV-853 hasta llegar al punto de coordenadas UTM (6) 705.318, 4.226.579.

- Desde aquí avanza rodeando el límite del parque, trazando una línea paralela al límite del parque natural, a una distancia aproximada de 500 metros del mismo, hasta que después de cruzar el camí del Molar, intersecta otro camino, aproximadamente alrededor del punto de coordenadas UTM (7) 703.919, 4.226.986.

- Toma este camino en dirección O y transcurre en común con su trazado hasta que intersecta con el camí d'Elx.

- En este cruce, toma el camí d'Elx a mano derecha y avanza dirección N unos 120 metros hasta llegar a un cruce en el que toma la vía de la izquierda.

- Sigue por este camino hasta que se une a una acequia que transcurre en dirección paralela al assarb de la Pastora. En este punto toma la dirección de la acequia hacia el S hasta llegar al límite del término municipal entre Elx y San Fulgencio (de acuerdo con la base de datos cartográfica del Institut Cartogràfic Valencià).

- Desde aquí se dirige en línea recta, en dirección O hasta que intersecta el assarb del Convento.

- Toma el assarb en dirección NO y sigue su trazado hasta llegar al punto de coordenadas UTM (8) 697.651, 4.226.052.

- Desde este punto, avanza en común trazando una línea paralela al límite del parque natural, a una distancia aproximada de 500 metros del mismo, pasando por los términos municipales de Dolores, Catral, Crevillent y Elx, rodeando la laguna del Fondo, hasta intersectar en el punto de coordenadas UTM (9) 699.382, 4.229.359 un camino que en dirección E llega a la carretera CV-851.

- Sigue este camino que confluye con la carretera CV-851, en las proximidades de la Casa de Ricard, en la partida del Derramador.

- En la intersección con la carretera, sigue el trazado de ésta a mano derecha hasta llegar al punto de coordenadas UTM (10) 707.124, 4.231.262, después de cruzar el camí dels Antons.

- Desde este punto, el límite describe una curva paralela al límite del parque natural, a una distancia aproximada de 500 metros del mismo, hasta llegar a la carretera entre Elx y la Baia Baixa CV-856, alrededor del punto de coordenadas UTM (11) 707.301, 4.231.776.

- Sigue el trazado de la carretera a lo largo de unos 40 metros para desviarse al llegar a la zona edificada de la Baia Baixa, aproximadamente en el punto de coordenadas UTM (12) 707.327, 4.231.741, y dirigirse en línea recta en dirección NE hasta el punto de coordenadas UTM (13) 707.443, 4.231.820, donde toma un camino en dirección SE.

- Sigue este camino unos 100 metros y en el punto de coordenadas UTM (14) 707.496, 4.231.729 vuelve a desviarse en dirección NE hasta intersectar con la vereda del Redó.

- Sigue por la vereda en dirección SE hasta llegar al punto de coordenadas UTM (15) 708.297, 4.231.678.

- Desde aquí sigue trazando una línea paralela al límite del parque natural, a una distancia aproximada de 500 metros del mismo, hasta que intersecta con la carretera CV-851, por la que se desvía en dirección NE hasta llegar al punto en el que se inicia esta descripción.

 

 

ANEXO III  
 DELIMITACIÓN GRÁFICA

 

 

**[Ver imágenes en la publicación en el DOGV (pdf)](http://www.dogv.gva.es/datos/2010/02/16/pdf/2010_1667.pdf)**

 

 

---

****[1]****Decreto afectado por la sentencia de 15 de abril de 2015, de la Sección Primera de la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana, dictada en el recurso contencioso-administrativo número 109/2010 (publicada por [**Resolución de 1 de febrero de 2016**](http://www.dogv.gva.es/portal/ficha_disposicion.jsp?L=1&sig=001348%2F2016&L=1&url_lista=), del director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, en el DOGV núm. 7725 de 22.02.2016 - Ref. Base Datos 001348/2016), cuyo fallo se reproduce:  “Se declara la nulidad del plano de ordenación núm. 16 del PORN, en relación con los artículos 122.1 y 126 del mismo, y los artículos 4.4 y 6.2 del PRUG, por calificar arbitrariamente las parcelas AH-49B (3509,62 m²t), H47-B (4505,80 m²t) y AH-54 (13.360,62 m²t) como Áreas de zona verde y las parcelas ZR 39-40 (23.910,64 m²t), 6-41-B (1070,04 m²t) y ZR 42-43 (27.007,66 m²t) como Áreas urbanizables cuando las mismas son solares - suelo urbano consolidado por la urbanización se condena a la Generalitat Valenciana a tomar dichas parcelas y calificarlas como suelo urbano por la urbanización - solar al amparo de lo dispuesto en el artículo 118 del PORN.”



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI