Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5133, del 11-11-2005 (2005/12143)

RESOLUCIÓ de 24 d'octubre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5133

Data del DOGV
:   11-11-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/12143

CVE


Data del document
:   24-10-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Losa del Obispo](javascript:void(0))
    * [Benijófar](javascript:void(0))
    * [Monòver](javascript:void(0))
    * [Casinos](javascript:void(0))
    * [Villar del Arzobispo](javascript:void(0))
    * [Torás](javascript:void(0))
    * [Nules](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [Ondara](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 24 d'octubre de 2005 de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/12143]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 260/04-AIA Monóvar, 259/04-AIA Ondara, 227/04-AIA Nules, 437/02-AIA Traiguera, 042/04-AIA Villena, 106/04-AIA Casinos, Villar del Arzobispo, Losa del Obispo, 114/04-AIA Toràs i 427/03-Benijófar, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 24 d'octubre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 260/04-AIA
  
Títol: Homologació i Pla parcial la Retjola.
  
Promotor: Urbanitzadora La Retjola.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Monòver.
  
Localització: Terme municipal de Monòver.
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la reclassificació d'una superfície de 28.433 m² de sòl no urbanitzable comú amb l'objecte de satisfer temporalment la demanda de sòl existent fins a la definitiva aprovació del Pla general.
  
El sector es troba situat al sud del nucli urbà consolidat de Monòver i confrontant amb la carretera CV-835 (Novelda-Monòver)
  
La qualificació detallada del sòl, que resulta de l'ordenació efectuada mitjançant el Pla parcial, és la següent:
  
QUADRE DE SUPERFÍCIES (m²) Total (m²)
  
Zona verda 2.899
  
Dotacional 5.420
  
Vials i aparcaments 11.115
  
Equipaments 2.521
  
Ús residencial 6.478
  
SUPERFÍCIE COMPUTABLE DEL SECTOR 28.433
  
L'índex d'edificabilitat residencial IER=0,5 m² sostre/m² sòl, és inferior al màxim permés d'1 m² sostre/m² sòl. La densitat d'habitatges és de 50 hab/ ha, inferior a 75 hab/ ha que és la màxima permesa per a sectors residencials, i s'hi preveuen un total de 142 habitatges.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 11 d'octubre de 2004 l'Ajuntament de Monòver va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents a la Homologació i Pla parcial La Retjola.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant de l'Homologació i Pla parcial la Retjola, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el DOGV núm. 4197, de 25 de febrer de 2002, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La zona objecte d'estudi correspon a una àrea degradada pròxima al nucli urbà de Monòver, on predominen els cultius de secà, com a oliveres i alguns ametlers, travessats per antigues séquies i algun camí de terra.
  
La zona presenta una baixa varietat vegetal i animal, no existint biòtops rellevants per la seua singularitat o unicitat.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
La morfologia del terreny és un dels aspectes que més directament es veurà impactat, a causa dels moviments de terres necessaris per a la urbanització dels terrenys.
  
La hidrologia superficial, podria veure's afectada com a conseqüència de la retirada de la coberta vegetal, i la substitució d'aquesta per una superfície llisa, la qual cosa augmentaria la vessament superficial.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Com a mesures protectores i correctores que eviten o minimitzen els efectes negatius causats, cal destacar:
  
- Durant l'execució dels moviments de terra es realitzaran regs periòdics per a evitar l'excessiva generació de pols.
  
- El sòl procedent de buidatges que siga de bona qualitat es reutilitzarà per a les explanacions i terraplenaments de zones verdes i enjardinades.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-g) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'Homologació i el Pla parcial la Retjola, promogut per la urbanitzadora La Retjola, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran en muntons, de manera que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests. De la mateixa forma, en finalitzar els treballs, es procedirà a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'haguen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquesta.
  
2. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
3. Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser correctament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
4. S'haurà d'elaborar un programa de vigilància ambiental, el qual tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. Amb aquest fi es proposen els controls següents:
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.
  
- Control de l'aparició de processos erosius.
  
- Control dels abocaments de residus d'obres, plantacions, etc.
  
- Control de nivells sonors en edifici habitat més pròxim.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.
  
- Control de les espècies arbòries i arbustives utilitzades en la constitució de la zona verda, així com del seu correcte transport i manipulat prenent les mesures oportunes per a la major supervivència d'aquestes.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'informarà del compliment del programa, com també els efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores i del grau de correspondència d'aquests efectes amb què van ser prevists en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 d'octubre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 259/04-AIA
  
Títol: Obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús
  
Promotor: Francisco Costa ramis
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: C/ Luis Buñuel cantonada C/ Constitució. Polígon industrial d'Ondara. Alacant.
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'un desballestador de vehicles fora d'ús.
  
L'activitat consisteix en la compra de vehicles avariats o accidentats, per a desballestar-los i vendre les peces en bon estat. Els automòbils ja desballestats s'emmagatzemaran per a la posterior venda d'aquests com a ferralla. Les parts dels vehicles potencialment contaminants com bateries, pneumàtics i olis lubricants, seran recollides per empreses especialitzades.
  
La nau en qüestió és una edificació de tipus industrial de 441,37 m² de superfície construïda aproximadament.
  
Tramitació administrativa
  
En data 5 d'octubre de 2004, l'Ajuntament d'Ondara va remetre el projecte d'activitat, i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'informe favorable sobre la implantació de l'activitat, per part de l'Ajuntament d'Ondara.
  
L'estudi d'impacte ambiental, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el BOP núm.82, de data 8 d'abril de 2004, i no s'hi han presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria haurà d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, Per la qual cosa haurà de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La parcel·la on se situa l'activitat es troba rodejada per naus industrials, on la vegetació ha sigut reduïda a algunes espècies nitròfiles banals típiques de zones degradades. Respecte a la fauna, les espècies presents estan associades a ambients antròpics com són xicotets rosegadores, paneroles i altres insectes comuns.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
L'únic impacte apreciable serà sobre les aigües subterrànies i el sòl, sobre el qual es pot produir un abocament incontrolat de residus perillosos, i per la infiltració de lixiviats d'aquests residus per l'arrossegament de l'aigua de pluja, però a causa de la impermeabilització del sòl fa que l'impacte provocat per algun vessament estiga controlat.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst entre altres les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.
  
- S'hauran d'emmagatzemar els vehicles a arran de sòl, de manera que no superen les dues altures i la incidència visual des de la carretera quede minimitzada. Al mateix temps, es col·locaran pantalles visuals vegetals, de fulla persistent, que obstaculitzen la visió del parc mòbil emmagatzemat.
  
- Per a evitar la possible contaminació de les aigües subterrànies o superficials, dels possibles vessaments que puguen originar-se, la zona on es depositen els vehicles recollits, disposarà d'un paviment impermeable i un sistema de recollida de vessaments (pendent cap a una arqueta estanca); un sistema de recollida d'aigües de pluja (dispositius de decantació); un tractament d'aigües, inclosa la de pluja (separador d'olis i greixos).
  
- La zona d'emmagatzemament de residus perillosos disposarà de contenidors independents i estancs per a emmagatzemar bateries i filtres d'oli usats. Així mateix disposarà de depòsits independents i estancs per a emmagatzemar els fluids dels vehicles fora d'ús, com ara: olis usats, combustibles, anticongelants, líquids refrigerants i líquids de frens.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- S'haurà de realitzar una inspecció visual periòdica de l'estat del paviment impermeabilitzant.
  
- S'haurà de revisar periòdicament l'estat dels recipients d'emmagatzemament de residus perillosos, comprovant que no hi ha defectes estructurals ni fuites.
  
- S'haurà de realitzar un manteniment periòdic adequat de les xarxes de drenatge i els sistemes de recollida i tractament d'aigües pluvials i vessaments (dispositius de decantació i separació de greixos).
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'obertura d'un desballestador de vehicles fora d'ús, promogut pel Sr. Francisco Costa ramis, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els residus gestionats, per la indústria durant el funcionament normal d'aquesta, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. Això inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2. Haurà d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, executant la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials, i tenir cura que els pendents no conduïsquen les aigües d'escorriment cap a les zones d'emmagatzemament de residus.
  
3. Dins del Programa de vigilància ambiental, es constatarà, mitjançant anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells recollits per les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi, haurà d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, és a dir, l'Ajuntament d'Ondara.
  
4. Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments s'haurà de disposar de cubetes o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes i sistemes de recollida de vessaments hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament comporte augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió. Les instal·lacions es dissenyaran i executaran d'acord amb la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzemament de líquids inflamables.
  
5. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és el cas, actuar contra la propagació de possibles plagues.
  
6. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació.
  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que establirà si eescau l'aplicació de noves mesures correctores.
  
8. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzare els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 d'octubre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 227/04-AIA
  
Títol: Ampliació de la planta de cogeneració
  
Promotor: GRESPANIA, SA
  
Autoritat substantiva: Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Localització: Carretera N-340 km. 44,7 - 12.520 Nules. Castelló
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és l'ampliació de l'actual planta de cogeneració amb el canvi del grup turboalternador de potència 3,7 MWe, per un altre de potència 4,95 MWe, amb l'objecte d'augmentar la capacitat de producció de l'atomitzador.
  
L'activitat a què es dedica GRESPANIA, SA consisteix en la fabricació de gres de pasta blanca per a paviment i revestiment, per a la qual disposa actualment d'un turboalternador de gas de 3,7 MWe de potència nominal, el qual alimenta el consum de gasos calents de l'atomitzador per a l'assecament de la barbotina i posterior fabricació de la pols d'argila atomitzada, amb aquest sistema s'augmentarà el rendiment energètic de la planta, permetent no només l'autoabastiment elèctric sinó l'exportació dels excedents a la xarxa.
  
L'ampliació de la instal·lació no necessitarà d'edificacions ja que albergarà en l'edifici de la instal·lació de cogeneració anterior.
  
Tramitació administrativa
  
En data 22 de juliol de 2004, la Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte de referència.
  
En data 22 de juliol de 2004, la Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre a aquesta Conselleria la còpia de l'anunci del projecte de referència en el BOP de Castelló número 76, de 24 de juny de 2004, i en el DOGV número 4768, de 4 de juny de 2004, juntament amb el certificat que durant el període d'exposició pública no s'hi van presentar al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita l'autorització administrativa d'instal·lació elèctrica atorgada per la Direcció General d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transports.
  
Durant el funcionament normal d'aquesta, la central de cogeneració existent generarà emissions i residus perillosos, per aquest motiu, haurà de sol·licitar l'autorització administrativa com a productor de residus perillosos atorgada per l'Àrea de Qualitat Ambiental, d'aquesta Conselleria i omplir el llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
Els elements ambientals que es veuran directament afectats seran la qualitat de l'aire, el sòl i l'aigua. Altres factors com la vegetació, la fauna i el paisatge no patiran cap impacte a causa de l'antropització de la zona.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
De l'estudi d'impacte ambiental es desprén que les accions que poden generar impactes seran únicament la generació d'emissions gasoses, sorolls i vibracions, són per tant els elements ambientals susceptibles de ser afectats els mateixos del medi atmosfèric, ja que s'assenyala que la instal·lació no produirà cap abocament sòlid o líquid.
  
Les emissions gasoses seran les procedents de la combustió del gas natural, alliberades per la xemeneia del bypass o a través de la xemeneia dels atomitzadors durant el funcionament normal de la instal·lació.
  
Les fonts d'emissió de sorolls i vibracions seran les procedents de les admissions d'aire de refrigeració i combustió, el conjunt del turboalternador, la xemeneia de fuga (bypass) i l'intercanviador de calor aire/oli.
  
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de la instal·lació serà mínim, i no es preveu alteració sensible apreciable en l'ambient després de la posada en marxa de la central de cogeneració.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
1) Contaminació acústica. Vibracions
  
Per a reduir aquest tipus de contaminació s'ha optat per disposar una sèrie de mesures correctores específiques per a cada focus emissor i posteriorment altres de caràcter general sobre el conjunt d'equips sobre els quals no es prenen mesures específiques, i per extensió a la resta.
  
Així, el conjunt del turbogenerador (turbina, reductor i generador elèctric) està dins d'un contenidor insonoritzat, muntat sobre la mateixa bancada que les bombes, ventiladors, equips de detecció de fugues, contra incendis, etc.
  
D'altra banda, els conductes d'entrada d'aire per a la combustió, com també per a la refrigeració del generador, estan correctament aïllats de manera que el nivell sonor en qualsevol punt a 1 metre de distància de tots els equips siga el mateix: 85 dB(A). Amb això, el punt de la parcel·la en què està situada la central de cogeneració i la seua distància a les cases habitades més pròximes, no es transmetran més de 35 dB(A).
  
2) Contaminació atmosfèrica
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'assenyala que el gas natural estarà exempt de sofre, partícules i altres contaminants en quantitats apreciables. Al mateix temps, la combustió es durà a terme amb un gran excés d'aire (300%), per la qual cosa no s'emetran pràcticament incremats sòlids o gasosos apreciables. S'assenyala que durant el funcionament normal de la instal·lació, les emissions garantides dels NOx seran de 180 ppm (per sobre de les 300 ppm legalment establides) i les de CO seran de 30 ppm (per davall de les 500 ppm legalment establides), complint amb el que disposa el Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.
  
Per a assegurar l'eficaç dispersió dels contaminants, en l'estudi d'impacte ambiental es proposa per al bypass una xemeneia de 1.500 mm de diàmetre i una alçària de 19 m. Durant el funcionament normal, s'evacuaran els gasos a través de les xemeneies dels atomitzadors. L'evacuació serà per mitjà d'un ventilador d'aspiració i per la sobrepressió creada per l'escapament de la turbina, de manera que conjuntament superaran amb molt, la pèrdua de càrrega en la conducció i en la xemeneia. El diàmetre d'eixida de la xemeneia serà de 1.800 mm i l'alçària de 26 m.
  
S'indica que per a poder actuar de forma preventiva sobre la contaminació atmosfèrica, els diversos focus emissors hauran de disposar del corresponent orifici per a la realització de preses de mostres, d'acord amb el que disposa l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir del funcionament de l'activitat. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:
  
- Control periòdic de la composició dels gasos enviats a l'atmosfera. Es preveuran preses de mostres en la xemeneia de bypass, i s'estima que serà prou amb un control de les emissions de NOx, CO i partícules, estan dins dels límits prevists.
  
- El nivell de soroll produït per les turbines serà controlat d'acord amb la normativa sobre protecció dels treballadors enfront dels riscs derivats de l'exposició al soroll durant el treball, Reial decret 1316/1989, de 27 d'octubre.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 2-f) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'ampliació de la planta de cogeneració, promogut per l'empresa GRESPANIA SA, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els olis usats dels sistemes de lubricació, els possibles vessaments, filtres, bateries usades, envasos buits, i en general qualsevol altra substància que puga ser catalogada com a residu perillós, seran adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de residus. L'empresa haurà d'actualitzar la seua inscripció en el Registre de xicotets productors de residus perillosos, i exposar les noves previsions pel que fa a volum i tipologia de residus generats.
  
2. S'haurà d'assegurar l'existència de sistemes de retenció i recollida de possibles vessaments dels olis de lubricació. Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els xicotets vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.
  
3. Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (portes acústiques i amb junta d'estanquitat, obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.). En tot cas, es compliran els límits màxims que apareguen en la legislació vigent, en les ordenances municipals del lloc o en el RAMINP i assegurant en tot cas que no es transmeten més de 35 dB (A) a qualsevol dels habitatges o instal·lacions pròximes, o confrontants.
  
4. L'activitat haurà de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la Conselleria de Medi Ambient. Així mateix,. hauran de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de l'ordre esmentada, la qual igualment es troba disponible en els esmentats Serveis Territorials.
  
5. Pel que fa al programa de vigilància ambiental, entenem que hauria de constar de les accions:
  
- Mesuraments de les emissions de NO, NO2, CO, CO2 i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.
  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NO2, CO i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat i en l'interior d'habitatges o instal·lacions pròximes, o confrontants realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys. Els mesuraments es realitzaran en els llocs explícitament citats en la normativa al respecte (s'elaborarà un informe en què conste el tipus d'instrument amb què s'han realitzat els mesuraments, tenint en compte el soroll de fons, el període de mesura i assenyalant si compleix amb la normativa vigent).
  
- Mesuraments del soroll ambiental en la parcel·la de l'activitat realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any, a fi de comprovar el manteniment de les condicions acústiques de l'entorn.
  
- El programa de vigilància ambiental de les emissions a l'atmosfera haurà de realitzar-se en tots i cada un dels focus. No obstant això, l'autocontrol podrà disminuir-se'n la freqüència en els focus que habitualment no funcionen (p.e. xemeneies de bypass) i haurà de realitzar-se dels focus que realitzen efectivament i habitualment l'abocament.
  
- S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb el que estableix el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.
  
6. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.
  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a la Conselleria de Medi Ambient, Direcció General Qualitat Ambiental, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
8. Caldrà ajustar-se a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva ampliació d'autorització administrativa.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 29 d'octubre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 437/02-AIA
  
Títol: Legalització d'una explotació avícola d'engreixament
  
Promotor: José Vicente Esteller Monroig
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Traiguera (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de l'activitat avícola d'engreixament
  
Localització: Partida les Planes, polígon 35, parcel·la 206, del terme municipal de Traiguera (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització d'una explotació avícola d'engreixament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per dues naus disposades en línia, de 950 m² i 1.170 m² respectivament, amb capacitat total per a albergar 35.000 pollastres d'engreixament.
  
Es realitzen 4,5 cicles/any.
  
Les naus disposen de pis de formigó. Els pollastres es crien sobre llit de borumballa de fusta. Se suposa un total de 315 t de gallinassa generada anualment, que es retira de les naus després de cada cicle d'engreixament i és utilitzada com a adob orgànic en camps de cultiu propis o adquirida pels agricultors interessats.
  
La gallinassa, una vegada retirada de les naus, quedarà acumulada en una part de la granja fins al total assecat d'aquesta.
  
Periòdicament, s'aplica superfosfat de calç sobre el jaç, entre les propietats de la qual s'inclou la de fixar composts amoniacals, disminuint l'emissió d'olors, com també la humitat del llit.
  
A l'entrada de l'explotació es disposa de gual sanitari. Les finestres de les naus disposen de tela antiocells per a evitar l'accés de vectors. A més, es projecta la construcció de tanca perimetral.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació es destinaran a la caseta municipal de recollida de cadàvers.
  
L'aigua potable se subministra a l'explotació des d'un pou propietat d'una societat de reg (no s'aporta informació més detallada en l'expedient).
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per l'Ajuntament de Traiguera en data 21 de novembre de 2002.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 125, de 17 d'octubre de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 29 de gener de 2003, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, la presentació d'un nou estudi d'impacte ambiental, ja que el presentat inicialment no compleix els requisits mínims establits en la legislació vigent d'impacte ambiental (Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental), pel que fa al contingut, per a sotmetre'l als tràmits preceptius.
  
En data 29 de març de 2004, el promotor remet l'estudi d'impacte ambiental sol·licitat.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe favorable de l'inspector sanitari de la Conselleria de Sanitat.
  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge per a la parcel·la 209 del polígon 35. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, queda condicionat a l'adopció en l'explotació de les següents mesures correctores:
  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en l'accés a aquesta, com també sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
- tancament de l'explotació (tanca perimetral de les instal·lacions) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (tela antiocells o malla metàl·lica en finestres i buits).
  
- Disposició d'utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.
  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries de protecció del medi ambient.
  
- Mesures higiènic sanitàries necessàries perquè el personal i utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.
  
- Utillatges de neteja, maneig i vestidor d'ús exclusiu de l'explotació.
  
- Pediluvis, o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció agropecuari, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals, protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha identificat els factors del medi susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini d'oliveres i ametlers.
  
Els elements ambientals més destacables, susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a la gestió inadequada de la gallinassa com a adob orgànic; l'aigua, per contaminació per lixiviats procedents de la gallinassa; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació del residu orgànic.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental no s'ha realitzat una identificació d'impactes, per la qual cosa conseqüentment no s'ha realitzat l'estudi de les interaccions entre les accions derivades de l'actuació i les característiques específiques dels aspectes ambientals afectats.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha establit una sèrie de mesures protectores i correctores, que no obeeixen al resultat de la valoració dels efectes que l'actuació tindrà sobre els aspectes ambientals, sinó a mesures generals per a adoptar en qualsevol explotació ramadera de semblants característiques, sense que s'aclarisca en interés de desenvolupar aquestes propostes en l'explotació objecte de legalització.
  
El programa de vigilància ambiental que inclou l'estudi d'impacte ambiental, es caracteritza per la falta de rigor tècnic d'aquest, per la seua falta de concreció i de detall, com també per la impossibilitat de la seua adopció pel desconeixement de les pautes que s'han de seguir per a l'aplicació d'aquest per part del promotor. El programa de vigilància ambiental té com a objecte, segons el Decret 162/1990, d'impacte ambiental, establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja avícola de broilers, situada al terme municipal de Traiguera (Castelló), promogut per José Vicente Esteller Monroig, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, el promotor haurà de presentar davant d'aquesta Direcció General i davant de l'òrgan substantiu, justificació legal de la disponibilitat d'aigua potable procedent de pou d'una societat de reg.
  
- Es disposarà de femer en l'explotació (tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana), perfectament impermeabilitzat, amb lleuger pendent, de manera que es canalitzen els possibles lixiviats que puguen generar-se en el muntó, cap a cubeta de recollida de lixiviats. Es dissenyarà de manera que puga contenir la gallinassa produïda com a mínim, durant un cicle d'engreixament.
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les naus on alberguen els pollastres, com també del femer. S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a la nau, com ara malla metàl·lica o semblant.
  
- A l'entrada de l'explotació es col·locarà un sistema de desinfecció del trànsit rodat que hi accedisca.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- S'assegurarà la no-afecció a l'assagador del Boberal, que transcorre en direcció NO-SE, pròxim a l'explotació, encara que sense ser afectat.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà. Haurà de preveure's disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, en el moment en què deixen de funcionar les casetes municipals de recollida de cadàvers.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 2 de novembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 042/04'AIA
  
Títol: Ronda sud-oest de Villena
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Objecte: L'objecte de l'actuació és discriminar el trànsit, i separar els vehicles de pas d'aquells que accedisquen al nucli urbà de Villena, eliminar alhora un pas a nivell de ferrocarril existent i millorar-hi l'accessibilitat en general.
  
Localització: Municipi de Villena (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'actuació té lloc en el terme municipal de Villena (Alacant), i s'inicia en un punt de la N-330 i finalitza en la CV-81. Es localitza en un àmbit predominantment agrícola, de gran planor, tot i que voreja sòl residencial, consolidat i per desenvolupar. És destacable la seua proximitat a equipament escolar.
  
La ronda que s'ha d'executar, d'aproximadament 3.908 m (eix principal), millora la connectivitat amb la xarxa local a través d'interseccions a nivell resoltes amb rotondes (nou), i adquireix, en diversos dels seus trams, característiques d'avinguda urbana a fi d'integrar-se en l'entorn urbà que l'acull. Així mateix, s'han previst 1.485 metres de ramals i 1.660 metres en via de servei.
  
Pel que fa a la secció tipus, s'han previst 8 seccions distintes, en funció del caràcter més o menys urbà del tram de ronda, com també tres relatives al pas inferior. La secció tipus més estesa és, en zona no urbana, la constituïda per dos carrils de 3,50 metres d'ample, voral exterior d'1 metre i bermes també d'1 metre. En zona urbana la secció anterior elimina les bermes, redueix el voral a la meitat, i s'amplia amb aparcaments i voreres, i comprén un ample total de 20 metres.
  
El ferm que s'ha de disposar consta de 20 cm de mescles bituminoses sobre 25 cm de llast artificial la qual, al seu torn, descansa sobre esplanada E3. La capa de rodament haurà de drenant.
  
2. Alternatives
  
S'han plantejat, com a principals condicionants en la selecció d'alternatives, els següents:
  
- Nuclis d'activitat industrial i presència de disseminats.
  
- Terrenys subjectes al desenvolupament d'un futur pla parcial que ha dedesenvolupar per l'IVHSA.
  
- Pas a nivell amb el traçat actual del ferrocarril.
  
- Zona escolar.
  
Amb tot, es van plantejar dues alternatives, denominades A i B. Ambdues difereixen poc en els traçats d'aquestes, variant mínimament la posició o grandària de les glorietes que s'han de disposar. Les majors diferències es localitzen als voltants de la intersecció amb la via de ferrocarril. Així, a l'oest d'aquesta, l'alternativa A planteja un enllaç tipus trompeta, mentre que la B resol aquesta mateixa situació mitjançant una rotonda. A l'est, l'alternativa A planteja un vial molt ajustat a l'entorn urbà consolidat existent, alhora que travessa terrenys destinats a dotació escolar. L'alternativa B s'allunya de l'entorn descrit, i afecta, no obstant això, camps agrícoles.
  
L'opció elegida finalment ha sigut la B, i s'assenyalen que altres aspectes d'aquesta amb possible incidència ambiental, a més dels de caràcter general abans comentats, són els que s'apunten a continuació:
  
- Es projecten murs d'entitat en el pas inferior. Per això, la seua incidència ambiental serà molt escassa en aquells aspectes ambientals propis de la superfície del terreny, però podrà ser important en aquells altres subterranis: Règim hidrogeològic.
  
- S'haurà de disposar un sistema d'il·luminació vial.
  
- Es destaca la presència d'equipament escolar en les proximitats d'un tram de la ronda.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 5 de febrer de 2004 la Conselleria d'Infraestructures i Transports va remetre document tècnic i estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte Ronda sud-oest de Villena.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic Ronda sud-oest de Villena, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Boletín Oficial del Estado, núm. 42, de data 18 de febrer de 2004, i en el DOGV núm. 4700, de 26 de febrer de 2004, i s'hi ha presentat una al·legació sense contingut ambiental, com també un informe de l'Ajuntament de Villena.
  
2. Resum d'al·legacions
  
Si bé, com s'ha exposat en l'apartat anterior, l'al·legació presentada no es refereix a cap aspecte ambiental, sí ho fa l'informe de l'Ajuntament de Villena, el qual apunta el següent al voltant d'allò que s'ha disposat pel projecte;
  
1. No es modificarà el règim hídric en l'entorn del carrer Rosalía.
  
2. S'incorporaran les espècies Laurus nobilis, Púnica granatum, Populus alba, Populus nigra i Morus nigra en detriment de Nerium olenader i Pinus halepensis.
  
3. El tipus de lluminàries que s'ha d'utilitzar haurà de minimitzar la contaminació lumínica.
  
4. Així mateix, se sol·licita que s'informe sobre el seguiment que es duga a terme al voltant de la contaminació acústica.
  
A allò ara indicat, la Conselleria d'Infraestructures i Transports ha respost que serà dins del marc propi al projecte constructiu aquell en què es consideraran els aspectes assenyalats.
  
Així mateix, i respecte als punts assenyalats, es vol assenyalar el que segueix:
  
- Respecte al punt 2, s'entenen adequades a les condicions locals les espècies Nerium olenader i Pinus halepensis. No obstant això, no cal objectar res als canvis proposats per l'Ajuntament de Villena, els quals podran, o no, materialitzar-se en el projecte de construcció si així ho considera la Conselleria d'Infraestructures i Transports. No obstant això, es recorda que l'espècie Laurus nobilis necessita ambients proveïts de gran humitat, com també que les espècies Populus alba i Populus nigra tenen grans exigències hídriques, per la qual cosa, si més no, es creu convenient que la seua ubicació es done en zones amb nivell freàtic prou superficial (es presumeix que això és possible pel fet que la zona en qüestió es configura com una zona endorreica del Vinalopó).
  
- Respecte als punts 3 i 4, vol ressenyar-se que la repercussió de les actuacions puntuals en matèria acústica i lumínica, com la que pot donar-se sobre fonts com una infraestructura de comunicació, depén, en gran manera, que s'acompanye d'altres actuacions semblants en l'entorn urbà en què se situa, la qual cosa és, en principi, responsabilitat de l'Ajuntament. És a dir, l'efectivitat de mesures com ara l'ocupació de llums de baix consum, de materials més respectuosos amb el medi ambient, de lluminàries de menor emissió per l'hemisferi superior, de materials fonoabsorbents (o reflectors), etc, serà sempre menor i fins i tot menyspreable, en el context municipal, si no hi ha un pla global de millora del medi ambient urbà, tot això garantiria un alt grau de coherència a la sol·licitud realitzada per l'Ajuntament de Villena.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb la documentació consultada i amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
- D'acord amb la Llei d'aigües 29/1985, modificada per la Llei 46/99, s'afecta domini públic hidràulic.
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció al tram de camí ramader assagador de las Delicias a la Mina.
  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, hi ha afecció a sòl no urbanitzable amb protecció agrícola.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
- Franja estudiada: 100 metres a un costat i a l'altre de la traça. El medi socioeconòmic ha estudiat a escala municipal.
  
- Geologia: el traçat de la ronda discorre, íntegrament, sobre materials quaternaris, d'origen lacustre.
  
- Climatologia: no rellevant.
  
- Hidrologia: L'àmbit de l'actuació s'emmarca en l'àrea d'endorreismes de la conca del riu Vinalopó, presentant un risc d'inundació amb períodes de retorn d'entre 100 i 500 anys, i calats màxims de 0,80 metres, d'acord amb el PATRICOVA (AI037).
  
La xarxa de drenatge superficial queda afectada en dos llits menors, en ser interceptats aquests en els PK 0+095 de l'eix 5 i 0+580 de l'eix 4.
  
Respecte a la hidrologia subterrània, adverteix l'estudi que és previsible la presència d'aigües freàtiques a profunditats majors de 3 metres, i fins i tot menors en època de pluges. D'altra banda, l'aqüífer sobre el qual s'assenta la infraestructura és de naturalesa detrítica, i se n'assenyalant la permeabilitat baixa o mitjana.
  
- Vegetació: En l'àrea objecte de l'actuació primen els camps abandonats i erms, n'hi ha d'altres, puntualment, tant de fruiters com de llegums. Per això, l'estudi no ha destacat, d'entre les espècies que s'han inventariat, cap rellevant, a excepció de la presència d'algunes oliveres i oms, els quals es transplantaran. A més, en el cas dels oms, s'ha indicat un exemplar d'aquesta espècie que mereixerà ser respectat en la ubicació en què es troba.
  
- Fauna: La fauna trobada en l'àrea, d'acord amb l'EIA, és la típica de zones de cultius, matoll i espais degradats.
  
- Paisatge: la descripció del paisatge s'ha realitzat seguint la metodologia proposada per Smardon, i es pot concloure que es tracta d'una zona periurbana molt antropitzada, amb existència de cultius, tant en actiu com abandonats, ruïnes, habitatges unifamiliars aïllats, enderrocs, etc. S'assenyala que la visibilitat és molt alta, en referència a l'amplitud de la conca visual.
  
- Camins ramaders: S'afectarà, d'acord amb l'EIA, l'assagaodr de las Delicias a la Mina.
  
- Patrimoni cultural: Són tres els elements patrimonials identificats per l'EIA com a susceptibles de veure's afectats per l'actuació, que són, un nou jaciment arqueològic, denominat La Fuentecilla, localitzat als voltants de l'eix 4, la Cruz de Sant Benito i la franja sobre la qual discorrerà l'últim tram de l'eix 3, perquè se sospita de l'existència d'un antic cementeri islàmic.
  
Així mateix, cal dir que el projecte ha obtingut l'informe favorable per part de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
L'EIA ha entés que no cal descriure l'impacte sobre la hidrologia superficial perquè, vista la situació recollida en el PATRICOVA per a la zona en qüestió, s'ha actuat sobre la infraestructura mitjançant l'establiment de mesures preventives.
  
L'impacte sobre els sòls s'ha caracteritzat segons es danye aquell que quedarà sota la infraestructura com també el que puga resultar afectat per accions d'obra (pas de maquinària, abassegaments, etc.).
  
L'impacte sobre la vegetació serà molt lleu, en termes de l'EIA, i es destaca, únicament, la presència d'un om d'entitat, però que serà respectat i integrat en l'enjardinament previst. L'impacte sobre la fauna és, igualment, lleu.
  
L'EIA ha descrit l'impacte ambiental sobre el patrimoni cultural i sobre els camins ramaders.
  
Es creu necessari fer referència a l'afecció que l'actuació prevista podrà tenir, des del punt de vista dels usos del sòl, sobre l'entorn en què es localitza, i que no ha quedat expressada en l'EIA. Aquesta afecció, més enllà de la pèrdua de sòl agrícola (protegit pel planejament urbanístic vigent) derivada de l'ocupació física de terrenys per part de la via, en discórrer a través dels camps de cultiu, comportarà un impacte important sobre l'ús donat als terrenys confrontants, que és, així mateix, l'agrícola. Així, la traça projectada generarà, sobre els terrenys a què es fa referència, bosses de sòl marginal que, per la seua ubicació en el context territorial de la zona, podran afavorir la reclassificació a sòl urbanitzable d'aquest en detriment de l'actual, el qual es recorda que és no urbanitzable de protecció agrícola.
  
Finalment, l'impacte probablement més important, atés el medi en què es desenvolupa l'actuació, serà l'impacte acústic que es generarà, durant la fase de funcionament, en l'entorn de l'equipament escolar i els disseminats. Per a estudiar aquest impacte, l'EIA ha realitzat un estudi acústic basat en el mètode de la Guide du bruit francesa. Així, d'acord amb els resultats obtinguts en l'esmentat estudi acústic, s'atén que es donaran nivells sonors equivalents continus, tant diürns com nocturns, superiors als marcats per llei en diversos punts, en atendre's que la major afecció es produirà en la zona escolar.
  
És important indicar que no sembla que la modelització emprada per a caracteritzar la problemàtica acústica haja tingut en compte l'efecte de les infraestructures viàries existents, i que es pretenen comunicar a través de l'actuació proposada, com són les carreteres CV-81 i CN-330. Si bé aquesta circumstància pot tenir menor importància en l'entorn de la primera, atesos els usos del sòl predominants en tal àmbit, es presumeix que tindrà implicacions rellevants en el cas de la N-330, atés que en la zona en què es localitza la connexió entre la ronda i l'esmentada carretera està classificada com a sòl urbanitzable d'ús residencial, i es destaca, novament, la presència d'equipament docent en l'entorn.
  
A més, és necessari referir-se que l'estudi acústic ha indicat que, en l'estudi de trànsit en què necessàriament es recolza l'acústic, no s'ha considerat el trànsit induït, per la qual cosa, amb tot, hi ha la possibilitat que alguns altres punts de l'entorn del traçat, diferents d'aquells en què s'ha previst una situació negativa, puguen quedar subjectes a impacte acústic.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Entre les mesures correctores disposades, es destacaran les següents:
  
- Paviment porós. Terraplé provisional antisoroll en l'entorn del col·legi, fins que es procedisca a la urbanització de la zona. Adaptació dels tanques existents, en les edificacions aïllades, fins a dotar-les de característiques fonoabsorbents. Realització d'una campanya de mesuraments acústics a l'entrada en funcionament de la ronda.
  
- Revegetació dels talussos generats en el pas inferior, com també plantacions en glorietes, mitjanes i zones verdes planes. Es conservarà l'exemplar d'Ulmus minor existent, el qual quedarà integrat en l'enjardinament de la glorieta 9. Durant les labors de rebuig i desbrossament es recollirà la terra vegetal per al posterior ús d'aquesta en les esmentades labors de revegetació.
  
- Mesures correctores sobre la maquinària i la generació de residus perillosos.
  
- Mesures correctores sobre la generació de matèria pulverulenta suspesa.
  
- Bassa de decantació per a tractament d'efluents vinguts de la planta asfàltica.
  
- Les obres de drenatge funcionaran, al seu torn, com a obres de pas de fauna.
  
- Restitució de les condicions originals d'aquelles superfícies afectades per accions d'obra, incloent l'execució de descompactacions per subsolatge, aportació de terra vegetal i sembra de lleguminoses.
  
- Preservació de la zona arqueològica La Fuentecilla mitjançant elevació de la rasant al seu pas per ella. La columna de San Benito quedarà integrada en un tram de vorera, Per la qual cosa no cap la reubicació d'aquesta. Seguiment de les obres per un equip d'arqueòlegs.
  
- Restitució de la continuïtat del camí ramader afectat.
  
El programa de vigilància ha indicat, de forma molt succinta, les accions que s'han d'exercir per a desenvolupar el control sobre les mesures correctores que s'han de dur a terme, com també per a detectar possibles impactes no identificats. No ha especificat els paràmetres, indicadors i valors llindar per al correcte control de les mesures correctores disposades, com també per a la detecció de possibles impactes no determinats. Així mateix, tampoc s'ha referit a la redacció d'informes, freqüència i continguts d'aquests, a l'objecte del fi comentat.
  
Finalment, cal indicar que sí que incorpora una valoració econòmica de les mesures correctores i la resta a desenvolupar.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte ronda sud-oest de Villena, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'hi han d'emprendre.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
- Els materials de farciment i les llasts que calguen necessàries per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus correctament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- Durant l'execució de les obres no es desenvoluparan treballs nocturns que puguen perjudicar el descans nocturn de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
- L'estudi ha incorporat una campanya de mesuraments acústics que, en l'entorn de la zona escolar, haurà de prolongar-se en el temps més enllà d'allò que s'ha establit en aquell, açò és, en el moment d'entrada en funcionament de la ronda. Així, tant per al període diürn com per al nocturn, es realitzarà un nombre suficient de mesuraments a dos metres de les façanes dels habitatges més exposats, i a un metre i mig d'altura respecte del sòl, tot això a fi de confirmar l'efectivitat de les mesures correctores establides a fi de minimitzar l'impacte. Això es durà a terme, si més no, a l'any del començament de l'explotació de la via. Així, i en tot cas, caldrà ajustar-se al que disposa la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana.
  
- Atesa la qualitat del sòl agrícola exposada abans, es recuperarà la capa superior del sòl vegetal que puga veure's afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts es recolliran al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals no podrà excedir 1.5 metres, a fi que es garantisca el manteniment de les propietats naturals d'aquests.
  
- Els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser adequadament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos. El manteniment de la maquinària es realitzarà en emplaçaments adequats amb mitjans per a evitar abocaments accidentals, és necessari definir i pressupostar aquests. Per això, en el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no preparada a aquest efecte, aquesta haurà d'anar proveïda d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles abocaments a canalitzacions que els conduïsquen a arquetes cegues suficientment dimensionades, tot això haurà de ser descrit i pressupostat pel projecte de construcció.
  
- Atesa l'afecció a camí ramader, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- Si durant l'execució de les obres es trobar presència de restes arqueològiques, el fet es comunicarà a la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 2 de novembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 106/04'AIA
  
Títol: Condicionament de la CV-35 entre els PP KK 41+000 a 52+600. Tram Casinos-Losa del Obispo.
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
Objecte: Duplicació de calçada i condicionament general del traçat existent a les noves demandes de IMD de la via.
  
Localització: Municipis de Casinos, Villar del Arzobispo i Losa del Obispo (València).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
El tram de carretera que s'ha de condicionar, d'aproximadament 11'60 km, discorre entre les poblacions de Casinos i Losa del Obispo. El projecte és descrit en la memòria d'aquest com a conformat per dos trams diferenciats, sent el primer d'ells el corresponent a la connexió amb la variant de Casinos, el traçat de la qual és completament nou i es prolonga fins al PK 2+850, i el segon el que resta fins a la connexió amb la variant de Losa del Obispo, el qual és objecte d'ampliació de calçada.
  
El primer dels trams assenyalats presenta característiques pròpies de carretera convencional, amb calçada de 7,00 metres i vorals d'1,50 metres. La secció en el tram d'ampliació de la via serà 7/10. Els talussos adoptats són 1H:1V en els desmunts i 3H:2V en els terraplens.
  
El volum del moviment de terres s'ha quantificat en 220.580,865 m³ de desmunt i 334.978,438 m³ de terraplé. S'ha indicat que tots els materials procedents d'excavació són susceptibles d'aprofitament. No obstant això, d'aquests volums es desprén la necessitat de préstecs que se suscitarà durant l'execució de les obres.
  
El ferm existent serà recrescut a fi d'aconseguir una secció 032, constant l'ampliació de calçada a executar de 3 cm de capa de rodament M-10, 5 cm de mbc S-20 en la capa intermèdia, i 12 cm de mbc G-25 en capa base sobre 25 cm de sòl de ciment.
  
2. Alternatives
  
Pel que fa a les alternatives plantejades, ni tant els documents del projecte bàsic, ni l'estudi d'impacte ambiental, fan referència a cap estudi de solucions al respecte.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 5 de maig de 2004, la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental corresponents al projecte: Condicionament de la CV-35, entre els PK 41+000 € 52+600. Tram Casinos - Losa del Obispo.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic: Condicionament de la CV-35, entre els PP KK 41+000 € 52+600. Tram Casinos - Losa del Obispo, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant un anunci publicat en el Boletín Oficial del Estado, núm. 116 de data 13 de maig de 2004, com també en el DOGV núm. 4752, de 13 de maig de 2004, i s'han realitzat sis al·legacions, de les quals únicament la realitzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer presenta caràcter ambiental.
  
2. Resum d'al·legacions
  
D'acord amb allò que s'ha descrit en l'anterior apartat, es procedirà, a continuació, a especificar el contingut de l'al·legació a l'actuació de manifest caràcter ambiental, la qual fóra presentada per part del la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Aquesta s'ha referit a les obres de pas que hauran d'executar-se a raó dels encreuaments de la traça amb les rambles de l'Aceña i d'Agrigüelas. S'assenyala que, per al primer encreuament, el projecte ha disposat una solució de continuïtat fundada en la col·locació de dos marcs de formigó, mentre que per al cas restant s'escometrà l'ampliació i prolongació de l'obra existent.
  
Amb tot, les consideracions més rellevants realitzades per l'organisme al·legant han sigut, com a factors a tenir en compte a l'hora de dissenyar i executar les obres de pas a què es fa referència, les quals s'apunten a continuació:
  
- La capacitat de desguàs de les obres de fàbrica haurà de ser suficient per a permetre el pas del cabal d'avinguda de càlcul, sense que es produïsca sobreelevació, aigües amunt, de la làmina d'aigua.
  
- Les embocadures de les obres de fàbrica, aigües avall, hauran d'estar convenientment protegides i amb els dissipadors d'energia adequats, tendents a evitar erosions en restituir l'aigua al llit natural d'aquesta.
  
- Independentment dels cabals de càlcul, hauran de dimensionar-se les obres amb els gàlibs mínims que garantisquen el pas dels cabals sòlids previsibles, i evitar així l'acumulació de materials de grans mides en l'estructura de desgàs.
  
- Haurà de reposar-se la servitud de pas de l'aigua de manera que es complisca l'article 47.1 del Text refós de la llei d'aigües aprovat per Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, és a dir, sense modificar les servituds naturals actualment existents, garantint-se a més, la inexistència de risc d'entollada o inundació en les zones pròximes al traçat de la via.
  
- Es garantirà, en tot moment, el drenatge superficial de les aigües cap als llits, mantenint els marges nets.
  
- S'haurà de reduir en la mesura que es puga la plataforma de treball de la maquinària i dels accessos, i afectar únicament els terrenys estrictament necessaris.
  
- Respecte als farciments i abocaments, es garantirà la no-afecció a cursos d'aigua superficials i subterranis per part d'abocaments contaminants, ja siga en fase de construcció o d'explotació.
  
- No afecció a les formacions vegetals de ribera.
  
- Respecte a la hidrogeologia, s'assenyala la necessitat de realitzar-se un estudi al voltant de la localització dels aqüífers, zones de recàrrega i surgència, qualitat de les aigües i inventari d'abocaments, com també l'evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis.
  
3. Informes sectorials
  
D'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, el projecte disposa d'informe favorable (13 d'octubre de 2004) de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
L'esmentat informe favorable s'ha referit a quant s'exposa més avall. No obstant això, primerament ha d'apuntar-se que s'ha preferit transcriure literalment parts d'aquest abans que sintetitzar-lo, especialment aquelles substancialment més importants. Això és així ja que s'han trobat algunes diferències entre l'informe i el contingut de l'estudi sobre patrimoni inclòs en l'estudi d'impacte ambiental. Així, atés que en cas de contradicció o omissió, a l'efecte d'aquesta DIA, s'entén que ha de prevaldre allò que s'ha recollit en l'informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, així mateix sembla essencial que el contingut del mateix aparega ací de forma tal que no càpien dubtes ni interpretacions errònies al voltant de tot allò exposat.
  
Amb tot, s'ha cregut necessari transcriure quant segueix:
  
La prospecció arqueològica va localitzar un total de set jaciments en l'àrea d'intervenció dels quals, únicament, El Campo I i La Balsilla es trobaven inventariats amb anterioritat. Els nous jaciments han sigut denominats Barranco de la Cueva, CV-35, Rambla de Tarragón, Tarragón I i El campo II.
  
De la totalitat dels jaciments detectats, l'informe (en referència a l'estudi sobre patrimoni inclòs en l'EIA) mencionava tres que es veurien directament afectats. Es tracta dels jaciments de Barranco de la Cueva, CV-35 i Rambla de Tarragón. En la cartografia presentada es pot observar que la carretera no arriba a incidir sobre el jaciment de Barranco de la Cueva, i no queda clara la seua afecció al yaciment de CV-35. Aquest últim, a més, sembla correspondre al jaciment inventariat denominat S-115.
  
L'estudi fa especial menció al jaciment de La Senya, que en cap cas podrà ser afectat.
  
Revisada la cartografia, s'ha pogut observar l'exclusió d'alguns jaciments arqueològics, que sí que apareixen recollits en la cartografia de la prospecció arqueològica. Aquests jaciments són: rambla del Tarragón (que pot veure's directament afectat), La Sabineta, La Balsilla, el Campo.
  
L'estudi presentat no menciona l'afecció al jaciment Hoya Gurrea. Recents prospeccions realitzades amb motiu de l'estudi d'impacte ambiental del gasoducte Benaguasil-Tuéjar, van detectar la presència de materials arqueològics en coordenades 30S 684963E 4396808N corresponents a aquest jaciment. Revisada la cartografia s'observa que aquest jaciment apareix desplaçat de les esmentades coordenades i sembla directament afectat pel nus de comunicacions generat per a salvar l'encreuament amb la carretera a Villar del Arzobispo.
  
L'estudi planteja les mesures preventives, correctores o compensatòries a adoptar durant la fase d'execució del projecte. Aquestes mesures recullen.
  
1. Realització de sondejos arqueològics previs a les obres a fi de delimitar amb major exactitud la dispersió de restes arqueològiques immobles, la seua documentació i, si procedira, recuperació abans de la destrucció d'aquestes.
  
2. Seguiment arqueològic intensiu en les zones arqueològiques directament afectades.
  
3. Seguiment arqueològic extensiu de la resta dels jaciments arqueològics.
  
En aquest cas les mesures plantejades pareixen insuficients. En primer lloc no es fa cap menció a la necessitat de realitzar excavacions arqueològiques en extensió en cas d'aparició de restes arqueològiques durant l'execució dels sondejos arqueològics. Únicament es fa menció a la seua documentació prèvia a la destrucció d'aquestes. En segon lloc, el seguiment arqueològic haurà de ser intensiu en la totalitat dels moviments de terres que afecten el subsòl atesa la important densitat de restes arqueològiques en la zona.
  
En considerar que el projecte pot afectar jaciments arqueològics, s'aplicarà el títol III de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural Valencià, i recordar que per a la realització de les actuacions arqueològiques s'haurà de presentar un projecte d'intervenció arqueològica per a la seua pertinent autorització per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.
  
Amb subjecció a més a les següents condicions addicionals el compliment de les quals haurà d'acreditar-se a plena satisfacció d'aquesta administració tutelar:
  
- Necessitat de realitzar excavacions arqueològiques en extensió en cas d'aparició de restes arqueològiques i l'exigència que la totalitat dels moviments de terra que afecten el subsòl disposen de la presència d'un arqueòleg.
  
- Incloure el jaciment de Hoya Gurrea com a jaciment afectat i, per tant, la necessitat de realitzar sondejos previs en aquest jaciment
  
- Incloure la totalitat dels jaciments arqueològics en la cartografia d'obra
  
- Recordar que l'article 62.2 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural Valencià, disposa imperativament que: una vegada realitzada la intervenció (arqueològica), la Conselleria de Cultura determinarà les condicions a què haja d'ajustar-se l'obra a realitzar, per la qual cosa les excavacions de traçat podrien generar modificacions de traçat.
  
- El pressupost del projecte de construcció haurà de recollir les partides econòmiques necessàries per al correcte compliment de les mesures preventives i correctores indicades en aquest informe patrimonial
  
- Respecte als jaciments arqueològics no inventariats que puguen aflorar durant l'execució de les obres, s'hauran de detenir els treballs de construcció immediatament, senyalitzar convenientment la zona afectada i comunicar immediatament la troballa a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en compliment de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià. Així mateix s'iniciaran els tràmits necessaris per a l'obtenció dels corresponents permisos d'excavació arqueològica en la zona afectada.
  
D'altra banda, l'informe, en allò que es refereix al patrimoni etnològic, després de pronunciar-se favorablement, hi ha disposat el que segueix:
  
- En la mesura que siga possible s'hauria d'evitar l'afecció de l'edifici denominat Barraca de San Antonio que disposa d'un panell ceràmic dedicat a San Antoni de Pàdua. En el cas que no fóra possible la conservació de l'edifici, s'haurà de mantenir en un mur, el més pròxim a la ubicació actual, el referit plafó de Sant Antoni.
  
- La carretera ha d'evitar l'afecció al xicotet refugi de pedra en sec denominat Caseta de la Gitana I, com també el bancal de què forma part inseparable a causa de l'interés tipològic d'aquest. Igualment durant els treballs de construcció s'haurà de procurar la conservació del conjunt de pedra seca.
  
- La carretera haurà d'evitar l'afecció al refugi de pedra seca denominat Refugi del Pla de Colàs, com també a la pedrera de la qual forma part inseparable, a causa de l'interés tipològic d'aquesta. Igualment durant els treballs de construcció s'haurà de procurar la conservació del conjunt de pedra seca.
  
- En cas de modificació del projecte s'haurà de fer un nou estudi d'impacte patrimonial, i remetre (SIC) la corresponent proposta amb vista a la seua nova avaluació a aquesta Direcció General.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb les consultes realitzades i el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a les següents servituds legals:
  
- D'acord Llei d'aigües 29/1985, modificada per la llei 46/99, s'afecta domini públic hidràulic.
  
- Per raó de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, hi ha afecció als camins ramaderss següents:
  
- Cordel del Villar del Arzobispo a Llíria (pk 2+850)
  
- Cabanera Reial d'Aragó o Aragonesa (pk 6+120)
  
- Cordel de Segorbe o de los Clérigos (pk 10+280)
  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, d'acord amb l'estudi els terrenys que s'afectaran es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú, a excepció dels trams següents:
  
- Pk 2+500 a 4+400: sòl no urbanitzable protecció forestal.
  
- Pk 5+400 a a7+200: sòl no urbanitzable protecció patrimoni.
  
- Pk 8+800 a 10+000: sòl no urbanitzable protegit.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
- Geologia i edafologia
  
A la vista de la documentació aportada, el traçat discorre sobre superfícies construïdes per depòsits de materials quaternaris recolzats, al seu torn, sobre margues juràssiques i, d'un altre costat, i a partir del pk 6+150 fins al 11+029, sobre arenes argiloses del cretaci inferior.
  
Respecte als sòls, l'estudi ha destacat, d'una banda, la presència d'inceptisòls i entisòls (d'acord amb la Soil Taxonomy). Així mateix, s'ha referit a les unitats de sòl delimitades en el Mapa de sòls de la Comunitat Valenciana. Amb tot, el traçat afectarà sòls amb capacitats agrològiques elevada (classe B) i moderada (classe C).
  
- Hidrologia i hidrogeologia
  
L'inventari ambiental, pel que fa als aspectes ara tractats, pateix, puntualment, de alguna falta de rigor, la qual cosa es posa de manifest quan es diu que: el riu Túria naix a la Muela de San Juan (Montes Universales) i discorre encaixonat entre la serra Calderona i la Sierra del Negrete i de los Bosques, com també, d'altra banda, pel que fa a la hidrogeologia, l'anàlisi que a aquest respecte es recull en l'esmentat inventari ambiental presenta importants mancances, encara que s'ha estimat que això podrà esmenar-se en la fase de redacció del projecte de construcció.
  
El traçat que s'ha de condicionar travessa les rambles Castellarda, o d'Artag, i la de l'Aceña.
  
L'estudi no s'ha referit a l'alta vulnerabilitat de determinades àrees molt pròximes a la traça de la carretera, ja als voltants de Losa del Obispo. Aquesta consideració s'entén important en tant que la circumstància manifestada haurà de condicionar, entre altres aspectes, la ubicació de la zona d'activitats auxiliars, abocadors, etc.
  
Així mateix, un dels llits travessats, aquell que es localitza més pròxim a Losa del Obispo, presenta risc 1 d'acord amb el PATRICOVA. Així, en atendre's a allò que s'ha especificat en l'esmentat document, l'obra prevista per a creuar el barranc a què es fa referència haurà d'ajustar-se a allò que s'ha requerit en el programa d'actuacions de l'esmentat PATRICOVA.
  
És necessari referir-se a l'existència d'una important bassa, presumiblement de reg, als voltants del PK 0+000, la qual se situa extremadament pròxima a la traça de la carretera que s'ha de desenvolupar.
  
- Vegetació
  
La vegetació potencial en la zona s'ha descrit com la pròpia de la sèrie mediterrània dels coscollars mediterranis, la qual, en les etapes més evolucionades d'aquesta, es caracteritza per la presència de coscoll (Quercus coccifera), pi blanc (Pinus halepensis), arços (Rhamnus lycioides), savines (Juniperus phoenicea), entre altres espècies vegetals.
  
No obstant això, s'assenyala que la vegetació actual es compon, majorment, de cultius, entre els quals destaquen l'olivera (Olea europaea) i el taronger (Citrus sinensis), encara quan es tenen altres unitats vegetals, com són les corresponents als cursos d'aigua presents en la zona d'actuació, com també zones de majors pendents les quals, preservades de l'acció transformadora de l'agricultura, mantenen formacions arbòries de pi blanc (Pinus halepensis), acompanyat aquest, principalment, de coscoll (Quercus coccifera) i arç negre (Rhamnus lycioides).
  
- Fauna
  
S'han identificat, per part de l'estudi, quatre hàbitats destacables com són el de bosc baix, cultius, rambles i medi humà. No obstant això, l'inventari de fauna no s'ha particularitzat per a aquests, aportant-se, al contrari, un llistat de les espècies presents en l'àmbit estudiat, sense que càpia destacar-se cap d'elles sobre les restants.
  
- Camins ramaders
  
L'estudi ha especificat l'existència de tres camins ramaders en la zona d'actuació, els quals són, així mateix, l'assagador de Segorbe o de los Clérigos (37'61 metres), Cabanera Reial d'Aragó o Aragonesa (75'22 metres) i assagador de Villar del Arzobispo a Llíria (37'61 metres).
  
- Patrimoni cultural
  
L'estudi s'ha referit a la gran proximitat del traçat a diversos jaciments existents en la zona implicada, els quals s'enumeren a continuació:
  
- L'Aljub o Granja (Casinos) i la Seña (Villar del Arzobispo): ambdós es localitzen a 150 metres de l'eix de la traça.
  
- Hoya Gurrea (Losa del Obispo) i S-115 (Losa del Obispo): ambdós a 100 metres de la traça.
  
En tot cas, es recorda, com ja s'ha comentat en apartat anterior, que el projecte disposa d'informe favorable de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
Sota aquest epígraf es pretén fer insistència en els efectes generats per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
En general, s'han tractat correctament els impactes habituals en la construcció i explotació d'infraestructures viàries, per la qual cosa no s'abundarà en aquests dins d'aquest apartat, fent-se açò, no obstant, en aquells que es donen eventualment en l'actuació concreta que es pretén.
  
S'ha atés a l'impacte que, sobre els camin ramaders, es deriva de l'actuació, havent-se valorat com a moderat, si bé s'entén sever en la fase de construcció. D'altra banda, els impactes sobre la vegetació i sobre la fauna s'han valorat com a moderats.
  
Impactes com ara el generat sobre els sòls, hidrologia, usos productius i atmosfera, han sigut valorats com a compatibles, tot i que en distints graus a fi de, així, poder disposar mesures correctores a alguns dels mateixos.
  
L'impacte sobre el relleu s'ha considerat compatible atés que els terraplens i desmunts que s'han d'executar no presentaran excessiva entitat.
  
Finalment, cal assenyalar-se que, en allò que es refereix a l'impacte acústic, s'ha indicat que, basant-se en l'estudi acústic realitzat, no s'afectaran habitatges, donant-se únicament aquesta afecció a edificacions de tipus industrial i agrícola.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals, com és el cas. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció d'aquest tipus d'infraestructures viàries. S'ha procedit igualment amb els impactes propis de la fase d'explotació.
  
A continuació, doncs, només es farà referència a aquelles mesures correctores derivades de la particularitat del projecte ara avaluat, entrant, així mateix, a comentar només aquelles més significatives.
  
És destacable que, entre les mesures correctores implementades per a minimitzar els efectes sobre el factor fauna, s'ha inclòs la disposició de dispositius de fuga per a aquesta. Així mateix, s'ha establit l'adequació de les obres de drenatge com a passos de fauna, si bé no s'ha indicat en quina forma es durà a terme aquesta adequació.
  
En el conjunt de mesures correctores destinades a la protecció de la vegetació circumdant, i vista la quantitat d'oliveres (Olea europaea) que es disposen en els marges de l'actual calçada, no s'ha inclòs el jalonament preventiu d'aquells exemplars arboris d'entitat que puguen localitzar-se excessivament pròxims a la traça, com també la transinsubordinació d'aquells altres que estiguen directament afectats per les obres.
  
Respecte al patrimoni cultural, s'ha establit una prospecció prèvia i seguiment intensiu per al cas de tres jaciments arqueològics, com són el del barranc de la Cueva, CV-35 i rambla de Tarragón, i s'ha disposat un seguiment arqueològic extensiu per als restants. Pel que fa al patrimoni etnogràfic, l'estudi aportat ha identificat sis punts susceptibles de desaparéixer a raó de l'actuació. Amb aquest fi, s'ha aconsellat el topografiament íntegre de les estructures arquitectòniques i recuperació dels béns mobles o immobles d'alt valor cultural. Així, s'ha assenyalat la necessària salvaguarda del plafò ceràmic siti a la façana de la barraca de Sant Antoni. Finalment, atesa la gran riquesa de restes paleontològiques en la zona, especialment en la fàcies jurassicocretaci, s'ha prescrit la realització d'una prospecció prèvia i el seguiment de les obres.
  
L'impacte sobre els camins ramaders s'ha corregit donant-los continuïtat als traçats interromputs d'aquests en la forma en què s'hi indica a continuació:
  
- Assagador de Villar del Arzobispo a Llíria (pk 2+850): construcció d'un pas superior en el pk 2+970.
  
- Assagador Reial d'Aragó o Aragonés (pk 6+120): construcció d'un marc de les mateixes característiques a l'existent en el punt d'intercepció.
  
- Assagador de Segorbe o de los Clérigos (pk 10+280): es construirà un camí d'anada i tornada de manera que se salvarà la carretera mitjançant el pas sota l'estructura existent en el pk 10+730.
  
La localització de préstecs, abocadors i instal·lacions auxiliars s'ha derivat d'un estudi d'emplaçaments que es basen en criteris territorials-ambientals i legals. No obstant això, si bé la seua ubicació pot, amb tot, considerar-se apropiada, la necessària consideració d'altres aspectes no explicitats en l'EIA requerirà de la posterior avaluació de l'impacte ambiental dels préstecs i abocadors identificats.
  
L'estudi ha incorporat un pla de restauració i integració ambiental de l'obra aparentment complet, que fa preveure una correcta i suficient transposició del contingut d'aquest al plec de prescripcions tècniques del projecte de construcció.
  
Finalment, s'ha aportat un programa de vigilància ambiental el qual, si bé sí que ha indicat els aspectes a controlar, no així ha disposat els indicadors i valors límit que hauran d'advertir sobre el control eficient de l'evolució dels esmentats aspectes.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 3-b) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de condicionament de la CV-35 entre els PP KK 41+000 a 52+600. Tram Casinos-Losa del Obispo, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:
  
- Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre. De la mateixa manera, es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
- Els materials de farciment i les llasts que siguen necessàries per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la utilització d'aquestes, al procediment de declaració d'impacte ambiental. En aquest sentit, és necessari referir-se que, a la vista de la informació recollida en el projecte, es presumeix que un dels préstecs disposats es localitzarà sobre sòl forestal, tot això condueix a reincidir sobre allò que s'ha ressenyat per al cas de noves obertures.
  
De la mateixa manera, i tot i que d'acord amb els volums de desmunt i terraplé que es manejaran, no és previsible una generació significativa inerta, el lloc que es trie com a abocador o enderroc, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'haurà de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- Atés que hi haurà grans trams de ferm actual que seran objecte de reforç, es recomana, ara, utilitzar la part d'aquest que haja de ser demolida com a material de construcció en les capes del ferm en què puga ser emprat en qualitat d'àrids marginals, després del processament previ. En línia amb açò últim, es recorda la possibilitat recollida en l'article 542.2.2.1 del PG-3, del qual se'n transcriu una part:
  
Els àrids que s'han d'emprar en les mescles bituminoses en calent podran ser naturals o artificials sempre que complisquen les especificacions recollides en aquest article.
  
També podran emprar-se com a àrids, el material procedent del reciclatge de mescles bituminoses en calent en proporcions inferiors al deu per cent (10%) de la massa total de mescla.
  
- Caldrà ajustar-se a les consideracions especificades en l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, totes les quals s'assumiran com a condicionants d'aquesta declaració d'impacte. En concret, i per a aquella de les consideracions que es refereix a l'anàlisi de la hidrogeologia local, es realitzarà un estudi hidrogeològic complet, sobre l'àmbit que l'actuació puga afectar, d'acord amb els requeriments apuntats en l'informe de la confederació. L'esmentat informe es remetrà a aquesta Direcció General de Gestió del Medi Natural de forma prèvia al començament de les obres, al marge que, posteriorment, puga ser emprat, o no, per a la concessió d'autoritzacions sectorials.
  
Així mateix, s'afegeix a l'anterior la necessària coordinació que haurà de donar-se entre les obres de pas que es dissenyen finalment i el que disposa el PATRICOVA per al llit que presenta risc 1.
  
Finalment, la bassa localitzada en les proximitats del PK 0+000 de la traça haurà de ser especialment considerada en el disseny del drenatge de la carretera, el qual haurà d'estar correctament coordinat amb el del tram de via que confronta amb el que és objecte de desdoblament.
  
- El projecte de construcció haurà d'especificar, i pressupostar, les actuacions destinades al condicionament de les obres de drenatge com a obres de pas per a fauna.
  
Així mateix, aquells exemplars d'Olea europaea interceptats per la traça que, pel seu port i entitat, i a criteri de la direcció ambiental de l'obra, meresquen ser conservats, seran objecte de transinsubordinació a les àrees enjardinades de l'actuació.
  
- L'estudi ha indicat una sèrie de restriccions per a la ubicació d'instal·lacions auxiliars, zones d'abassegament, etc. No obstant això, es vol incidir que en cap cas s'emplaçaran instal·lacions auxiliars sobre superfícies les quals presenten un grau de vulnerabilitat als recursos subterranis alt o molt alt, d'acord amb la cartografia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
Així mateix, les zones d'abassegaments de materials granulars sempre es localitzaran a distància major a 500 metres de qualssevol llits existents o zones habitades. Aquesta restricció s'ampliarà als 1.000 metres en aquells casos en què els nuclis residencials i la zona d'abassegaments puguen quedar alineats segons una paral·lela a la direcció predominant de vents en l'àmbit implicat, de manera que el sentit d'aquests vents fóra zona d'abassegaments-nucli habitat, i no al revés. En línia amb açò, el projecte constructiu haurà d'incloure un estudi de vents, el qual no s'ha recollit en l'inventari ambiental de l'estudi d'impacte.
  
Qualsevol possible abocament als llits travessats haurà de ser, prèviament, sotmés a tractament, la qual cosa implica la disposició d'una bassa de decantació per a qualsevol efluent generat, al marge de l'origen d'aquest (plantes mòbils d'insistència d'àrids o producció de mescles bituminoses, casetes d'obra, etc.).
  
- El programa de vigilància ambiental ha de complementar-se de manera que la transcripció d'aquest al plec de condicions del projecte de construcció incloga la descripció dels paràmetres i indicadors necessaris per a la realització efectiva del control de les activitats, com també la definició dels valors llindar que el concretaran.
  
El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, ha incorporat la realització d'una campanya de mesuraments acústics amb l'objecte d'incrementar les mesures correctores en el cas que se sobrepassaren els objectius de qualitat assenyalats en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica. No obstant això, açò haurà de quedar recollit en el pressupost del projecte de construcció. Així mateix, davant dels dubtes que se susciten per la falta, com a document adjunt a l'estudi d'impacte, de l'estudi acústic, prèviament a l'execució de l'actuació es remetrà, a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, l'estudi acústic, acompanyat de la síntesi d'aquest en forma de mapa de sorolls. A més, sobre l'esmentat mapa de sorolls s'indicaran aquells punts que seran objecte de posterior seguiment, d'acord amb el que disposa el programa de vigilància ambiental de l'estudi d'impacte, i es descriuran les mesures correctores que puguen implementar-se, a fi que, des de l'esmentada direcció ambiental, puga avaluar-se'n l'aptitud ambiental.
  
- La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
- Atesa l'afecció existent a camins ramaders, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València, obtenint l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
- De conformitat amb el que preveu la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià, la necessària observança d'aquesta legislació porta a l'obligatorietat que s'atenga tot el que s'ha disposat en l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià en qualitat de condicionat d'aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
- Igualment, si durant la fase d'execució de les obres aparegueren coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet es comunicarà a la Conselleria de Medi Ambient, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 2 de novembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 114/04-AIA
  
Títol: Ampliació d'explotació avícola de broilers
  
Promotor: Ricardo Monleón Macián, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Torás (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació de l'activitat avícola de broilers
  
Localització: Partida La Atalaya, polígon 1, parcel·la 45 i polígon 2, parcel·la 211 (abans polígon 4, parcel·la 285) del terme municipal de Torás (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una explotació avícola, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació està constituïda per una nau amb capacitat per a 34.000 animals, amb coberta a dues aigües. Amb l'ampliació es pretén construir una nau semblant de 1708 m² de la mateixa capacitat, i és la capacitat final de l'activitat de 68.000 broilers. Es realitzen 5-6 cicles/any.
  
Els pollastres s'engreixaran sobre llit de jaç. Es genera un total de 2.380 t de gallinassa a l'any. La gallinassa quedarà retinguda en el moll de descàrrega i emmagatzemament de residus orgànics (el qual tindrà després de l'ampliació una superfície de 332 m²) fins a la retirada d'aquesta per una empresa aliena a l'explotació (s'aporta contracte de retirada de gallinassa subscrit amb l'empresa Transportes Elviro, SL, amb CIF núm. B-44157089), que realitzarà la retirada cada dos mesos.
  
Entre les mesures higienicosanitàries establides en l'explotació, està la dotació de tanca perimetral i gual sanitari que permeta la desinfecció dels vehicles que accedeixen a aquesta.
  
Els cadàvers que es generen en l'explotació seran retirats per una empresa gestora autoritzada a aquest efecte (s'aporta contracte subscrit en data 29 de desembre de 2003, per a 34.000 animals).
  
El subministrament d'aigua potable procedeix de pou situat en la mateixa explotació (no s'aporta concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a l'explotació d'aquest).
  
L'explotació es localitza a més de 2 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
L'expedient es va iniciar el 3 de juny de 2004, amb la remissió per part de l'Ajuntament de Torás de dues còpies de l'estudi d'impacte ambiental i projecte d'activitat. En data 15 de juny de 2004 se sol·licita a l'Ajuntament la presentació de l'expedient municipal, el qual es rep en data 14 d'octubre de 2004.
  
La informació pública s'ha realitzat mitjançant la publicació en el BOP núm. 16, de 5 de febrer de 2004, com també als veïns confrontants a l'activitat, amb la presentació d'una al·legació, que no té caràcter ambiental.
  
A la llicència d'activitat concedida per a l'inici de l'activitat, va precedir la declaració d'impacte ambiental favorable dictada en data 17 de febrer de 2000, en la qual s'establia una sèrie de condicionants, entre els quals s'incloïa:
  
- Es construirà femer i arqueta de lixiviats amb materials impermeables, per a assegurar l'acumulació temporal del fem en zona impermeable en el cas que no es coordine adequadament la retirada de la gallinassa amb el final del cicle d'engreixament. Aquest femer s'aïllarà dels agents atmosfèrics.
  
- Cas d'utilitzar-se la gallinassa com a adob en camps de cultiu, la dosi d'adobat no superarà el 210 kg de N per ha i any de forma temporal, per a rebaixar a 170 kg d'acord amb el Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.
  
- Es disposarà de gual sanitari en l'explotació.
  
- L'explotació haurà de disposar de tanca perimetral construïda amb materials que s'integren harmònicament amb el paisatge o elements de mimetització natural, com ara barreres vegetals a fi de minimitzar l'impacte paisatgístic creat.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedisca l'accés de vectors a l'explotació, com ara malla metàl·lica o semblant.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca amb la destinació de la gallinassa.
  
Aquests condicionants hauran d'haver-se executat prèviament a la tramitació de l'ampliació de l'explotació.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull els informes següents:
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
- Informe favorable del veterinari d'àrea.
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informació pública amb la presentació d'una al·legació.
  
- Autorització prèvia de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial, per a la parcel·la 45 del polígon 1, i per a la parcel·la 211 del polígon 2. L'autorització queda condicionada a la dotació en l'explotació de gual sanitari en els punts d'entrada al recinte, tela o malla antiocells en finestres i buits i tanca perimetral de les instal·lacions.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'exerceix l'activitat qualifica com a sòl no urbanitzable agrícola, segons normativa urbanística municipal.
  
Entre les parcel·les 45 i 211 discorre un camí ramader, l'assagador d'Aragó, amb una amplària total de 37 m.
  
El municipi de Torás està inclòs en la LIC Alt Palància i la LIC Curs Mitjà del Riu Palància, incloses en la xarxa d'espais naturals aprovats pel Govern Valencià per a la seua inclusió en la xarxa Natura 2000, d'acord amb el que disposa la Directiva 92/43/CEE, d'hàbitats.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat com a elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte: sòl i vegetació.
  
L'explotació es localitza en una zona que engloba parcel·les agrícoles de secà, amb predomini d'ametlers i oliveres. La vegetació forestal present en la zona està constituïda per matoll que ha envaït superfícies antigament cultivades.
  
La zona on s'exerceix l'activitat, presenta uns valors ambientals poc destacables, i són els elements ambientals més rellevants susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl i l'aigua, per la contaminació associada a la incorrecta gestió en la mateixa explotació de residus orgànics o durant la utilització d'aquests per empresa externa a l'explotació; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de residus orgànics i presència d'animals principalment.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
No s'ha realitzat una identificació adequada dels impactes que causarà l'actuació, limitant-se l'estudi d'impacte ambiental a recollir una apartat titulat: Incidència ambiental i mesures correctores, en els quals s'ha inclòs la producció de residus orgànics, olors, sorolls, contenidors de cadàvers, paisatge.
  
Després de visita de camp es constata que l'explotació disposa de femer cobert, per la qual cosa l'impacte sobre el sòl i l'aigua associat al residu orgànic generat es redueix a què puga ocasionar-se amb una mala gestió de la gallinassa com a adob orgànic. El problema d'olors queda minimitzat per la distància de l'explotació al nucli de població, a més la dispersió d'olors, en una zona com la que se situa l'explotació, és elevada. A més, en l'explotació es disposa de contenidor homologat per a contenir temporalment els cadàvers que seran retirats per una empresa gestora autoritzada. L'explotació no té tanca perimetral, com també de gual sanitari, per la qual cosa, abans de l'obtenció de la llicència d'activitat concedida per a l'ampliació de l'activitat, haurà de disposar-se d'aquests elements en l'explotació.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha proposat, com a mesura correctora disposar de tanca perimetral de l'explotació, com també gual sanitari a l'entrada d'aquesta. La resta d'indicacions corresponen a mesures encaminades al control sanitari d'animals, aigua i medicaments.
  
Les mesures correctores exposades es consideren insuficients, per la qual cosa hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants establits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Prrimer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'ampliació de la granja avícola, situada al terme municipal de Torás (Castelló), promoguda per Ricardo Monleón Macián, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:
  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de justificar-se el compliment dels condicionants exigits en la declaració d'impacte ambiental dictada per a l'inici de l'activitat, on s'exigia, entre altres condicionants, dotar l'explotació de tanca perimetral, com també de gual sanitari a l'entrada d'aquesta.
  
- Haurà d'ampliar-se el femer de l'explotació, de manera que tinga capacitat suficient, com a mínim, per a assumir la gallinassa generada per les dues naus durant un cicle d'engreixament.
  
- Tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de Generalitat, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, els establiments diferents de les explotacions ramaderes que realitzen activitats de recollida, concentració i tractament de fems i purins, hauran d'efectuar la comunicació de les activitats d'aquests a la Conselleria competent, en un termini màxim de tres mesos des de l'entrada en vigor de la Llei, comunicació que haurà de realitzar l'empresa a nom de Transportes Elviro, SL, amb CIF núm. B-44157089.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 4 de novembre de 2004. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 427/2003-AIA
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana
  
Promotor: Ajuntament de Benijòfar
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTH
  
Localització: Terme municipal de Benijòfar (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Malgrat que el planejament municipal ja es troba homologat a la vigent legislació urbanística de la Comunitat Valenciana, l'Ajuntament de Benijòfar ha estimat que l'esgotament del sòl disponible, l'escassetat de terrenys per a la ubicació dels equipaments públics necessaris per a la població, la carència de determinades tipologies edificatòries, la dificultat de gestió i l'obsolèscencia de determinats aspectes de les normes subsidiàries, són motius suficients per a la redacció d'un Pla general d'ordenació urbana.
  
Els criteris generals d'ordenació, per la seua banda, s'han basat en:
  
I- La consideració de la ciutat com a element social, lloc on s'han de desenvolupar els projectes de benestar i treball dels ciutadans, completant una ciutat amb creixement controlat, sense donar-li l'esquena a l'agricultura ni al riu.
  
II- L'actual configuració de la població, els seus habitants, forma de vida i de treball.
  
III- La necessitat de conservació, protecció i millora del medi urbà i rural, la salut de les persones, l'ús racional i prudent dels recursos naturals, el desenvolupament equilibrat del territori i l'increment de la qualitat de vida dels ciutadans.
  
IV- El creixement de la ciutat, el desenvolupament econòmic, industrial, comercial i agrícola en equilibri amb el respecte i la preservació del medi natural i dels elements essencials d'aquest, de manera que la satisfacció de les necessitats actuals no comprometa el de les futures generacions.
  
V- La reversió de part de les plusvàlues generades pel planejament a la societat, mitjançant l'establiment de modes de gestió i de repartiment de càrregues equilibrat.
  
Els objectius generals del Pla general d'ordenació urbana són els següents:
  
I. L'adequació del planejament a la vigent legislació urbanística autonòmica, com també a la resta de legislacions vigents.
  
II. Completar i millorar el territori mitjançant l'ordenació estructural d'aquest, definida com a element estable, llevat que dispose una altra cosa el Pla d'acció territorial de la Comunitat Valenciana o es donen raons justificades i mitjançant autorització autonòmica.
  
III. L'intent de disminució de la densitat de població prevista per al sòl urbà en el planejament actual i l'adequada dotació d'espais lliures i equipaments públics.
  
IV. Crear sòl edificable per a la construcció de nous habitatges i activitats, amb noves tipologies, menors densitats d'edificació i habitants, major proporció d'espais lliures i amb un nivell suficient de dotacions per a assegurar la qualitat de vida.
  
V. Incrementar el sòl urbanitzable en proporció superior a la demanda que es podria deduir del creixement esperat de la població amb els fins següents:
  
a) Disposar d'oferta de sòl programable suficient per a evitar alces de preus excessives.
  
b) Disposar de sòl destinat a la construcció d'habitatges amb espais urbans de qualitat que puguen suplir les carències del sòl urbà actual, i permeten futures operacions de recuperació urbana.
  
VI. Reservar sòl suficient per a poder implantar els equipaments educatius i sanitaris prevists en els programes de les conselleries competents en la matèria.
  
VII. Ordenació de la xarxa viària i creació de noves vies urbanes que connecten els barris.
  
VIII. Determinar les àrees de repartiment, les cessions de terreny i l'aprofitament tipus de les mateixes amb criteris que conjuguen el rendiment econòmic que incentiva la inversió urbanitzadora i edificatòria amb el repartiment racional de càrregues del planejament.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. Es proposa una ordenació del territori basada en la necessària expansió dels nuclis residencials actuals, amb la limitació de la zona nord corresponent a un sòl d'especial protecció. L'expansió del nucli urbà principal s'ha pensat per a configurar una trama que permeta el seu acostament al nucli de la zona residencial de Benimar Eucaliptus, creant un gran parc urbà en el barranc d'assagador Marsà, permetent una continuïtat més real entre les dues zones. Al mateix temps, es crea una àrea real d'expansió en la part oest del nucli principal sobre terrenys més plans, buscant, finalment, la unió de les dues zones de sòl residencial al sud del terme per a evitar la dispersió i eliminar la possibilitat d'aparició de nuclis aïllats de sòls residencials.
  
II. Es proposa el manteniment de la protecció del sòl d'especial protecció agrícola actual, ampliant-lo per la zona sud-oest i creant un cinturó verd de sòl d'especial protecció de reserva que servisca per a delimitar les zones urbanitzables del nucli urbà i que servisca de protecció davant de l'impuls urbanitzador que es produeix pel sud i l'est.
  
III. L'ordenació proposada per al sòl no urbanitzable del terme municipal s'ha realitzat en coherència amb l'ordenació i característiques físiques del territori dels municipis confrontants. La zona est del terme s'ha qualificat com a urbana, urbanitzable i no urbanitzable, però considerant les tensions que provoca el límit amb Rojales i les seues qualificacions de sòl en el Pla general d'ordenació urbana d'aquest.
  
IV. El nou document de planejament classifica les següents superfícies en el terme municipal:
  
- Sòl urbà: 1.171.428'91 m²
  
- Residencial: 1.093.642'91 m²
  
- Industrial: 77.786'00 m²
  
- Sòl urbanitzable: 1.145.580'62 m²
  
- Ordenat: 520.107'03 m²
  
- No ordenat: 625.473'59 m²
  
- Sòl no urbanitzable: 2.057.065'64 m²
  
- Comú: 847.919'34 m²
  
- Protegit: 1.209.146'30 m²
  
V. Les normes subsidiàries de planejament, actualment vigents, van classificar les superfícies següents:
  
- Sòl urbà: 347.900'00 m²
  
- Sòl urbanitzable: 659.000'00 m²
  
- Sòl no urbanitzable: 3.347.400'00 m²
  
VI. S'aprecia, per tant, un notable increment del sòl urbà, estimat en 823.529 m² per a l'ús residencial i en 77.786 m² per a l'ús industrial, anteriorment inexistent. Respecte al sòl urbanitzable, sobre el residencial d'execució prioritària s'apunta un increment significatiu de 387.913 m² i una mesurada ampliació del sòl urbanitzable residencial comú, que ascendeix als 53.078 m², desapareixent el sòl urbanitzable industrial en haver-se considerat com a urbà. És a dir, s'ha consolidat bona part de l'anterior sòl urbanitzable i ha adquirit l'estat d'urbà.
  
VII. D'altra banda, es constata una important reducció del sòl no urbanitzable comú en detriment del desenvolupament urbanístic, com també de l'aparició d'una nova categoria de sòl no urbanitzable d'especial protecció, denominada de reserva, i es produeix un estancament relatiu, lleugerament positiu, en les restants categories de protecció.
  
VIII. En el sòl urbà consolidat s'estima un potencial de 11.721 habitants, distribuïts en 3.907 habitatges. Per la seua banda, el sòl urbanitzable s'ha dissenyat per a albergar fins a 2.176 habitatges, amb un horitzó poblacional de 6.526 habitants. El total d'habitants per al terme municipal és, llavors, de 18.247. Segons la informació de l'últim cens, Benijòfar té 2.830 habitants.
  
IX. Segons la documentació remesa, el sòl classificat pot paréixer superior a qui teòricament seria necessari en funció del creixement vegetatiu, però s'observa en el mercat una demanda de sòl que si es produïra faria que el creixement vegetatiu no siga el teòric, ja que aqueix sòl passaria a ocupar-se per habitants d'altres termes de l'àrea d'influència de la costa mediterrània de Torrevieja, Guardamar del Segura, etc. D'altra banda, la possibilitat que atorga la legislació urbanística autonòmica de programar el sòl en el moment en què es produïsca la demanda i es preveja la urbanització immediata possibilita el realitzar una reserva de sòl superior a la necessària en funció de l'increment de població previst a fi de complir els objectius exposats.
  
X. En tots els sectors de sòl urbanitzable s'ha projectat una densitat de 25 habitatges per hectàrea, apostant d'aquesta manera per la qualitat de l'habitatge, en detriment de la massificació que es produiria construint un nombre major d'habitatges per hectàrea.
  
XI. En el sòl no urbanitzable d'especial protecció s'ha inclòs la categoria, d'interés agrícola, que afecta aquells terrenys de la zona nord, entre la CV-920, el nucli urbà i el riu Segura, afrontant amb Formentera del Segura, és a dir, tota la part de regadiu tradicional.
  
XII. El domini públic hidràulic s'inclou en la categoria d'especial protecció: de llits i barrancs.
  
XIII. S'estableix, finalment, una categoria de sòl no urbanitzable d'especial protecció denominada de reserva, sobre una franja situada al sud del terme que serveix d'unió de la zona d'especial protecció d'interés agrícola i que crearà un cinturó verd al voltant del nucli urbà evitant d'aqueixa forma la pressió urbanística derivada de la zona sud.
  
3. Alternatives
  
No s'hi han presentat alternatives.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 12 de setembre de 2003, l'Ajuntament de Benijòfar va remetre documentació relativa al Pla general d'ordenació urbana del municipi, a falta de l'expedient municipal.
  
Davant de la falta d'informació sobre el tràmit d'exposició al públic de la documentació presentada es va sol·licitar, en data 3 d'agost de 2004, còpia de l'expedient municipal en què s'inclogueren els certificats del tràmit d'exposició al públic i d'aprovació provisional del document de planejament, juntament amb les al·legacions que a aquest s'hagen presentat, si és el cas.
  
En data 8 de setembre de 2004, l'Ajuntament de Benijòfar va remetre la documentació sol·licitada, i es va comprovar que l'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Información d'Alacant, de data 29 de maig de 2002, i en el DOGV núm. 4261, de 31 de maig de 2002.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar cinquanta al·legacions, una aquestes fora de termini, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Benijòfar, en què s'incloïa l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades, que no presenten caràcter ambiental.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 4 de juliol de 2002, l'Ajuntament de Benijòfar va remetre estudi d'impacte ambiental del Pla general d'ordenació urbana per a la consideració prèvia d'aquest per part de l'òrgan ambiental, i s'emet informe al respecte en data 6 d'agost de 2002 amb les consideracions següents:
  
- Els plans generals d'ordenació urbana es troben dins dels supòsits en què resulta preceptiva la consecució del tràmit d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, i el desenvolupament reglamentari d'aquesta. Per aquest motiu, i conforme al que disposa l'article 21.3 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, per a poder iniciar aquest tràmit resultarà necessari remetre a aquesta Conselleria la documentació tècnica del projecte al complet, inclòs l'estudi d'impacte ambiental i el certificat del resultat del període d'informació pública, amb còpia de les al·legacions presentades.
  
- Respecte de l'estudi d'impacte ambiental, es considera adequat en línies generals atenent a les característiques del medi descrites en aquest. No obstant això, i davant de la falta del projecte tècnic per a poder comparar el grau de coordinació entre ambdós documents, sobre la documentació que finalment es presente s'indica que:
  
I. Cabria una valoració justificada, en funció d'una anàlisi poblacional que compare el creixement potencial del vigent planejament amb el del proposat, dels recursos hídrics, de les necessitats de depuració i dels volums de residus que s'ha de produir amb l'objecte que, per part dels distints organismes responsables, se certifique com a viable el desenvolupament urbanístic previst.
  
II. Caldrà aportar una comparació gràfica i escrita de la distribució de sòls i usos del sòl existents en l'actualitat i de la prevista.
  
III. S'haurà de superposar gràficament, per a una millor lectura i comprensió del territori, el risc d'inundació estimat, els camins ramaders que travessen el municipi i el jaciment arqueològic inventariat, amb l'ordenació proposada pel Pla general.
  
IV. Respecte dels camins ramaders, es grafiaran igualment en els plans d'ordenació indicant, tant gràficament com textualment, l'amplària legal d'aquests. En qualsevol cas, s'haurà d'assegurar el compliment de la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders.
  
V. Sobre els riscs d'inundació, associats a fenòmens sísmics, s'indicarà si s'observa algun risc de ruptura de les diverses basses que apareixen distribuïdes per àmplies zones del terme municipal, que poden afectar en algun cas l'ocupació humana o altres usos que comportarien riscs importants associats.
  
VI. S'haurà de cartografiar la situació de l'abocador inert, i cuidar del compliment de les condicions d'instauració del Pla integral de residus, destacant, entre altres, la distància de 500 m a qualsevol sòl urbà o urbanitzable, independentment dels límits del terme municipal.
  
VII. Seria interessant indicar, cartogràficament, la situació dels endemismes detectats al terme municipal de Benijòfar.
  
VIII. Es justificaran les mesures adoptades pel document urbanístic per a assegurar la conservació de les edificacions existents en el corredor ecològic previst per l'estudi d'impacte ambiental.
  
IX. S'aprofundirà en les característiques dels elements de comunicació viària transversals al corredor ecològic proposat amb l'objecte d'assegurar-ne la continuïtat, o bé justificar la falta de necessitat respecte d'això.
  
X. Es completarà l'anàlisi de les unitats ambientals amb capacitats d'ús d'aquestes, tot això per a poder justificar el planejament urbanístic proposat i la seua adequació a les característiques ambientals del terme municipal.
  
XI. Es valoraran els usos dotacionals previstos en les àrees inundables al voltant del riu Segura, amb tal de concretar el grau de risc associat i els possibles impactes ambientals derivats.
  
XII. Es preveuran mesures correctores específiques aplicables en la urbanització del corredor ambiental situat entre el nucli urbà i les urbanitzacions situades a l'est en relació amb les possibles entollades d'alguna de les zones per escorriment ateses les característiques geològiques (baixa permeabilitat)
  
Allò que s'ha recollit en aquest punt va ser objecte d'un expedient de consulta amb referència 107/2002-CON.
  
Afeccions legals
  
1. Hi ha quatre camins ramaders classificats en el terme municipal de Benijòfar, que són:
  
- Assagador del camí Vell de Rojales a Torrevieja.
  
- Assagador del camí d'Orihuela.
  
- Assagador del camí Vell a Torrevieja.
  
- Assagador del camí de l'Estació.
  
Totes tenen 6 metres d'amplada legal.
  
2. El municipi de Benijòfar està pràcticament limitat per tota la part nord d'aquest pel riu Segura, seguint una traça principal d'oest - est amb aparició de meandres que l'alteren puntualment. Es tracta de l'únic llit natural d'aigua permanent que travessa el municipi, ja que els altres llits existents posseeixen siga un cabal intermitent i esporàdic en funció de la intensitat de les precipitacions, siga formen part de cursos d'aigua artificials pertanyents a assarbs o séquies provinents de la desviació de l'aigua del Segura per al reg de les zones cultivades, algunes d'elles de llarg recorregut i amb un paper important en l'actualitat per al subministrament d'aigua a les terres de cultiu com la séquia Major, la séquia de Dalt, etc.
  
Per la seua banda, les zones de rambles i barrancs més significatives de Benijòfar es concentren en dues àrees:
  
- La primera correspon al barranc que transcorre per la part aquest del municipi, entre els sectors Eucaliptus I i II i la zona elevada sobre la qual se situa el poliesportiu i a partir de la qual comença el nucli urbà. L'escorriment superficial de les zones elevades dels seus marges flueix cap aquesta zona deprimida, ja que a més de la topografia existent, en estar en gran part els marges ocupats per zones edificades i per tant, parcialment impermeabilitzades es provoca una circulació d'aigües pluvials pendent avall. Aquesta zona abarrancada transcorre en direcció al Segura, podent-se veure la confluència entre ambdós des de la rotonda de l'eixida de Benijòfar a Rojales, des de les primeres construccions de la urbanització Benimar.
  
- La segona zona abarrancada se situa al sud i sud-est del municipi i formaria part del cinturó de nova creació classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció de reserva. Aquesta zona de barranc, encara que la seua direcció de flux general és cap al Segura, desdibuixa el llit d'aquesta cap a l'oest, en els voltants del paratge denominat La Cruz de la Langosta, i es difumina l'escorriment entre els camps de cultiu.
  
En la major part del terme l'escorriment superficial té una direcció preferencial cap al Segura. Les zones de cultiu i en part de les zones abarrancades hi ha un aterrassament que afavoreix la percolació i laminació de les aigües pluvials. Així mateix, hi ha al llarg i ample del municipi nombroses basses de reg, encara que cada vegada l'ús d'aquestes és menys freqüent i algunes s'han desmantellat o estan buides. Qualsevol classificació de sòl que es veja afectada per aquestes basses ha de tenir en compte el risc potencial que aquestes comporten i garantir les mesures de seguretat per a l'activitat que es pretenga projectar.
  
3. Segons la informació facilitada només hi ha un jaciment arqueològic catalogat en el terme municipal de Benijòfar, conegut com Benijòfar Est núm. 9. No es parla, no obstant això, de la possible existència d'altres béns patrimonials. Tampoc s'ha posat en relació la informació aportada amb el planejament proposat.
  
Això no obstant, amb data 4 de novembre de 2004 s'ha aportat a l'expedient, via fax, per part de l'Ajuntament de Benijòfar, informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, subscrit pel director general de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, relatiu al Pla general d'ordenació urbana i Catàleg de béns de Benijójar, segons el qual aquesta Direcció General acorda:
  
Emetre informe favorable als efectes previstos en l'article 38 de la Llei 6/94, de 15 de novembre, reguladora de l'activitat urbanística, sobre el PGOU i el Catàleg de béns de Benijòfar, aprovat provisionalment en data 14 d'abril del 2004.
  
Informar favorablement, als efectes prevists en l'article 47 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, la inclusió en l'esmentat catàleg, amb la consideració de bé de rellevància local, el denominat molí àrab...
  
Consideracions ambientals
  
1. El terme municipal de Benijòfar es troba situat en la totalitat d'aquest sobre terrenys neògens i quaternaris, concretament en l'anomenada conca del Segura. Seguint un criteri delimitador des del punt de vista litoestratigràfic es pot dividir el municipi en tres unitats, segons el resum següent:
  
- Margues grises i llims del messinià superior: Els depòsits d'aquestes característiques es poden reconéixer en gran part del límit del municipi amb Rojales per l'est i hi ha afloraments visibles en talussos causats per les obres recents realitzades als afores del nucli urbà en direcció al poble de Rojales.
  
- Llims, argiles roges i calitx continental plioquaternaris: Es localitzen principalment al sud del terme municipal, en les proximitats dels paratges d'El Campo i La Dehesa.
  
- Llims negres, rojos i conglomerats quaternaris: Forma totes les grans planes del Segura i és la formació dominant dins del terme, sobretot en el límit nord i en tota la meitat oest. Alberga en zones pròximes a l'àrea d'estudi fàcies de terrasses fluvials i fins i tot alguna de mareny amb els típics llims foscos. En general, a part d'aquests llims, es presenten com a depòsits de graves i còdols amb una matriu llimosa-sorrenca en major o menor proporció, segons la zona.
  
2. A Benijòfar predominen les zones planes, amb pendents compreses entre el 0 i el 7%, i es concentren les zones intermèdies i abruptes (fins el 30%) cap a l'est del terme, en direcció a Rojales, si bé poden trobar-se elevacions puntuals intermèdies al sud.
  
3. S'observa la coexistència de dos materials estructurals que caracteritzen globalment els sòls de Benijòfar: el material calcari i els llims - margues. El material calcari, per meteorització origina l'aparició d'una textura més grossa dels sòls, mentre que els llims atorguen plasticitat. De les mostres preses es desprén que allà on el material majoritari és la roca calcària els sòls són més porosos i si són rics en matèria orgànica, s'afavoreix el creixement d'una adequada coberta vegetal. No obstant això, hi ha alguns sòls, localitzats en el marge esquerre de la carretera de Benijòfar a Torrevieja, que presenten predominança de llims i són poc permeables, característiques que els fan inadequats per a suportar una coberta vegetal especialment si les plantes necessiten arrels profundes.
  
4. Segons la informació continguda en el PATRICOVA, la franja nord del terme municipal es troba afectada per un risc d'inundabilitat de grau 2, amb una superfície estimada de 58'70 ha.
  
A més d'aquesta zona, hi ha zones potencials d'inundació detectades en els mostratges de camp corresponents als xicotets barrancs i rambles que baixen des de les llomes existents en el municipi les quals tenen un comportament efímer, en èpoques de pluges copioses, perdent-se moltes vegades entre terrenys de cultiu o construccions. S'ha de considerar també que Benijòfar posseeix nombroses basses de reg, algunes de les quals presenten dimensions significatives. Per tant, qualsevol projecte d'actuació urbanística que es pretenga realitzar en els terrenys pròxims a aquests embassaments haurà de preveure el risc potencial d'inundació que aquests comporten.
  
5. Benijòfar no presenta riscs elevats d'erosió. En les zones moderadament erosionades la morfologia dominant és l'erosió laminar, a excepció de xicotetes zones de rambla. En les zones intermèdies i abruptes se solen donar xicotetes morfologies d'erosió en solc, escorrancs i embarrancaments. En molts altres punts s'observen signes típics de l'erosió antròpica, ocasionada per l'abandó de terrasses de cultiu que originen les típiques culleres en els marges de les terrasses, labors agrícoles i ramaderes, activitats constructives, etc.
  
6. En relació amb un altre tipus de riscos, com el de vulnerabilitat d'aqüífers, capacitat de càrrega, drenatge deficient o inestabilitat no es destaquen aspectes singulars però sí que una necessitat que els projectes que es desenvolupen realitzen estudis més detallats en relació amb aquests aspectes per a descartar possibles afeccions o, si és el cas, prendre mesures adequades que asseguren l'adequació del projecte al medi en la mesura que siga possible. Sí que és significatiu, d'altra banda, el risc de sismicitat, comú a tot el Baix Segura, per la qual cosa resultarà d'especial importància l'aplicació de la normativa sectorial vigent.
  
7. Sobre la vegetació del terme municipal s'indiquen a continuació les característiques següents:
  
- El component florístic té moltes influències corològiques no mediterrànies a causa del tipus d'ambients antropitzats.
  
- El component endèmic iberollevantí del territori estudiat és important, amb un 9% de representació amb la presència d'Anthyllis terniflora, Diplotaxis ilorcitana, Helichrysum decumbens, Onopordum macracanthum subsp. micropterum, Salsola genistoides, Satureja obovata subsp. canescens, Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui, Teucrium murcicum i Thymus moroderi.
  
- La flora estudiada té importància etnobotànica significativa en l'àmbit general. També presenta importància ecològica significativa pel que fa a la seua capacitat de colonització d'àrees alterades, sòls regirats, etc.
  
- Hi ha una espècie de risc menor, considerada quasi amenaçada per la UICN, que és el Thymus moroderi.
  
- Hi ha quatre espècies protegides en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, per recol·lecció regulada, que són Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui, Teucrium murcicum i Thymus moroderi.
  
8. En estructurar el territori en macrounitats de paisatge vegetal es pot dividir aquest en:
  
- Paisatge vegetal ripari, especialment associat al riu Segura.
  
- Paisatge vegetal arvense i ruderal - viari, que ocupa el 80% del terme municipal i en el qual es poden trobar molts tipus de formacions vegetals però d'escàs valor ambiental.
  
- Paisatge vegetal de tipus muntanyós, on predomina l'associació fitosociològica Stipo tenacissimae - Sideritetum leucanthae encara que de manera mal estructurada, molt fragmentada i amb pobra representació florística.
  
En relació amb aquest últim paisatge, hi ha tres zones en el municipi on apareix o podria aparéixer. Aquestes zones estan situades de manera que rodegen en part al nucli urbà de Benijòfar. Si es creara un cinturó verd que unira les esmentades zones amb la zona de cultius es tindria un corredor ecològic de primer ordre com potser no n'hi haja en altres municipis.
  
9. L'estructura del terme municipal, representada per un mosaic de xicotetes parcel·les de diversa composició florística, principalment cultius de cítrics, erms, guarets, basses de reg, comunitats ruderals i una xicoteta pineda, a vegades de manera molt fragmentada, repercuteix en l'absència d'una macrofauna exclusiva de cada un d'aquests mitjans sinó un conjunt d'espècies que exploten els recursos dels diversos mitjans en funció de les seues necessitats i de l'estacionalitat climàtica.
  
Des del punt de vista de la diversitat taxonòmica de la fauna cal considerar Benijòfar com d'alt valor ambiental. Un dels principals valors ecològics del terme municipal, el riu Segura, es troba notablement degradat, però el potencial d'aquest per a albergar un gran nombre d'espècies continua sent alt. Cal destacar també la pineda, com també el talús de la rambla, en el qual seria possible la nidificació d'espècies com l'oreneta de ribera (Riparia riparia) o l'abellerol (Merops apiaster). En l'actualitat en aquest talús serveix de lloc de nidificació per a la palput (Palput epops) i el mussol comú. Cal insistir, no obstant això, que l'abundància faunística del terme no depén d'un medi concret, sinó de la interacció de tots ells.
  
Pel que fa a la llista de depredadors, cal destacar l'òliba comuna, el mussol comú, el mussol banyut, el xoriguer i la rabosa.
  
10. El proveïment d'aigua potable al terme municipal de Benijòfar està proporcionat per l'empresa Aquagest, provenint el recurs en la seua totalitat de la Mancomunitat dels Canals del Taibilla.
  
11. Respecte a la depuració de les aigües residuals, el 2001 va entrar en funcionament la nova depuradora amb un cabal de tractament en projecte de 900 m³/dia, els volums de tractament de l'últim any estan estimats en 410 m³/dia.
  
12. La gestió de residus sòlids urbans es duu a terme per l'empresa Colsur instal·lada a Orihuela. D'altra banda, després del reconeixement del terreny, s'han detectat nombrosos punts d'abocament il·legal tant de fems com de runes que hauran de ser tractats pel nou planeament.
  
13. La valoració dels possibles impactes ambientals derivats del planejament proposat s'efectua després de dividir el municipi en unitats ambientals i confrontar-les amb la proposta urbanística.
  
En aquest sentit, la classificació de sòl urbà, per la seua escassa extensió i l'alt grau d'antropització que presenta la zona afectada, es valora com a positiva. Respecte al sòl urbanitzable industrial, ja classificat però no desenvolupat i que s'amplia lleugerament en el pla general proposat, s'estima un impacte baix amb l'aplicació de mesures correctores en afectar sòl agrícola de qualitat molt baixa i ser l'extensió d'aquest molt limitada.
  
D'altra banda, alguns dels desenvolupaments urbanístics que es troben en fase d'execució se situen sobre parcel·les no productives.
  
Alguns dels nous sòls urbanitzable, concretament els sectors 1, 2 i 3, afecten la subunitat 2c pertanyent a forest en retrocés amb remotes possibilitats de recuperació. Així, l'impacte es valora com a molt baix en presentar la zona un baix valor ecològic i un avançat estat d'antropització.
  
Per la seua banda, el sector 4 afecta les subunitats 3b i 3c, també d'escàs valor.
  
Els sectors 5 i 6 són els que presentarien un major grau d'impacte, afectant les unitats 2c, 3b i 3c, però que no supera la qualificació de baix atenent el grau d'antropització.
  
14. Les mesures correctores es divideixen en generals i específiques per al sòl urbà, urbanitzable i no urbanitzable.
  
15. L'estudi d'impacte ambiental, a la vista de l'anterior, conclou que el planejament proposat és compatible ambientalment sempre que s'apliquen les mesures de minimització descrites, com també les que determinen altres administracions.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Benijòfar (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'adequació del Pla general d'ordenació urbana al PATRICOVA, en relació amb els riscos d'inundació identificats en la documentació remesa i els usos previstos.
  
II. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a proveir la població i els usos complementaris sense cap perjudici per als usos actuals. De la mateixa manera l'Ajuntament de Benijòfar, haurà de garantir amb anterioritat a l'aprovació dels programes d'actuació urbanística que desenvolupen el Pla general d'ordenació urbana, capacitat de depuració d'aigües residuals suficient, mitjançant la depuradora actual o, si no n'hi ha, les successives ampliacions que es realitzen, tot això d'acord amb els informes, condicions i autorització dels organismes competents.
  
III. Els residus sòlids inerts hauran de gestionar-se en abocadors autoritzats, no havent de depositar-se en cap moment runes en llocs no autoritzats adequadament. Amb aquest fi, l'Ajuntament exigirà els certificats d'acceptació i capacitat per part d'una empresa autoritzada a les empreses encarregades de l'execució dels sectors de sòl urbanitzable. Per la seua banda, haurà d'existir compromís i capacitat de gestió municipal dels residus sòlids urbans, amb recollida selectiva de paper/cartó, vidre i envasos lleugers en compliment del Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
IV. El consistori, durant el primer any de vigència del Pla general d'ordenació urbana, haurà de clausurar tots els depòsits incontrolats de runes i un altre tipus de residus que es troben repartits pel terme municipal, i traslladarà aquests a un abocador controlat en funció de la naturalesa de cada residu o qualsevol altre tractament alternatiu que permeta la valorització d'aquests, si és possible.
  
V. Els camins ramaders hauran de grafiar-se correctament en els plànols d'ordenació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, i mantenir l'amplada legal corresponent d'aquests i integrar-la en els nous desenvolupaments urbanístics, si es veuen afectats, de manera que mai no computen a l'efecte d'aprofitament ni estàndards urbanístics en correspondre's amb béns de domini públic.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5133, del 11-11-2005 (2005/12143)

RESOLUCIÓN de 24 de octubre de 2005 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5133

Fecha DOGV
:   11-11-2005

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2005/12143

CVE


Fecha del documento
:   24-10-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Losa del Obispo](javascript:void(0))
    * [Benijófar](javascript:void(0))
    * [Monóvar](javascript:void(0))
    * [Casinos](javascript:void(0))
    * [Villar del Arzobispo](javascript:void(0))
    * [Torás](javascript:void(0))
    * [Nules](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [Ondara](javascript:void(0))
    * [Traiguera](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 24 de octubre de 2005 de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/12143]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 260/04-AIA Monóvar, 259/04-AIA Ondara, 227/04-AIA Nules, 437/02-AIA Traiguera, 042/04-AIA Villena, 106/04-AIA Casinos, Villar del Arzobispo, Losa del Obispo, 114/04-AIA Toràs y 427/03-AIA Benijófar, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 24 de octubre de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 260/04-AIA
  
Título: Homologación y Plan Parcial ?La Retjola?.
  
Promotor: Urbanizadora ?La Retjola?.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Monóvar.
  
Localización: Término municipal de Monóvar.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la reclasificación de una superficie de 28.433 m² de suelo no urbanizable común con el objeto de satisfacer temporalmente la demanda de suelo existente hasta la definitiva aprobación del Plan General.
  
El sector se encuentra ubicado al Sur del casco urbano consolidado de Monóvar y colindante con la carretera CV-835 (Novelda-Monóvar)
  
La calificación pormenorizada del suelo, que resulta de la ordenación efectuada mediante el Plan Parcial, es la siguiente:
  
CUADRO DE SUPERFICIES (m²) Total (m²)
  
Zona Verde 2.899
  
Dotacional 5.420
  
Viales y aparcamientos 11.115
  
Equipamientos 2.521
  
Uso residencial 6.478
  
SUPERFICIE COMPUTABLE DEL SECTOR 28.433
  
El índice de edificabilidad residencial IER=0,5 m²t/m²s, es inferior al máximo permitido de 1 m²t/m²s. La densidad de viviendas es de 50 viv/ha, inferior a 75 viv/ha que es la máxima permitida para sectores residenciales, estando previstas un total de 142 viviendas.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 11 de octubre de 2004 el Ayuntamiento de Monóvar remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes a la ?Homologación y Plan Parcial ?La Retjola??.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante de la ?Homologación y Plan Parcial ?La Retjola??, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el DOGV nº4197 de 25 de febrero de 2002, no habiéndose presentado alegaciones.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
La zona objeto de estudio corresponde a un área degradada cercana al núcleo urbano de Monóvar, donde predominan los cultivos de secano, como olivos y algunos almendros, atravesados por antiguas acequias y algún camino de tierra.
  
La zona presenta una baja variedad vegetal y animal, no existiendo biotopos relevantes por su singularidad o unicidad.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
La morfología del terreno es uno de los aspectos que más directamente se verá impactado, debido a los movimientos de tierras necesarios para la urbanización de los terrenos.
  
La hidrología superficial, podría verse afectada como consecuencia de la retirada de la cubierta vegetal, y su sustitución por una superficie lisa, lo que aumentaría la escorrentía superficial.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Como medidas protectoras y correctoras que eviten o minimicen los efectos negativos causados, cabe destacar:
  
- Durante la ejecución de los movimientos de tierra se realizarán riegos periódicos para evitar la excesiva generación de polvo.
  
- El suelo procedente de vaciados que sea de buena calidad se reutilizará para las explanaciones y terraplenados de zonas verdes y ajardinadas.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-g) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación y Plan Parcial ?La Retjola?, promovido por la Urbanizadora ?La Retjola?, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán en montones, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en la misma.
  
2. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
3. Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
4. Se deberá elaborar un Programa de Vigilancia Ambiental, el cual tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. Para ello se proponen los siguientes controles:
  
- Control de polvo sobre la vegetación adyacente.
  
- Control de la aparición de procesos erosivos.
  
- Control de los vertidos de residuos de obras, plantaciones, etc.
  
- Control de niveles sonoros en edificio habitado más cercano.
  
- Control de los niveles de las emisiones de gases y partículas de los motores de combustión interna utilizados en las obras.
  
- Control del cumplimiento de las ordenanzas y normativas urbanísticas.
  
?Control de las especies arbóreas y arbustivas utilizadas en la constitución de la zona verde, así como de su correcto transporte y manipulado tomando las medidas oportunas para su mayor supervivencia.
  
Por último, el Programa de Vigilan cia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado de correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 29 de octubre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 259/04-AIA
  
Título: Apertura de un desguace de vehículos fuera de uso.
  
Promotor: FRANCISCO COSTA RAMIS
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Localización: C/Luis Buñuel esquina C/Constitución. Polígono Industrial de Ondara. Alicante.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la instalación de un desguace de vehículos fuera de uso.
  
La actividad consiste en la compra de vehículos averiados o accidentados, para proceder a desguazarlos y vender las piezas en buen estado. Los automóviles ya desguazados se almacenarán para su posterior venta como chatarra. Las partes de los vehículos potencialmente contaminantes como baterías, neumáticos y aceites lubricantes, serán recogidas por empresas especializadas.
  
La nave en cuestión es una edificación de tipo industrial de 441,37 m² de superficie construida aproximadamente.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 5 de octubre de 2004, el Ayuntamiento de Ondara remitió el Proyecto de Actividad, y el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia, junto con el informe favorable sobre la implantación de la actividad, por parte del Ayuntamiento de Ondara.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el BOP nº82 de fecha 8 de abril de 2004, no habiéndose presentado alegaciones.
  
Afecciones legales
  
La industria deberá obtener el Permiso de Vertido a la Red Municipal de Alcantarillado, de acuerdo al Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado, elaborado por la Entidad de Saneamiento en colaboración con la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará diversos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
La parcela donde se ubica la actividad se encuentra rodeada por naves industriales, donde la vegetación ha sido reducida a algunas especies nitrófilas banales típicas de zonas degradadas. Respecto a la fauna, las especies presentes están asociadas a ambientes antrópicos como son pequeños roedores, cucarachas y otros insectos comunes.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
El único impacto apreciable será sobre las aguas subterráneas y el suelo, sobre el que se puede producir un vertido incontrolado de residuos peligrosos, y por la infiltración de lixiviados de dichos residuos por el arrastre del agua de lluvia, pero debido a la impermeabilización del suelo hace que el impacto provocado por algún derrame esté controlado.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado entre otras las siguientes medidas correctoras, las cuales se encaminan a minimizar los impactos derivados de la actuación prevista.
  
- Se deberán almacenar los vehículos a ras de suelo, de forma que no superen las dos alturas y la incidencia visual desde la carretera quede minimizada. Al mismo tiempo, se colocarán pantallas visuales vegetales, de hoja persistente, que obstaculicen la visión del parque móvil almacenado.
  
- Para evitar la posible contaminación de las aguas subterráneas o superficiales, de los posibles derrames que pudieran originarse, la zona donde se depositan los vehículos recogidos, dispondrá de un pavimento impermeable y un sistema de recogida de derrames (pendientes hacia arqueta estanca); un sistema de recogida de aguas de lluvia (dispositivos de decantación); un tratamiento de aguas, incluida la de lluvia (separador de aceites y grasas).
  
- La zona de almacenamiento de residuos peligrosos contará con contenedores independientes y estancos para almacenar baterías y filtros de aceite usados. Asimismo contará con depósitos independientes y estancos para almacenar los fluidos de los vehículos fuera de uso, tales como: aceites usados, combustibles, anticongelantes, líquidos refrigerantes y líquidos de frenos.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:
  
- Se realizará una inspección visual periódica del estado del pavimento impermeabilizante.
  
- Se revisará periódicamente el estado de los recipientes de almacenamiento de residuos peligrosos, comprobando que no existen defectos estructurales ni fugas.
  
- Se realizará un mantenimiento periódico adecuado de las redes de drenaje y los sistemas de recogida y tratamiento de aguas pluviales y derrames (dispositivos de decantación y separación de grasas).
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 6-c) del Anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Apertura de un desguace de vehículos fuera de uso, promovido por D. FRANCISCO COSTA RAMIS, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Los residuos gestionados, por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. Esto incluye la obtención de las autorizaciones administrativas para la gestión de residuos que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
2. Deberá implementarse una red de drenaje de aguas pluviales, ejecutando la solera de la parcela con pendientes que formen cuencas vertientes hacia imbornales, pozos de registro y conducciones de PVC, para la evacuación de pluviales, cuidando que las pendientes no conduzcan las aguas de escorrentía hacia las zonas de almacenamiento de residuos.
  
3. Dentro del Programa de Vigilancia Ambiental, se constatará, mediante análisis periódicos (al menos una vez al año), que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de la conexión del colector de salida de la industria con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido, esto es, el Ayuntamiento de Ondara.
  
4. Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión. Las instalaciones se diseñarán y ejecutarán de acuerdo a la ITC-MIE APQ-001, de almacenamiento de líquidos inflamables.
  
5. Periódica vigilancia de las instalaciones en general para, en su caso, actuar contra la propagación de posibles plagas.
  
6. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.
  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Calidad Ambiental, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
8. Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva autorización administrativa.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 29 de octubre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 227/04-AIA
  
Título: Ampliación planta de cogeneración.
  
Promotor: GRESPANIA, SA.
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.
  
Localización: Carretera N-340 km. 44,7 12.520 Nules. Castellón.
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la ampliación de la actual planta de cogeneración con el cambio del grupo turboalternador de potencia 3,7 MWe, por otro de potencia 4,95 MWe, con el objeto de aumentar la capacidad de producción del atomizador.
  
La actividad a la que se dedica GRESPANIA, SA. consiste en la fabricación de gres de pasta blanca para pavimento y revestimiento, para la cual dispone actualmente de un turboalternador de gas de 3,7 MWe de potencia nominal, el cual alimenta el consumo de gases calientes del atomizador para el secado de la barbotina y posterior fabricación del polvo de arcilla atomizada, con este sistema se aumentará el rendimiento energético de la planta, permitiendo o sólo el autoabastecimiento eléctrico sino la exportación de los excedentes a la red.
  
La ampliación de la instalación no precisará de edificaciones puesto que se albergará en el edificio de la instalación de cogeneración anterior.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 22 de julio de 2004, la Dirección General de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al proyecto de referencia.
  
En fecha 22 de julio de 2004, la Dirección General de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes remitió a esta Conselleria la copia del anuncio del Proyecto de referencia en el BOP de Castellón número 76, de 24 de junio de 2004, y en el DOGV número 4.768 de 4 de junio de 2004, junto con el certificado de que durante el periodo de exposición pública no se presentaron alegaciones.
  
Afecciones legales
  
La industria solicita la Autorización Administrativa de Instalación Eléctrica otorgada por la Dirección General de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Durante su normal funcionamiento, la Central de Cogeneración existente generará emisiones y residuos peligrosos, por este motivo, deberá solicitar la autorización administrativa como productor de residuos peligrosos otorgada por el Area de Calidad Ambiental, de esta Conselleria y cumplimentar el libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes.
  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
Los elementos ambientales que se verán directamente afectados serán la calidad del aire, el suelo y el agua. Otros factores como la vegetación, la fauna y el paisaje no sufrirán ningún impacto debido a lo antropizado de la zona.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Del Estudio de Impacto Ambiental se desprende que las acciones que pueden generar impactos serán únicamente la generación de emisiones gaseosas, ruidos y vibraciones, siendo por tanto los elementos ambientales susceptibles de ser afectados los propios del medio atmosférico, ya que se señala que la instalación no producirá ningún vertido sólido o líquido.
  
Las emisiones gaseosas serán las procedentes de la combustión del gas natural, liberadas por la chimenea del by-pass o a través de la chimenea de los atomizadores durante el funcionamiento normal de la instalación.
  
Las fuentes de emisión de ruidos y vibraciones serán las procedentes de las admisiones de aire de refrigeración y combustión, el conjunto del turboalternador, la chimenea de escape (by-pass) y el intercambiador de calor aire/aceite.
  
Se concluye que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto de la instalación será mínimo, no previéndose alteración sensible apreciable en el ambiente tras la puesta en marcha de la Central de Cogeneración.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
1) Contaminación acústica. Vibraciones.
  
Para reducir este tipo de contaminación se ha optado por disponer una serie de medidas correctoras específicas para cada foco emisor y posteriormente otras de carácter general sobre el conjunto de equipos sobre los que no se tomas medidas específicas, y por extensión al resto.
  
Así, el conjunto del turbogenerador (turbina, reductor y generador eléctrico) está dentro de un contenedor insonorizado, montado sobre la misma bancada que las bombas, ventiladores, equipos de detección de fugas, contra incendios, etc.
  
Por otra parte, los conductos de entrada de aire para la combustión, así como para la refrigeración del generador, están debidamente aislados de forma que el nivel sonoro en cualquier punto a 1 metro de distancia de todos los equipos sea el mismo: 85 dB(A). Con ello, el punto de la parcela en que está ubicada la Central de Cogeneración y su distancia a las casas habitadas más próximas, no se transmitirán más de 35 dB(A).
  
2) Contaminación atmosférica.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se señala que el gas natural estará exento de azufre, partículas y otros contaminantes en cantidades apreciables. A la vez, la combustión se llevará a cabo con un gran exceso de aire (300%), por lo que no se emitirán prácticamente inquemados sólidos o gaseosos apreciables. Se señala que durante el funcionamiento normal de la instalación, las emisiones garantizadas de los NOx serán de 180 ppm (por debajo de las 300 ppm legalmente establecidas) y las de CO serán de 30 ppm (por debajo de las 500 ppm legalmente establecidas), cumpliendo con lo dispuesto en el Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.
  
Para asegurar la eficaz dispersión de los contaminantes, en el Estudio de Impacto Ambiental se propone para el by-pass una chimenea de 1.500 mm de diámetro y una altura de 19 m. Durante el normal funcionamiento, se evacuarán los gases a través de las chimeneas de los atomizadores. La evacuación será por medio de un ventilador de aspiración y por la sobrepresión creada por el escape de la turbina, de forma que conjuntamente superarán con mucho, la pérdida de carga en la conducción y en la chimenea. El diámetro de salida de la chimenea será de 1.800 mm y su altura de 26 m.
  
Se indica que para poder actuar de forma preventiva sobre la contaminación atmosférica, los diversos focos emisores dispondrán del correspondiente orificio para la realización de tomas de muestras, de acuerdo a lo dispuesto en la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir del funcionamiento de la actividad. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:
  
- Control periódico de la composición de los gases enviados a la atmósfera. Se preverán tomas de muestras en la chimenea de by-pass, estimándose que será suficiente con un control de las emisiones de NOx, CO y partículas, están dentro de los límites previstos.- El nivel de ruido producido por las turbinas será controlado de acuerdo con la Normativa sobre Protección de los Trabajadores Frente a los Riesgos Derivados de la Exposición al Ruido Durante el Trabajo, Real Decreto 1316/1989 del 27 de octubre.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 2-f) del Anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de ampliación de la planta de cogeneración, promovido por la empresa GRESPANIA SA., siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
1. Los aceites usados de los sistemas de lubricación, los posibles derrames, filtros, baterías usadas, envases vacíos, y en general cualquier otra sustancia que pueda ser catalogada como residuo peligroso, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. La empresa deberá actualizar su inscripción en el Registro de Pequeños Productores de Residuos Peligrosos, exponiendo las nuevas previsiones en cuanto a volumen y tipología de residuos generados.
  
2. Se deberá asegurar la existencia de sistemas de retención y recogida de posibles derrames de los aceites de lubricación. Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los pequeños derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.
  
3. Los resultados del Programa de vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica (puertas acústicas y con junta de estanqueidad, aperturas para ventilación dotadas de silenciadores, etc.). En cualquier caso, se cumplirán los límites máximos que aparezcan en la legislación vigente, en las ordenanzas municipales del lugar o en el R.A.M.I.N.P. y asegurando en todo caso que no se transmitan más de 35 dB (A) a cualquiera de las viviendas o instalaciones próximas, o colindantes.
  
4. La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente. Así mismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.
  
5. En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, entendemos que debería constar de las acciones:
  
- Mediciones de las emisiones de NO, NO2, CO, CO2 y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.
  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NO2, CO y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad y en el interior de viviendas o instalaciones próximas, o colindantes realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años. Las mediciones se realizarán en los lugares explícitamente citados en la normativa al respecto (se elaborará un informe en el que conste el tipo de instrumento con el que se han realizado las mediciones, teniendo en cuenta el ruido de fondo, el periodo de medida y señalando si cumple con la normativa vigente).
  
- Mediciones del ruido ambiental en la parcela de la actividad realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año, al objeto de comprobar el mantenimiento de las condiciones acústicas del entorno.
  
- El Programa de Vigilancia Ambiental de las emisiones a la atmósfera deberá realizarse en todos y cada uno de los focos. No obstante, el autocontrol podrá disminuirse su frecuencia en los focos que habitualmente no funcionan (p.e. chimeneas de by-pass) y deberá realizarse de los focos que realizan efectivamente y habitualmente el vertido.
  
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto Básico y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.
  
6. Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.
  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Medio Ambiente, Dirección General Calidad Ambiental, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
8. Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva ampliación de autorización administrativa.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 29 de octubre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 437/02-AIA
  
Título Legalización de una explotación avícola de engorde
  
Promotor José Vicente Esteller Monroig
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Traiguera (Castellón)
  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la legalización de la actividad avícola de engorde
  
Localización: Partida ?Planes?, polígono 35, parcela 206, del término municipal de Traiguera (Castellón)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización de una explotación avícola de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por dos naves dispuestas en línea, de 950 m² y 1170 m² respectivamente, con capacidad total para albergar 35.000 pollos de engorde.
  
Se realiza 4,5 ciclos/año.
  
Las naves disponen de piso de hormigón. Los pollos se crían sobre cama de viruta de madera. Se supone un total de 315 Tm. de gallinaza generada anualmente, que se retira de las naves tras cada ciclo de engorde y es utilizada como abono orgánico en campos de cultivo propios o adquirida por los agricultores interesados.
  
La gallinaza, una vez retirada de las naves, quedará acumulada en una parte de la granja hasta su total secado.
  
Periódicamente, se aplica superfosfato de cal sobre la yacija, entre cuyas propiedades se incluye la de fijar compuestos amoniacales, disminuyendo la emisión de olores, así como la humedad de la cama.
  
A la entrada de la explotación se dispone de vado sanitario. Las ventanas de las naves disponen de tela pajarera para evitar el acceso de vectores. Además, se proyecta la construcción de vallado perimetral.
  
Los cadáveres que se generen en la explotación se destinarán a la caseta municipal de recogida de cadáveres.
  
El agua potable se suministra a la explotación desde un pozo propiedad de una sociedad de riego (no se aporta información más detallada en el expediente).
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente.
  
El Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y el Estudio de Impacto Ambiental es remitido por el Ayuntamiento de Traiguera en fecha 21 de noviembre de 2002.
  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 125 de 17 de octubre de 2002, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.
  
2. Petición de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
En fecha 29 de enero de 2003, se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, la presentación de un nuevo Estudio de Impacto Ambiental, ya que el presentado inicialmente no cumple los requisitos mínimos establecidos en la legislación vigente de Impacto Ambiental (Decreto 162/1990 de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de Impacto Ambiental), en cuanto a contenido, para someterlo a los trámites preceptivos.
  
En fecha 29 de marzo de 2004, el promotor remite el Estudio de Impacto Ambiental solicitado.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Informe favorable del Arquitecto Municipal.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Informe favorable del Inspector Sanitario de la Conselleria de Sanidad.
  
- Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda para la parcela 209 del polígono 35. El informe favorable de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, queda condicionado a la adopción en la explotación de las siguientes medidas correctoras:
  
- Sistema eficaz de desinfección (Vado sanitario) de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación en el acceso a la misma, así como sistema apropiado para la desinfección del resto del vehículo.
  
- Cercado de la explotación (vallado perimetral de las instalaciones) y sistemas de protección contra posibles transmisiones de enfermedades (tela pajarera o malla metálica en ventanas y huecos).
  
- Disposición de utillaje y equipo que posibilite una eficaz desinfección, desinsectación y desratización.
  
- Disponer de sistema de recogida o tratamiento y eliminación de cadáveres, con suficientes garantías sanitarias de protección del medio ambiente.
  
- Medidas higiénico sanitarias necesarias para que el personal y utillaje de la explotación no puedan transmitir enfermedades.
  
- Utillajes de limpieza, manejo y vestuario de uso exclusivo de la explotación.
  
- Pediluvios, u otros medios de eficacia semejantes, a la entrada de locales, naves o parques.
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Informe favorable de la Alcaldía.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable de Especial Protección Agro-Pecuario, según normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los factores del medio susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Suelo, Agua, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola, dedicada a cultivos de secano, con predominio de olivos y almendros.
  
Los elementos ambientales más destacables, susceptibles de ser afectados por el proyecto son: el Suelo, por la contaminación asociada a la gestión inadecuada de la gallinaza como abono orgánico; el Agua, por contaminación por lixiviados procedentes de la gallinaza; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación del residuo orgánico.
  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental no se ha realizado una identificación de impactos, por lo que consecuentemente no se ha realizado el estudio de las interacciones entre las acciones derivadas de la actuación y las características específicas de los aspectos ambientales afectados.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y delprograma de vigilancia ambiental.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha establecido una serie de medidas protectoras y correctoras, que no obedecen al resultado de la valoración de los efectos que la actuación tendrá sobre los aspectos medioambientales, sino a medidas generales para adoptar en cualquier explotación ganadera de similares características, sin que se aclare en interés de desarrollar dichas propuestas en la explotación objeto de legalización.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental que incluye el Estudio de Impacto Ambiental, se caracteriza por su falta de rigor técnico, por su falta de concreción y de detalle, así como por la imposibilidad de su adopción por el desconocimiento de las pautas a seguir para su aplicación por parte del promotor. El programa de Vigilancia Ambiental tiene por objeto, según el Decreto 162/1990 de Impacto Ambiental, el establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja avícola de broilers, situada en el término municipal de Traiguera (Castellón), promovido por José Vicente Esteller Monroig, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Previo a la obtención de la licencia de actividad, el promotor deberá presentar ante esta Dirección General y ante el órgano sustantivo, justificación legal de la disponibilidad de agua potable procedente de pozo de una sociedad de riego.
  
- Se dispondrá de estercolero en la explotación (tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana), perfectamente impermeabilizado, con ligera pendiente, de manera que se canalicen los posibles lixiviados que puedan generarse en el montón, hacia poceta de recogida de lixiviados. Se diseñará de manera que pueda contener la gallinaza producida como mínimo, durante un ciclo de engorde.
  
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las naves donde se alberga los pollos, así como del estercolero. Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a la nave, tal como malla metálica o similar.
  
- A la entrada de la explotación se colocará sistema de desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Se asegurará la no afección al Cordel del Boberal, que transcurre en dirección NO-SE, próximo a la explotación, aunque sin ser afectado.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano. Deberá preverse disponer de contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto, en el momento en que dejen de funcionar las casetas municipales de recogida de cadáveres.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 2 de noviembre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 042/04'AIA
  
Título: Ronda Sudoeste de Villena
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Autoridad sustantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Objeto: El objeto de la actuación es discriminar el tráfico, separando los vehículos de paso de aquéllos que accedan al núcleo urbano de Villena, al tiempo que eliminar un paso a nivel de ferrocarril existente y mejorar la accesibilidad en general.
  
Localización: Municipio de Villena (Alicante)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
La actuación tiene lugar en el término municipal de Villena (Alicante), iniciándose en un punto de la N-330 y finalizando en la CV-81. Se localiza en un ámbito predominantemente agrícola, de gran planeidad, aún cuando bordea suelo residencial, consolidado y por desarrollar. Es destacable su proximidad a equipamiento escolar.
  
La ronda a ejecutar, de aproximadamente 3.908 m (eje principal), mejora la conectividad con la red local a través de intersecciones a nivel resueltas con rotondas (nueve), y adquiere, en varios de sus tramos, características de avenida urbana a fin de integrarse en el entorno urbano que la acoge. Asimismo, se han previsto 1.485 metros de ramales y 1.660 metros en vías de servicio.
  
En cuanto a la sección tipo, se han previsto 8 secciones distintas, en función del carácter más o menos urbano del tramo de ronda, así como tres relativas al paso inferior. La sección tipo más extendida es, en zona no urbana, la constituida por dos carriles de 3,50 metros de ancho, arcén exterior de 1 metro y bermas también de 1 metro. En zona urbana la sección anterior elimina las bermas, reduce el arcén a la mitad, y se amplía con aparcamientos y aceras, abarcando un ancho total de 20 metros.
  
El firme a disponer consta de 20 cm de mezclas bituminosas sobre 25 cm de zahorra artificial la cual, a su vez, descansa sobre explanada E3. La capa de rodadura será drenante.
  
2. Alternativas
  
Se han planteado, como principales condicionantes en la selección de alternativas, los siguientes:
  
- Núcleos de actividad industrial y presencia de diseminados.
  
- Terrenos sujetos al desarrollo de un futuro plan parcial a desarrollar por el IVVSA.
  
- Paso a nivel con el trazado actual del FFCC.
  
- Zona escolar.
  
Con todo, se plantearon dos alternativas, denominadas A y B. Ambas difieren poco en sus trazados, variando mínimamente la posición o tamaño de las glorietas a disponer. Las mayores diferencias se localizan en el entorno de la intersección con la vía de ferrocarril. Así, al oeste de ésta, la alternativa A plantea un enlace tipo trompeta, mientras que la B resuelve esta misma situación mediante una rotonda. Al este, la alternativa A plantea un vial muy ajustado al entorno urbano consolidado existente, al tiempo que atraviesa terrenos destinados a dotación escolar. La alternativa B se aleja del entorno descrito, afectando, sin embargo, campos agrícolas.
  
La opción finalmente elegida ha sido la B, señalándose que otros aspectos de la misma con posible incidencia ambiental, además de los de carácter general antes comentados, son los que se apuntan a continuación:
  
- Se proyectan muros de entidad en el paso inferior. Por ello, su incidencia ambiental será muy escasa en aquellos aspectos ambientales propios de la superficie del terreno, pero podrá ser importante en aquellos otros subterráneos: régimen hidrogeológico.
  
- Se dispondrá un sistema de iluminación vial.
  
- Se destaca la presencia de equipamiento escolar en las proximidades de un tramo de la ronda.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 05 de febrero de 2004 la Conselleria d'Infraestructures i Transports remitió documento técnico y Estudio de Impacto Ambiental (EsIA) correspondientes al proyecto ?Ronda Sudoeste de Villena?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto básico ?Ronda Sudoeste de Villena?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial del Estado, nº42 de fecha 18 de febrero de 2004, y en el DOGV nº4700, de 26 de febrero de 2004, habiéndose presentado una alegación sin contenido medioambiental, así como un informe del Ayto. de Villena.
  
2. Resumen de alegaciones
  
Si bien, como se ha expuesto en el apartado anterior, la alegación presentada no se refiere a aspecto ambiental alguno, sí lo hace el informe del ayuntamiento de Villena, el cual apunta lo siguiente en torno a lo dispuesto por el proyecto;
  
1. No se modificará el régimen hídrico en el entorno de la calle Rosalía.
  
2. Se incorporarán las especies Laurus nobilis, Punica granatum, Populus alba, Populus nigra y Morus nigra en detrimento de Nerium olenader y Pinus halepensis.
  
3. El tipo de luminarias a utilizar habrá de minimizar la contaminación lumínica.
  
4. Asimismo, se solicita que se informe sobre el seguimiento que se lleve a cabo entorno a la contaminación acústica.
  
A lo ahora indicado, la Conselleria d'Infraestructures i Transports ha respondido que será dentro del marco propio al proyecto constructivo aquél en el que se considerarán los aspectos señalados.
  
Asimismo, y respecto a los puntos señalados, se quiere señalar cuanto sigue:
  
- Respecto al punto 2, se entienden adecuadas a las condiciones locales las especies Nerium olenader y Pinus halepensis. Sin embargo, no cabe objetar nada a los cambios propuestos por el Ayto de Villena, los cuales podrán, o no, materializarse en el proyecto de construcción si así lo considera la Conselleria d'Infraestructures i Transports. No obstante, se recuerda que la especie Laurus nobilis necesita ambientes provistos de gran humedad, así como que las especies Populus alba y Populus nigra tienen grandes exigencias hídricas, por lo que, cuando menos, se cree conveniente que su ubicación se dé en zonas con nivel freático suficientemente superficial (se presume que ello es posible por el hecho de que la zona en cuestión se configura como una zona endorréica del Vinalopó).
  
- Respecto a los puntos 3 y 4, quiere reseñarse que la repercusión de las actuaciones puntuales en materia acústica y lumínica, como la que puede darse sobre fuentes como una infraestructura de comunicación, depende, en gran medida, de que se acompañe de otras actuaciones similares en el entorno urbano en el que se ubica, lo cual es, en principio, responsabilidad del Ayuntamiento. Es decir, la efectividad de medidas tales como el empleo de lámparas de bajo consumo, de materiales más respetuosos con el medio ambiente, de luminarias de menor emisión por el hemisferio superior, de materiales fonoabsorbentes (o reflectantes), etc, será siempre menor e incluso despreciable, en el contexto municipal, si no existe un plan global de mejora del medio ambiente urbano, todo lo cual garantizaría un alto grado de coherencia a la solicitud realizada por el Ayto. de Villena.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con la documentación consultada y con el contenido del Estudio de Impacto Ambiental, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a las siguientes servidumbres legales:
  
- De acuerdo con la ley de aguas 29/1985, modificada por la ley 46/99, se afecta a dominio público hidráulico.
  
- En virtud de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias, existe afección al tramo de vía pecuaria ?Vereda de las Delicias a la Mina?.
  
- En lo que se refiere a la Clasificación y Calificación del suelo, existe afección a suelo no urbanizable con protección agrícola.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
- Franja estudiada: 100 metros a ambos lados de la traza. El medio socio-económico se ha estudiado a escala municipal.
  
- Geología: el trazado de la ronda discurre, íntegramente, sobre materiales cuaternarios, de origen lagunar.
  
- Climatología: no relevante.
  
- Hidrología: El ámbito de la actuación se enmarca en el área de endorreismos de la cuenca del río Vinalopó, presentando un riesgo de inundación con periodos de retorno de entre 100 y 500 años, y calados máximos de 0,80 metros, de acuerdo con el PATRICOVA (AI037).
  
La red de drenaje superficial queda afectada en dos cauces menores, al ser interceptados estos mismos en los PKs 0+095 del eje 5 y 0+580 del eje 4.
  
Respecto a la hidrología subterránea, advierte el Estudio que es previsible la presencia de aguas freáticas a profundidades mayores de 3 metros, e incluso menores en época de lluvias. Por otra parte, el acuífero sobre el que se asienta la infraestructura es de naturaleza detrítica, señalándose su permeabilidad baja o media.
  
- Vegetación: En el área objeto de la actuación priman los campos abandonados y eriales, existiendo otros, puntualmente, tanto de frutales como de legumbres. Por ello, el Estudio no ha destacado, de entre las especies que ha procedido a inventariar, ninguna relevante, a excepción de la presencia de algunos olivos y olmos, los cuales se procederá a transplantar. Además, en el caso de los olmos, se ha indicado un ejemplar de tal especie que merecerá ser respetado en la ubicación en la que se encuentra.
  
- Fauna: La fauna hallada en el área, de acuerdo con el EsIA, es la típica de zonas de cultivos, matorral y espacios degradados.
  
- Paisaje: la descripción del paisaje se ha realizado siguiendo la metodología propuesta por Smardon, pudiéndose concluir que se trata de una zona periurbana muy antropizada, con existencia de cultivos, tanto en activo como abandonados, ruinas, viviendas unifamiliares aisladas, escombreras, etc. Se señala que la visibilidad es muy alta, en referencia a la amplitud de la cuenca visual.
  
- Vías pecuarias: Se afectará, de acuerdo con el EsIA, a la Vereda de las Delicias a la Mina.
  
- Patrimonio cultural: Son tres los elementos patrimoniales identificados por el EsIA como susceptibles de verse afectados por la actuación, a saber, un nuevo yacimiento arqueológico, denominado ?la fuentecilla?, y localizado en las inmediaciones del eje 4, la ?Cruz de San Benito- y la franja sobre la que discurrirá el último tramo del eje 3, por sospecharse de la existencia de un antiguo cementerio islámico.
  
Asimismo, cabe decirse que el proyecto se ha informado favorablemente por parte de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
El EsIA ha entendido que no cabe describir impacto sobre la hidrología superficial pues, vista la situación recogida en el PATRICOVA para la zona en cuestión, se ha actuado sobre la infraestructura mediante el establecimiento de medidas preventivas.
  
El impacto sobre los suelos se ha caracterizado en tanto se daña a aquél que quedará bajo la infraestructura así como el que pueda resultar afectado por acciones de obra (paso de maquinaria, acopios, etc.).
  
El impacto sobre la vegetación será muy leve, en términos del EsIA, destacándose, únicamente, la presencia de un olmo de entidad, pero que será respetado e integrado en el ajardinamiento previsto. El impacto sobre la fauna es, igualmente, leve.
  
El EsIA ha descrito el impacto ambiental sobre el patrimonio cultural y sobre las vías pecuarias.
  
Se cree necesario hacer referencia a la afección que la actuación prevista podrá tener, desde el punto de vista de los usos del suelo, sobre el entorno en que se localiza, y que no ha quedado expresada en el EsIA. Tal afección, más allá de la pérdida de suelo agrícola (protegido por el planeamiento urbanístico vigente) derivada de la ocupación física de terrenos por parte de la vía, al discurrir a través de los campos de cultivo, supondrá un impacto importante sobre el uso dado a los terrenos colindantes, que es, asimismo, el agrícola. Así pues, la traza proyectada generará, sobre los terrenos a los que se hace referencia, bolsas de suelo marginal que, por su ubicación en el contexto territorial de la zona, podrán favorecer su reclasificación a suelo urbanizable en detrimento del actual, el cual se recuerda que es no urbanizable de protección agrícola.
  
Por último, el impacto probablemente más importante, dado el medio en que se desarrolla la actuación, será el impacto acústico que se generará, durante la fase de funcionamiento, en el entorno del equipamiento escolar y los diseminados. Para estudiar tal impacto, el EsIA ha realizado un estudio acústico basado en el método de la ?Guide du bruit- francesa. Así, de acuerdo con los resultados obtenidos en el mencionado estudio acústico, se tiene que se darán niveles sonoros equivalentes continuos, tanto diurnos como nocturnos, superiores a los marcados por ley en diversos puntos, teniéndose que la mayor afección se producirá en la zona escolar.
  
Es importante indicar que no parece que la modelización empleada para caracterizar la problemática acústica haya tenido en cuenta el efecto de las infraestructuras viarias existentes, y que se pretenden comunicar a través de la actuación propuesta, como son las carreteras CV-81 y CN-330. Si bien esta circunstancia puede tener menor importancia en el entorno de la primera, dados los usos del suelo predominantes en tal ámbito, se presume que tendrá implicaciones relevantes en el caso de la N-330, dado que en la zona en la que se localiza la conexión entre la ronda y la citada carretera está clasificada como suelo urbanizable de uso residencial, destacándose, nuevamente, la presencia de equipamiento docente en el entorno.
  
Además, es necesario referirse a que el estudio acústico ha indicado que, en el estudio de tráfico en que necesariamente se apoya el acústico, no se ha considerado el tráfico inducido, por lo que, con todo, cabe la posibilidad de que algunos otros puntos del entorno del trazado, distintos a aquéllos en los que se ha previsto una situación negativa, puedan quedar sujetos a impacto acústico.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
De entre las medidas correctoras dispuestas, se destacarán las siguientes:
  
- Pavimento poroso. Terraplén provisional antirruido en el entorno del colegio, hasta que se proceda a la urbanización de la zona. Adaptación de los vallados existentes, en las edificaciones aisladas, hasta dotarlos de características fonoabsorbentes. Realización de una campaña de mediciones acústicas a la entrada en funcionamiento de la ronda.
  
- Revegetación de los taludes generados en el paso inferior, así como plantaciones en glorietas, medianas y zonas verdes llanas. Se conservará el ejemplar de Ulmus minor existente, el cual quedará integrado en el ajardinamiento de la glorieta 9. Durante las labores de despeje y desbroce de procederá al acopio de la tierra vegetal para su posterior empleo en las citadas labores de revegetación.
  
- Medidas correctoras sobre la maquinaria y la generación de residuos peligrosos.
  
- Medidas correctoras sobre la generación de materia pulverulenta suspendida.
  
- Balsa de decantación para tratamiento de efluentes venidos de la planta asfáltica.
  
- Las obras de drenaje funcionarán, a su vez, como obras de paso de fauna.
  
- Restitución de las condiciones originales de aquéllas superficies afectadas por acciones de obra, incluyendo la ejecución de descompactaciones por subsolado, aporte de tierra vegetal y siembra de leguminosas.
  
- Preservación de la zona arqueológica ?La Fuentecilla- mediante elevación de la rasante a su paso por ella. La columna de San Benito quedará integrada en un tramo de acera, por lo que no cabe su reubicación. Seguimiento de las obras por un equipo de arqueólogos.
  
- Restitución de la continuidad de la vía pecuaria afectada.
  
El Programa de Vigilancia ha indicado, de forma muy somera, las acciones a ejercer para desarrollar el control sobre las medidas correctoras a llevar a cabo así como para detectar posibles impactos no identificados. No ha especificado los parámetros, indicadores y valores umbral para el correcto control de las medidas correctoras dispuestas, así como para la detección de posibles impactos no determinados. Asimismo, tampoco se ha referido a la redacción de informes, frecuencia y contenidos de éstos, al objeto del fin comentado.
  
Por último, cabe indicar que sí incorpora una valoración económica de las medidas correctoras y demás a desarrollar.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 3-b) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Ronda Sudoeste de Villena, promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.
  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
- Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.
  
- Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso nocturno de la población que habita los núcleos más próximos a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.
  
- El Estudio ha incorporado una campaña de mediciones acústicas que, en el entorno de la zona escolar, deberá prolongarse en el tiempo más allá de lo establecido en aquél, esto es, en el momento de entrada en funcionamiento de la ronda. Así, tanto para el periodo diurno como para el nocturno, se realizará un número suficiente de mediciones a dos metros de las fachadas de las viviendas más expuestas, y a un metro y medio de altura respecto del suelo, todo ello al objeto de confirmar la efectividad de las medidas correctoras establecidas a fin de minimizar el impacto. Ello se llevará a cabo, cuando menos, al año del comienzo de la explotación de la vía. Así pues, y en todo caso, se estará a lo dispuesto en la ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana.
  
- Dada la calidad del suelo agrícola expuesta antes, se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda verse afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones, cuya altura no podrá exceder 1.5 metros, a fin de que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales.
  
- Los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos. El mantenimiento de la maquinaria se realizará en emplazamientos adecuados con medios para evitar vertidos accidentales, es necesario definir y presupuestar los mismos. Por ello, en caso de que el parque de maquinaria se localice en un área no acondicionada al efecto, ésta deberá ir provista de una solera impermeable terminada con pendientes que dirijan posibles vertidos a canalizaciones que los conduzcan a arquetas ciegas suficientemente dimensionadas, todo lo cual deberá ser descrito y presupuestado por el proyecto de construcción.
  
- Dada la afección a vía pecuaria, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación (o reposición de paso) ante la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.
  
- Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
València, 2 de noviembre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 106/04'AIA
  
Título: Acondicionamiento de la CV-35 entre los PP.KK. 41+000 a 52+600. Tramo Casinos-Losa del Obispo.
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
Objeto: Duplicación de calzada y acondicionamiento general del trazado existente a las nuevas demandas de IMD de la vía.
  
Localización: Municipios de Casinos, Villar del Arzobispo y Losa del Obispo (Valencia).
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El tramo de carretera a acondicionar, de aproximadamente 11'60 km, discurre entre las poblaciones de Casinos y Losa del Obispo. El proyecto es descrito en la memoria del mismo como conformado por dos tramos diferenciados, siendo el primero de ellos el correspondiente a la conexión con la variante de Casinos, cuyo trazado es completamente nuevo y se prolonga hasta el PK 2+850, y el segundo el que resta hasta la conexión con la variante de Losa del Obispo, el cual es objeto de ampliación de calzada.
  
El primero de los tramos señalados presenta características propias de carretera convencional, con calzada de 7,00 metros y arcenes de 1,50 metros. La sección en el tramo de ampliación de la vía será 7/10. Los taludes adoptados son 1H:1V en los desmontes y 3H:2V en los terraplenes.
  
El volumen del movimiento de tierras se ha cuantificado en 220.580,865 m³ de desmonte y 334.978,438 m³ de terraplén. Se ha indicado que todos los materiales procedentes de excavación son susceptibles de aprovechamiento. Sin embargo, de tales volúmenes se desprende la necesidad de préstamos que se suscitará durante la ejecución de las obras.
  
El firme existente será recrecido a fin de conseguir una sección 032, constando la ampliación de calzada a ejecutar de 3cm de capa de rodadura M-10, 5cm de m.b.c. S-20 en la capa intermedia, y 12 cm de m.b.c. G-25 en capa base sobre 25 cm de suelocemento.
  
2. Alternativas
  
En lo que se refiere a las alternativas planteadas, ni tanto los documentos del proyecto básico, ni el Estudio de Impacto Ambiental, hacen referencia a ningún estudio de soluciones al respecto.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 05 de mayo de 2004 la Conselleria d'Infraestructures i Transport remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental correspondientes al proyecto ?Acondicionamiento de la CV-35, entre los PP.KK. 41+000 € 52+600. Tramo Casinos - Losa del Obispo?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto básico ?Acondicionamiento de la CV-35, entre los PP.KK. 41+000 € 52+600. Tramo Casinos - Losa del Obispo?, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial del Estado, nº116 de fecha 13 de mayo de 2004, así como en el DOGV nº4752 de 13 de mayo de 2004, habiéndose realizado seis alegaciones, de las cuales únicamente la realizada por la Confederación Hidrográfica del Júcar presenta carácter ambiental.
  
2. Resumen de alegaciones
  
De acuerdo con lo descrito en el anterior apartado, se procederá, seguidamente, a especificar el contenido de la alegación a la actuación de manifiesto carácter ambiental, la cual fuera presentada por parte del la Confederación Hidrográfica del Júcar. La misma se ha referido a las obras de paso que deberán ejecutarse a razón de los cruces de la traza con las ramblas de la Aceña y de Agrigüelas. Se señala que, para el primer cruce, el proyecto ha dispuesto una solución de continuidad fundada en la colocación de dos marcos de hormigón, mientras que para el caso restante se acometerá la ampliación y prolongación de la obra existente.
  
Con todo, las consideraciones más relevantes realizadas por el organismo alegante han sido, como factores a tener en cuenta a la hora de diseñar y ejecutar las obras de paso a las que se viene haciendo referencia, las que se apuntan a continuación:
  
- La capacidad de desagüe de las obras de fábrica será suficiente para permitir el paso del caudal de avenida de cálculo, sin que se produzca sobreelevación, aguas arriba, de la lámina de agua.
  
- Las embocaduras de las obras de fábrica, aguas abajo, deberán estar convenientemente protegidas y con los disipadores de energía adecuados, tendentes a evitar erosiones al restituir el agua a su cauce natural.
  
- Independientemente de los caudales de cálculo, deberán dimensionarse las obras con los gálibos mínimos que garanticen el paso de los caudales sólidos previsibles, evitándose así la acumulación de materiales de gran tamaño en la estructura de desagüe.
  
- Deberá reponerse la servidumbre de paso del agua de tal modo que se cumpla el artículo 47.1 del texto refundido de la Ley de aguas aprobado por Real Decreto Legislativo 1/2001 de 20 de julio, es decir, sin modificar las servidumbre naturales actualmente existentes, garantizándose además, la inexistencia de riesgo de encharcamiento o inundación en las zonas próximas al trazado de la vía.
  
- Se garantizará, en todo momento, el drenaje superficial de las aguas hacia los cauces, manteniendo las márgenes limpias.
  
- Se deberá reducir en lo posible la plataforma de trabajo de la maquinaria y de los accesos, afectando únicamente a los terrenos estrictamente necesarios.
  
- Con respecto a los rellenos y vertidos, se garantizará la no afección a cursos de agua superficiales y subterráneos por parte de vertidos contaminantes, ya sea en fase de construcción o de explotación.
  
- No afección a las formaciones vegetales de ribera.
  
- Respecto a la hidrogeología, se señala la necesidad de realizarse un estudio en torno a la localización de los acuíferos, zonas de recarga y surgencia, calidad de las aguas e inventario de vertidos, así como la evolución estacional de los niveles freáticos y determinación de los flujos subterráneos.
  
3. Informes Sectoriales
  
De acuerdo con el artículo 11 de la ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, el proyecto cuenta con informe favorable (13 de octubre de 2004) de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.
  
El citado informe favorable se ha referido a cuanto se expone más abajo. Sin embargo, primeramente debe apuntarse que se ha preferido transcribir literalmente partes del mismo antes que proceder a sintetizarlo, especialmente aquellas sustancialmente más importantes. Ello es así en tanto se han hallado ciertas diferencias entre el informe y el contenido del estudio sobre patrimonio incluido en el Estudio de Impacto Ambiental. Así, dado que en caso de contradicción u omisión, a efectos de la presente DIA, se entiende que ha de prevalecer lo recogido en el informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, asimismo parece esencial que el contenido del mismo aparezca aquí de forma tal que no quepan dudas ni interpretaciones erróneas entorno a lo en aquél expuesto.
  
Con todo, se ha creído necesario transcribir cuanto sigue:
  
La prospección arqueológica localizó un total de siete yacimientos en el área de intervención de los cuales, únicamente, El Campo I y La Balsilla se encontraban inventariados con anterioridad. Los nuevos yacimientos han sido denominados Barranco de la Cueva, CV-35, Rambla de Tarragón, Tarragón I y El campo II.
  
De la totalidad de los yacimientos detectados, el informe (en referencia al estudio sobre patrimonio incluido en el EsIA) mencionaba tres que se verían directamente afectados. Se trata de los yacimientos de Barranco de la cueva, Cv-35 y Rambla de Tarragón. En la cartografía presentada se puede observar que la carretera no llega a incidir sobre el yacimiento de Barranco de la cueva, y no queda clara su afección al yacimeinto de Cv-35. Éste último, además, parece corresponder al yacimiento inventariado denominado S-115.
  
El Estudio hace especial mención al yacimiento de La Seña, que en ningún caso podrá ser afectado.
  
Revisada la cartografía, se ha podido observar la exclusión de algunos yacimientos arqueológicos, que sí aparecen recogidos en la cartografía de la prospección arqueológica. Estos yacimientos son: rambla del Tarragón (que puede verse directamente afectado), La Sabineta, La Balsilla, el Campo.
  
El Estudio presentado no menciona la afección al yacimiento Hoya Gurrea. Recientes prospecciones realizadas con motivo del estudio de Impacto Ambiental del Gasoducto Benaguasil-Tuéjar, detectaron la presencia de materiales arqueológicos en coordenadas 30S 684963E 4396808N correspondientes a este yacimiento. Revisada la cartografía se observa que este yacimiento aparece desplazado de dichas coordenadas y parece directamente afectado por el nudo de comunicaciones generado para salvar el cruce con la carretera a Villar del Arzobispo.
  
El Estudio plantea las medidas preventivas, correctoras o compensatorias a adoptar durante al fase de ejecución del proyecto. Estas medidas recogen.
  
1. Realización de sondeos arqueológicos previos a las obras con el fin de delimitar con mayor exactitud la dispersión de restos arqueológicos inmuebles, su documentación y, si procediera, recuperación antes de su destrucción.
  
2. Seguimiento arqueológico intensivo en las zonas arqueológicas directamente afectadas.
  
3. Seguimiento arqueológico extensivo del resto de los yacimientos arqueológicos.
  
En este caso las medidas planteadas parecen insuficientes. En primer lugar no se hace ninguna mención a la necesidad de realizar excavaciones arqueológicas en extensión en caso de aparición de restos arqueológicos durante ala ejecución de los sondeos arqueológicos. Únicamente se hace mención a su documentación previa a su destrucción. En segundo lugar, el seguimiento arqueológico deberá ser intensivo en la totalidad de los movimientos de tierras que afecten al subsuelo dada la importante densidad de restos arqueológicos en la zona.
  
Al considerar que el proyecto puede afectar a yacimientos arqueológicos, será de aplicación el Título III de la Ley 4/1998 de patrimonio cultural Valenciano y recordar que para la realización de las actuaciones arqueológicas se deberá presentar un proyecto de intervención arqueológica para su pertinente autorización por parte de la dirección General de patrimonio cultural Valenciano.
  
Con sujeción además a las siguientes condiciones adicionales cuyo cumplimiento habrá de acreditarse a entera satisfacción de esta administración tutelar:
  
- Necesidad de realizar excavaciones arqueológicas en extensión en caso de aparición de restos arqueológicos y la exigencia de que la totalidad de los movimientos de tierra que afecten al subsuelo cuenten con la presencia de un arqueólogo.
  
- Incluir el yacimiento de Hoya Gurrea como yacimiento afectado y, por tanto, la necesidad de realizar sondeos previos en dicho yacimiento
  
- Incluir la totalidad de los yacimientos arqueológicos en la cartografía de obra
  
- Recordar que el artículo 62.2 de la ley 4/1998 de patrimonio cultural Valenciano dispone imperativamente que ?una vez realizada la intervención (arqueológica), la Conselleria de Cultura determinará las condiciones a que deba ajustarse la obra a realizar- por lo que las excavaciones de trazado podrían generar modificaciones de trazado.
  
- El presupuesto del proyecto de construcción deberá recoger las partidas económicas necesarias para el correcto cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras indicadas en el presente informe patrimonial
  
- Respecto a los yacimientos arqueológicos no inventariados que puedan aflorar durante la ejecución de las obras, se deberán detener los trabajos de construcción inmediatamente, señalizar convenientemente la zona afectada y comunicar inmediatamente el hallazgo a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano en cumplimiento de la ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano. Asimismo se iniciarán los trámites necesarios para la obtención de los correspondientes permisos de excavación arqueológica en la zona afectada.
  
Por otra parte, el informe, en aquello que se refiere al patrimonio etnológico, tras pronunciarse favorablemente, ha dispuesto lo que sigue:
  
- En la medida de lo posible se debería evitar la afección del edificio denominado Barraca de San Antonio que cuenta con un panel cerámico dedicado a San Antonio de Padua. (...). En el caso de que no fuera posible la conservación del edificio, se deberá mantener en un muro, el más próximo a la ubicación actual, el referido panel de San Antonio.
  
- La carretera ha de evitar la afección al pequeño refugio de piedra en seco denominado Caseta de la Gitana I, así como el bancal del que forma parte inseparable debido a su interés tipológico. Igualmente durante los trabajos de construcción se habrá de procurar la conservación del conjunto de piedra seca.
  
- La carretera habrá de evitar la afección al refugio de piedra seca denominado Refugio del Plá de Colás, así como a la cantera de la cual forma parte inseparable, debido a su interés tipológico. Igualmente durante los trabajos de construcción se habrá de procurar la conservación del conjunto de piedra seca.
  
- En caso de modificación del proyecto se deberá hacer un nuevo estudio de impacto patrimonial, remitiese (SIC) la correspondiente propuesta en orden a su nueva evaluación a la presente Dirección General.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con las consultas realizadas y el contenido del Estudio de Impacto Ambiental, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a las siguientes servidumbres legales:
  
- De acuerdo ley de aguas 29/1985, modificada por la ley 46/99, se afecta a dominio público hidráulico.
  
- En virtud de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de vías pecuarias, existe afección a las vías pecuarias siguientes:
  
- Cordel de Villar del Arzobispo a Lliria (pk 2+850)
  
- Cañada Real de Aragón o Aragonesa (pk 6+120)
  
- Cordel de Segorbe o de los Clérigos (pk 10+280)
  
- En lo que se refiere a la Clasificación y Calificación del suelo, de acuerdo con el Estudio los terrenos que se afectarán se clasifican como suelo no urbanizable común, a excepción de los tramos siguientes:
  
- Pk 2+500 a 4+400: suelo no urbanizable protección forestal.
  
- Pk 5+400 a a7+200: suelo no urbanizable protección patrimonio.
  
- Pk 8+800 a 10+000: suelo no urbanizable protegido.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
- Geología y edafología
  
A la vista de la documentación aportada, el trazado discurre sobre superficies construidas por depósitos de materiales cuaternarios apoyados, a su vez, sobre margas jurásicas y, de otro lado, y a partir del pk 6+150 hasta el 11+029, sobre arenas arcillosas del Cretácico inferior.
  
Respecto a los suelos, el Estudio ha destacado, por una parte, la presencia de Inceptisols y Entisols (de acuerdo con la Soil Taxonomy). Asimismo, se ha referido a las unidades de suelo delimitadas en el Mapa de Suelos de la Comunidad Valenciana. Con todo, el trazado afectará a suelos con capacidades agrológicas elevada (clase B) y moderada (clase C).
  
- Hidrología e hidrogeología
  
El inventario ambiental, en lo que se refiere a los aspectos ahora tratados, adolece, puntualmente, de cierta falta de rigor, lo cual se pone de manifiesto cuando se dice que el río Turia nace en la Muela de San Juan (Montes Universales) y discurre encajonado entre la Sierra Calderona y la sierra del Negrete y de los Bosques, así como, por otra parte, en lo que se refiere a la hidrogeología, el análisis que a este respecto se recoge en el citado inventario ambiental presenta importantes carencias, aún cuando se ha estimado que ello podrá subsanarse en la fase de redacción del proyecto de construcción.
  
El trazado a acondicionar atraviesa las ramblas Castellarda, o de Artag, y la de la Aceña.
  
El Estudio no se ha referido a la alta vulnerabilidad de determinadas áreas muy próximas a la traza de la carretera, ya en el entorno de Losa del Obispo. Tal consideración se entiende importante en tanto que la circunstancia manifestada habrá de condicionar, entre otros aspectos, la ubicación de la zona de actividades auxiliares, vertederos, etc.
  
Asimismo, uno de los cauces atravesados, aquél que se localiza más próximo a Losa del Obispo, presenta Riesgo 1 de acuerdo con el PATRICOVA. Así, atendiéndose a lo especificado en el citado documento, la obra prevista para cruzar el barranco al que se hace referencia deberá ajustarse a lo requerido en el Programa de Actuaciones del mencionado PATRICOVA.
  
Es necesario referirse a la existencia de una importante balsa, presumiblemente de riego, en el entorno del PK 0+000, la cual se ubica extremadamente próxima a la traza de la carretera a desdoblar.
  
- Vegetación
  
La vegetación potencial en la zona se ha descrito como la propia de la serie mediterránea de los coscojares mediterráneos, la cual, en sus etapas más evolucionadas, viene caracterizada por la presencia de coscoja (Quercus coccifera), pino carrasco (Pinus halepensis), espinos (Rhamnus lycioides), sabinas (Juniperus phoenicea), entre otras especies vegetales.
  
Sin embargo, se señala que la vegetación actual se compone, mayormente, de cultivos, entre los que destacan el olivo (Olea europaea) y el naranjo (Citrus sinensis), aún cuando se tienen otras unidades vegetales, como son las correspondientes a los cursos de agua presentes en la zona de actuación, así como a zonas de mayores pendientes las cuales, preservadas de la acción transformadora de la agricultura, mantienen formaciones arbóreas de pino carrasco (Pinus halepensis), acompañado éste, principalmente, de coscoja (Quercus coccifera) y espino negro (Rhamnus lycioides).
  
- Fauna
  
Se han identificado, por parte del Estudio, cuatro hábitats destacables como son el de monte bajo, cultivos, ramblas y medio humano. No obstante, el inventario de fauna no se ha particularizado para los mismos, aportándose, por el contrario, un listado de las especies presentes en el ámbito estudiado, sin que quepa destacarse ninguna de ellas sobre las restantes.
  
- Vías pecuarias
  
El Estudio ha especificado la existencia de tres vías pecuarias en la zona de actuación, las cuales son, asimismo, el Cordel de Segorbe o de los Clérigos (37'61 metros), Cañada Real de Aragón o Aragonesa (75'22 metros) y Cordel de Villar del Arzobispo a Liria (37'61 metros).
  
- Patrimonio cultural
  
El Estudio se ha referido a la gran proximidad del trazado a varios yacimientos existentes en la zona implicada, los cuales se enumeran a continuación:
  
- El Aljub o Granja (Casinos) y La Seña (Villar del Arzobispo): ambos se localizan a 150 metros del eje de la traza.
  
- Hoya Gurrea (Losa del Obispo) y S-115 (Losa del Obispo): ambos a 100 metros de la traza.
  
En cualquier caso, se recuerda, como ya se ha comentado en apartado anterior, que el proyecto cuenta con informe favorable de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.
  
En general, se han tratado correctamente los impactos habituales en la construcción y explotación de infraestructuras viarias, por lo que no se abundará en los mismos dentro del presente apartado, haciéndose esto, sin embargo, en aquéllos que se dan eventualmente en la actuación concreta que se pretende.
  
Se ha atendido al impacto que, sobre las vías pecuarias, se deriva de la actuación, habiéndose valorado como moderado, si bien se entiende severo en la fase de construcción. Por otra parte, los impactos sobre la vegetación y sobre la fauna se han valorado como moderados.
  
Impactos tales como el generado sobre los suelos, hidrología, usos productivos y atmósfera, han sido valorados como compatibles, aún cuando en distintos grados a fin de, así, poder disponer medidas correctoras a algunos de los mismos.
  
El impacto sobre el relieve se ha considerado compatible dado que los terraplenes y desmontes a ejecutar no presentarán excesiva entidad.
  
Por último, cabe señalarse que, en lo que se refiere al impacto acústico, se ha indicado que, en base al estudio acústico realizado, no se afectarán viviendas, dándose únicamente tal afección a edificaciones de tipo industrial y agrícola.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales, como es el caso. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción de este tipo de infraestructuras viarias. Se ha procedido igualmente con los impactos propios de la fase de explotación.
  
A continuación, pues, sólo se hará referencia a aquellas medidas correctoras derivadas de la particularidad del proyecto ahora evaluado, entrando, asimismo, a comentar sólo aquellas más significativas.
  
Es destacable que, entre las medidas correctoras implementadas para minimizar los efectos sobre el factor fauna, se ha incluido la disposición de dispositivos de escape para la misma. Asimismo, se ha establecido la adecuación de las obras de drenaje como pasos de fauna, si bien no se ha indicado en qué forma se llevará a cabo tal adecuación.
  
En el conjunto de medidas correctoras destinado a la protección de la vegetación circundante, y vista la cantidad de olivos (Olea europaea) que se disponen en las márgenes de la actual calzada, no se ha incluido el jalonamiento preventivo de aquéllos ejemplares arbóreos de entidad que pudieran localizarse excesivamente próximos a la traza, así como el transplante de aquellos otros que fuesen directamente afectados por las obras.
  
Respecto al patrimonio cultural, se ha establecido una prospección previa y seguimiento intensivo para el caso de tres yacimientos arqueológicos, como son el del barranco de la cueva, CV-35 y rambla de Tarragón, disponiéndose un seguimiento arqueológico extensivo para los restantes. En cuanto al patrimonio etnográfico, el estudio aportado ha identificado seis puntos susceptibles de desaparecer a razón de la actuación. Para ello, se ha aconsejado el topografiado íntegro de las estructuras arquitectónicas y recuperación de los bienes muebles o inmuebles de alto valor cultural. Así, se ha señalado la necesaria salvaguarda del panel cerámico sito en la fachada de la barraca de Sant Antoni. Por último, dada la gran riqueza de restos paleontológicos en la zona, especialmente en la facies jurásico-cretácico se ha prescrito la realización de una prospección previa y seguimiento de las obras.
  
El impacto sobre las vías pecuarias se ha corregido dándoles continuidad a sus trazados interrumpidos en la forma en que se indica seguidamente:
  
- Cordel de Villar del Arzobispo a Lliria (pk 2+850): construcción de un paso superior en el pk 2+970.
  
- Cañada Real de Aragón o Aragonesa (pk 6+120): construcción de un marco de iguales características al existente en el punto de intercepción.
  
- Cordel de Segorbe o de los Clérigos (pk 10+280): se construirá un camino de ida y vuelta de forma que se salvará la carretera mediante el paso bajo la estructura existente en el pk 10+730.
  
La localización de préstamos, vertederos e instalaciones auxiliares se ha derivado de un estudio de emplazamientos en base a criterios territoriales-ambientales y legales. No obstante, si bien su ubicación puede, con todo, considerarse apropiada, la necesaria consideración de otros aspectos no explicitados en el EsIA requerirá de la posterior evaluación del impacto ambiental de los préstamos y vertederos identificados.
  
El Estudio ha incorporado un plan de restauración e integración ambiental de la obra aparentemente completo, que hace prever una correcta y suficiente transposición de su contenido al pliego de Prescripciones Técnicas del proyecto de construcción.
  
Por último, se ha aportado un Programa de Vigilancia Ambiental el cual, si bien sí ha indicado los aspectos a controlar, no así ha dispuesto los indicadores y valores límite que habrán de advertir sobre el control eficiente de la evolución de los citados aspectos.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 3-b) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Acondicionamiento de la CV-35 entre los PP.KK. 41+000 a 52+600. Tramo Casinos-Losa del Obispo, promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender. Del mismo modo, se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
- Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental. En este sentido, es necesario referirse a que, a la vista de la información recogida en el proyecto, se presume que uno de los préstamos dispuestos se localizará sobre suelo forestal, todo lo cual conduce a reincidir sobre lo reseñado para el caso de nuevas aperturas.
  
Del mismo modo, y aún cuando de acuerdo con los volúmenes de desmonte y terraplén que se manejarán, no es previsible una generación significativa de inertes, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.
  
- Dado que existirán grandes tramos de firme actual que serán objeto de refuerzo, se recomienda, ahora, utilizar la parte del mismo que haya de ser demolida como material de construcción en las capas del firme en las que pueda ser empleado en calidad de áridos marginales, previo procesado. En línea con esto último, se recuerda la posibilidad recogida en el artículo 542.2.2.1 del PG-3, del que se transcribe parte:
  
Los áridos a emplear en las mezclas bituminosas en caliente podrán ser naturales o artificiales siempre que cumplan las especificaciones recogidas en este artículo.
  
También podrán emplearse como áridos, el material procedente del reciclado de mezclas bituminosas en caliente en proporciones inferiores al diez por ciento (10%) de la masa total de mezcla.
  
- Se atenderá a las consideraciones especificadas en el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar, todas las cuales se asumirán como condicionantes de la presente Declaración de Impacto. En concreto, y para aquella de las consideraciones que se refiere al análisis de la hidrogeología local, se realizará un estudio hidrogeológico completo, sobre el ámbito que la actuación pueda afectar, de acuerdo con los requerimientos apuntados en el informe de la Confederación. El citado informe se remitirá a esta Dirección General de Gestión del Medio Natural de forma previa al comienzo de las obras, al margen de que, posteriormente, pueda ser empleado, o no, para la concesión de autorizaciones sectoriales.
  
Asimismo, se añade a lo anterior la necesaria coordinación que deberá darse entre las obras de paso que se diseñen finalmente y lo dispuesto en el PATRICOVA para el cauce que presenta riesgo 1.
  
Por último, la balsa localizada en las proximidades del PK 0+000 de la traza deberá ser especialmente considerada en el diseño del drenaje de la carretera, el cual deberá estar correctamente coordinado con el del tramo de vía que colinda con el que es objeto de desdoblamiento.
  
- El proyecto de construcción deberá especificar, y presupuestar, las actuaciones destinadas al acondicionamiento de las obras de drenaje como obras de paso para fauna.
  
Asimismo, aquellos ejemplares de Olea europaea interceptados por la traza que, por su porte y entidad, y a criterio de la Dirección Ambiental de la obra, merezcan ser conservados, serán objeto de transplante a las áreas ajardinadas de la actuación.
  
- El Estudio ha indicado una serie de restricciones para la ubicación de instalaciones auxiliares, zonas de acopio, etc. No obstante, se quiere incidir en que en ningún caso se emplazarán instalaciones auxiliares sobre superficies las cuales presenten un grado de vulnerabilidad a los recursos subterráneos alto o muy alto, de acuerdo con la cartografía de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.
  
Asimismo, las zonas de acopios de materiales granulares siempre se localizarán a distancia mayor a 500 metros de cualesquiera cauces existentes o zonas habitadas. Esta restricción se ampliará a los 1000 metros en aquellos casos en los que los núcleos residenciales y la zona de acopios pudieran quedar alineados según una paralela a la dirección predominante de vientos en el ámbito implicado, de forma que el sentido de tales vientos fuera ?zona de acopios-núcleo habitado?, y no al revés. En línea con esto, el proyecto constructivo deberá incluir un estudio de vientos, el cual no se ha recogido en el inventario ambiental del Estudio de Impacto.
  
Cualquier posible vertido a los cauces atravesados será, previamente, sometido a tratamiento, lo que supondrá la disposición de una balsa de decantación para cualquier efluente generado, al margen de su origen (plantas móviles de machaqueo de áridos o producción de mezclas bituminosas, casetas de obra, etc).
  
- El Programa de Vigilancia Ambiental debe complementarse de forma que su transcripción al pliego de Condiciones del proyecto de construcción incluya la descripción de los parámetros e indicadores necesarios para la realización efectiva del control de las actividades, así como la definición de los valores umbral que lo concretarán.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental, durante la fase de explotación, ha incorporado la realización de una campaña de mediciones acústicas con el objeto de incrementar las medidas correctoras en el caso de que se sobrepasasen los objetivos de calidad señalados en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica. No obstante, esto deberá quedar recogido en el presupuesto del proyecto de construcción. Asimismo, ante las dudas que se suscitan por la falta, como documento adjunto al Estudio de Impacto, del estudio acústico, previamente a la ejecución de la actuación se remitirá, a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el estudio acústico, acompañado de su síntesis en forma de mapa de ruidos. Además, sobre el citado mapa de ruidos se indicarán aquellos puntos que serán objeto de posterior seguimiento, de acuerdo con lo dispuesto en el programa de vigilancia ambiental del Estudio de Impacto, y se describirán las medidas correctoras que puedan implementarse, a fin de que, desde la mencionada Dirección Ambiental, pueda evaluarse su aptitud ambiental.
  
- La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del Proyecto de Construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.
  
- Dada la afección existente a vías pecuarias, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación (o reposición de paso) ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.
  
- De conformidad con lo previsto en la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, la necesaria observancia de tal legislación lleva a la obligatoriedad de que se atienda a cuanto se ha dispuesto en el informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano en calidad de condicionado de la presente Declaración de Impacto Ambiental.
  
- Igualmente, si durante la fase de ejecución de las obras apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, el hecho se comunicará a la Conselleria de Medio Ambiente, dado que este tipo de formaciones se hallan protegidas por el artículo 16 de la ley 11/94, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunicad Valenciana.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
València, 2 de noviembre de 2004. El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente 114/04-AIA
  
Título Ampliación de explotación avícola de broilers
  
Promotor Ricardo Monleón Macián, SL.
  
Autoridad sustantiva Ayuntamiento de Toràs (Castellón)
  
Objeto del proyecto Obtención de la licencia de actividad para la ampliación de la actividad avícola de broilers
  
Localización: Partida ?La Atalaya?, polígono 1, parcela 45 y polígono 2, parcela 211 (antes polígono 4, parcela 285) del término municipal de Toràs (Castellón)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la ampliación de una explotación avícola, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación está constituida por una nave con capacidad para 34.000 animales, con cubierta a dos aguas. Con la ampliación se pretende construir una nave similar de 1708 m² de la misma capacidad, siendo la capacidad final de la actividad de 68.000 broilers. Se realiza 5-6 ciclos/año.
  
Los pollos se engordarán sobre cama de yacija. Se genera un total de 2380 Tm. de gallinaza al año. La gallinaza quedará retenida en el muelle de descarga y almacenamiento de residuos orgánicos (el cual tendrá tras la ampliación una superficie de 332 m²) hasta su retirada por empresa ajena a la explotación (se aporta contrato de retirada de gallinaza suscrito con la empresa Transportes Elviro, SL:, con CIF nº B-44157089), que realizará la retirada cada dos meses.
  
Entre las medidas higiénico-sanitarias establecidas en la explotación, está la dotación de vallado perimetral y vado sanitario que permita la desinfección de los vehículos que acceden a la misma.
  
Los cadáveres que se generen en la explotación serán retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto (se aporta contrato suscrito en fecha 29 de diciembre de 2003, para 34.000 animales).
  
El suministro de agua potable procede de pozo ubicado en la misma explotación (no se aporta concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar para su explotación).
  
La explotación se localiza a más de 2 km. del núcleo de población.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente
  
El expediente se inició el 3 de junio de 2004, con la remisión por parte del Ayuntamiento de Toràs de dos copias del Estudio de Impacto Ambiental y Proyecto de Actividad. En fecha 15 de junio de 2004 se solicita al Ayuntamiento la presentación del Expediente Municipal, el cual se recibe en fecha 14 de octubre de 2004.
  
La información pública se ha realizado mediante la publicación en el BOP nº 16, de 5 de febrero de 2004, así como a los vecinos colindantes a la actividad, con la presentación de una alegación, que no tiene carácter ambiental.
  
A la licencia de actividad concedida para el inicio de la actividad, precedió la Declaración de Impacto Ambiental favorable dictada en fecha 17 de febrero de 2000, en la cual se establecía una serie de condicionantes, entre los que se incluía:
  
- Se construirá estercolero y arqueta de lixiviados con materiales impermeables, para asegurar la acumulación temporal del estiércol en zona impermeable en caso de que no se coordine adecuadamente la retirada de la gallinaza con el final del ciclo de engorde. Dicho estercolero se aislará de los agentes atmosféricos.
  
- Caso de utilizarse la gallinaza para abono en campos de cultivo, la dosis de abonado no superará lo 210 kg de N por ha. y año de forma temporal, para rebajar a 170 kg de acuerdo con el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias.
  
- Se dispondrá de vado sanitario en la explotación.
  
- La explotación deberá disponer de vallado perimetral construido con materiales que se integren armónicamente con el paisaje o elementos de mimetización natural, tales como barreras vegetales con el fin de minimizar el impacto paisajístico creado.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a la explotación como malla metálica o similar.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca con el destino de la gallinaza.
  
Estos condicionantes deberán haberse ejecutado, previamente a la tramitación de la ampliación de la explotación.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge los siguientes informes:
  
- Informe favorable Arquitecto Municipal.
  
- Informe favorable del Veterinario de Area.
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Información pública con la presentación de una alegación.
  
- Autorización Previa de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial, para la parcela 45 del polígono 1, y para la parcela 211 del polígono 2. La autorización queda condicionada a la dotación en la explotación de vado sanitario en los puntos de entrada al recinto, tela o malla pajarera en ventanas y huecos y vallado perimetral de las instalaciones.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se desarrolla la actividad califica como Suelo No Urbanizable Agrícola, según normativa urbanística municipal.
  
Entre las parcelas 45 y 211 discurre una Vía Pecuaria, el Cordel de Aragón, con una anchura total de 37 m.
  
El municipio de Toràs está incluido en la LIC Alt Palància y la LIC Curs Mitjà del Riu Palància, incluidas en la red de espacios naturales aprobados por el Gobierno Valenciano para su inclusión en la Red Natura 2000, de acuerdo a lo dispuesto en la Directiva 92/43/CEE de Hábitats.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado como elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto: Suelo y Vegetación.
  
La explotación se localiza en una zona que engloba parcelas agrícolas de secano, con predominio de almendros y olivos. La vegetación forestal presente en la zona está constituida por matorral que ha invadido superficies antiguamente cultivadas.
  
La zona donde se desarrolla la actividad, presenta unos valores ambientales poco destacables, siendo los elementos ambientales más relevantes susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo y el Agua, por la contaminación asociada a la incorrecta gestión en la propia explotación de residuos orgánicos o durante su utilización por empresa externa a la explotación; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de residuos orgánicos y presencia de animales principalmente.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
No se ha realizado una identificación adecuada de los impactos que causará la actuación, limitándose el Estudio de Impacto Ambiental a recoger una apartado titulado ?incidencia ambiental y medidas correctoras?,.en los que se ha incluido la producción de residuos orgánicos, olores, ruidos, contenedores de cadáveres, paisaje.
  
Tras visita de campo se constata que la explotación dispone de estercolero cubierto, por lo que el impacto sobre el suelo y el agua asociado al residuo orgánico generado se reduce al que pueda ocasionarse con una mala gestión de la gallinaza como abono orgánico. El problema de olores queda minimizado por la distancia de la explotación al núcleo de población, además la dispersión de olores, en una zona como la que se sitúa la explotación, es elevada. Además, en la explotación se dispone de contenedor homologado para contener temporalmente los cadáveres que serán retirados por empresa gestora autorizada. La explotación carece de vallado perimetral, así como de vado sanitario, por lo que, antes de la obtención de la licencia de actividad concedida para la ampliación de la actividad, deberá disponerse de dichos elementos en la explotación.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha propuesto, como medida correctora disponer de vallado perimetral de la explotación, así como vado sanitario a la entrada de la misma. El resto de indicaciones corresponden a medidas encaminadas al control sanitario de animales, agua y medicamentos.
  
Las medidas correctoras expuestas se consideran insuficientes, por lo que deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes establecidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la ampliación de la granja avícola, situada en el término municipal de Torás (Castellón), promovida por Ricardo Monleón Macián, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá justificarse el cumplimiento de los condicionantes exigidos en la Declaración de Impacto Ambiental dictada para el inicio de la actividad, donde se exigía, entre otros condicionantes, el dotar a la explotación de vallado perimetral, así como de vado sanitario a la entrada de la explotación.
  
- Deberá de ampliarse el estercolero de la explotación, de manera que tenga capacidad suficiente, como mínimo, para asumir la gallinaza generada por las dos naves durante un ciclo de engorde.
  
- Tal y como establece la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de Generalitat, de Ganadería de la Comunidad Valenciana, los establecimientos distintos a las explotaciones ganaderas que realicen actividades de recogida, concentración y tratamiento de estiércoles y purines, deberán efectuar la comunicación de sus actividades a la Conselleria competente, en un plazo máximo de tres meses desde la entrada en vigor de la ley, comunicación que deberá realizar la empresa a nombre de Transportes Elviro, SL., con CIF nº B-44157089.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 4 de noviembre de 2004: El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 427/2003-AIA
  
Título: Plan General de Ordenación Urbana
  
Promotor: Ayuntamiento de Benijófar
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: Término municipal de Benijófar (Alicante)
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
A pesar de que el planeamiento municipal ya se encuentra homologado a la vigente legislación urbanística de la Comunidad Valenciana, el Ayuntamiento de Benijófar ha estimado que el agotamiento del suelo disponible la escasez de terrenos para la ubicación de los equipamientos públicos necesarios para la población, la carencia de determinadas tipologías edificatorias, la dificultad de gestión y la obsolescencia de determinados aspectos de las Normas Subsidiarias, son motivos suficientes para la redacción de un Plan General de Ordenación Urbana.
  
Los criterios generales de ordenación, por su parte, se han basado en:
  
I- La consideración de la ciudad como elemento social, lugar en donde se deben desarrollar los proyectos de bienestar y trabajo de los ciudadanos, completando una ciudad con crecimiento controlado, sin darle la espalda a la agricultura ni al río.
  
II- La actual configuración de la población, sus habitantes, modo de vida y de trabajo.
  
III- La necesidad de conservación, protección y mejora del medio urbano y rural, la salud de las personas, el uso racional y prudente de los recursos naturales, el desarrollo equilibrado del territorio y el incremento de la calidad de vida de los ciudadanos.
  
IV- El crecimiento de la ciudad, el desarrollo económico, industrial, comercial y agrícola en equilibrio con el respeto y la preservación del medio natural y de sus elementos esenciales, de modo que la satisfacción de las necesidades actuales no comprometa el de las futuras generaciones.
  
V- La reversión de parte de las plusvalías generadas por el planeamiento a la sociedad, mediante el establecimiento de modos de gestión y de reparto de cargas equilibrado.
  
Los objetivos generales del Plan General de Ordenación Urbana son los siguientes:
  
I- La adecuación del planeamiento a la vigente legislación urbanística autonómica así como al resto de legislaciones vigentes.
  
II- Completar y mejorar el territorio mediante su ordenación estructural, definida como elemento estable, salvo que disponga otra cosa el Plan de Acción Territorial de la Comunidad Valenciana o se den razones justificadas y mediante autorización autonómica.
  
III- El intento de disminución de la densidad de población prevista para el suelo urbano en el planeamiento actual y la adecuada dotación de espacios libres y equipamientos públicos.
  
IV- Crear suelo edificable para la construcción de nuevas viviendas y actividades, con nuevas tipologías, menores densidades de edificación y habitantes, mayor proporción de espacios libres y con un nivel suficiente de dotaciones para asegurar la calidad de vida.
  
V- Incrementar el suelo urbanizable en proporción superior a la demanda que se podría deducir del crecimiento esperado de la población con los siguientes fines:
  
a) Disponer de oferta de suelo programable suficiente para evitar alzas de precios excesivas.
  
b) Disponer de suelo destinado a la construcción de viviendas con espacios urbanos de calidad que puedan suplir las carencias del suelo urbano actual, y permitan futuras operaciones de recuperación urbana.
  
VI- Reservar suelo suficiente para poder implantar los equipamientos educativos y sanitarios previstos en los programas de las Consellerias competentes en la materia.
  
VII- Ordenación de la red viaria y creación de nuevas vías urbanas que conecten entre sí los barrios.
  
VIII- Determinar las áreas de reparto, las cesiones de terreno y el aprovechamiento tipo de las mismas con criterios que conjuguen el rendimiento económico que incentiva la inversión urbanizadora y edificatoria con el reparto racional de cargas del planeamiento.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I- Se propone una ordenación del territorio basada en la necesaria expansión de los núcleos residenciales actuales, con la limitación de la zona norte correspondiente a un suelo de especial protección. La expansión del núcleo urbano principal se ha pensado para configurar una trama que permita su acercamiento al núcleo de la zona residencial de Benimar Eucaliptus, creando un gran parque urbano en el barranco de la Cañada Marsá, permitiendo una continuidad más real entre las dos zonas. Al mismo tiempo se crea un área real de expansión en la parte oeste del núcleo principal sobre terrenos más llanos, buscando, por último, la unión de las dos zonas de suelo residencial al sur del término para evitar la dispersión y eliminar la posibilidad de aparición de núcleos aislados de suelos residenciales.
  
II- Se propone el mantenimiento de la protección del suelo de especial protección agrícola actual, ampliándolo por la zona sudoeste y creando un cinturón verde de suelo de especial protección de reserva que sirva para delimitar las zonas urbanizables del casco urbano y que sirva de protección ante el empuje urbanizador que se produce por el sur y el este.
  
III- La ordenación propuesta para el suelo no urbanizable del término municipal se ha realizado en coherencia con la ordenación y características físicas del territorio de los municipios colindantes. La zona este del término se ha calificado como urbano, urbanizable y no urbanizable, pero considerando las tensiones que provoca el límite con Rojales y sus calificaciones de suelo en su Plan General de Ordenación Urbana.
  
IV- El nuevo documento de planeamiento clasifica las siguientes superficies en el término municipal:
  
- Suelo urbano: 1.171.428'91 m²
  
- Residencial: 1.093.642'91 m²
  
- Industrial: 77.786'00 m²
  
- Suelo urbanizable: 1.145.580'62 m²
  
- Ordenado: 520.107'03 m²
  
- No ordenado: 625.473'59 m²
  
- Suelo no urbanizable: 2.057.065'64 m²
  
- Común: 847.919'34 m²
  
- Protegido: 1.209.146'30 m²
  
V- Las Normas Subsidiarias de Planeamiento, actualmente vigentes, clasificaron las siguientes superficies:
  
- Suelo urbano: 347.900'00 m²
  
- Suelo urbanizable: 659.000'00 m²
  
- Suelo no urbanizable: 3.347.400'00 m²
  
VI- Se aprecia, por tanto, un notable incremento del suelo urbano, estimado en 823.529 m² para el uso residencial y en 77.786 m² para el uso industrial, anteriormente inexistente. Respecto al suelo urbanizable, sobre el residencial de ejecución prioritaria se apunta un incremento significativo de 387.913 m² y una comedida ampliación del suelo urbanizable residencial común, que asciende a los 53.078 m², desapareciendo el suelo urbanizable industrial al haberse considerado como urbano. Es decir, se ha consolidado buena parte del anterior suelo urbanizable y ha adquirido el estado de urbano.
  
VII- Por otro lado, se constata una importante reducción del suelo no urbanizable común en detrimento del desarrollo urbanístico así como de la aparición de una nueva categoría de suelo no urbanizable de especial protección, denominada ?de Reserva?, produciéndose un estancamiento relativo, ligeramente positivo, en las restantes categorías de protección.
  
VIII- En el suelo urbano consolidado se estima un potencial de 11.721 habitantes, distribuidos en 3.907 viviendas. Por su parte, el suelo urbanizable se ha diseñado para albergar hasta 2.176 viviendas, con un horizonte poblacional de 6.526 habitantes. El total de habitantes para el término municipal es, entonces, de 18.247. Según la información del último censo, Benijófar cuenta con 2.830 habitantes.
  
IX- Según la documentación remitida, el suelo clasificado puede parecer superior al que teóricamente sería necesario en función del crecimiento vegetativo, pero se observa en el mercado una demanda de suelo que de producirse haría que el crecimiento vegetativo no sea el teórico, ya que ese suelo pasaría a ocuparse por habitantes de otros términos del área de influencia de la costa Mediterránea de Torrevieja, Guardamar, etc. Por otra parte, la posibilidad que otorga la legislación urbanística autonómica de programar el suelo en el momento en que se produzca la demanda y se prevea la urbanización inmediata posibilita el realizar una reserva de suelo superior a la necesaria en función del incremento de población previsto con el fin de cumplir los objetivos expuestos.
  
X- En todos los sectores de suelo urbanizable se ha proyectado una densidad de 25 viviendas por hectárea, apostando de esta manera por la calidad de la vivienda, en detrimento de la masificación que se produciría construyendo un número mayor de viviendas por hectárea.
  
XI- En el suelo no urbanizable de especial protección se ha incluido la categoría ?de interés agrícola?, que afecta a aquellos terrenos de la zona norte, entre la CV-920, el núcleo urbano y el río Segura, lindando con Formentera del Segura, es decir, toda la parte de regadío tradicional.
  
XII- El dominio público hidráulico se incluye en la categoría de especial protección ?de cauces y barrancos?.
  
XIII- Se establece, finalmente, una categoría de suelo no urbanizable de especial protección denominada ?de reserva- sobre una franja situada al sur del término que sirve de unión de la zona de especial protección de interés agrícola y que creará un cinturón verde alrededor del núcleo urbano evitando de esa forma la presión urbanística derivada de la zona sur.
  
3. Alternativas
  
No se han presentado alternativas.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 12 de septiembre de 2003 el Ayuntamiento de Benijófar remitió documentación relativa al Plan General de Ordenación Urbana del municipio, a falta del expediente municipal.
  
Ante la falta de información sobre el trámite de exposición al público de la documentación presentada se solicitó, en fecha 3 de agosto de 2004, copia del expediente municipal en la que se incluyeran los certificados del trámite de exposición al público y de aprobación provisional del documento de planeamiento, junto con las alegaciones que al mismo se hubieran presentado, en su caso.
  
En fecha 8 de septiembre de 2004 el Ayuntamiento de Benijófar remitió la documentación solicitada, comprobándose que el estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Información de Alicante, de fecha 29 de mayo de 2002, y en el DOGV nº4.261, de 31 de mayo de 2002.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron cincuenta alegaciones, una de ellas fuera de plazo, según consta en el certificado emitido por la secretaria del Ayuntamiento de Benijófar, en el que se incluía el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de las alegaciones presentadas, que no presentan carácter ambiental.
  
2. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 4 de julio de 2002, el Ayuntamiento de Benijófar remitió estudio de impacto ambiental del Plan General de Ordenación Urbana para su consideración previa por parte del órgano ambiental, emitiéndose informe al respecto en fecha 6 de agosto de 2002 con las siguientes consideraciones:
  
- Los Planes Generales de Ordenación Urbana se encuentran dentro de los supuestos en los que resulta preceptiva la consecución del trámite de evaluación de impacto ambiental de acuerdo a la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, y su desarrollo reglamentario. Por ese motivo, y conforme a lo dispuesto en el artículo 21.3 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, para poder iniciar dicho trámite resultará necesario remitir a esta Conselleria la documentación técnica del proyecto al completo, incluido el estudio de impacto ambiental y el certificado del resultado del periodo de información pública, con copia de las alegaciones presentadas.
  
- Respecto al estudio de impacto ambiental, se considera adecuado en líneas generales atendiendo a las características del medio descritas en él. No obstante, y ante la falta del proyecto técnico para poder comparar el grado de coordinación entre ambos documentos, sobre la documentación que finalmente se presente se indica que:
  
I- Cabría una valoración justificada, en función de un análisis poblacional que compare el crecimiento potencial del vigente planeamiento con el del propuesto, de los recursos hídricos, de las necesidades de depuración y de los volúmenes de residuos a producir con el objeto de que, por parte de los distintos organismos responsables, se certifique como viable el desarrollo urbanístico previsto.
  
II- Será necesario aportar una comparación gráfica y escrita de la distribución de suelos y usos del suelo existentes en la actualidad y de la prevista.
  
III- Se deberá superponer gráficamente, para una mejor lectura y comprensión del territorio, el riesgo de inundación estimado, las vías pecuarias que atraviesan el municipio y el yacimiento arqueológico inventariado, con la ordenación propuesta por el Plan General.
  
IV- Respecto a las vías pecuarias, se grafiarán igualmente en los planos de ordenación indicando, tanto gráfica como textualmente, su anchura legal. En cualquier caso se deberá asegurar el cumplimiento de la Ley 3/1995, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias.
  
V- Sobre los riesgos de inundación, asociados a fenómenos sísmicos, se indicará si se aprecia riesgo alguno de rotura de las distintas balsas que aparecen distribuidas por amplias zonas del término municipal, pudiendo afectar en algún caso a la ocupación humana o a otros usos que supusieran riesgos importantes asociados.
  
VI- Se deberá cartografiar la situación del vertedero de inertes, cuidando del cumplimiento de las condiciones de instauración del Plan Integral de Residuos, destacando, entre otras, la distancia de 500 m. a cualquier suelo urbano o urbanizable, independientemente de los límites del término municipal.
  
VII- Sería interesante indicar, cartográficamente, la situación de los endemismos detectados en el término municipal de Benijófar.
  
VIII- Se justificarán las medidas adoptadas por el documento urbanístico para asegurar la conservación de las edificaciones existentes en el corredor ecológico previsto por el estudio de impacto ambiental.
  
IX- Se profundizará en las características de los elementos de comunicación viaria transversales al corredor ecológico propuesto con el objeto de asegurar su continuidad, o bien justificar la falta de necesidad al respecto.
  
X- Se completará el análisis de las unidades ambientales con capacidades de uso de las mismas, todo ello para poder justificar el planeamiento urbanístico propuesto y su adecuación a las características ambientales del término municipal.
  
XI- Se valorarán los usos dotacionales previstos en las áreas inundables entorno al río Segura, con tal de concretar el grado de riesgo asociado y los posibles impactos ambientales derivados.
  
XII- Se preverán medidas correctoras específicas aplicables en la urbanización del corredor ambiental situado entre el casco urbano y las urbanizaciones situadas al este en relación con los posibles encharcamientos de alguna de las zonas por escorrentía dadas las características geológicas (baja permeabilidad)
  
Lo recogido en este punto fue objeto de un expediente de consulta con referencia 107/2002-CON.
  
Afecciones legales
  
1. Existen cuatro vías pecuarias clasificadas en el término municipal de Benijófar, siendo las siguientes:
  
- Colada del Camino Viejo de Rojales a Torrevieja.
  
- Colada del Camino de Orihuela.
  
- Colada del Camino Viejo a Torrevieja.
  
- Colada del Camino de la Estación.
  
Todas ellas poseen 6 metros de anchura legal.
  
2. El municipio de Benijófar está prácticamente limitado por toda su parte norte por el río Segura, siguiendo una traza principal de oeste - este con aparición de meandros que la alteran puntualmente. Se trata del único cauce natural de agua permanente que atraviesa el municipio, ya que los demás cauces existentes poseen bien un caudal intermitente y esporádico función de la intensidad de las precipitaciones, bien forman parte de cursos de agua artificiales pertenecientes a azarbes o acequias provenientes de la desviación del agua del Segura para el riego de las zonas cultivadas, algunas de ellas de largo recorrido y con un papel importante en la actualidad para el suministro de agua a las tierras de cultivo como la acequia mayor, la acequia de arriba, etc.
  
Por su parte, las zonas de ramblas y barrancos más significativas de Benijófar se concentran en dos áreas:
  
- La primera corresponde al barranco que transcurre por la parte este del municipio, entre los sectores Eucaliptus I y II y la zona elevada sobre la que se sitúa el polideportivo y a partir de la cual comienza el casco urbano. La escorrentía superficial de las zonas elevadas de sus márgenes fluye hacia esta zona deprimida, ya que además de la topografía existente, al estar en gran parte los márgenes ocupados por zonas edificadas y por lo tanto, parcialmente impermeabilizadas se provoca una circulación de aguas pluviales pendiente abajo. Esta zona abarrancada transcurre en dirección al Segura, pudiéndose ver la confluencia entre ambas desde la rotonda de la salida de Benijófar a Rojales, desde las primeras construcciones de la urbanización Benimar.
  
- La segunda zona abarrancada se sitúa al sur y sudeste del municipio y formaría parte del cinturón de nueva creación clasificado como suelo no urbanizable de especial protección de reserva. Esta zona de barranco, aunque su dirección de flujo general es hacia el Segura, desdibuja su cauce hacia el oeste, en las inmediaciones del paraje denominado ?La Cruz de la Langosta?, difuminándose la escorrentía entre los campos de cultivo.
  
En la mayor parte del término la escorrentía superficial tiene una dirección preferencial hacia el Segura. Las zonas de cultivo y en parte de las zonas abarrancadas existe un aterrazamiento que favorece la percolación y laminación de las aguas pluviales. Asimismo, existen a lo largo y ancho del municipio numerosas balsas de riego, aunque cada vez su uso es menos frecuente y algunas se han desmantelado o están vacías. Cualquier clasificación de suelo que se vea afectada por estas balsas debe tener en cuenta el riesgo potencial que éstas suponen y garantizar las medidas de seguridad para la actividad que se pretenda proyectar.
  
3. Según la información facilitada sólo existe un yacimiento arqueológico catalogado en el término municipal de Benijófar, conocido como ?Benijófar Este nº9?. No se habla, sin embargo, de la posible existencia de otros bienes patrimoniales. Tampoco se ha puesto en relación la información aportada con el planeamiento propuesto.
  
Sin embargo, con fecha 4 de noviembre de 2004 se ha aportado al expediente vía Fax por parte del Ayuntamiento de Benijófar informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, suscrito por el director general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano relativo al Plan General de Ordenación Urbana y Catálogo de Bienes de Benijójar, según el cual esa Dirección General Acuerda:
  
?..Informar favorablemente a los efectos previstos en el artículo 38 de la Ley 6/94, de 15 de noviembre, Reguladora de la Actividad Urbanística, el PGOU y Catálogo de Bienes de Benijófar, aprobado provisionalmente en fecha 14 de abril de 2004.
  
Informar favorablemente, a los efectos previstos en el artículo 47de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano, la inclusión en el citado Catálogo, con la consideración de Bien de Relevancia Local, el denominado molino árabe-
  
Consideraciones ambientales
  
1. El término municipal de Benijófar se encuentra situado en su totalidad sobre terrenos neógenos y cuaternarios, concretamente en la llamada ?Cuenca del Segura?. Siguiendo un criterio delimitador desde el punto de vista litoestratigráfico se puede dividir el municipio en tres unidades, según el resumen siguiente:
  
- Margas grises y limos del Messiniense superior: Los depósitos de estas características se pueden reconocer en gran parte del límite del municipio con Rojales por el este y existen afloramientos visibles en taludes debidos a obras recientes realizados en las afueras del caso urbano en dirección al pueblo de Rojales.
  
- Limos, arcillas rojas y caliche continental Pliocuaternarios: Se localizan principalmente al sur del término municipal, en las proximidades de los parajes de ?El Campo- y ?La Dehesa?.
  
- Limos negros, rojos y cantos encostrados Cuaternarios: Forma todas las grandes llanuras de la Vega del Segura y es la formación dominante dentro del término, sobre todo en el límite norte y en toda la mitad oeste. Alberga en zonas próximas al área de estudio facies de terrazas fluviales e incluso alguna de marisma con los típicos limos oscuros. En general, a parte de estos limos, se presentan como depósitos de gravas y cantos con una matriz arenolimosa en mayor o menor proporción, según la zona.
  
2. En Benijófar predominan las zonas llanas, con pendientes comprendidas entre el 0 y el 7%, concentrándose las zonas intermedias y abruptas (hasta el 30%) hacia el este del término, en dirección a Rojales, si bien pueden encontrarse elevaciones puntuales intermedias en el sur.
  
3. Se aprecia la coexistencia de dos materiales estructurales que caracterizan globalmente a los suelos de Benijófar: el material calizo y los limos - margas. El material calizo, por meteorización, va originando la aparición de una textura más gruesa de los suelos, mientras que los limos otorgan plasticidad. De las muestras tomadas se desprende que allá donde el material mayoritario es la roca caliza los suelos son más porosos y si son ricos en materia orgánica se favorece el crecimiento de una adecuada cubierta vegetal. Sin embargo, existen algunos suelos, localizados en la margen izquierda de la carretera de Benijófar a Torrevieja, que presentan predominancia de limos y son poco permeables, características que los hacen inadecuados para soportar una cubierta vegetal especialmente si las plantas necesitan raíces profundas.
  
4. Según la información contenida en el PATRICOVA, la franja norte del término municipal se encuentra afectada por un riesgo de inundabilidad de grado 2, con una superficie estimada de 58'70 Ha.
  
Además de esta zona, existen zonas potenciales de inundación detectadas en los muestreos de campo correspondientes a los pequeños barrancos y ramblas que bajan desde las lomas existentes en el municipio las cuales tienen un comportamiento efímero, en épocas de lluvias copiosas, perdiéndose muchas veces entre terrenos de cultivo o construcciones. Se ha de considerar también que Benijófar posee numerosas balsas de riego, algunas de las cuales presentan dimensiones significativas. Por lo tanto, cualquier proyecto de actuación urbanística que se pretenda realizar en los terrenos próximos a estos embalses deberá contemplar el riesgo potencial de inundación que éstos suponen.
  
5. Benijófar no presenta riesgos elevados de erosión. En las zonas moderadamente erosionadas la morfología dominante es la erosión laminar, a excepción de pequeñas zonas de rambla. En las zonas intermedias y abruptas se suelen dar pequeñas morfologías de erosión en surco, acarcavamientos y abarrancamientos. En otros muchos puntos se observan signos típicos de la erosión antrópica, debida al abandono de terrazas de cultivo que originan las típicas cucharas en los márgenes de las terrazas, labores agrícolas y ganaderas, actividades constructivas, etc.
  
6. En relación con otro tipo de riesgos, como el de vulnerabilidad de acuíferos, capacidad de carga, drenaje deficiente o inestabilidad no se destacan aspectos singulares pero sí una necesidad de que los proyectos que se desarrollen realicen estudios más detallados en relación con dichos aspectos para descartar posibles afecciones o, en su caso, tomar medidas adecuadas que aseguren la adecuación del proyecto al medio en la medida de lo posible. Sí es significativo, por otro lado, el riesgo de sismicidad, común a toda la Vega Baja, por lo que resultará de especial importancia la aplicación de la normativa sectorial vigente.
  
7. Sobre la vegetación del término municipal se indican a continuación las siguientes características:
  
- El componente florístico tiene muchas influencias corológicas no mediterráneas a causa del tipo de ambientes antropizados.
  
- El componente endémico Iberolevantino del territorio estudiado es importante, con un 9% de representación con la presencia de Anthyllis terniflora, Diplotaxis ilorcitana, Helichrysum decumbens, Onopordum macracanthum subsp. micropterum, Salsola genistoides, Satureja obovata subsp. canescens, Sideritis Leucantha, Teucrium carolipaui, Teucrium murcicum y Thymus moroderi.
  
- La flora estudiada tiene importancia etnobotánica significativa en el ámbito general. También presenta importancia ecológica significativa por lo que respecta a su capacidad de colonización de áreas alteradas, suelos trastocados, etc.
  
- Existe una especie de riesgo menor, considerada ?casi amenazada- por la UICN, que es el Thymus moroderi.
  
- Existen cuatro especies protegidas en el ámbito de la Comunidad Valenciana, por ?recolección regulada?, que son Sideritis leucantha, Teucrium carolipaui, Teucrium murcicum y Thymus moroderi.
  
8. Estructurando el territorio en macrounidades de paisaje vegetal se puede dividir el mismo en:
  
- Paisaje vegetal ripario, especialmente asociado al río Segura.
  
- Paisaje vegetal arvense y rudero - viario, que ocupa el 80% del término municipal y en el que se pueden encontrar muchos tipos de formaciones vegetales pero de escaso valor ambiental.
  
- Paisaje vegetal de tipo montañoso, donde predomina la asociación fitosociológica Stipo tenacissimae - Sideritetum leucanthae aunque de manera mal estructurada, muy fragmentada y con pobre representación florística.
  
En relación con este último paisaje, existen tres zonas en el municipio donde aparece o podría aparecer. Estas zonas están ubicadas de manera que rodean en parte al casco urbano de Benijófar. Si se crease un cinturón verde que uniese dichas zonas con la zona de cultivos se tendría un corredor ecológico de primer orden como quizá no lo haya en otros municipios.
  
9. La estructura del término municipal, representada por un mosaico de pequeñas parcelas de diversa composición florística, principalmente cultivos de cítricos, baldíos, barbechos, balsas de riego, comunidades ruderales y un pequeño pinar, en ocasiones de manera muy fragmentada, repercute en la ausencia de una macrofauna exclusiva de cada uno de estos medios sino un conjunto de especies que explotan los recursos de los distintos medios en función de sus necesidades y de la estacionalidad climática.
  
Desde el punto de vista de la diversidad taxonómica de la fauna hay que considerar a Benijófar como de alto valor ambiental. Uno de los principales valores ecológicos del término municipal, el río Segura, se encuentra notablemente degradado, pero su potencial para albergar un gran número de especies sigue siendo alto. Hay que destacar también el pinar, así como el talud de la rambla, en el que sería posible la nidificación de especies como el Avión zapador (Riparia riparia) o el Abejaruco (Merops apiaster). En la actualidad en este talud sirve de lugar de nidificación para la Abubilla (Upupa epops) y el Mochuelo común. Hay que insistir, no obstante, en que la abundancia faunística del término no depende de un medio concreto, sino de la interacción de todos ellos.
  
En cuanto al listado de depredadores hay que destacar la lechuza común, el mochuelo común, el búho chico, el cernícalo vulgar y el zorro común.
  
10. El abastecimiento de agua potable en el término municipal de Benijófar está proporcionado por la empresa Aquagest, proviniendo el recurso en su totalidad de la Mancomunidad de los Canales del Taibilla.
  
11. Respecto a la depuración de las aguas residuales, en 2001 entró en funcionamiento la nueva depuradora con un caudal de tratamiento en proyecto de 900 m³/día, siendo los volúmenes de tratamiento del último año estimados en 410 m³/día.
  
12. La gestión de residuos sólidos urbanos se lleva a cabo por la empresa Colsur instalada en Orihuela. Por otro lado, tras el reconocimiento del terreno, se han detectado numerosos puntos de vertido ilegal tanto de basuras como de escombros que deberán ser tratados por el nuevo planeamiento.
  
13. La valoración de los posibles impactos ambientales derivados del planeamiento propuesto se efectúa tras dividir el municipio en unidades ambientales y confrontarlas con la propuesta urbanística.
  
En ese sentido, la clasificación de suelo urbano, por su escasa extensión y el alto grado de antropización que presenta la zona afectada, se valora como positiva. Respecto al suelo urbanizable industrial, ya clasificado pero no desarrollado y que se amplía ligeramente en el Plan General propuesto, se estima un impacto bajo con la aplicación de medidas correctoras al afectar a suelo agrícola de calidad muy baja y ser su extensión muy limitada.
  
Por otro lado, algunos de los desarrollos urbanísticos que se encuentran en fase de ejecución se sitúan sobre parcelas no productivas.
  
Algunos de los nuevos suelos urbanizables, concretamente los sectores 1, 2 y 3, afectan a la subunidad 2c perteneciente a monte en retroceso con remotas posibilidades de recuperación. Así pues, el impacto se valora como muy bajo al presentar la zona un bajo valor ecológico y un avanzado estado de antropización.
  
Por su parte, el sector 4 afecta a las subunidades 3b y 3c, también de escaso valor.
  
Los sectores 5 y 6 son los que presentarían un mayor grado de impacto, afectando a las unidades 2c, 3b y 3c, pero que no supera la calificación de bajo atendiendo al grado de antropización.
  
14. Las medidas correctoras se dividen en generales y específicas para el suelo urbano, urbanizable y no urbanizable.
  
15. El estudio de impacto ambiental, a la vista de lo anterior, concluye que el planeamiento propuesto es compatible ambientalmente siempre y cuando se apliquen las medidas de minimización descritas así como las que determinen otras administraciones.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Benijófar (Alicante), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I- Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la adecuación del Plan General de Ordenación Urbana al P.A.T.R.I.C.O.V.A., en relación con los riesgos de inundación identificados en la documentación remitida y los usos previstos.
  
II- Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para abastecer a la población y los usos complementarios sin perjuicio alguno para los usos actuales. De la misma manera el Ayuntamiento de Benijófar, deberá garantizar con anterioridad a la aprobación de los Programas de Actuación Urbanística que desarrollen el Plan General de Ordenación Urbana, capacidad de depuración de aguas residuales suficiente, mediante la depuradora actual o, en su defecto, las sucesivas ampliaciones que se realicen, todo ello de acuerdo a los informes, condiciones y autorización de los organismos competentes.
  
III- Los residuos sólidos inertes deberán gestionarse en vertederos autorizados, no debiendo depositarse en ningún momento escombros en lugares no autorizados debidamente. Para ello, el Ayuntamiento exigirá los certificados de aceptación y capacidad por parte de empresa autorizada a las empresas encargadas de la ejecución de los sectores de suelo urbanizable. Por su parte, deberá existir compromiso y capacidad de gestión municipal de los residuos sólidos urbanos, con recogida selectiva de papel/cartón, vidrio y envases ligeros en cumplimiento del Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
IV- El Consistorio procederá, durante el primer año de vigencia del Plan General de Ordenación Urbana, a la clausura de todos los depósitos incontrolados de escombros y otro tipo de residuos que salpican el término municipal, procediendo a su traslado a vertedero controlado en función de la naturaleza de cada residuo o cualquier otro tratamiento alternativo que permita la valorización de los mismos, caso de ser posible.
  
V- Las vías pecuarias deberán grafiarse debidamente en los planos de ordenación como suelo no urbanizable de especial protección, manteniendo su anchura legal correspondiente e integrándola en los nuevos desarrollos urbanísticos, caso de verse afectadas, de manera que nunca computen a efectos de aprovechamiento ni estándares urbanísticos al corresponderse con bienes de dominio público.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML