Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8174, del 21-11-2017 (2017/9334)

RESOLUCIÓ de 19 de setembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 18/13-AIA Elx i Alacant.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8174

Data del DOGV
:   21-11-2017

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2017/9334

CVE


Data del document
:   19-09-2017

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 de setembre de 2017, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 18/13-AIA Elx i Alacant. [2017/9334]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 18/13-AIA Elx i Alacant.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 18/2013-AIA.  
Títol: Projecte oficial d'execució de la línia d'energia elèctrica a 220 kV doble circuit, L/ ST Torrellano-ST El Palmerar (província d'Alacant).  
Promotor: Red Eléctrica de España, SAU (ATLIRE/2011/39/03 i ATLINE/2008/660/03).  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació, Direcció General d'Energia  
Localització: Termes municipals d'Elx i Alacant (Alacant).  
  
Descripció del projecte  
En l'actualitat, les càrregues de l'àrea metropolitana d'Alacant capital estan ateses des de les subestacions de Rabassa (120 MVA instal·lats), Sant Vicent (ampliada fins a 110 MVA de potència per mitjà d'un tercer transformador), i Sant Joan 132/20 kV (160 MVA instal·lats), des del Palmerar 220/20 kV (ampliada a 150 MVA instal·lats amb un tercer transformador) i en breu, des del Cantalar 220/20 kV (100 MVA). No obstant això, aquesta capacitat no permet cobrir el constant i elevat creixement de la zona (considerant tant el creixement vegetatiu com la previsió de nous subministraments), amb la imminent saturació de la transformació a 20 kV i de les línies d'alimentació (132 kV i 220 kV), la qual cosa obliga a construir noves infraestructures elèctriques. Així mateix, resulta necessari duplicar l'eix costaner 220 kV Xixona-Sant Vicent-Salades-Rojales-Fausita, el qual es troba amb un grau de càrrega molt elevat, tal com apareix reflectit en la planificació sectorial 2002-2011.  
La solució que es proposa és la construcció d'una xarxa de 220 kV entre El Cantalar, Sant Vicent i Salades, a la qual es connectaran quatre noves subestacions amb transformació 220/20 kV, que permetran afrontar les necessitats de potència i qualitat requerida. La connexió d'aquestes noves subestacions quedarà assegurada per mitjà d'una nova xarxa de 220 kV, de la qual forma part la línia projectada Torrellano-El Palmerar. Aquesta línia constarà de dos nous circuits a 220 kV que connecten l'ampliació de la ST Salades (denominada ST Torrellano) directament amb l'actual ST El Palmerar, deixant dos circuits directes des de Salades al Palmerar i un circuit directe entre Salades i Sant Vicent.  
  
El projecte té per objecte l'autorització i execució de la nova línia elèctrica doble circuit dúplex de 220 kV, de connexió entre les subestacions ST Torrellano (a Elx, abans denominada ST Nova Salades i amb DIA de 5 de setembre de 2011 -expedient 66/2011-AIA) i la ST El Palmerar (a Alacant). Està promogut per Red Eléctrica de España, SAU.  
  
El traçat de la línia elèctrica ha patit modificacions durant la seua tramitació, a causa de la proximitat de l'aeroport de l'Altet (Alacant) i les seues servituds associades. Finalment s'ha dissenyat un traçat mixt aeri subterrani. S'inicia en la ST Torrellano, des d'on surt en subterrani pel camí de Salades cap al nord, creuant l'autovia A-7 fins a eixir de l'àrea afectada per la superfície cònica de servitud de l'aeroport. Des d'aquest punt segueix en aeri fins al suport núm. 4 de la línia existent L/220 kV E/S en El Palmerar de la línia Salades-Sant Vicent. Una vegada construïda aquesta línia, la ST Torrellano quedarà directament connectada amb ST El Palmerar per mitjà d'un doble circuit, eliminant-se la E/S en ST Palmerar de la L/Sant Vicent Salades i donant continuïtat a aquesta última per mitjà d'un pont (suport 271 bis). D'altra banda, el projecte inclou el desmantellament dels suports 1, 2 i 3 de la E/S en El Palmerar de la L/Sant Vicent-Salades.  
La nova línia elèctrica, de doble circuit dúplex, tindrà una longitud total de 3.945 m. El tram aeri, de 1.730 m constarà de 5 suports (Ap 1 de transició, AP2, AP3, AP8 i AP9). El cable conductor serà d'alumini-acer tipus dúplex-Gull, amb una potència màxima per circuit de 800 MVA. Disposarà de dos cables de fibra òptica tipus OPGW. Els suports seran metàl·lics en gelosia, amb quatre massissos independents de formigó en massa. La configuració de les creus serà en hexàgon. El tram subterrani, de 2.215 m de longitud, entre la ST Torrellano i el suport AP1, discorrerà soterrat en rasa entubada. Està dissenyat amb cable tipus XLPE Cu 2.000 mm² i potència màxima per circuit de 457,25 MVA.  
  
El tram a desmuntar, amb una longitud de 1.009 m i doble circuit, té com a origen el suport AP271bis de la L/220 kV Salades-Sant Vicent i finalitza en el suport AP4 de la E/S en la ST El Palmerar des de l'esmentada línia. Es desmuntaran 3 suports. En l'esmentat suport AP27bis es realitzarà la connexió dels circuits existents per a configurar un circuit passant.  
L'obra civil s'iniciarà una vegada obtinguts els permisos i drets de servitud. Es procedirà a l'obertura i millora d'accessos, obertura de buits per a fonamentacions, formigonat, muntatge i hissat de suports i estès de cables en el tram aeri i obertura de rasa, col·locació de capa de formigó de neteja, col·locació de tubs, formigonat fins a la cota adequada i reposició del paviment o ferm. Finalment es procedirà a la retirada de terres i materials i restauració de la zona.  
  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 21 de febrer de 2013, va tindre entrada ofici del Servei Territorial d'Energia d'Alacant, pel qual es dóna trasllat de l'expedient relatiu al projecte d'execució de la línia elèctrica aèria a 220 kV, entre la ST Torrellano i la ST El Palmerar al terme municipal d'Elx (Alacant). S'hi comunica la finalització del tràmit d'informació pública (anuncis en el DOGV de 18 de setembre de 2012, en el BOP de 9 de novembre de 2012 i en el periòdic Información de 17.11.2012), i consultes (s'especifiquen els organismes consultats). La documentació, relativa a la modificació de l'esmentada línia (ATLIRE/2011/39/03) rebuda, inclou:  
  
- Annex de modificació de l'estudi d'impacte ambiental (d'ara endavant, EsIA) i document de síntesi.  
- Annex de modificació de l'estudi d'integració paisatgística.  
- Projecte oficial d'execució de la línia d'energia elèctrica a 220 kV doble circuit, L/ ST Torrellano-ST El Palmerar (província d'Alacant).  
  
- Còpia dels informes i al·legacions rebuts de caràcter ambiental, així com les contestacions del promotor a aquells.  
Entre els informes demanats s'inclouen:  
- Informe municipal favorable de l'Ajuntament d'Elx, per acord de la junta de govern local de 29 de juny de 2012.  
- La Unitat de Sanitat Ambiental informa el 18 de juny de 2012 que no realitza consideracions a la documentació rebuda i que, no obstant això, el promotor ha de proposar les mesures adequades per a garantir la mínima exposició possible a camps de baixa freqüència en els éssers humans que romanguen o residisquen en la proximitat de les línies, extremant aquestes mesures quant a població infantil, garantint distància suficient per a minimitzar el risc.  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal d'11 de juliol de 2012. En el terme municipal d'Elx, on es redefineix el traçat, assenyala un encreuament de via pecuària, l'ocupació per dos suports de forest d'utilitat pública i la necessitat de sol·licitar ocupació temporal d'aquests elements, així com l'afecció per dos suports a terreny forestal.  
- Informe del Servei d'Espais Naturals i Biodiversitat de 12 de juny de 2012, assenyalant que el projecte es troba fora de l'àmbit territorial de la Xarxa Natura 2000, no afecta microreserves de flora o reserves de fauna i que no s'identifiquen espècies i hàbitats protegits en la zona.  
Així mateix, s'han rebut al·legacions de particulars que es refereixen a l'afecció sobre parcel·les de la seua propietat.  
Advertit que l'expedient rebut es refereix a la modificació de la línia elèctrica en projecte L/220 kV Torrellano-El Palmerar, conseqüència dels informes rebuts durant la fase d'informació pública de l'esmentat expedient (anuncis en el DOGV de 10 de març de 2009, en el BOP de 3 de març de 2009 i en el periòdic Las Provincias de 12.03.2009), s'ha requerit completar l'expedient amb la documentació relativa al mateix (ATLINE/2008/660/03). Amb data 20 de maig de 2013 s'ha rebut:  
  
- Estudi d'impacte ambiental i document de síntesi.  
- Estudi d'integració paisatgística.  
- Còpia dels informes rebuts de caràcter ambiental.  
Entre els informes demanats s'inclouen:  
- Informes de l'Ajuntament d'Alacant, adoptats en junta de govern local de 30 d'abril de 2009, 29 de juny de 2012, acordant evacuar informe municipal favorable.  
- La Unitat de Sanitat Ambiental informa el 10 de març de 2009 considerant l'impacte del projecte no significatiu i el 18 de juny de 2012, instant que s'adopten les mesures adequades per a garantir la mínima exposició a camps electromagnètics, especialment de la població infantil.  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal, d'11 de juliol de 2012. Assenyala l'encreuament de la via pecuària Gola de Mollons de Bru, de 4 m d'amplària legal, l'ocupació de forest d'utilitat pública pels suports nous AP1 i AP2 (encara que en una zona degradada per antigues extraccions d'àrids), i l'afecció terreny forestal dels nous AP3 i AP8 i els seus accessos a Elx. A Alacant, el traçat afecta terrenys forestals degradats, erosionables i amb escassa cobertura vegetal, per la qual cosa hauran d'extremar-se les mesures encaminades a la prevenció de fenòmens erosius.  
- Informe del Servei d'Espais Naturals i Biodiversitat de 12 de juny de 2012, indicant que el projecte es localitza fora d'àmbit territorial de la Xarxa Natura 2000, que no es localitza en l'àmbit de microreserves de flora o reserves de fauna i no identifica espècies i hàbitats protegits. Aquest informe n'actualitza un altre anterior de 19 de juliol de 2009.  
  
- La directora general de Patrimoni Cultural Valencià informa el 10 de març de 2009 de la necessitat de realitzar una prospecció arqueològica.  
- Informe favorable en matèria de paisatge de data 25 de juliol de 2013.  
Com a antecedent al present expedient, es va realitzar el tràmit de consulta ambiental prèvia establit en la normativa en matèria d'avaluació d'impacte ambiental (per sol·licitud rebuda el 04.10.2007), amb número d'expedient 362/2007-CON. Amb data 18 de desembre de 2007, es va remetre informe d'amplitud i nivell de detall de l'estudi d'impacte ambiental. L'informe esmentat tenia en consideració els informes demanats dels diversos organismes consultats que, com a aspectes rellevants, assenyalaven: la necessitat de sol·licitar ocupació temporal en cas d'afectar forest d'utilitat pública o via pecuària; l'existència en les proximitats del polígon industrial on es localitza la ST Salades, d'una colònia de cria d'oroneta de ribera; el risc per a l'avifauna, en general; minimitzar l'afecció a la coberta vegetal.  
Posteriorment, el promotor del projecte va comunicar que durant la tramitació del projecte s'havia posat de manifest la necessitat de prolongar el tram subterrani. Amb data 9 de maig de 2011, es va contestar el promotor en el sentit que no resultava necessari reiterar la consulta prèvia ambiental, atès que els canvis de traçat es desenvolupen en l'interior de l'àmbit d'estudi proposat en el document inicial, i que els aspectes considerats en l'informe d'amplitud i nivell de detall ja inclouen els aspectes ambientals que poden incidir en el projecte.  
  
  
Afeccions legals  
El traçat de la línia està condicionat per les distàncies de seguretat establides en la reglamentació tècnica respecte a les carreteres, a altres línies elèctriques i a vivendes, entre altres. En aquest cas particular, ha sigut necessari adaptar el traçat de la línia a les servituds aeronàutiques associades a l'aeroport de l'Altet, d'acord amb el que estableix el Decret 584/1972, modificat pel Decret 2.490/1974, i Reial decret 1.541/2003.  
La instrucció de 13 de gener de 2012, de la Direcció General de Medi Natural, sobre vies pecuàries, regula els encreuaments de vies pecuàries i el procediment per a sol·licitar-ne l'ocupació temporal.  
La instrucció d'11 de juny de 2012 de la Direcció General de Medi Natural desenvolupa la Llei 3/1993 forestal de la Comunitat Valenciana i el seu reglament, pel que fa a l'ocupació temporal de forest d'utilitat pública.  
En els encreuaments amb llits de riu, és d'aplicació allò que s'ha establit per a les zones de servitud i policia pel reglament de domini públic hidràulic, aprovat pel Reial decret 849/1986, d'11 d'abril.  
El Reial decret 9/2005, de 14 de gener, en el seu annex I, enumera les activitats potencialment contaminants del sòl, entre les quals es troba la producció i distribució d'energia elèctrica (CNAE-93 Rev1 40,1).  
  
La gestió dels residus generats atendrà al que estableix la legislació estatal i autonòmica reguladora de la matèria. En particular, els residus de construcció es gestionaran d'acord amb el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, i el Decret 200/2004, d'1 d'octubre.  
  
En terreny forestal i el seu entorn, s'apliquen les prescripcions de seguretat establides en el Decret 7/2004, de 23 de gener. Respecte a la neteja de vegetació davall la línia, en terreny forestal, han de seguir-se els criteris del Decret 150/2010, de 24 de setembre.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
  
Consideracions ambientals  
L'àrea d'estudi comprèn part dels termes municipals d'Elx i Alacant, situats a l'est de la província d'Alacant. En concret, l'àrea d'estudi queda a escassos quilòmetres de la línia de costa. Es tracta d'una zona antropitzada, sobretot al sud, amb importants infraestructures (autopista A-7, carretera N-340, via parc Alacant-Elx CV-86, ferrocarril Alacant-Elx o conduccions d'aigua com el quint canal Llevant-Taibilla), el nucli de població de Torrellano i el parc industrial Salades-Torrellano (a Elx), quedant l'aeroport de l'Altet a escassos 3 km al sud, i condicionant les característiques de la línia. Al nord de l'àrea d'estudi, predominen les parcel·les de cultiu, sent majoritaris els camps d'ametlers i cítrics, i hortalisses com les carxofes. També es localitzen erms i camps en desús intercalats entre les parcel·les agrícoles, denotant un cert grau d'abandó. Resulta així un mosaic d'usos diversos en un espai relativament reduït. El paisatge es caracteritza pel contrast entre zones antropitzades i cultius i zones de vegetació natural, fonamentalment en les elevacions existents com la Serra Grossa, Mont Ripoll, Serra Llarga i el Puntal Redó.  
  
No es localitzen espais naturals protegits en l'àrea d'estudi. Pròxims, encara que fora d'aquella, es localitzen el Saladar d'Aigua Amarga, zona humida catalogada situada en l'extrem sud del terme municipal d'Alacant, junt amb la costa, i l'espai de la Xarxa Natura 2000 (LIC i ZEPA) illa de Tabarca, de caràcter marítim. No es preveu afecció sobre aquests espais, considerant la seua localització, elements naturals que els definixen i les característiques del projecte. Hi ha zones en què es troben cartografiats hàbitats d'interès comunitari, en particular, l'hàbitat prioritari 6220\* zones subestèpiques de gramínies anuals de Thero-brachypodietea. La vegetació natural està dominada per l'estrat arbustiu (distribuït de forma aïllada), sent les associacions més representades la timoneda i el llistonar, localitzats principalment en la Serra Llarga i Serra de Sancho. Les formacions de pineda en la zona són molt escasses, restringides a alguns barrancs que conserven un cert grau d'humitat i a algunes repoblacions d'escàs port. La comunitat faunística pròpia del territori està formada per espècies molt comunes i escàs grau d'amenaça. No obstant això, la zona és visitada ocasionalment per espècies amenaçades provinents d'àrees pròximes de cria o que travessen l'àrea en els seus moviments en busca de menjar i descans. El grup faunístic més nombrós són les aus, que freqüenten les basses de reg de la zona. Les aus aquàtiques, encara que escassament representades, es desplacen entre les zones humides pròximes (on passen la nit) i els abocadors de residus urbans (on s'alimenten), travessant generalment pel mig de la Serra Llarga (entre el Mont Ripoll i el Puntal Redó). Entre aquestes es pot citar l'esplugabous, el gavià argentat i la gavina riallera. La presència de rapaços diürns és ocasionals, donada l'escassetat de tallats rocosos idonis per a la nidificació i la baixa cobertura arbòria. Només es reprodueix el xoriguer vulgar en l'àrea d'estudi, sent els camps de cultiu bones àrees de caça. Entre les espècies hivernants es presenten esporàdicament l'arpella de marjal, l'esparver comú, l'aguiló comú i l'aguileta calçada, que no es reprodueixen en l'àrea d'estudi. Ocasionalment pot trobar-se arpellot cendrós en època estival i durant els passos migratoris i pot veure's àguila-astor cuabarrada. El grup més nombrós és el de les passeriformes, amb espècies molt comunes. Cal destacar la presència d'oroneta de ribera, amb una de les colònies de cria més importants de la Comunitat Valenciana, que sol instal·lar-se en alguna parcel·la en obres dins del parc industrial d'Elx, excavant túnels en talussos i tallats arenosos. Cada any busquen una ubicació nova per a la colònia. Aquesta espècie estableix els seus nius en la segona meitat del mes de març i a l'abril, estenent-se l'època de cria fins a juliol. No s'ha detectat la seua presència l'any 2013.  
  
En l'àrea d'estudi, no hi ha risc d'inundació, d'acord amb el PATRICOVA, donada l'escassa entitat de la xarxa de drenatge. El risc natural de major rellevància és el d'erosió, especialment en les zones de més pendent (com la Serra Llarga, Serra d'Abellars, Serra de Borbuño i Serra de Sancho), en relació amb el clima, l'escassa coberta vegetal, el tipus de terreny i l'acció humana. En les zones de menor pendent, aquest risc és baix o molt baix. En determinades àrees també apareix un cert risc de lliscament. La vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana o baixa. Es valora el risc d'incendi com baix, considerant l'absència de masses forestals d'una certa entitat i el ràpid accés a la zona dels mitjans de control i extinció. Hi ha dues forests d'utilitat pública en l'àmbit d'estudi denominades Serra d'Abellars (AL1033AL34) i Serra Llarga (AL1032AK108). En la zona s'ha identificat únicament el bé patrimonial paleontològic Fondet dels Pinyols (pròxim al límit est de l'àmbit). Els enclavaments de major valor paisatgístic coincideixen amb el conjunt d'elevacions format per Serra Grossa, Serra Llarga, Serra de Sancho i Serra de Borbuño.  
  
La principal mesura preventiva en aquest tipus de projectes és l'estudi i disseny del corredor de traçat. Es proposen alternatives tendents a: allunyar-lo de la població; ajustar-lo a servituds d'infraestructures existents; evitar les zones d'interès natural, les zones de cultius de major valor i les masses forestals més importants, els punts amb alt valor paisatgístic i els elements del patrimoni cultural. S'evita col·locar suports en els punts de major pendent, a fi de reduir la magnitud dels moviments de terres, obertura d'accessos i fonamentacions i minimitzar el risc de despreniment i lliscament. Es descarta, per resultar tècnicament inviable, la substitució del simple circuit existent de la L/220 kV Salades-Sant Vicent per un quàdruple circuit, pel fet que els suports d'aquesta línia únicament estan preparats per a un doble circuit i substituir-los comportaria elevats temps de descàrrega de la línia que afectaria el Servei. No és possible soterrar la línia al llarg de tota la seua longitud ja que discorre per terrenys no assentats i els camins existents no compleixen les condicions necessàries per a això. En tot cas, en tractar-se d'un tram que completarà la línia ja existent, la configuració final serà mixta en aeri i subterrani, independentment de la major o menor longitud del tram subterrani. Es plantegen tres alternatives amb trams en aeri i en subterrani, considerant els elements existents en cada zona.  
  
Inicialment se selecciona una alternativa (alternativa 3, segons l'EsIA) que destaca per comptar amb un tram de més d'1 km en subterrani des de la ST Salades per a evitar les vivendes del seu entorn; aprofitar per a la connexió amb la ST Palmerar, la línia existent d'entrada/eixida de la L/220 kV Salades-Sant Vicent, entroncant en els suports que tècnicament resulten adequats; i travessar la Serra Llarga per un xicotet tossal, la qual cosa minimitza l'afecció al sòl forestal i al planejament urbanístic i menor afecció a l'enclavament de major qualitat paisatgística. Suposa així mateix el desmantellament d'aproximadament 1 km de línia existent. És l'alternativa que discorre per zones de menor pendent i menors riscos d'erosió i lliscament i no travessa cap barranc o col·lector d'entitat. Afecta sòls ocupats per timonedes i pastius en aproximadament 1 km, però la meitat d'aquests es correspon amb la zona de pedrera abandonada, on la vegetació es troba molt degradada. Afecta uns 100 m de formació de pineda (en menor longitud que les altres alternatives). Discorre pel límit d'una àrea amb hàbitats d'interès, al contrari que les altres alternatives, que sí que travessen àrees amb hàbitats d'interès. El traçat definitiu presa com a base aquesta alternativa, modificada per a salvar les servituds associades a l'aeroport, prolongant en més d'1 km el tram subterrani i redueix, per tant, l'afecció del tram aeri, en particular sobre terreny natural. No es preveu afecció sobre jaciments o altres elements del patrimoni cultural. Es realitza una prospecció arqueològica per a confirmar l'absència d'elements en la zona d'influència de la línia.  
  
El tram subterrani discorre en tot moment pel camí existent, excepte l'encreuament amb la A-7 que es realitzarà amb clavament. Creua la via pecuària Gola de Mollons de Bru, encara que aquesta discorre en aeri sobre aqüeducte, mentre que el cable va soterrat pel camí sobre el qual creua l'aqüeducte. L'accessibilitat a tot el traçat és bona en general, donat l'escàs relleu de la zona i l'àmplia xarxa de camins existent. El projecte inclou un estudi dels accessos fins a cada suport. Els nous AP1, de transició aeri/subterrani i AP2, es localitzen en forest d'utilitat pública, per la qual cosa ha d'obtindre's permís d'ocupació. Es tracta d'una zona accessible a través dels camins fins a la cota dels suports i amb escassa vegetació de matoll, degradada a causa d'antigues extraccions d'àrids. Igualment, el nou AP3 es localitza en una zona degradada, amb escassa vegetació i bona accessibilitat. El nou suport AP8 es localitza en la Serra Llarga, molt pròxim a la carretera que la delimita per l'est, accessible per mitjà de camí fins pràcticament la base. Aquest és, potser, el punt on més problemes d'erosió poden donar-se, a causa del pendent del terreny. El nou AP9 s'ubica junt amb l'AP3 existent, per la qual cosa hi aprofita l'accés i no comporta problemes d'execució. Per a accedir als suports existents a desmantellar es disposa dels accessos utilitzats en la seua construcció, per la qual cosa no hi ha problema d'accessibilitat.  
  
El volum total d'excavació per al tram aeri és d'uns 400 m³, poc significatiu. Quant al tram subterrani, s'estima en 6.600 m³, majoritàriament pels camins existents. No s'ocasionaran canvis significatius en el relleu. L'afecció sobre la vegetació és poc rellevant, limitada a timoneda-pastiu molt degradat i erm, sense afectar hàbitats naturals d'interès. Les campes de treball es localitzaran en les zones de menor valor natural. Addicionalment, s'adopten mesures preventives com el pas de maquinària per trajectòries definides prèviament, el control de la velocitat dels vehicles, regs periòdics durant els moviments de terres i observança de les especificacions tècniques i normativa dels vehicles i equips. S'adopten a més mesures preventives per a evitar la contaminació i degradació del sòl, com realitzar els canvis d'oli i lubricant en zones destinades a l'efecte i una correcta gestió de residus i abocaments. Els residus generats seran degudament gestionats a través de gestors autoritzats. S'incorpora al projecte un estudi de gestió de residus, elaborat d'acord amb el que disposa el Reial decret 105/2008, d'1 de febrer, pel qual es regula la producció i gestió dels residus de construcció i demolició. S'adopten les mesures previstes en el Decret 7/2004, de 23 de gener, per a prevenció d'incendis forestals. Les obres poden comportar temporalment molèsties associades al tràfic de maquinària, soroll generat per les obres i pols i gasos associats als moviment de terra i l'ús de maquinària. Únicament hi ha edificació dispersa en l'entorn del traçat, no sent aquesta afecció rellevant. En tot cas, es realitzaran les obres en el mínim de temps possible. Finalitzades les obres, s'efectuarà una neteja general de la zona i restauració de l'entorn afectat.  
  
Durant la fase d'explotació, l'existència de la línia comportarà servituds associades. En el tram aeri la servitud és compatible amb els usos del sòl actuals (excepte la construcció davall la línia) pel que és possible el cultiu dels terrenys davall la línia i no resulta necessària l'eliminació de vegetació, pel seu baix port. El grup animal que pot veure's afectat pel projecte en major grau és el de les aus, per electrocució o col·lisió. En línies com la que s'avalua el risc d'electrocució és nul, ja que les distàncies entre dos cables o entre cables i pal són prou àmplies perquè no siga possible el contacte simultani. Les col·lisions es produeixen quan l'au en vol no pot evitar el cablejat, especialment, el cable de terra, pel seu menor diàmetre. Afecta especialment aus que volen en grup, espècies nocturnes o crepusculars i aus de grans mides. La línia incorpora les mesures de prevenció de la col·lisió establides en el Reial decret 1.432/2008, de 29 d'agost. Amb relació a la colònia d'oroneta de ribera que nia en el parc industrial d'Elx, les obres a realitzar es desenvolupen fora de l'esmentat àmbit, encara que serà tinguda en consideració per a evitar molèsties en l'època de cria. El tram a desmantellar travessa la Serra Llarga, principal zona de pas d'avifauna.  
El pas del corrent implica una sèrie d'efectes d'escassa magnitud i poc significatius: l'emissió d'un so baix i de poca intensitat, només apreciable als voltants de la línia i de major intensitat en condicions de boira o pluja; generació d'una quantitat insignificant d'ozó a causa de l'efecte corona que ionitza l'aire; generació de camps electromagnètics, inferiors als valors establits en la Recomanació del Consell de Ministres de Sanitat de la Unió Europea, de 12 de juliol (1999/519/CE), fixats en 5 kV/m per al camp elèctric i 100 T per al camp magnètic. En el tram subterrani, el camp elèctric queda apantallat pel terreny i el magnètic decreix ràpidament amb la distància. Per al tram aeri, s'estima (basant-se en mesuraments a línies anàlogues) en el punt més pròxim valors de 15 microtesles de camp magnètic. El traçat es manté allunyat de les zones residencials i no hi ha vivendes aïllades a menys de 30 m.  
  
S'aporta un estudi d'integració paisatgística en què s'analitza, d'acord amb la normativa vigent, l'afecció generada per la instal·lació. Es tracta d'una zona eminentment plana, amb una amplitud visual important. La prolongació del tram subterrani minimitza l'afecció visual, ja que allunya el tram aeri dels principals punts d'observació. Els suports queden localitzats en zones ocultes i d'ombra, generades per la fisiografia de la zona de serres que travessa. En la zona de la Serra Llarga, el tram nou és molt pròxim al tram que es desmunta, per la qual cosa l'afecció és anàloga a l'actual.  
El desenvolupament del projecte augmentarà la garantia de subministrament elèctric a la població local i a previsibles desenvolupaments urbans o industrials de la zona, i millorarà les infraestructures d'abastiment.  
El pla de vigilància ambiental (PVA) planteja com a objectius bàsics:  
- Comprovar l'evolució dels impactes previstos, de manera que no superen les magnituds previstes en l'EsIA i reduir aqueixes magnituds.  
  
- Establir un sistema que garantisca el compliment de les mesures protectores i correctores previstes en la DIA i en l'EsIA i verificar que són eficaços i redueixen la magnitud dels impactes. Si no foren eficaços, se'n dissenyaran unes altres de noves.  
- Permetre la valoració dels impactes difícilment quantificables o detectables en la fase d'estudi, dissenyant si és el cas noves mesures.  
  
- Proporcionar informació d'aspectes mediambientals poc coneguts.  
  
Es concreta el PVA per mitjà de les actuacions de seguiment i control que es realitzaran en la fase de construcció (senyalització de les zones d'obra i control dels elements afectats). En la fase de funcionament es contemplen revisions que verifiquen el bon estat del lloc, així com la no-aparició d'impactes no previstos en l'EsIA. El PVA es coordinarà per un director ambiental d'obra que revisarà l'eficàcia de les mesures implantades, proposarà possibles modificacions i reflectirà el seguiment en informes periòdics, en particular, un de general al final de l'obra.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte de línia elèctrica s'ha sotmès al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, i modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.   
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.   
L'article cinquè de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la llei esmentada. L'article 15 del Decret 85/2013, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient, atribueix a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d'execució de la línia elèctrica d'alta tensió a 220 kV, doble circuit, L/ ST Torrellano'ST El Palmerar (el qual inclou el desmantellament dels suports 1, 2 i 3 de la E/S al Palmerar de la L/Sant Vicent-Salades) promogut per Red Eléctrica de España, SAU, el traçat del qual discorre pel terme municipal d'Elx i Alacant (Alacant), sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions del projecte, el estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que hi ha en l'expedient, i s'adopten les mesures indicades en l'apartat segon.  
  
  
Segon  
Addicionalment a les mesures adoptades en el projecte, s'estableixen les condicions següents:  
1. Es tindrà en compte la presència en la zona d'oroneta de ribera. A l'efecte, si es realitzen obres d'excavació entre la segona meitat de març i abril i es generen talussos arenosos, es vigilarà per a evitar que siguen colonitzats. En cas de detectar-se'n els nius i a fi d'evitar molèsties sobre la colònia en l'època de cria, haurà de coordinar-se a través del Servei Territorial de Medi Ambient (unitat competent en vida silvestre) el mode d'actuació.  
2. En els suports nous AP1 i AP3, tenint en compte el pendent del terreny i les obres necessàries per a l'execució del projecte, s'extremaran les mesures encaminades a evitar l'erosió del terreny.  
3. En els trams en què la línia queda pròxima a terreny forestal, hauran d'adoptar-se durant les obres i treballs de manteniment les prescripcions del Decret 7/2004, de 23 de gener, en el qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals.  
  
4. Haurà d'obtindre's permís d'ocupació de via pecuària (encreuament subterrani de la Gola de Mollons de Bru) i forest d'utilitat pública (suports AP1 i AP2), d'acord respectivament amb la Instrucció de 13 de gener de 2012, de la Direcció General de Medi Natural, sobre vies pecuàries, i la instrucció d'11 de juny de 2012, de la Direcció General de Medi Natural, per a ocupació de forests d'utilitat pública.  
5. S'adoptaran les mesures que establisca la Direcció General de Patrimoni Cultural. Qualsevol troballa d'índole arqueològica o paleontològica serà comunicada immediatament a l'administració competent.  
  
6. Es procedirà a la correcta gestió dels residus generats, quedant prohibida la crema de restes vegetals. Es restauraran a les seues condicions inicials les àrees que s'hagen vist alterades per les obres.  
7. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades, i la comprovació de la seua eficàcia.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, haurà de ser comunicada a l'òrgan ambiental competent que hi establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets s'estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
  
València, 3 de març de 2014.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell».  
  
València, 19 de setembre de 2017.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8174, del 21-11-2017 (2017/9334)

RESOLUCIÓN de 19 de septiembre de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 18/13-AIA Elche y Alicante.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8174

Fecha DOGV
:   21-11-2017

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2017/9334

CVE


Fecha del documento
:   19-09-2017

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de septiembre de 2017, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 18/13-AIA Elche y Alicante. [2017/9334]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 18/13-AIA Elche y Alicante.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 18/2013-AIA.  
Título: Proyecto oficial de ejecución de la línea de energía eléctrica a 220 kV doble circuito, L/ ST Torrellano-ST El Palmeral (provincia de Alicante).  
Promotor: Red Eléctrica de España SAU (ATLIRE/2011/39/03 y ATLINE/2008/660/03).  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Economía, Industria, Turismo y Empleo, Dirección General de Energía  
Localización: términos municipales de Elche y Alicante (Alicante).  
  
Descripción del proyecto.  
En la actualidad, las cargas del área metropolitana de Alicante capital están atendidas desde las subestaciones de Rabasa (120 MVA instalados), San Vicente (ampliada hasta 110 MVA de potencia mediante un tercer transformador), y San Juan 132/20 kV (160 MVA instalados), desde El Palmeral 220/20 kV (ampliada a 150 MVA instalados con un tercer transformador) y en breve, desde El Cantalar 220/20 kV (100 MVA). No obstante, esta capacidad no permite cubrir el constante y elevado crecimiento de la zona (considerando tanto el crecimiento vegetativo como la previsión de nuevos suministros), con la inminente saturación de la transformación a 20 kV y de las líneas de alimentación (132 kV y 220 kV), lo cual obliga a construir nuevas infraestructuras eléctricas. Asimismo, resulta necesario duplicar el eje costero 220 kV Jijona-San Vicente-Saladas-Rojales-Fausita, el cual se encuentra con un grado de carga muy elevado, tal y como aparece reflejado en la planificación sectorial 2002-2011.  
La solución que se propone es la construcción de una red de 220 kV entre El Cantalar, San Vicente y Saladas, a la cual se conectarán cuatro nuevas subestaciones con transformación 220/20 kV, que permitirán afrontar las necesidades de potencia y calidad requerida. La conexión de estas nuevas subestaciones quedará asegurada mediante una nueva red de 220 kV, de la cual forma parte la línea proyectada Torrellano-El Palmeral. Esta línea constará de dos nuevos circuitos a 220 kV que conectan la ampliación de la ST Saladas (denominada ST Torrellano) directamente con la actual ST El Palmeral, dejando dos circuitos directos desde Saladas a El Palmeral y un circuito directo entre Saladas y San Vicente.  
El proyecto tiene por objeto la autorización y ejecución de la nueva línea eléctrica doble circuito dúplex de 220 kV, de conexión entre las subestaciones ST Torrellano (en Elche, antes denominada ST Nueva Saladas y con DIA de 5 de septiembre de 2011 -expediente 66/2011-AIA) y la ST El Palmeral (en Alicante). Está promovido por Red Eléctrica de España, SAU.  
El trazado de la línea eléctrica ha sufrido modificaciones durante su tramitación, debido a la proximidad del aeropuerto de El Altet (Alicante) y sus servidumbres asociadas. Finalmente se ha diseñado un trazado mixto aéreo subterráneo. Se inicia en la ST Torrellano, desde donde parte en subterráneo por el camino de Saladas hacia el norte, cruzando la autovía A-7 hasta salir del área afectada por la superficie cónica de servidumbre del aeropuerto. Desde este punto sigue en aéreo hasta el apoyo núm. 4 de la línea existente L/220 kV E/S en El Palmeral de la línea Saladas-San Vicente. Una vez construida esta línea, la ST Torrellano quedará directamente conectada con ST El Palmeral mediante un doble circuito, eliminándose la E/S en ST Palmeral de la L/San Vicente Saladas y dando continuidad a esta última mediante un puente (apoyo 271 bis). Por otra parte, el proyecto incluye el desmantelamiento de los apoyos 1, 2 y 3 de la E/S en El Palmeral de la L/San Vicente-Saladas.  
La nueva línea eléctrica, de doble circuito dúplex, tendrá una longitud total de 3.945 m. El tramo aéreo, de 1.730 m constará de 5 apoyos (Ap 1 de transición, AP2, AP3, AP8 y AP9). El cable conductor será de aluminio-acero tipo dúplex-Gull, con una potencia máxima por circuito de 800 MVA. Dispondrá de dos cables de fibra óptica tipo OPGW. Los apoyos serán metálicos en celosía, con cuatro macizos independientes de hormigón en masa. La configuración de las crucetas será en hexágono. El tramo subterráneo, de 2.215 m de longitud, entre la ST Torrellano y el apoyo AP1, discurrirá enterrado en zanja entubada. Está diseñado con cable tipo XLPE Cu 2.000 mm² y potencia máxima por circuito de 457,25 MVA.  
El tramo a desmontar, con una longitud de 1.009 m y doble circuito, tiene como origen el apoyo AP271bis de la L/220 kV Saldas-San Vicente y finaliza en el apoyo AP4 de la E/S en la ST El Palmeral desde la citada línea. Se desmontarán 3 apoyos. En el citado apoyo AP27bis se realizará la conexión de los circuitos existentes para configurar un circuito pasante.  
La obra civil se iniciará una vez obtenidos los permisos y derechos de servidumbre. Se procederá a la apertura y mejora de accesos, apertura de huecos para cimentaciones, hormigonado, montaje e izado de apoyos y tendido de cables en el tramo aéreo y apertura de zanja, colocación de capa de hormigón de limpieza, colocación de tubos, hormigonado hasta la cota adecuada y reposición del pavimento o firme. Finalmente se procederá a la retirada de tierras y materiales y restauración de la zona.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 21 de febrero de 2013, tuvo entrada oficio del Servicio Territorial de Energía de Alicante, por el cual se da traslado del expediente relativo al proyecto de ejecución de la línea eléctrica aérea a 220 kV, entre la ST Torrellano y la ST El Palmeral en el término municipal de Elche (Alicante). En el mismo se comunica la finalización del trámite de información pública (anuncios en el DOGV de 18 de septiembre de 2012, en el BOP de 9 de noviembre de 2012 y en el periódico Información de 17.11.2012) y consultas (se especifican los organismos consultados). La documentación, relativa a la modificación de la citada línea (ATLIRE/2011/39/03) recibida incluye:  
- Anexo de modificación del estudio de impacto ambiental (en adelante, EsIA) y documento de síntesis.  
- Anexo de modificación del estudio de integración paisajística.  
- Proyecto oficial de ejecución de la línea de energía eléctrica a 220 kV doble circuito, L/ ST Torrellano-ST El Palmeral (provincia de Alicante).  
- Copia de los informes y alegaciones recibidos de carácter ambiental, así como las contestaciones del promotor a los mismos.  
Entre los informes recabados se incluyen:  
- Informe municipal favorable del Ayuntamiento de Elche, por acuerdo de la junta de gobierno local de 29 de junio de 2012.  
- La Unidad de Sanidad Ambiental informa el 18 de junio de 2012 que no realiza consideraciones a la documentación recibida y que no obstante, el promotor debe proponer las medidas adecuadas para garantizar la mínima exposición posible a campos de baja frecuencia en los seres humanos que permanezcan o residan en la proximidad de las líneas, extremando estas medidas en lo relativo a población infantil, garantizando distancia suficiente para minimizar el riesgo.  
- Informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal de 11 de julio de 2012. En el término municipal de Elche, donde se redefine el trazado, señala un cruce de vía pecuaria, la ocupación por dos apoyos de monte de utilidad pública y la necesidad de solicitar ocupación temporal de estos elementos, así como la afección por dos apoyos a terreno forestal.  
- Informe del Servicio de Espacios Naturales y Biodiversidad de 12 de junio de 2012, señalando que el proyecto se encuentra fuera del ámbito territorial de la Red Natura 2000, no afecta a microrreservas de flora o reservas de fauna y que no se identifican especies y hábitats protegidos en la zona.  
Asimismo, se han recibido alegaciones de particulares que se refieren a la afección sobre parcelas de su propiedad.  
Advertido que el expediente recibido se refiere a la modificación de la línea eléctrica en proyecto L/220 kV Torrellano-El Palmeral, consecuencia de los informes recibidos durante la fase de información pública del citado expediente (anuncios en el DOGV de 10 de marzo de 2009, en el BOP de 3 de marzo de 2009 y en el periódico Las Provincias de 12.03.2009), se ha requerido completar el expediente con la documentación relativa al mismo (ATLINE/2008/660/03). Con fecha 20 de mayo de 2013 se ha recibido:  
- Estudio de impacto ambiental y documento de síntesis.  
- Estudio de integración paisajística.  
- Copia de los informes recibidos de carácter ambiental.  
Entre los informes recabados se incluyen:  
- Informes del Ayuntamiento de Alicante, adoptados en junta de gobierno local de 30 de abril de 2009, 29 de junio de 2012, acordando evacuar informe municipal favorable.  
- La Unidad de Sanidad Ambiental informa el 10 de marzo de 2009 considerando el impacto del proyecto no significativo y el 18 de junio de 2012, instando a que se adopten las medidas adecuadas para garantizar la mínima exposición a campos electromagnéticos, especialmente de la población infantil.  
- Informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal, de 11 de julio de 2012. Señala el cruce de la vía pecuaria Colada de Mollons de Bru, de 4 m de anchura legal, la ocupación de monte de utilidad pública por los apoyos nuevos AP1 y AP2 (aunque en una zona degradada por antiguas extracciones de áridos), y la afección terreno forestal de los nuevos AP3 y AP8 y sus accesos en Elche. En Alicante, el trazado afecta a terrenos forestales degradados, erosionables y con escasa cobertura vegetal, por lo que deberán extremarse las medidas encaminadas a la prevención de fenómenos erosivos.  
- Informe del Servicio de Espacios Naturales y Biodiversidad de 12 de junio de 2012, indicando que el proyecto se localiza fuera de ámbito territorial de la Red Natura 2000, que no se localiza en el ámbito de microreservas de flora o reservas de fauna y no identifica especies y hábitats protegidos. Este informe actualiza otro anterior de 19 de julio de 2009.  
- La directora general de Patrimonio Cultural Valenciano informa el 10 de marzo de 2009 de la necesidad de realizar una prospección arqueológica.  
- Informe favorable en materia de paisaje de fecha 25 de julio de 2013.  
Como antecedente al presente expediente, se realizó el trámite de consulta ambiental previa establecido en la normativa en materia de evaluación de impacto ambiental (por solicitud recibida el 04.10.2007), con número de expediente 362/2007-CON. Con fecha 18 de diciembre de 2007, se remitió informe de amplitud y nivel de detalle del estudio de impacto ambiental. Dicho informe tenía en consideración los informes recabados de los diversos organismos consultados, que como aspectos relevantes señalaban: la necesidad de solicitar ocupación temporal en caso de afectar a monte de utilidad pública o vía pecuaria; la existencia en las proximidades del polígono industrial donde se localiza la ST Saladas, de una colonia de cría de avión zapador; el riesgo para la avifauna, en general; minimizar la afección a la cubierta vegetal.  
Posteriormente, el promotor del proyecto comunicó que durante la tramitación del proyecto se había puesto de manifiesto la necesidad de prolongar el tramo subterráneo. Con fecha 9 de mayo de 2011, se contestó al promotor en el sentido de que no resultaba necesario reiterar la consulta previa ambiental, dado que los cambios de trazado se desarrollan en el interior del ámbito de estudio propuesto en el documento inicial y que los aspectos considerados en el informe de amplitud y nivel de detalle ya incluyen los aspectos ambientales que pueden incidir en el proyecto.  
  
Afecciones legales  
El trazado de la línea está condicionado por las distancias de seguridad establecidas en la reglamentación técnica respecto a las carreteras, a otras líneas eléctricas y a viviendas, entre otras. En este caso particular, ha sido necesario adaptar el trazado de la línea a las servidumbres aeronáuticas asociadas al aeropuerto de l'Altet, de acuerdo con lo establecido en el Decreto 584/1972, modificado por el Decreto 2490/1974 y Real decreto 1541/2003.  
La instrucción de 13 de enero de 2012, de la Dirección General de Medio Natural, sobre vías pecuarias, regula los cruces de vías pecuarias y el procedimiento para solicitar la ocupación temporal de las mismas.  
La instrucción de 11 de junio de 2012, de la Dirección General de Medio Natural desarrolla la Ley 3/1993 forestal de la Comunitat Valenciana y su reglamento, en lo referente a la ocupación temporal de monte de utilidad pública.  
En los cruzamientos con cauces, es de aplicación lo establecido para las zonas de servidumbre y policía por el reglamento de dominio público hidráulico, aprobado por el Real decreto 849/1986, de 11 de abril.  
El Real decreto 9/2005, de 14 de enero, en su anexo I, enumera las actividades potencialmente contaminantes del suelo, entre las que se encuentra la producción y distribución de energía eléctrica (CNAE-93 Rev1 40,1).  
La gestión de los residuos generados atenderá a lo establecido en la legislación estatal y autonómica reguladora de la materia. En particular, los residuos de construcción se gestionarán de acuerdo con el Real decreto 105/2008, de 1 de febrero y el Decreto 200/2004, de 1 de octubre.  
En terreno forestal y su entorno, son de aplicación las prescripciones de seguridad establecidas en el Decreto 7/2004, de 23 de enero. Respecto a la limpieza de vegetación bajo la línea, en terreno forestal, deben seguirse los criterios del Decreto 150/2010, de 24 de septiembre.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
  
Consideraciones ambientales  
El área de estudio abarca parte de los términos municipales de Elche y Alicante, situados al este de la provincia de Alicante. En concreto, el área de estudio queda a escasos kilómetros de la línea de costa. Se trata de una zona antropizada, sobre todo al sur, con importantes infraestructuras (autopista A-7, carretera N-340, vía parque Alicante-Elche CV-86, ferrocarril Alicante-Elche o conducciones de agua como el quinto canal Levante-Taibilla), el núcleo de población de Torrellano y el parque industrial Saladas-Torrellano (en Elche), quedando el aeropuerto de El Altet a escasos 3 km al sur y condicionando las características de la línea. Al norte del área de estudio, predominan las parcelas de cultivo, siendo mayoritarios los campos de almendros y cítricos, y hortalizas como alcachofas. También se localizan eriales y campos en desuso intercalados entre las parcelas agrícolas, denotando cierto grado de abandono. Resulta así un mosaico de usos diversos en un espacio relativamente reducido. El paisaje se caracteriza por el contraste entre zonas antropizadas y cultivos y zonas de vegetación natural, fundamentalmente en las elevaciones existentes como la Sierra Grossa, Monte Ripoll, Sierra Larga y el Puntal Redó.  
No se localizan espacios naturales protegidos en el área de estudio. Próximos, aunque fuera de la misma, se localizan el Saladar de Agua Amarga, zona húmeda catalogada situada en el extremo sur del término municipal de Alicante, junto a la costa, y el espacio de la Red Natura 2000 (LIC y ZEPA) isla de Tabarca, de carácter marítimo. No se prevé afección sobre estos espacios, considerando su localización, elementos naturales que los definen y las características del proyecto. Existen zonas en las que se hallan cartografiados hábitats de interés comunitario, en particular, el hábitat prioritario 6220\* zonas subestépicas de gramíneas anuales de Thero-brachypodietea. La vegetación natural está dominada por el estrato arbustivo (distribuido de forma aislada), siendo las asociaciones más representadas el tomillar y el lastonar, localizados principalmente en la Sierra Larga y Sierra de Sancho. Las formaciones de pinar en la zona son muy escasas, restringidas a algunos barrancos que conservan cierto grado de humedad y a algunas repoblaciones de escaso porte. La comunidad faunística propia del territorio está formada por especies muy comunes y escaso grado de amenaza. Sin embargo, la zona es visitada ocasionalmente por especies amenazadas procedentes de áreas cercanas de cría o que atraviesan el área en sus movimientos en busca de comida y descanso. El grupo faunístico más numeroso son las aves, que frecuentan las balsas de riego de la zona. Las aves acuáticas, aunque escasamente representadas, se desplazan entre los humedales próximos (donde pasan la noche) y los vertederos de residuos urbanos (donde se alimentan), cruzando generalmente por en medio de la Sierra Larga (entre el Monte Ripoll y el Puntal Redó). Entre estas se puede citar la garcilla bueyera, la gaviota patiamarilla y la gaviota reidora. La presencia de rapaces diurnas es ocasional, dada la escasez de cortados rocosos idóneos para la nidificación y la baja cobertura arbórea. Sólo se reproduce el cernícalo vulgar en el área de estudio, siendo los campos de cultivo buenas áreas de caza. Entre las especies invernantes se presentan esporádicamente el aguilucho lagunero, el gavilán común, el busardo ratonero y el aguililla calzada, que no se reproducen en el área de estudio. Ocasionalmente puede encontrarse aguilucho cenizo en época estival y durante los pasos migratorios y puede verse águila-azor perdicera. El grupo más numeroso es el de las paseriformes, con especies muy comunes. Cabe destacar la presencia de avión zapador, con una de las colonias de cría más importantes de la Comunitat Valenciana, que suele instalarse en alguna parcela en obras dentro del parque industrial de Elche, excavando túneles en taludes y cortados arenosos. Cada año buscan una ubicación nueva para la colonia. Esta especie establece sus nidos en la segunda mitad del mes de marzo y en abril, extendiéndose la época de cría hasta julio. No se ha detectado su presencia en el año 2013.  
En el área de estudio, no existe riesgo de inundación, de acuerdo con el PATRICOVA, dada la escasa entidad de la red de drenaje. El riesgo natural de mayor relevancia es el de erosión, especialmente en las zonas de más pendiente (como la Sierra Larga, Sierra de Colmenares, Sierra de Borbuño y Sierra de Sancho), en relación con el clima, la escasa cubierta vegetal, el tipo de terreno y la acción humana. En las zonas de menor pendiente, este riesgo es bajo o muy bajo. En determinadas áreas también aparece cierto riesgo de deslizamiento. La vulnerabilidad de acuíferos es media o baja. Se valora el riesgo de incendio como bajo, considerando la ausencia de masas forestales de cierta entidad y el rápido acceso a la zona de los medios de control y extinción. Existen dos montes de utilidad pública en el ámbito de estudio denominados Sierra de Colmenares (AL1033AL34) y Sierra Larga (AL1032AK108). En la zona se ha identificado únicamente el bien patrimonial paleontológico Fondet dels Pinyols (próximo al límite este del ámbito). Los enclaves de mayor valor paisajístico coinciden con el conjunto de elevaciones formado por Sierra Grossa, Sierra Larga, Sierra de Sancho y Sierra de Borbuño.  
La principal medida preventiva en este tipo de proyectos es el estudio y diseño del pasillo de trazado. Se proponen alternativas tendentes a: alejarlo de la población; ajustarlo a servidumbres de infraestructuras existentes; evitar las zonas de interés natural, las zonas de cultivos de mayor valor y las masas forestales más importantes, los puntos con alto valor paisajístico y los elementos del patrimonio cultural. Se evita colocar apoyos en los puntos de mayor pendiente, con objeto de reducir la magnitud de los movimientos de tierras, apertura de accesos y cimentaciones y minimizar el riesgo de desprendimiento y deslizamiento. Se descarta, por resultar técnicamente inviable, la sustitución del simple circuito existente de la L/220 kV Saladas-San Vicente por un cuádruple circuito, debido a que los apoyos de esta línea únicamente están preparados para un doble circuito y sustituirlos conllevaría elevados tiempos de descarga de la línea que afectaría al servicio. No es posible enterrar la línea a lo largo de toda su longitud puesto que discurre por terrenos no asentados y los caminos existentes no cumplen las condiciones necesarias para ello. En cualquier caso, al tratarse de un tramo que completará la línea ya existente, la configuración final será mixta en aéreo y subterráneo, independientemente de la mayor o menor longitud del tramo subterráneo. Se plantean tres alternativas con tramos en aéreo y en subterráneo, considerando los elementos existentes en cada zona.  
Inicialmente se selecciona una alternativa (alternativa 3, según el EsIA) que destaca por contar con un tramo de más de 1 km en subterráneo desde la ST Saladas para evitar las viviendas de su entorno; aprovechar para la conexión con la ST Palmeral, la línea existente de entrada/salida de la L/220 kV Saladas-San Vicente, entroncando en los apoyos que técnicamente resultan adecuados; y atravesar la Sierra Larga por un pequeño collado, lo que minimiza la afección al suelo forestal y al planeamiento urbanístico y menor afección al enclave de mayor calidad paisajística. Supone asimismo el desmantelamiento de aproximadamente 1 km de línea existente. Es la alternativa que discurre por zonas de menor pendiente y menores riesgos de erosión y deslizamiento y no atraviesa ningún barranco o colector de entidad. Afecta a suelos ocupados por tomillares y pastizales en aproximadamente 1 km, pero la mitad de ellos se corresponde con la zona de cantera abandonada, donde la vegetación se encuentra muy degradada. Afecta unos 100 m a formación de pinar (en menor longitud que las otras alternativas). Discurre por el límite de un área con hábitats de interés, al contrario que las otras alternativas, que sí atraviesan áreas con hábitats de interés. El trazado definitivo toma como base esta alternativa, modificada para salvar las servidumbres asociadas al aeropuerto, prolongando en más de 1 km el tramo subterráneo y reduce por tanto la afección del tramo aéreo, en particular sobre terreno natural. No se prevé afección sobre yacimientos u otros elementos del patrimonio cultural. Se realiza una prospección arqueológica para confirmar la ausencia de elementos en la zona de influencia de la línea.  
El tramo subterráneo discurre en todo momento bajo camino existente, salvo el cruce con la A-7 que se realizará con hinca. Cruza la vía pecuaria colada de Mollons de Bru, aunque esta discurre en aéreo sobre acueducto, mientras que el cable va enterrado por el camino sobre el cual cruza el acueducto. La accesibilidad a todo el trazado es buena en general, dado el escaso relieve de la zona y la amplia red de caminos existente. El proyecto incluye un estudio de los accesos hasta cada apoyo. Los nuevos AP1, de transición aéreo/subterráneo y AP2, se localizan en monte de utilidad pública, por lo que debe obtenerse permiso de ocupación. Se trata de una zona accesible a través de los caminos hasta la cota de los apoyos y con escasa vegetación de matorral, degradada debido a antiguas extracciones de áridos. Igualmente, el nuevo AP3 se localiza en una zona degradada, con escasa vegetación y buena accesibilidad. El nuevo apoyo AP8 se localiza en la Sierra Larga, muy próximo a la carretera que la delimita por el este, accesible mediante camino hasta prácticamente la base. Este es quizás el punto donde más problemas de erosión pueden darse, debido a la pendiente del terreno. El nuevo AP9 se ubica junto al AP3 existente, por lo que aprovecha el acceso al mismo y no conlleva problemas de ejecución. Para acceder a los apoyos existentes a desmantelar se dispone de los accesos utilizados en su construcción, por lo que no existe problema de accesibilidad.  
El volumen total de excavación para el tramo aéreo es de unos 400 m³, poco significativo. En cuanto al tramo subterráneo, se estima en 6.600 m³, en su mayor parte bajo caminos existentes. No se ocasionarán cambios significativos en el relieve. La afección sobre la vegetación es poco relevante, limitada a tomillar-pastizal muy degradado y erial, sin afectar a hábitats naturales de interés. Las campas de trabajo se localizarán en las zonas de menor valor natural. Adicionalmente, se adoptan medidas preventivas como el paso de maquinaria por trayectorias definidas previamente, el control de la velocidad de los vehículos, riegos periódicos durante los movimientos de tierras y observancia de las especificaciones técnicas y normativa de los vehículos y equipos. Se adoptan además medidas preventivas para evitar la contaminación y degradación del suelo, como realizar los cambios de aceite y lubricante en zonas destinadas al efecto y una correcta gestión de residuos y vertidos. Los residuos generados serán debidamente gestionados a través de gestores autorizados. Se incorpora al proyecto un estudio de gestión de residuos, elaborado conforme a lo dispuesto en el Real decreto 105/2008, de 1 de febrero, por el que se regula la producción y gestión de los residuos de construcción y demolición. Se adoptan las medidas previstas en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, para prevención de incendios forestales. Las obras pueden conllevar temporalmente molestias asociadas al tráfico de maquinaria, ruido generado por las obras y polvo y gases asociados a los movimiento de tierra y el uso de maquinaria. Únicamente existe edificación dispersa en el entorno del trazado, no siendo esta afección relevante. En cualquier caso, se realizarán las obras en el menor tiempo posible. Finalizadas las obras, se efectuará una limpieza general de la zona y restauración del entorno afectado.  
Durante la fase de explotación, la existencia de la línea conllevará servidumbres asociadas. En el tramo aéreo la servidumbre es compatible con los usos del suelo actuales (salvo la construcción bajo la línea) por lo que es posible el cultivo de los terrenos bajo la línea y no resulta necesaria la eliminación de vegetación, por su bajo porte. El grupo animal que puede verse afectado por el proyecto en mayor medida es el de las aves, por electrocución o colisión. En líneas como la que se evalúa el riesgo de electrocución es nulo, ya que las distancias entre dos cables o entre cables y poste son suficientemente amplias para que no sea posible el contacto simultáneo. Las colisiones se producen cuando el ave en vuelo no puede evitar el cableado, especialmente, el cable de tierra, por su menor diámetro. Afecta especialmente a aves que vuelan en grupo, especies nocturnas o crepusculares y aves de gran tamaño. La línea incorpora las medidas de prevención de la colisión establecidas en el Real decreto 1432/2008, de 29 de agosto. Con relación a la colonia de avión zapador que anida en el parque industrial de Elche, las obras a realizar se desarrollan fuera del citado ámbito, aunque será tenida en consideración para evitar molestias en la época de cría. El tramo a desmantelar atraviesa la Sierra Larga, principal zona de paso de avifauna.  
El paso de la corriente implica una serie de efectos de escasa magnitud y poco significativos: la emisión de un sonido bajo y de pequeña intensidad, solo apreciable en las inmediaciones de la línea y de mayor intensidad en condiciones de niebla o lluvia; generación de una cantidad insignificante de ozono debido al efecto corona que ioniza el aire; generación de campos electromagnéticos, inferiores a los valores establecidos en la Recomendación del Consejo de Ministros de Sanidad de la Unión Europea, de 12 de julio (1999/519/CE), fijados en 5 kV/m para el campo eléctrico y 100 T para el campo magnético. En el tramo subterráneo, el campo eléctrico queda apantallado por el terreno y el magnético decrece rápidamente con la distancia. Para el tramo aéreo, se estima (en base a mediciones a líneas análogas) en el punto más cercano valores de 15 microteslas de campo magnético. El trazado se mantiene alejado de las zonas residenciales y no hay viviendas aisladas a menos de 30 m.  
Se aporta un estudio de integración paisajística en el que se analiza, de acuerdo con la normativa vigente, la afección generada por la instalación. Se trata de una zona eminentemente llana, con una amplitud visual importante. La prolongación del tramo subterráneo minimiza la afección visual, ya que aleja el tramo aéreo de los principales puntos de observación. Los apoyos quedan localizados en zonas ocultas y de sombra, generadas por la fisiografía de la zona de sierras que atraviesa. En la zona de la Sierra Larga, el tramo nuevo es muy próximo al tramo que se desmonta, por lo que la afección es análoga a la actual.  
El desarrollo del proyecto aumentará la garantía de suministro eléctrico a la población local y a previsibles desarrollos urbanos o industriales de la zona, y mejorará las infraestructuras de abastecimiento.  
  
El plan de vigilancia ambiental (PVA) plantea como objetivos básicos:  
- Comprobar la evolución de los impactos previstos, de forma que no superen las magnitudes previstas en el EsIA y reducir esas magnitudes.  
- Establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contempladas en la DIA y en el EsIA y verificar que son eficaces y reducen la magnitud de los impactos. Si no fueran eficaces, se diseñarán otras nuevas.  
- Permitir la valoración de los impactos difícilmente cuantificables o detectables en la fase de estudio, diseñando en su caso nuevas medidas.  
- Proporcionar información de aspectos medioambientales poco conocidos.  
Se concreta el PVA mediante las actuaciones de seguimiento y control que se realizarán en la fase de construcción (señalización de las zonas de obra y control de los elementos afectados). En la fase de funcionamiento se contemplan revisiones que verifiquen el buen estado del lugar, así como la no aparición de impactos no previstos en el EsIA. El PVA se coordinará por un director ambiental de obra que revisará la eficacia de las medidas implantadas, propondrá posibles modificaciones y reflejará el seguimiento en informes periódicos, en particular, uno general al final de la obra.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto de línea eléctrica se ha sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental y modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.  
El artículo 15 del Decreto 85/2013, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente,  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ejecución de la línea eléctrica de alta tensión a 220 kV, doble circuito, L/ ST Torrellano'ST El Palmeral (el cual incluye el desmantelamiento de los apoyos 1, 2 y 3 de la E/S en El Palmeral de la L/San Vicente-Saladas) promovido por Red Eléctrica de España, SAU, cuyo trazado discurre por el término municipal de Elche y Alicante (Alicante), siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del proyecto, el estudio de impacto ambiental y demás documentación que obra en el expediente y se adopten las medidas indicadas en el apartado segundo.  
  
Segundo  
Adicionalmente a las medidas adoptadas en el proyecto, se establecen las siguientes condiciones:  
1. Se tendrá en cuenta la presencia en la zona de avión zapador. A tal efecto, si se realizan obras de excavación entre la segunda mitad de marzo y abril y se generan taludes arenosos, se vigilará para evitar que sean colonizados. En caso de detectarse sus nidos y con objeto de evitar molestias sobre la colonia en la época de cría, deberá coordinarse a través del Servicio Territorial de Medio Ambiente (unidad competente en vida silvestre) el modo de actuación.  
2. En los apoyos nuevos AP1 y AP3, teniendo en cuenta la pendiente del terreno y las obras necesarias para la ejecución del proyecto, se extremarán las medidas encaminadas a evitar la erosión del terreno.  
3. En los tramos en los que la línea queda próxima a terreno forestal, deberán adoptarse durante las obras y trabajos de mantenimiento las prescripciones del Decreto 7/2004, de 23 de enero, en el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales.  
4. Deberá obtenerse permiso de ocupación de vía pecuaria (cruce subterráneo de la colada de Mollons de Bru) y monte de utilidad pública (apoyos AP1 y AP2) de acuerdo respectivamente con la Instrucción de 13 de enero de 2012, de la Dirección General de Medio Natural sobre vías pecuarias y la instrucción de 11 de junio de 2012, de la Dirección General de Medio Natural para ocupación de montes de utilidad pública.  
5. Se adoptarán las medidas que establezca la Dirección General de Patrimonio Cultural. Cualquier hallazgo de índole arqueológica o paleontológica será comunicado inmediatamente a la administración competente.  
6. Se procederá a la correcta gestión de los residuos generados, quedando prohibida la quema de restos vegetales. Se restaurarán a sus condiciones iniciales las áreas que se hayan visto alteradas por las obras.  
7. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, deberá ser comunicada al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos se estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
  
València, 3 de marzo de 2014.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.»  
  
València, 19 de septiembre de 2017.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML