Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4318, del 21-08-2002 (2002/7837)

RESOLUCIÓ de 20 d'abril de 2002, de la Direcció General de Treball i Seguretat Laboral, per la qual es disposa el registre i la publicació del III Conveni Col·lectiu de l'empresa Valenciana d'Aprofitament Energètic de Residus, SA, VAERSA, (Codi núm. 8000272).
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4318

Data del DOGV
:   21-08-2002

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - B) CONVENIS COL·LECTIUS

Número del document
:   2002/7837

CVE


Data del document
:   20-04-2002

Organisme emissor
:   Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [empresa pública](javascript:void(0))
    * [administració del personal](javascript:void(0))
    * [conveni col·lectiu](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 d'abril de 2002, de la Direcció General de Treball i Seguretat Laboral, per la qual es disposa el registre i la publicació del III Conveni Col·lectiu de l'empresa Valenciana d'Aprofitament Energètic de Residus, SA, VAERSA, (Codi núm. 8000272). [2002/7837]
  
Vist el text del III Conveni Col·lectiu de l'empresa Valenciana d'Aprofitament Energètic de Residus, SA, VAERSA, subscrit el dia 23 de gener de 2002, d'una part per la representació de l'empresa i de l'altra pel Comité d'Empresa Intecentres i presentat davant d'esta Direcció General de Treball i Seguretat Laboral en data 10 d'abril de 2002, i de conformitat amb el que s'ha disposat en l'article 90, apartats 2 i 3 del Reial Decret Legislatiu 1/1995, de 24 de març, de la Llei de l'Estatut dels Treballadors; i en els articles 2, 3 i 6 del Reial Decret 1.040/1981, de 22 de maig, sobre registre i dipòsit de convenis col·lectius de treball, esta Direcció General de Treball i Seguretat Laboral, de conformitat amb les competències que té transferides segons el Reial Decret 4.105/1982, de 29 de desembre, acorda
  
Primer
  
Ordenar que siga inscrit en el Registre de Convenis Col·lectius de Treball d'esta Direcció General, amb notificació a la Comissió Negociadora, i que siga dipositat el text original del conveni.
  
Segon
  
Disposar que siga publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
València, 20 d'abril de 2002. El director general de Treball i Seguretat Laboral: Román Ceballos Sancho.
  
Conveni col·lectiu del personal de l'empresa
  
VAERSA per a 2001-2003
  
Article 1. Objectiu i norma supletòria
  
a) El present conveni, negociat a l'empara del que disposen els articles 82, 83 i concordants del R.D Llei 1/1995 de 24 de març que va aprovar el text refós de l'Estatut dels Treballadors i la Llei Orgànica 11/85, de 2 d'agost de Llibertat Sindical, regula les condicions de treball del personal laboral que presta servicis per a l'empresa VAERSA.
  
b) En tot allò que no estiga recollit en el present conveni s'aplicaran les disposicions legals que dicten l'Estat o la comunitat autònoma en raó de les seues competències.
  
Article 2. Àmbit d'aplicació territorial, funcional i personal
  
Personal: El present conveni col·lectiu regularà les condicions de treball i les relacions laborals en els centres de treball de VAERSA i serà d'aplicació al personal que, sota qualsevol tipus de relació juridicolaboral preste els seus servicis en l'empresa pública VAERSA, ja siga en els centres de treball existents en l'actualitat o en aquells que durant la seua vigència puguen crear-se.
  
Territorial: El present conveni serà d'aplicació en l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana, que comprén les províncies d'Alacant, Castelló i València.
  
Funcional: El conveni comprendrà en el seu àmbit funcional totes les activitats que desenrotlle l'empresa. L'empresa realitzarà, en la seua qualitat d'empresa pública les activitats de caràcter agrícola, forestal i de servicis.
  
Article 3. Àmbit temporal, pròrroga, denúncia i actualització salarial
  
1. Este conveni col·lectiu entrarà en vigor l'endemà de la seua firma i els seus efectes econòmics es retrotrauran al dia 1 de gener del 2001.
  
2. La duració del present conveni col·lectiu s'estendrà fins al 31 de desembre del 2003. Esgotat este període de vigència, el conveni es prorrogarà tàcitament, d'any en any, llevat que siga denunciat, per qualsevol de les parts signatàries, amb una antelació mínima de 15 dies respecte a la data d'acabament de la seua duració ordinària o de qualsevol de les seues possibles pròrrogues anuals.
  
3. Les retribucions de l'any 2000, s'incrementaren, amb efectes des del dia primer de gener del 2001, en un 2%.
  
4. Així mateix, els salaris s'ajustaran als possibles increments que durant el període de vigència del present conveni col·lectiu puguen pactar-se per al personal laboral per la Generalitat Valenciana i les centrals sindicals.
  
Els salaris, s'actualitzaran amb efectes del dia primer de cada any, en el percentatge que s'establisca en la Llei de Pressuposts Generals de la Generalitat Valenciana per a l'augment salarial del personal laboral de l'administració pública valenciana
  
5. Estos abonaments i aquells altres que puguen produir-se, derivats dels acords anteriorment referits, seran immediatament complits, conforme a la normativa legal.
  
6. S'aplicarà qualsevol mesura salarial que, en el futur, puga adoptar-se, per la Generalitat Valenciana, conduent a tindre en compte i compensar retributivament, als funcionaris de l'administració Autonòmica, respecte a l'eventual superació, per l'augment del IPC, de l'increment salarial anual establit en les Lleis de Pressuposts de la Generalitat Valenciana.
  
Esta clàusula tindrà validesa per tota la duració del conveni col·lectiu.
  
Article 4. Classificació del personal segons la seua permanència en l'empresa
  
Treballador fix.
  
És el contractat per a prestar els seus servicis amb caràcter indefinit en raó que realitza funcions que, per la seua naturalesa, tenen caràcter normal i permanent en l'empresa.
  
Treballador interí.
  
És el que es contracta temporalment per a substituir un treballador fix en situació d'absència motivada amb dret a reserva del lloc de treball o per a cobrir un lloc de treball durant el procés de selecció o promoció per a la seua cobertura definitiva. El contracte s'extingirà en el moment en què es reincorpore el treballador fix substituït o que es cobrisca la plaça.
  
Treballador amb contracte per a obra o servici determinats.
  
És el contractat per a la realització d'obres o servicis concrets que estiguen individualitzats i presenten substantivitat pròpia dins de l'activitat general de l'empresa. El contracte finalitzarà quan s'acabe l'obra o servici per a l'execució del qual va ser subscrit.
  
El personal que es necessite per a complir els contractes d'obres o gestió de servicis que l'empresa concerte amb entitats públiques o privades, serà contractat en esta modalitat de contracte.
  
La dependència de l'empresa, per a prosseguir la seua activitat, de l'obtenció de contractes en un marc de lliure competència comporta que la realització d'obres o servicis, encara que puga repetir-se en certs cicles anuals, no siga una activitat permanent, ni d'execució il·limitada en el temps.
  
Garantia Contractació:
  
Els treballadors que hagen sigut contractats almenys en dues ocasions en la modalitat de contracte per a obra o servici determinats, tindran dret preferent per a ser contractats quan l'empresa vaja a realitzar les tasques exercides prèviament en la seua mateixa zona en què anteriorment hagueren treballat per a l'empresa.
  
Treballador amb contracte a temps parcial.
  
És aquell contractat per a treballar durant un nombre d'hores al dia, a la setmana, al mes o a l'any, inferiors a les que realitzaria un treballador a temps complet en el mateix tipus de treball.
  
Article 5. Ingressos, promoció interna i provisió de llocs de treball
  
1. Selecció de personal.
  
1. La selecció i contractació del personal es realitzarà per mitjà de procediments objectius, informats pels principis de capacitat, igualtat i publicitat.
  
2. Els representants dels treballadors participaran en els processos de selecció de personal que l'empresa realitze, en els termes que a continuació es detallen. Rebran de l'empresa informació puntual des de l'inici de totes les fases del procés de selecció, possibilitant que els representants laborals puguen apreciar si l'empresa s'até adequadament els principis de publicitat, igualtat i capacitat, pels que ha de regir-se la seua actuació en la contractació dels treballadors. Tindran preferència per a accedir al lloc laboral a cobrir els treballadors de l'empresa que reunisquen les característiques exigides per este i ocupen nivells professionals semblants o inferiors al corresponent al dit lloc de treball.
  
En tots els processos de selecció, provisió de llocs de treball i promoció del personal en l'empresa, originats per una convocatòria d'un lloc de treball, es garantirà la presència dels representants legals dels treballadors que integren la Comissió Paritària.
  
La dita representació legal dels treballadors participarà en els referits processos expressant els seus punts de vista sobre ells. La decisió respecte a la selecció, provisió de llocs de treball i promoció de personal, correspondrà a la Direcció de l'empresa.
  
3. El procediment de contractació de peons per a faenes forestals s'iniciarà fent pública la convocatòria en els taulers d'anuncis dels ajuntaments inclosos en la zona on es vagen a efectuar els treballs de condicionament de terres, labors de silvicultura o reforestació. En la convocatòria es reflectiran les condicions exigides per a la contractació i el termini de presentació de les sol·licituds. La Comissió Paritària serà informada adequadament per l'empresa de la iniciació i resultat final d'este procediment de contractacions de peons per a labors forestals.
  
4. L'empresa propiciarà la contractació, en cada contracta que els siga adjudicada, d'un percentatge de persones, amb dificultats per a la seua inserció sociolaboral, comprés entre el 5% i el 10% dels treballadors empleats per l'empresa en l'obra, a fi de promoure la seua integració social. L'empresa informarà al Comité d'Empresa, amb antelació, de l'execució de cada obra.
  
2. Formalitats dels contractes.
  
Forma de contractació i període de prova
  
Tots els contractes laborals seran formalitzats per escrit, fins i tot els contractes per temps determinat la duració dels quals siga inferior a quatre setmanes.
  
La situació d'incapacitat laboral transitòria que afecte el treballador en període de prova, interromp el còmput.
  
Tant en les contractacions temporals com en les definitives, en període de prova es percebran les retribucions assignades a llocs idèntics en la seua totalitat als ocupats pel personal fix, excepte els de caràcter personal que superen el complement personal mínim.
  
No s'aplicarà el període de prova en el cas que contracte a qui prèviament haja exercit un lloc de treball idèntic, en l'empresa, sota qualsevol modalitat de contractació.
  
Informació als representants del personal
  
L'empresa entregarà una còpia bàsica de cada contracte als comités d'empresa o delegats de personal, els quals firmaran la còpia en acreditació del seu rebut. Esta entrega s'efectuarà dins dels deu dies següents als de començament de vigència dels contractes.
  
L'empresa informarà, als representants de personal, en la seua condició d'empresa principal o contractista de les dades identificadores de l'empresa principal o subcontractista, de l'objecte, duració i lloc d'execució de la contracta; i com si és el cas, del nombre de treballadors que seran empleats per VAERSA, o per l'empresa subcontractista, en l'execució de la contracta; i així mateix de les mesures previstes per a la coordinació d'activitats en matèria de prevenció de riscos laborals.
  
Rebuts de liquidació.
  
S'informarà als representants dels treballadors del model de document que l'empresa utilitze per a formalitzar el fi de la relació laboral.
  
El treballador podrà sol·licitar la presència d'un membre del comité d'empresa, o delegat de personal, en el moment de la firma del liquidació en què s'indiquen els salaris que correspon cobrar a l'acabament del seu contracte de treball.
  
3. Contractes per a minusvàlids.
  
L'empresa prestarà especial atenció a la integració dels minusvàlids, d'acord amb els principis inspiradors de la Llei 13/1982, de 7 d'abril i les normes contingudes en el seu Títol VII.
  
Article 6. Treballs de categoria superior i inferior
  
Segons el que disposa l'Estatut dels Treballadors es tindran en compte els següents principis:
  
1. La realització de treball de categoria superior i inferior respondrà a necessitats excepcionals i peremptòries, i durarà el temps mínim imprescindible. Serà obligatori comunicar per escrit al treballador l'acompliment de funcions de categoria superior i inferior, informant al Comité d'Empresa o Delegats de Personal.
  
2. L'ocupació de lloc de treball de categoria superior mai podrà excedir de 6 mesos en el període d'1 any.
  
3. Cap treballador, podrà realitzar treballs de categoria inferior durant un període superior a un mes dins del període d'un any, i sempre que això es dega a causes peremptòries o imprevisibles, i es mantindran les retribucions i la resta de drets derivats de la seua categoria professional. Esgotat el dit període, el treballador no podrà tornar a exercir un lloc de categoria inferior fins transcorregut un any.
  
Article 7. Excedències
  
1. Excedència voluntària.
  
L'excedència voluntària podrà ser sol·licitada pels treballadors fixos i no fixos que tinguen com a mínim 1 any d'antiguitat efectiva al servici de l'empresa. La duració de la situació d'excedència voluntària no podrà ser inferior a 1 any ni superior a 5, i el dret a esta situació només podrà ser exercit una altra vegada pel mateix treballador i treballadora si han transcorregut 2 anys des del final de l'anterior excedència.
  
La situació d'excedència voluntària, que s'haurà de sol·licitar amb una antelació de 30 dies anteriors a la data del seu inici, no donarà lloc a la meritació de cap dret econòmic, ni serà computable a efectes d'antiguitat.
  
Una vegada sol·licitada l'excedència l'empresa resoldrà amb anterioritat a la data d'inici sol·licitada per l'interessat, entenent-se concedida a falta de negació expressa.
  
No cap concedir excedència voluntària quan el treballador estiga sotmés a expedient disciplinari o complint sanció disciplinària que se li haguera imposat amb anterioritat.
  
El treballador que sol·licite el seu ingrés tindrà dret a ocupar la primera vacant que es produïsca en la seua categoria professional, llevat que concórrega a ocupar el mateix lloc un excedent forçós.
  
La reincorporació es realitzarà, una vegada complit el període d'excedència, en el mateix centre, i a un lloc de treball igual a què venia exercint el treballador excedent.
  
2. Excedència forçosa.
  
L'excedència forçosa, que donarà dret a la conservació del lloc de treball i centre, i al còmput de l'antiguitat durant la seua vigència, es concedirà per la designació o elecció per a un càrrec públic que impossibilite l'assistència al treball. Als efectes s'entén per càrrec públic l'elecció com a diputat/diputada o senador/senadora en les Corts Generals, diputat/diputada al Parlament Autonòmic i regidor/regidora d'ajuntament, o el nomenament per a un càrrec de nivell mínim subdirector general en l'administració central i els seus equivalents en la municipal, autonòmica i internacional.
  
Passaran, així mateix, a la situació d'excedents forçosos les persones elegides per a exercir càrrecs sindicals, en l'àmbit estatal, autonòmic o provincial.
  
Així mateix la Direcció podrà reconéixer esta excedència al personal amb contracte indefinit que siga designat per a ocupar un càrrec directiu, dins del sector públic, amb reserva del lloc de treball i còmput d'antiguitat, mentre dure el seu nomenament.
  
3. Excedència per a atenció de familiars i fills.
  
Els treballadors tindran dret a un període d'excedència, amb reserva de lloc, computables a efectes d'antiguitat i no superior a tres anys per a atendre cada fill, tant quan ho siga per naturalesa o adopció, a comptar des de la data del seu naixement o adopció. Els successius fills donaran dret a un nou període d'excedència que, si és procedent, posarà fi a la estava gaudint. Este dret a l'excedència constitueix un dret individual dels treballadors, home o dones.
  
Durant el primer any, a partir de l'inici de cada situació d'excedència, el treballador tindrà dret a la reserva del seu lloc de treball i que este any siga computat a efectes d'antiguitat. Transcorregut el primer any, la reserva, es referirà a un lloc de treball del mateix grup professional o categoria equivalent.
  
Els treballadors tindran dret a un període d'excedència de duració no superior a un any, per atendre un familiar, fins al segon grau de consanguinitat o afinitat, que per raons d'edat, accident o malaltia no puga valdre's per si mateix i no exercisca activitat retribuïda. Esta excedència constitueix un dret individual dels treballadors, hòmens o dones.
  
Procediment de reincorporació d'excedència
  
En totes les modalitats d'excedències el treballador haurà de notificar per escrit a l'empresa, amb una antelació mínima de 30 dies el seu propòsit de reincorporar-se per acabament de l'excedència que tinga reconeguda.
  
L'empresa haurà de comunicar, si és el cas, l'existència o inexistència de places vacants de la seua mateixa o semblant categoria professional. Si no es produeix sol·licitud expressa del treballador en el temps marcat, s'extingirà la relació laboral.
  
Article 8. Permisos i llicències
  
A) Permisos retribuïts:
  
1. Els treballadors tindran dret, previ avís i justificació a les següents llicències:
  
a) 15 dies naturals per matrimoni o per inscripció en el Registre Oficial de Parelles de Fet.
  
b) 3 dies en els casos de naixement de fill o malaltia greu o mort de parents fins al segon grau de consanguinitat o afinitat. Quan per eixe motiu el treballador necessite fer un desplaçament a l'efecte, el termini serà de 4 dies.
  
c) El temps indispensable per a concórrer a exàmens i la resta de proves d'aptitud i avaluació en centres oficials de formació, sent necessària la corresponent justificació.
  
d) 1 dia per trasllat del seu domicili habitual. Quan el trasllat es faça a una localitat distinta es tindrà dret a un dia més de permís addicional.
  
e) Pel temps indispensable per al compliment d'un deure inexcusable de caràcter públic i personal, quan per això no reba el treballador cap retribució o indemnització, i sense que puga superar-se per este concepte la cinquena part de les hores laborals en còmput trimestral. Quan se sobrepasse este límit, podrà l'empresa passar el treballador afectat a la situació d'excedència voluntària, regulada en l'apartat 1 de l'art. 46 de l'Estatut dels Treballadors. En el cas que el treballador perceba retribucions o indemnització pel compliment del deure o acompliment del càrrec, es descomptarà l'import del salari a què tinga dret, proporcionalment al temps deixat de treballar en la seua jornada laboral ordinària, sempre que la indemnització no s'origine per despeses extraordinàries, (quilometratges, dietes, etc.).
  
f) Els treballadors, per lactància d'un fill menor de 9 mesos, tindran dret a una hora diària d'absència del treball.
  
El treballador es podrà substituir este dret per una reducció de la jornada normal pel mateix període de temps. Este dret podrà ser exercit tant per la mare com pel pare sempre que demostren que no és utilitzat per l'altre a un mateix temps.
  
g) Qui per raons de guarda legal tinga a la seu atenció directa algun menor de sis anys o un disminuït físic o psíquic que no exercisca una altra activitat retribuïda, tindrà dret a una reducció de la jornada de treball, amb la disminució proporcional del salari entre, almenys, un terç i un màxim de la meitat de la duració d'aquella.
  
h) Sis dies per assumptes propis a l'any, sense que es requerisca justificar la seua utilització. Estos dies de permís no es podran acumular a les vacances i per al seu gaudi es tindran en compte les necessitats del servici.
  
j) En els supòsits d'adopció i acolliment, si el fill adoptat/acollit és menor de 6 anys, la llicència tindrà una duració màxima de 16 setmanes ininterrompudes, comptades a partir del dia d'arribada al domicili de l'adoptat/acollit. En el cas que el pare i la mare treballen la llicència es distribuirà entre estos dos a opció dels interessats, que podran gaudir-la de forma simultània o successiva.
  
Esta llicència està assimilada per llei, a la situació de llicència per maternitat als efectes de prestacions econòmiques abonades per la Seguretat Social.
  
k) En el cas d'interrupció de l'embaràs la treballadora tindrà dret a 4 dies de llicència retribuïda.
  
l) Les treballadores embarassades tindran dret a absentar-se del treball, amb dret a remuneració, per a la realització d'exàmens prenatals i tècniques de preparació al part, previ avís a l'empresa i justificació de la necessitat de la seua realització dins de la jornada de treball.
  
2. Els treballadors independentment de la modalitat contractual, tindran dret a permisos retribuïts en els supòsits abans detallats, d'una duració proporcional al temps treballat en l'últim any. Els treballadors amb prestació laboral intermitent percebran únicament els salaris d'aquells dies de permís, calculats segons la proporció anual abans indicada, en què hagen sigut cridats al treball per l'empresa, per haver-hi treballat, els seus companys de tall o quadrilla.
  
B) Llicències sense retribució:
  
L'empresa podrà concedir, un permís no retribuït per un període que no excedisca de 6 mesos cada cinc anys.
  
Article 9. Mobilitat funcional
  
1. El treballador podrà ser assignat per l'empresa a un altre lloc de treball, que no exigisca canvi de residència, sempre que les funcions a exercir en este últim requerisquen una titulació o formació professional, semblants a les que han servit de base per a enquadrar-lo en el lloc laboral que estiga ocupant.
  
2. El canvi de lloc de treball no podrà realitzar-se fora del grup professional a què pertanga el treballador i no haurà de perjudicar la seua formació i promoció professionals.
  
3. L'empresa informarà adequadament a la Comissió Paritària dels canvis de lloc de treball amb caràcter previ a la seua aplicació.
  
4. Durant l'embaràs, en el cas que hi haja risc per a la salut de la mare o del fetus, derivat del treball que s'estiga realitzant, i així ho aprecien els servicis mèdics oficials, es tindrà dret al canvi de lloc de treball.
  
En allò no disposat en el present article s'atindrà al que estableix l'Estatut dels Treballadors.
  
Article 10. Desplaçaments temporals
  
1. L'empresa podrà efectuar desplaçaments temporals dels treballadors que requerisquen residir en localitat distinta del seu domicili habitual, per raons econòmiques, tècniques, organitzatives o de producció. Les despeses que suposen la manutenció i l'allotjament del treballador seran a càrrec de l'empresa.
  
2. L'empresa podrà concertar la manutenció i hostalatge amb establiments adequats, o bé reintegrar al treballador les despeses realitzades a la vista de les factures corresponents.
  
3. S'abonarà al treballador el quilometratge en els viatges d'eixida i tornada al seu domicili.
  
4. El treballador serà informat del desplaçament amb una antelació suficient a la data de la seua efectivitat, que no podrà ser inferior a cinc dies laborals en el supòsit de desplaçaments de duració superior a tres mesos.
  
5. El treballador no podrà ser desplaçat temporalment de l'àmbit territorial de la Comunitat Valenciana durant més de dotze mesos en un període de tres anys.
  
Article 11. Jornada de treball
  
1. Amb caràcter general, la jornada per al personal afectat pel present conveni serà de 40 hores setmanals de treball efectiu, amb un còmput anual de 1.800.
  
La dita jornada es distribuirà per a cada centre de treball per l'empresa d'acord amb les normes legals i tenint en compte les exigències de cada tipus de treball. Es consultarà esta qüestió amb els representants dels treballadors amb caràcter previ a la decisió de l'empresa.
  
2. El calendari laboral s'ajustarà en la mesura que es puga al publicat amb caràcter oficial corresponent a cada província.
  
3. Es gaudirà una pausa en la jornada de treball per un període de 20 minuts, computables com de treball efectiu.
  
4. El temps de treball es computarà de manera que tant al començament com al final de la jornada diària el treballador es trobe en el seu centre de treball.
  
5. Descans setmanal:
  
El personal acollit al present conveni tindrà dret al gaudi de 2 dies de descans per cada un dels períodes setmanals treballats, acumulable per períodes de fins a 14 dies.
  
6. Hores extraordinàries:
  
Tindran el caràcter d'hores extraordinàries les que excedisquen de la setmana laboral de 40 hores de treball efectiu. Estes hores extraordinàries s'abonaran amb un recàrrec del 75% sobre el salari de l'hora ordinària, llevat que s'acorde entre empresa i treballador, la seua compensació amb un període de descans equivalent.
  
L'empresa expressa la seua voluntat de reduir el nombre d'hores extraordinàries realitzades a fi d'incrementar en la mesura que es puga el nivell d'ocupació.
  
7. Hores estructurals:
  
Es consideraran hores extraordinàries estructurals les que calga realitzar per a atendre períodes punta de producció, incendis forestals, plantacions i altres circumstàncies de caràcter estructural derivades de l'activitat de l'empresa. Estes hores seran comunicades al Comité Intercentres.
  
8. Hores nocturnes:
  
Seran considerades hores nocturnes les que es treballen entre les deu de la nit i el sis del matí. En el supòsit de coincidència en període nocturn d'hores de treball realitzades amb motiu de torns laborals, la remuneració específica d'este treball nocturn està compresa en el plus per torns regulat en el present conveni col·lectiu.
  
9. La distribució de la jornada anual de 1.800 hores de treball efectiu es distribuirà per al personal tècnic i administratiu que presta els seus servicis en oficines es farà de la següent forma:
  
a) Els períodes compresos entre l'1 de gener i 15 de juny i entre el 16 de setembre i 31 de desembre este personal realitzarà una jornada laboral de 41 hores
  
b) En el període comprés entre el 16 juny i 15 de setembre, este personal realitzarà una jornada laboral intensiva de 7 hores diàries de dilluns a divendres.
  
L'horari a realitzar per este personal en les dues vesprades de treball per setmana, serà de les 16 hores a les 18.30 hores.
  
10. En el cas que, durant la vigència del present conveni, s'establisca, per al personal laboral de l'administració pública valenciana, una jornada de treball inferior a la jornada que actualment està establida per al dit personal laboral, es procedirà, per la Comissió Paritària del present conveni, a la seua aplicació immediata en les mateixes condicions al personal comprés en este conveni.
  
Article 12. Vacances
  
Les vacances anuals tindran una duració de 22 dies laborables per any de servici. Les vacances seran retribuïdes amb el sou base, els complements de lloc de treball que es concretaran per a les diverses categories professionals recollides en este conveni col·lectiu i així mateix, els complements personals del treballador.
  
La inclusió dels referits complements de lloc de treball en la retribució de les vacances es realitzarà a partir de l'1 de gener del 2002.
  
1. L'empresa determinarà, atenent a les necessitats de la seua activitat productiva, la distribució de les vacances, indicant les dates de gaudi vacacional de cada treballador.
  
Durant el mes de maig de cada any els treballadors podran comunicar al departament de Recursos Humans les seues preferències sobre les dates de gaudi de les seues vacances, i sobre el possible fraccionament d'estes en diversos períodes.
  
El gaudi de les vacances podrà ser fraccionat en dos períodes per exigències del treball.
  
Preferentment les vacances es gaudiran durant els mesos de juny, juliol, agost i setembre de cada any, excloent d'estos períodes aquells centres o treballadors l'activitat dels quals no disminuïsca essencialment en el període estacional citat.
  
2. El treballador que estiga en desacord amb el nombre de dies o distribució del període de les seues vacances proposades per l'empresa, podrà plantejar esta discrepància davant de la Comissió Paritària i, a falta d'acord en ella, podrà acudir a la jurisdicció laboral.
  
3.El començament i l'acabament del dret al gaudi de les vacances serà forçosament dins de l'any a què corresponguen, i estes no podran en cap cas ser substituïdes per compensacions econòmiques ni acumulades a les següents.
  
4. El treballador coneixerà les dates de les vacances que li corresponguen dos mesos abans, almenys, del començament del seu gaudi.
  
5. Els períodes de baixa temporal per malaltia o accident inferior a mig any, es computaran com a servici actiu als efectes del que preveu el present article.
  
6. El treballador tindrà dret a:
  
a) Al retard de les seues vacances si no pot iniciar-les com a conseqüència d'I.T.
  
b) A l'abonament de la part proporcional de les seues vacancens quan cesse abans de gaudir-les.
  
c) A l'acomodació del gaudi de les vacances en cas de separació legal, divorci i viudetat, prèvia justificació d'estes circumstàncies, i a petició de l'interessat, sense perjuí de les necessitats del servici.
  
Article 13. Jubilació
  
En el marc d'una imprescindible política de promoció de l'ocupació, el personal inclòs en l'àmbit d'aplicació del present conveni col·lectiu es jubilarà quan es donen les dues condicions següents:
  
a) Que el treballador haja complit 65 anys.
  
b) Que tinga dret a percebre la pensió de jubilació amb un percentatge sobre la base reguladora, del menys el 84%, corresponent a un període de cotització a la Seguretat Social de 27 anys.
  
Article 14. Complement d'Incapacitat Temporal
  
L'empresa complementarà la prestació econòmica que perceben els treballadors, abonada pel sistema de la Seguretat Social, durant els processos de baixa en el treball per Incapacitat Laboral Temporal, en els termes que a continuació es detallen:
  
1. En els supòsits de baixa en el treball per Incapacitat Laboral Temporal derivada d'accident de treball o de malaltia professional, accident no laboral o malaltia comuna l'empresa complementarà la prestació econòmica que perceben els treballadors i que siga efectivament abonada pel sistema de la Seguretat Social fins a cobrir el 100% del salari meritat en el mes anterior al de la baixa, exclòs l'import de les hores extraordinàries.
  
2. Este complement de la prestació per Incapacitat Laboral, únicament s'abonarà, cada any de vigència del conveni col·lectiu, fins a un màxim de dos processos de I.T. per malaltia comuna que puga sofrir el treballador.
  
3. L'obligació de pagament per l'empresa d'este complement de la prestació per Incapacitat Temporal queda condicionada que en cada un dels anys següents a la seua implantació, no se supere l'índex d'absentisme per baixa derivada de I.T. més enllà del 10% del nivell del dit índex d'absentisme l'any immediatament anterior.
  
4. L'índex d'absentisme mencionat en el punt anterior es calcularà de la següent forma:
  
a) Es computarà el nombre total de dies de baixa que s'han produït en l'empresa per la totalitat de les causes de I.T. referides en el punt 1 l'any immediatament anterior a aquell en què se'n va ha efectuar la comparació.
  
b) Es computarà el nombre de jornades/home treballades en l'empresa l'any immediatament anterior.
  
c) Es dividirà el nombre resultant en el punt a) pel nombre resultant en el punt b) i el quocient d'esta divisió serà l'índex d'absentisme per I.T. de l'any concernit.
  
d) S'efectuarà la mateixa operació descrita en els punts anteriors respecte a l'any següent i amb això s'obtindrà l'índex d'absentisme per I.T. del dit any.
  
e) En el cas que l'índex d'absentisme per I.T. del segon any de comparació supere a l'índex d'absentisme de l'any anterior en més d'un 10% quedarà en suspens l'aplicació d'este article del conveni col·lectiu.
  
f) La suspensió també es produirà quan l'índex d'absentisme d'un any determinat supere en un 20% l'absentisme del primer any de vigència del present conveni.
  
g) En conseqüència cessarà l'obligació de l'empresa d'abonar el complement de millora de la prestació per Incapacitat Temporal.
  
La Comissió Paritària del conveni col·lectiu es reunirà per a abordar la qüestió plantejada com a conseqüència de l'increment de l'absentisme per I.T. per damunt del límit màxim del 10%, o com a conseqüència que l'índex d'absentisme supere el 20% de l'índex d'absentisme registrat en el primer any de vigència del conveni, amb la finalitat d'arribar a un acord sobre això entre l'empresa i la representació dels treballadors.
  
2. Este article sobre complement d'Incapacitat Temporal entrarà en vigor en el moment en què el present conveni col·lectiu reba la preceptiva autorització de la Conselleria d'Economia, Hisenda i Ocupació.
  
3. La primera vegada que s'efectuarà el càlcul de l'índex d'absentisme serà una vegada transcorreguts dotze mesos des de l'inici de la vigència d'este article en els termes indicats en el punt anterior.
  
4. El complement a què es refereix el present article i que incrementa les prestacions econòmiques del sistema de Seguretat Social, té el caràcter de millora de les referides prestacions públiques, i, en conseqüència, no serà computable en la base de cotització a la Seguretat Social.
  
Article 15. Capacitat disminuïda
  
1. En el cas de declaració d'invalidesa permanent parcial per a la professió habitual es reassignarà el treballador, en la mesura que es puga, a un lloc de treball més d'acord amb la seua situació de capacitat disminuïda sense reducció salarial.
  
2. La declaració d'invalidesa permanent total per a la professió habitual comportarà l'extinció del contracte de treball. L'empresa procurarà la recol·locació del treballador que quede afecte per una invalidesa permanent total si es produeix alguna vacant susceptible de ser coberta per ell
  
3. L'empresa facilitarà l'accessibilitat dels locals i llocs de treball als treballadors amb condicions físiques disminuïdes, en atenció a la Llei 13/82 de 7 d'abril sobre integració social.
  
Article 16. Seguretat i higiene en el treball
  
1. El treballador sense distinció de la seua relació laboral té dret a una protecció eficaç de la seua integritat física i a una adequada política de seguretat i higiene en el treball, així com al correlatiu deure d'observar i posar en pràctica les mesures de prevenció de riscs que s'adopten legalment i reglamentàriament.
  
Té així mateix el dret de participar en la formulació de la política de prevenció en el seu centre de treball i en el control de les mesures adoptades en el seu desplegament, a través dels seus representants legals i dels òrgans interns i específics de participació en esta matèria.
  
2. L'empresa promourà, formularà i aplicarà sense distinció de la seua relació laboral, una adequada política de seguretat i higiene en els seus centres de treball, i facilitarà la participació en esta de tot el personal. Igualment es compromet a subministrar als treballadors que contracte una suficient formació pràctica en esta matèria, i a actualitzar la formació dels treballadors sotmesos a un canvi de lloc de treball, o que hagen d'aplicar noves tècniques o utilitzar equips i materials diferents, quan es deriven riscs per al personal de l'empresa o tercers. Els treballadors estan obligats a cursar estos ensenyaments teòrics i pràctics. Quan la formació s'impartisca fora de l'horari de treball, el temps invertit en ella es descomptarà de la jornada laboral.
  
3. Les competències que, en matèria de seguretat i higiene en el treball, corresponen als treballadors seran exercitades pels Delegats de Prevenció, que actuaran individualment o, de forma col·legiada, en el Comité Intercentres de Seguretat i Salut de l'empresa.
  
4. Els reconeixements mèdics es practicaran en la Mútua d'Accidents de Treball o els gabinets provincials de seguretat i higiene en el treball:
  
a) Amb caràcter voluntari, per a tot el personal, una vegada a l'any.
  
b) Amb caràcter obligatori es practicaran reconeixements periòdics i específics al personal, que, pel seu treball s'estime necessari per a avaluar els efectes de les condicions de treball sobre la salut dels treballadors o per a verificar si l'estat de salut del treballador pot constituir un perill per a ell. L'apreciació de si correspon realitzar estos reconeixements mèdics la realitzarà el Servei de Prevenció de Riscs Laborals.
  
5. En el cas que els treballadors estiguen, o puguen estar exposats, a un risc greu i imminent en el treball, i l'empresa no adopte les mesures necessàries per a garantir la seguretat i salut dels treballadors afectats, els delegats de personal o el Comité d'Empresa que els represente, podran acordar, per majoria dels seus membres, la paralització de l'activitat dels treballadors concernits per eixa situació de risc. Este acord de la representació dels treballadors haurà de ser comunicat de forma immediata a l'empresa i a l'Autoritat Laboral, la qual anul·larà o ratificarà la paralització acordada en el termini de vint-i-quatre hores.
  
6. Els treballadors tindran drets a interrompre la seua activitat laboral i a abandonar el lloc de treball, en cas necessari, quan consideren que la dita activitat entranya un risc, greu i imminent, per a la seua vida o la seua salut.
  
7. Els treballadors o col·lectius de personal, les tasques dels quals així ho requerisquen des de la perspectiva de seguretat i higiene laborals, disposaran de tot el material, peces personals i equips de protecció col·lectiva i individual, que reglamentàriament siguen exigibles.
  
Este material, peces personals i equips de protecció seran subministrats per l'empresa.
  
Correspondrà al Comité Intercentre de Seguretat i Salut Laboral resoldre les discrepàncies que puguen plantejar-se en relació amb esta matèria.
  
8. Els treballadors, seguint les instruccions de l'empresa, ?i dels Delegats de Prevenció, que col·laboraran amb esta en la millora de l'acció preventiva-, hauran d'utilitzar correctament i puntualment els mitjans i equips de protecció que l'empresa els facilite.
  
Article 17. Serveis mèdics i de prevenció
  
L'empresa ?prèvia consulta no vinculant al Comité Intercentres de Seguretat i Salut-, concertarà el Servei de Prevenció de Riscs Laborals amb una entitat especialitzada o Mútua Patronal.
  
El Servei de Prevenció de la Seguretat i la Salut estarà en condicions de realitzar les següents funcions:
  
1. El disseny i aplicació dels plans i programes d'actuació preventiva.
  
2. L'avaluació dels factors de risc que puguen afectar la seguretat i salut dels treballadors.
  
3. La determinació de les prioritats en l'adopció de les mesures preventives i la supervisió de la seua eficàcia.
  
4. La informació i formació dels treballadors sobre l'ús de tècniques de protecció de riscs laborals.
  
5. La prestació dels primers auxilis i la posada en pràctica de plans d'emergència.
  
6. La vigilància de la salut dels treballadors en relació amb els riscs derivats del treball.
  
Article 18. Delegats/des de Prevenció
  
1. Els Delegats de Prevenció són els representants dels treballadors amb funcions específiques en matèria de prevenció de riscos en el treball.
  
2. Els Delegat de Prevenció s'elegiran ?en el nombre assenyalat en l'article 35 de la Llei de Prevenció de Riscos Laborals, i sobre la base de considerar, a estos concrets efectes, que cada una de les tres províncies de la Comunitat Valenciana opera com un centre de treball-, pels representants del personal i entre ells mateixos.
  
3. L'empresa facilitarà els mitjans perquè els Delegats/as de Prevenció complisquen la seua comesa de la forma adequada.
  
Article 19. Comité Intercentres de Seguretat i Salut
  
1. Els Delegats de Prevenció s'integraran en un Comité Intercentres de Seguretat i Salut.
  
2. El Comité Intercentres estarà compost per un representant del personal per la província d'Alacant, un altre per la de Castelló i dos per la de València.
  
Article 20. Funcions del Comité Intercentres de Seguretat i Salut
  
Les funcions que exercirà el Comité Intercentres són totes aquelles que atribueix als Comités de Seguretat i Salut l'article 39 de la Llei de Prevenció de Riscs Laborals.
  
Article 21. Formació i perfeccionament
  
1. De conformitat amb el que preveu l'art. 22 de l'Estatut dels Treballadors i per a facilitar la seua formació i promoció professional, el personal fix afectat pel present conveni tindrà dret a vore facilitada la realització d'estudis per a l'obtenció de títols acadèmics o professionals, la realització de cursos de perfeccionament professional i l'accés a cursos de reconversió i capacitació professional organitzats per l'administració pública o l'empresa, tot això amb la participació dels treballadors a través de les centralssSindicals més representatives i la resta de vies legals de representació.
  
2. Els treballadors que cursen estudis per a l'obtenció d'un títol acadèmic o professional tindran dret a elegir torn de treball, i a l'adaptació de la jornada ordinària de treball sempre que ho permeten les exigències organitzatives de l'empresa. Tindran també dret als permisos necessaris per a concórrer a exàmens d'estudis dirigits a la seua formació o perfeccionament professional.
  
El treballador haurà d'acreditar en cada cas el motiu que l'assisteix per a acollir-se a estos permisos i drets per a la seua formació acadèmica i professional.
  
3. L'empresa directament o d'acord amb centres oficials reconeguts, organitzarà, amb el condicionant de les seues possibilitats econòmiques i les seues expectatives a mig i llarg termini, cursos de capacitació professional per a l'adaptació dels treballadors a les modificacions tècniques operades en els llocs de treball, així com cursos de reconversió professional per a assegurar l'estabilitat del personal en la seua ocupació en els supòsits de transformació o modificació funcional de la seua activitat. En estos casos el temps d'assistència als cursos es considerarà com a treball efectiu en la mesura en què coincidisca amb la jornada laboral.
  
4. Quan el treballador sol·licite l'assistència a cursos o seminaris del caràcter indicat, no programats per l'empresa, esta decidirà sobre la petició tenint en compte la matèria tractada i l'interés que tinga per a l'activitat empresarial. Estos permisos, la duració dels quals no podrà superar els 15 dies cada dos anys, no meritaran despeses de viatge ni dietes, si bé s'abonaran els salaris corresponents.
  
5. VAERSA, inclourà és els seus pressuposts partides dedicades a la formació professional del seu personal, que seran millorades anualment. Es fixa una quantia de 30.050,62 euros per a l'any 2001, per a atendre les necessitats de formació dels treballadors de VAERSA. Esta quantia anual serà actualitzada, en els següents anys de vigència del conveni en el mateix percentatge d'augment que experimenten els salaris.
  
6. L'empresa abonarà els salaris del temps de jornada laboral coincident amb l'assistència a cursos de formació professional, quan prèviament haja donat autorització a la participació dels treballadors en eixes activitats formatives. Esta contribució econòmica de l'empresa en la formació i capacitació professional dels seus treballadors s'ajustarà als termes i condicionaments que queden precisats en el present article.
  
Article 22. Classificació professional
  
1. La classificació professional té per objecte la determinació i definició dels diferents grups i categories professionals que puguen ser assignats als treballadors d'acord amb la titulació per al seu ingrés, el lloc de treball i les funcions que efectivament exercisquen.
  
2. S'estableixen els següents grups professionals:
  
Caps de departament:
  
Este grup professional està integrat pels qui exerceixen la direcció de cada un dels departaments en què s'estructura la gestió de l'empresa.
  
Els caps de departament seran designats i rellevats en el seu lloc de treball per la Direcció General de l'empresa.
  
Els caps de departament tindran al seu càrrec la planificació, gestió i supervisió de les activitats que realitze la seua àrea de competència, sempre comptant amb l'aprovació de la Direcció General de l'empresa a la qual reportaran puntualment sobre l'acompliment de la seua labor
  
Tècnics i titulats:
  
El grup de tècnics l'integren els treballadors que tenen una titulació d'orde universitari, en grau superior o mitjà, que els habilita per a exercir en l'empresa funcions pròpies de la seua preparació professional i que han sigut contractats per a realitzar entre altres comeses, les de direcció, supervisió, assessorament d'especial qualificació o altres d'anàloga naturalesa per raó de la seua formació tècnica.
  
El subgrup de titulats està compost pels treballadors que exerceixen bàsicament funcions relacionades amb una titulació universitària, superior o mitjana, que han sigut contractats en raó del títol que posseeixen i que presten els seus servicis a l'empresa amb caràcter exclusiu o preferent, i perceben un salari, sense subjecció als aranzels o escales d'honoraris de les seues respectives professions.
  
Este grup professional comprén les següents categories:
  
A) Tècnics i titulats de grau superior: inclou els que han sigut contractats per posseir un títol d'enginyer superior o llicenciat.
  
B) Tècnics i titulats de grau mitjà: inclou els que han sigut contractats per posseir un títol d'escoles tècniques de grau mitjà o diplomatura universitària.
  
Comandaments intermedis
  
A) Cap d'obra és el comandament intermedi, amb titulació de grau superior o mitjà que està, i té com a responsabilitat dirigir, controlar, i gestionar l'adequada execució de les obres, ordenant la utilització dels mitjans humans i materials disponibles, amb comandament directe sobre encarregats i capatassos.
  
B) Encarregat, és el comandament intermedi que té al seu càrrec una o diverses obres, o una Planta de Residus, i que està, si és el cas, sota dependència jeràrquica d'un cap d'obra, organitzant l'execució de les tasques a realitzar, distribuint el treball entre el personal adscrit a l'obra o Planta de Residus, i vigilant que es complisquen adequadament els terminis de realització i el nivell de qualitat.
  
C) Capatàs és el comandament intermedi que, sota la dependència d'encarregats i del cap d'obra, vetla perquè es complisquen les instruccions rebudes dels seus superiors jeràrquics, dirigint i controlant el personal obrer forestal.
  
D) Magatzemista, és el comandament intermedi que té al seu càrrec una nau per a l'emmagatzemament/ estacionament, de vehicles, maquinària i materials diversos utilitzats per l'empresa, i poden ocupar-se així mateix de tasques de reparació mecànica de la maquinària i utillatge emprats en l'activitat duta a terme per l'empresa, i gestionar la compra d'aquells materials que concretament i puntualment li encomane l'empresa.
  
Administratius:
  
En este grup s'enquadra el personal que amb independència de la seua titulació acadèmica posseeix els coneixements teòrics i pràctics suficients per a l'acompliment de funcions administratives o comptables en l'empresa.
  
Este grup professional integra les següents categories:
  
a) Caps administratius.
  
b) Oficials administratius.
  
c) Auxiliars administratius.
  
Especialistes i oficis diversos:
  
En el subgrup professional d'especialistes estaran integrats els emissoristes-vigilants de llocs d'observació d'incendis forestals.
  
En el subgrup d'oficis diversos s'inclouran els treballadors que realitzen treballs propis d'un ofici clàssic com obrers, mecànics o conductors de vehicles.
  
Peons:
  
Són els treballadors que presten els seus servicis a les ordres d'encarregats i capatassos, executant treballs en què predomina l'esforç físic i l'atenció.
  
Es consideraran peons qualificats aquells peons que realitzen labors de pela de sureres, orientació de públic i vigilància en les zones preparades per a acampada en les muntanyes i totes aquelles tasques que requerisquen un cert grau de preparació professional que no arribe a determinar una específica categoria professional.
  
Ordenances, telefonistes i teleoperadors/es:
  
Els ordenances tenen com a treball realitzar encàrrecs dins o fora del centre laboral, arreplegar i entregar correspondència, orientar el públic en l'oficina i en general, les tasques secundàries que li siguen encomanades.
  
La categoria de telefonista correspon a qui atén la centraleta telefònica, simultaniejant esta comesa amb la de recepció i informació al públic i amb aquelles funcions de naturalesa semblant a les descrites, que siguen compatibles amb el seu treball bàsic.
  
La categoria professional de teleoperador/a inclou a qui té com a ocupació bàsica, en el Servei de Recollida de Tubs/Llums i Piles, l'atenció del telèfon, entrada de dades en l'ordinador, i la preparació, confecció i coordinació d'ordres de transport.
  
3. Les categories professionals capatàs i encarregat, requereixen que els treballadors que les ocupen posseïsquen una titulació acadèmica o professional adequada.
  
No obstant l'indicat en el paràgraf anterior les categories de capatàs i encarregat podran ser ocupades per treballadors que hagen entrat en l'empresa com a peons, sempre que acrediten una qualificació professional prou constatada en informes favorables dels seus superiors en l'empresa.
  
Article 23. Condicions laborals de maquinistes i mecànics
  
1. Els maquinistes tenen al seu càrrec i manegen maquinària pesada i semipesada. Els mecànics s'ocupen del manteniment, reparació i posada al punt de tota classe de maquinària o instal·lacions mecàniques. Estos treballadors no participaran en primera línia de foc en l'extinció d'incendis forestals.
  
2. L'empresa dotarà a estos treballadors de granotes i guants per al seu treball. Igualment els proveirà de les peces que, en cada moment, siguen requerides per a dur a terme la seua labor en condicions idònies de seguretat i salut.
  
3. La jornada laboral, de 40 hores de treball efectiu a la setmana, es distribuirà, al llarg de l'any, atenent el màxim aprofitament de la llum solar, en els períodes d'estiu, primavera-tardor i hivern.
  
4. Els maquinistes i mecànics es desplaçaran al seu tall de treball en vehicles de l'empresa.
  
5. Els maquinistes percebran un plus per penositat en raó a les molèsties derivades de conduir les màquines esbrossadores de cadenes, sotmeses a la incidència de la pols alçada per esta en funcionar.
  
Este plus s'abonarà per hora de treball conduint la màquina i tindrà un import del 4% sobre el salari base per hora.
  
La possible incidència tòxica de la pols alçada per les màquines esbrossadores de cadenes serà compensada salarialment, als conductors de les màquines en el temps del seu funcionament, amb l'abonament d'un plus de toxicitat en la quantia del 8% del salari base per hora.
  
6. Els maquinistes percebran un complement salarial pel treballat realitzat que serà denominat plus de major dedicació.
  
Este plus de major dedicació retribuirà les prestacions laborals següents:
  
a) El treball en llocs de complicada orografia o en condicions climàtiques adverses;
  
b) Les hores extraordinàries que hagen realitzar-se per exigències productives, segons determine l'empresa respecte als límits legals;
  
c) Les substitucions dels companys en situació de baixa per al treball per incapacitat laboral o amb motius de vacances i permisos.
  
Este plus de major dedicació tindrà una quantia mensual bruta de 156,32 euros/bruts i s'abonarà per cada un dels mesos de l'any.
  
El dret a percebre este plus estarà supeditat, en cada moment, al compliment, pel treballador concernit, de les obligacions que queden fixades en el paràgraf segon del present punt.
  
Este complement salarial, pel treball realitzat, no tindrà caràcter consolidable i no formarà part de la retribució fixa del treballador.
  
7. Els maquinistes percebran un complement ?de caràcter extrasalarial-, denominat plus de desplaçament.
  
Este complement no formarà part del salari, i la seua finalitat és compensar els treballadors per les despeses en què incórreguen amb motiu dels seus viatges a llocs allunyats del centre de treball i pel temps dedicat a estos.
  
El plus s'abonarà quan la distància al punt de destinació siga, superior a 75 km, comptats bé siga des del centre de treball de Buñol o des del domicili particular del treballador.
  
La quantia del plus desplaçament serà la següent:
  
a) En desplaçaments a la província d'Alacant: 180,31 euros/mes
  
b) En desplaçaments a la província de Castelló: 180,31 euros/mes
  
c) En desplaçaments en la província de València: 90,15 euros/ mes.
  
Este complement no retributiu és una indemnització per suplits per això té les següents característiques:
  
a) No computa com a increment salarial;
  
b) No tenen caràcter consolidable i la seua percepció depén de la realització dels desplaçaments que compensa;
  
c) No està subjecte a retenció del IRPF ni a cotització a la Seguretat Social.
  
8. El temps que invertisquen els maquinistes i mecànics en els desplaçaments exigits pel seu treball, no tindrà la consideració de temps de treball efectiu.
  
Article 24. Condicions laborals i salarials dels caps d'obra
  
1. El lloc de treball de cap d'obra es caracteritza per les exigències de comandament directe de personal que és necessari exercir, per la capacitació tècnica que requereix i per l'especial disponibilitat per al treball, inclosa la prolongació de la jornada laboral ordinària, que han d'assumir els que l'ocupen.
  
2. Els treballadors que ocupen el lloc de treball de cap d'obra hauran d'estar en possessió de la titulació d'enginyer superior o d'enginyer tècnic. Els caps d'obra estaran integrats en el Departament Forestal o en el Departament d'Infraestructures Agràries i Serveis.
  
3. Els salaris anuals bruts, dels caps d'obra, tindran les quanties següents:
  
A) Els enginyers superiors, percebran el següent salari fix per any; (1) amb dos anys d'antiguitat en l'empresa i en la funció de cap d'obra: 25.599,86 euros bruts anuals; (2) amb quatre anys d'antiguitat en l'empresa i en la funció de cap d'obra: 25.599,86 euros bruts anuals; i (3) amb sis anys d'antiguitat en l'empresa i en la funció de cap d'obra: 25.599,86 euros bruts anuals.
  
B) Els enginyers tècnics percebran el següent salari fix a l'any: (1) amb dos anys d'antiguitat en l'empresa i en la funció de cap d'obra: 23.053,67 euros bruts anuals; (2) amb quatre anys d'antiguitat en l'empresa i en la funció de cap d'obra: 23.053,67 euros bruts anuals; i (3) amb sis anys d'antiguitat en l'empresa i en la funció de cap d'obra: 23.053,67 euros bruts anuals.
  
Els salaris bruts anuals abans indicats seran d'aplicació l'any 2001.
  
En els següents anys de vigència del conveni col·lectiu, estos salaris s'incrementaran en el mateix percentatge d'augment salarial que se aplique en cada un dels anys.
  
- Els caps d'obra percebran un plus de major dedicació, que té la naturalesa de complement salarial variable, en funció del treball realitzat, per la qual cosa no tindrà caràcter consolidable i la seua percepció estarà vinculada a l'acompliment del lloc de cap d'obra.
  
4.1.) La percepció del plus de major dedicació pressuposa el compliment, per part dels caps d'obra, d'una prestació laboral suplementària, la qual es podrà materialitzar en l'ampliació de la jornada de treball ?quan així estiga requerit per les exigències del servici-, dins dels límits legals de les jornades ordinària i extraordinària de treball; o de la realització de suplències de companys en situació de baixa per incapacitat laboral, amb llicència legalment justificada o per torns de vacances. L'ampliació de la jornada ?que les situacions abans descrites, o altres de semblant caràcter, puguen comportar-, s'entendrà retribuïda pel plus de major dedicació, fins al límit anual de les 80 hores extraordinàries previst en l'article 35.2 de l'Estatut dels Treballadors.
  
4.2.) L'import del plus dedicació serà el següent:
  
(A) Enginyers superiors: (a) amb quatre anys almenys d'antiguitat: 2.613,72 euros bruts a l'any; i (b) amb sis anys almenys d'antiguitat: 4.489,60 euros bruts a l'any.
  
(B) Enginyers tècnics: (a) amb dos anys almenys d'antiguitat: 95,06 euros bruts a l'any b) amb quatre anys almenys d'antiguitat: 2.596,23 euros bruts a l'any; i (B) amb sis anys almenys d'antiguitat: 3.977,72 euros bruts a l'any.
  
5. El plus per èxit d'objectius, que s'aplica als caps d'obra, s'aplicarà ?amb el percentatge màxim del 25%-, a la suma de les components fixa i variable del salari anual, les quanties de la qual figuren en el present article.
  
6. Els enginyers superiors o tècnics que siguen contractats, des de l'entrada en vigor del present conveni col·lectiu, per a ocupar el lloc de cap d'obra, percebran els salaris anuals bruts que es pacten en els seus respectius contractes de treball. Els dits salaris ?inclosa la remuneració fixa i el complement salarial variable per èxit d'objectius- no superaran, mentre els treballadors indicats no tinguen una antiguitat en l'empresa de, com a mínim, dos anys. Els imports màxims següents: (a) els enginyers superiors, fins a 31,264,65 euros a l'any; i (b) els enginyers tècnics, fins a 25.011,72 euros a l'any.
  
Article 25. Condicions laborals dels encarregats d'obra
  
1. La categoria professional d'encarregat d'obra està integrada per aquells treballadors que tenen al seu càrrec l'execució d'obres ?de caràcter civil o forestal-, que l'empresa realitze per a complir les contractes públiques que li siguen adjudicades- L'execució de l'obra podrà efectuar-la l'empresa directament o per mitjà del seu subcontractació, total o parcial. No estan incloses en el concepte d'execució d'obra ?civil o forestal-, les tasques de manteniment de parcs naturals, o d'instal·lacions, ni la gestió de plantes de tractament de residus.
  
2. Els encarregats exerceixen, bàsicament, una funció de coordinació i supervisió de les obres civils i forestals executades per l'empresa. A fi de realitzar adequadament esta funció, els encarregats faran el treball suplementari que es puga presentar en qualsevol moment. Ampliant amb este objectiu, en la mesura que siga necessari, la seua jornada de treball, conforme a les instruccions que els curse, respecte d'això, el seu cap d'obra o superior corresponent en l'empresa; i això dins dels límits legals impostos, en l'Estatut dels Treballadors, a la realització d'hores extraordinàries, i amb respecte als descansos legals que, així mateix, es recullen en la dita norma.
  
3. - Els encarregats percebran, com a retribució per l'obligació d'ampliació de jornada abans expressada, i en compensació d'un acompliment laboral eficaç, un complement salarial d'eficiència professional i de major dedicació.
  
Este complement salarial serà abonat per l'empresa sota les condicions, en els supòsits i amb les quanties que, a continuació, es detallen:
  
(A) Els encarregats d'obra, amb una antiguitat en l'empresa superior a dos anys, percebran un complement salarial brut, per catorze pagues a l'any, amb un import de 156,33 euros.
  
(B) Els encarregats d'obra, amb una antiguitat en l'empresa superior a quatre anys, percebran un complement salarial brut, per catorze pagues a l'any, amb un import de 218,85 euros. Este complement salarial no se sumarà al complement que el treballador estiga percebent, si és el cas, per raó d'una antiguitat de dos anys, sinó que absorbirà i substituirà a aqueix anterior complement salarial.
  
(C) Els encarregats d'obra, amb una antiguitat en l'empresa superior a sis anys, percebran un complement salarial brut, per catorze pagues a l'any, amb un import de 125,06 euros. Este complement salarial únicament se sumarà al complement que, si és el cas, estiga percebent el treballador per raó d'una antiguitat de quatre anys; és a dir, a un eventual import previ de 218,85 euros.
  
(D) La continuïtat en la percepció d'este complement quedarà condicionada al compliment, per l'encarregat d'obra concernit, de l'especial prestació laboral, i de la qualitat en el treball realitzat, que justifiquen el seu pagament.
  
(E) Durant l'any 2001 s'abonaran 12 pagues d'este complement. A partir del 1-1-2002 s'abonaran catorze pagues d'este complement salarial d'eficiència professional i de major dedicació.
  
Article 26. Condicions laborals dels peons forestals
  
1. Estaran classificats en esta categoria professional aquells treballadors que no necessiten per a realitzar la seua labor de coneixements especialitzats, i en la qual predomina l'atenció i l'esforç físic. S'ocupen de treballs silvícolas, tractaments preventius d'incendis, obertura de tallafocs, repoblacions forestals, planters i vivers, alçament de ribassos i, en general, labors relacionades amb la silvicultura i l'atenció de les muntanyes i els paratges naturals, podent manejar maquinària lleugera com esbrossadores, motoserres i semblants.
  
2. L'empresa abonarà als peons forestals, un plus de desplaçament forestal, en raó a l'especial dificultat que comporta el trànsit en zones rurals i per camins o pistes forestals.
  
Este plus de desplaçament tindrà una quantia durant tota la vigència del conveni de 3,01 euros per cada jornada de treball efectiu. Este plus específic és d'índole extrasalarial i s'agregarà al genèric plus de distància regulat en l'article 37 del present conveni col·lectiu.
  
3. Realitzaran una jornada setmanal de 40 hores de treball efectiu.
  
4. La setmana laboral de 40 hores de treball efectiu, es distribuirà al llarg de l'any en els tres períodes d'estiu, primavera- tardor i hivern conforme a horaris diaris de treball instal·lats a la llum solar
  
5. L'empresa desplaçarà amb vehicles a estos treballadors des de la localitat en què estiga situada l'obra fins al tall, o a la seua elecció, compensarà el treballador les despeses que es deriven d'utilitzar per al desplaçament mitjans de transport propis.
  
6. Els peons forestals que utilitzen per al seu treball motoserra o motoesbrossadora percebran, per a compensar concretament l'ocupació d'esta maquinària un plus de maquinària amb una quantia de 3,01 euros bruts per cada dia de treball amb utilització de la referida maquinària.
  
7. Els peons forestals que es desplacen al tall en un vehicle subministrat per l'empresa i que posteriorment guarden en el seu domicili tant el vehicle, com si és el cas, les ferramentes del treball percebran com a compensació per este servici a l'empresa un plus de vehicle, amb una quantia de 3,01 euros bruts per cada dia de treball amb utilització de vehicle en els termes indicats.
  
Article 27. Condicions laborals dels operaris de pla de vigilància preventiva
  
I. Emissoristes centrals de comunicació
  
S'integren en la categoria professional d'emissoristes els que, per mitjà de la utilització d'emissores de ràdio o altres mitjans tècnics semblants, tenen la responsabilitat de controlar i coordinar els punts de vigilància forestal fixos i, si és el cas mòbils, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, informant als seus superiors de la marxa normal del servici i de les incidències que es produïsquen, i realitzant labors administratives de registre de dades, quadres resum de cremes controlades i altres compatibles amb la seua labor de maneig d'emissores i/o terminals de comunicació, per a això tindran els suficients coneixements informàtics.
  
Els emissoristes que presten els seus servicis en el Centre d'Emergències de L'Eliana, realitzaren a més de les funcions indicades, les següents:
  
1) Notificar a la resta de les províncies de la Comunitat Valenciana, els nivells d'alerta meteorològica i de previfoc; 2) centralitzar la informació d'incendis forestals a nivell autonòmic, de conformitat amb els protocols establits respecte d'això o que puguen establir-se en el futur, notificant diàriament un resum de la dita informació a les persones que, en cada moment, es designen en el protocol referit.
  
II. Vigilants en observatori forestal
  
La categoria professional de vigilants defineix a aquells treballadors que des de pics de muntanya, o altres llocs d'observació, tenen com a missió exercir una vigilància sobre una zona forestal, avisant dels incendis que puguen produir-se, fent-ne un seguiment fins a la seua total extinció per mitjà d'emissora de ràdio i realitzant mesuraments meteorològics d'àmbit local.
  
Els vigilants rebran de l'empresa, per escrit, les normes que han de seguir en cas d'avaries de les emissores.
  
1. La jornada laboral tindrà la duració setmanal següent:
  
- De gener a març, 35 hores de treball.
  
- D'abril a setembre, 42 hores de treball.
  
- D'octubre a desembre, 35 hores de treball.
  
Esta distribució de períodes, en funció del grau de risc d'incendis forestals, s'acomodarà a les corresponents previsions de la Conselleria de Medi Ambient.
  
La jornada laboral tindrà una pausa per a l'entrepà de vint minuts de duració al dia. El treballador no abandonarà, o s'allunyarà, del lloc de treball durant este temps.
  
III. Emissoristes i vigilants en observatori forestal
  
1. Atesa la naturalesa del servici, que requereix ser atés durant la major part del dia i, en certs períodes de l'any, durant la totalitat de la jornada, s'implantaran torns entre els vigilants que possibiliten, en tot moment, una idònia cobertura del servici de prevenció, observació i alerta d'incendis forestals.
  
2. El treball dels vigilants ubicats en observatori forestal s'exerceix en les condicions especials d'aïllament i llunyania a què es refereix l'article 21 del Real Decret 1.561, de 21 de setembre, sobre jornades especials de treball.
  
Addicionalment, la pausa en el treball, per a prendre l'entrepà, no permet a estos treballadors allunyar-se de l'àmbit espacial on realitzen el seu treball, ni desentendre-se'n.
  
El treball dels emissoristes - que tenen la responsabilitat de controlar i de coordinar els punts fixos de vigilància forestal- participa, de mode translatiu, de les referides condicions del treball dels vigilants en observatori forestal.
  
Estes peculiaritats, i especials exigències, en les quals es desenrotlla la prestació laboral de l'indicat grup de treballadors, seran objecte de compensació salarial per mitjà de l'abonament d'un plus de cobertura del servici, que tindrà la següent quantia:
  
a) Emissoristes: 64,41euros bruts mensuals.
  
b) Vigilants observatori forestal: 46,88 euros bruts mensuals.
  
En atenció dels aspectes del treball ?que queden reflectits i compensats salarialment- d'este grup de treballadors, no se'ls aplicarà de mode automàtic qualsevol reducció que, en el futur, puga produir-se en la duració de la jornada laboral del personal concernit pel present conveni col·lectiu. Davant del supòsit de reducció de jornada es tindran en consideració, per a la seua aplicació a estos treballadors, tant les especials característiques del seu treball com la remuneració específica que es fixa, en el present article, com a retribució compensatòria d'eixes característiques.
  
3. Els emissoristes percebran els plusos per torns i major responsabilitat. Els vigilants, si és el cas, percebran els plusos per torns, perillositat, transport i major dedicació.
  
4. Els emissoristes que presten els seus servicis en la Central d'Emergències de L'Eliana, percebran un complement salarial per lloc de treball de la quantia mensual de 75,04 euros bruts al mes.
  
Este complement salarial té el caràcter de plus de major dedicació en funció de les tasques addicionals que han de realitzar els emissoristes adscrits al dit centre d'emergències.
  
5. Les vacances d'emissoristes i vigilants, seran de 35 dies naturals per any de servici.
  
IV. Operaris de prevenció i vigilància mòbils
  
Esta categoria professional comprén aquells treballadors que tenen com a missió exercir una vigilància sobre una zona forestal determinada, avisant dels incendis que puguen produir-se, fent-ne un seguiment per mitjà d'emissora de ràdio fins a la seua total extinció.
  
Les seues funcions inclouen també la informació i assessorament als usuaris sobre risc d'incendis, nivells d'alerta, normativa sobre utilització del foc en general. Així com participació en les diferents campanyes anuals de Prevenció Forestal; control de cremes autoritzades; assistència i suport als usuaris del muntanya.
  
Per a la prestació d'estos servicis el treballador es desplaçarà en automòbil o motocicleta o estos dos, per les zones forestals que l'empresa designe; i en el cas d'operari de prevenció i vigilància eqüestre, a cavall. El treballador haurà d'estar en possessió del permís de conducció d'automòbils (B1), motocicletes (A2) o estos dos. El vehicle per a realitzar el treball serà subministrat per l'empresa.
  
Els operaris de prevenció i vigilància eqüestres hauran d'aportar, en principi, per a l'acompliment de la seua labor, un cavall apte per a caminar per la muntanya. Estos treballadors percebran el seu salari per dia efectivament treball. El dit salari tindrà caràcter global i s'hi integraran el salari base i les parts proporcionals de descans setmanal, festius, vacances i pagues extraordinàries.
  
1. La jornada diària de treball efectiu serà de set hores i mitja. Hi haurà una pausa per a menjar d'una hora, la qual no computarà com de treball efectiu. Durant l'hora de la menjada dinar, el treballador haurà d'estar localitzable per telefonia fixa o mòbil, per al cas que sorgisca una urgència imprevista en la realització del servici de prevenció. Esta disponibilitat del treballador serà compensada, retributivament, amb l'abonament d'un plus de major dedicació.
  
La jornada diària s'ajustarà a l'horari de treball que assenyale l'empresa, en funció de la llum solar i les exigències tècniques del servici de prevenció i vigilància. L'horari podrà ser modificat per l'empresa, avisant el treballador amb una antelació raonable, quan així ho requerisca l'execució adequada del servici de vigilància i prevenció, conforme a les indicacions que respecte d'això puguen emanar de l'organisme competent. L'horari podrà ser nocturn si així ho requereix l'atenció del servici.
  
Les vacances seran de 35 dies naturals per any de servici.
  
2. Els operaris de prevenció i vigilància mòbils, si és el cas, percebran els plusos de torns, perillositat, major dedicació i disponibilitat en els desplaçaments.
  
V. Coordinadors del pla de vigilància preventiva
  
La categoria professional de coordinador està integrada per aquells treballadors que tenen al seu càrrec la gestió, coordinació i control dels recursos tant personals, com a materials de la zona territorial que els siga assignada, amb l'objecte de propiciar i garantir el compliment dels objectius de les unitats de prevenció fixes i mòbils d'incendis forestals. Així mateix els coordinadors realitzaran aquelles tasques connectades amb l'activitat genèrica d'incendis forestals que, en cada moment, els puguen ser assignades per l'empresa i que siguen acordes amb la seua preparació professional.
  
1. La jornada setmanal serà de 40 hores de treball efectiu. La jornada diària s'ajustarà a l'horari de treball que assenyale l'empresa, en funció de la llum solar i les exigències tècniques del servici de prevenció i vigilància. L'horari podrà ser modificat per l'empresa, avisant al treballador amb una antelació raonable, quan així ho requerisca l'execució adequada del servici de vigilància i prevenció, conforme a les indicacions que respecte d'això puguen emanar de l'organisme competent. L'horari podrà ser nocturn si així ho requereix l'atenció del servici.
  
Les vacances seran de 35 dies naturals per any de servici.
  
2. Els coordinadors del pla de vigilància preventiva, percebran els plusos de torns, i de major responsabilitat.
  
VI. Qualificació professional del personal del pla de vigilància preventiva.
  
El personal que preste els seus servicis en el corresponent pla de vigilància preventiva, en cas d'adjudicació a VAERSA de les contractes públiques i periòdiques de la Conselleria de Medi Ambient, haurà d'estar adequadament qualificat i capacitat professionalment, conforme al que preveu respecte d'això el pertinent plec de condicions elaborat per la dita Conselleria.
  
Les categories de vigilant en observatori forestal i operari de prevenció i vigilància mòbil són categories professionals equivalents.
  
VII. Definició dels plusos
  
a) El plus de perillositat compensa la situació dels llocs de treball dels operaris de prevenció i vigilància d'incendis, en zones exposades a la incidència d'incendis forestals.
  
El grup d'operaris de vigilància preventiva que es desplacen, en les zones forestals, per mitjà de motocicletes, estan subjectes a un risc especialment accentuat, el qual serà objecte de compensació per mitjà d'un complement que s'agregarà al plus de perillositat i que tindrà una quantia de 120,20 euros/bruts al mes.
  
b) Plus de torns, recull l'obligació de realitzar torns per exigències del treball i absorbeix la retribució que puga derivar-se de la prestació del treball en període nocturn.
  
c) Plus de major responsabilitat retribueix el factor d'especial atenció que exigeix, per la seua transcendència enfront de l'empresa i a tercers, el treball dels emissoristes. Este plus de major responsabilitat també retribueix l'operari de prevenció i vigilància mòbil que atenga un voluntari, que podrà estar afecte o no, per algun tipus de disminució física, sensorial o psíquica, que viatjarà en el vehicle de vigilància. En el cas dels coordinadors, la percepció d'este plus de major responsabilitat està justificada per la seua labor de supervisió i control dels recursos humans i materials destinats a la correcta execució dels plans de vigilància preventiva.
  
d) Plus de desplaçament forestal, el percebran els vigilants d'observatori forestal en compensació de les despeses especials que es deriven del seu desplaçament, amb mitjans propis de locomoció, fins als llocs d'observació. Este plus, de caràcter compensatori, té caràcter no salarial. Atesa la circumstància específica que compensa, determinada pel desplaçament per vies d'accentuada dificultes, este plus és compatible amb el concepte genèric, de semblant naturalesa extrasalarial, recollit en l'article 37 del present conveni col·lectiu sota la denominació de plus de distància. L'any 2001 este plus tindrà una quantia mensual de 48,73 euros/mes. A partir de l'any 2002 la quantia mensual d'este plus passarà a ser de 60,10 euros/mes.
  
e) Plus de major dedicació compensa la realització pels vigilants d'observatoris forestals, de 20 hores addicionals al mes en el període de màxim risc d'incendis forestals quan siga necessari prolongar la jornada per un incendi forestal, o per circumstàncies meteorològiques que suposen un especial risc d'incendi i també en el supòsit de realitzar substitucions de companys amb processos de I.T., o que s'hagen acollit a permisos o llicències retribuïdes sense un preavís raonable. Este plus es meritarà en els llocs d'observació coberts per només dos vigilants
  
En el cas dels operaris de prevenció i vigilància mòbil, este plus compensarà la disponibilitat durant l'hora de la menjada d'estar localitzable per telefonia fixa o mòbil, per al cas que sorgisca una urgència imprevista en la realització del servici de prevenció.
  
Per tant, les hores que puguen treballar-se, per este concepte, estaran remunerades exclusivament per mitjà del plus major dedicació i no s'abonaran com a hores extraordinàries.
  
f) Plus de disponibilitat de desplaçaments, el percebran aquells operaris de prevenció i vigilància - denominats Corretorns- que substituïsquen operaris de prevenció, fixos o mòbils, en la seua modalitat ordinària o en la modalitat polivalent, en tot l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
  
La quantia dels plusos relacionats queda detallada en les taules salarials que figuren en ?II Taules salarials d'operaris de prevenció i vigilància d'incendis?.
  
g) Plus per compensació de permís per a assumptes propis. El personal comprés en este conveni col·lectiu té reconegut el dret a un permís de 6 dies, a l'any, per a assumptes propis del treballador. El col·lectiu de personal recollit en este article, integrat pels operaris del pla de vigilància preventiva, ha de realitzar una prestació laboral sotmesa a les particulars exigències que deriven de la prevenció d'incendis forestals. Tenint en compte esta circumstància, este grup de personal, no s'acollirà, en principi, al gaudi del referit permís anual per a assumptes propis, la no utilització del dit permís es vorà compensada pel plus que queda definit en el present punt el qual tindrà una quantia de 15,03 euros/bruts per mes de treball.
  
Perquè els treballadors del pla de vigilància preventiva, puguen gaudir en casos puntuals d'algun dia del permís per a assumptes propis, serà necessari que l'empresa done la seua conformitat, en raó de les necessitats del servici.
  
VIII. Treballadors fixos de servici
  
a) Adquirirà la condició de treballador fix de servici aquell treballador, de la vigilància preventiva fixa o mòbil, que haja tingut amb l'empresa successivament i sense solució de continuïtat almenys quatre contractes per a servici determinat. Estos contractes hauran d'haver estat vinculats a l'execució de contractes públiques adjudicades a VAERSA.
  
Els quatre contractes per a servici determinat abans referits, hauran d'haver tingut, com a mínim una duració total d'un any i mig.
  
b) La condició de treballador fix de servici es tindrà exclusivament respecte al centre de treball en el qual s'haja estat realitzant la prestació laboral i en relació amb la concreta categoria professional i el lloc de treball que el treballador haja ocupat.
  
c) La condició de treballador fix de servici donarà al treballador que la tinga el dret a seguir ocupant el seu lloc de treball sempre que el dit lloc continue estant actiu en l'estructura de l'empresa.
  
d) El treballador fix de servici serà contractat per l'empresa per mitjà de contractes per a obra o servici determinat en funció de les contractes que puguen ser adjudicades a VAERSA. Estos contractes per a obra o servici determinat finalitzaren una vegada s'execute la contracta que constitueix el seu objecte.
  
e) En el cas que VAERSA no tinga l'adjudicació d'una contracta que cobrisca l'activitat del lloc de treball que estiga ocupant el treballador fix de servici, este cessarà la seua prestació laboral fins al moment en què l'activitat de l'empresa determine la necessitat de cobrir un lloc de treball idèntic o semblant al que el dit treballador venia exercint.
  
f) En el cas que hi haja més d'un treballador fix de servici de la mateixa categoria professional els contractes de treball del qual hagen sigut extingits i es plantege la necessitat de cobrir una vacant de la indicada categoria professional, l'empresa donarà preferència per a ocupar la dita plaça al treballador fix de servici que tinga més antiguitat, en eixa categoria professional dins de l'empresa.
  
Als efectes d'adquisició de la condició de treballador fix de servici, es computarà, als treballadors contractats per VAERSA per a la vigilància preventiva mòbil, en la campanya 2001/2002, (i que hagen treballat, en la cobertura d'este mateix servici, amb l'empresa o empreses adjudicatàries del referit servici amb anterioritat a la campanya 2001/2002), els contractes de servici determinat, per a vigilància preventiva mòbil i el seu període de duració
  
IX. Faltes i sancions
  
Ateses les peculiaritats del servici de vigilància, i les serioses conseqüències sobre la integritat del medi ambient que poden tindre les disfuncionalitats del personal que atén el dit servici, el codi de faltes i sancions del present conveni col·lectiu queda especificat, respecte a estos treballadors dedicats a la prevenció i vigilància forestal, tant fixa com mòbil - i els serà així mateix aplicable el dit codi en tot allò no concretat a continuació-, en els següents punts:
  
a) Es considerarà falta greu tindre en els llocs de vigilància forestal qualsevol tipus d'equip audiovisual no subministrat per l'empresa.
  
b) Seran considerades faltes molt greus:
  
- Una falta injustificada d'assistència al treball, sense preavís a l'empresa. En esta falta concreta la sanció màxima serà de 45 dies de suspensió d'ocupació i sou
  
- La substitució del vigilant per una altra persona aliena a l'empresa, sense expressa autorització prèvia de l'empresa.
  
- Deu faltes injustificades de puntualitat, o més, en un període de sis mesos.
  
- La permanència d'alguna persona aliena al servici en l'observatori forestal o en vehicle subministrat per l'empresa per a realitzar el treball de vigilància mòbil, sense autorització prèvia i expressa de l'empresa.
  
- El consum de begudes alcohòliques o de drogues durant la jornada laboral, encara que siga ocasional o esporàdic, si afecta al rendiment laboral.
  
Article 28. Condicions d'accés al lloc i funcions dels monitors/educadors i guies dels espais naturals protegits
  
El personal que ocupe els llocs de monitors/educadors i guies dels espais protegits, en cas d'adjudicació a VAERSA de les contractes públiques i periòdiques de la Conselleria de Medi Ambient, haurà d'estar adequadament qualificat i capacitat, conforme al que preveu respecte d'això el corresponent plec de condicions elaborat per la dita conselleria.
  
A. Monitors/educadors mediambientals.
  
1. Per a ocupar el lloc de monitor/educador requereix una titulació mínima de diplomat universitari o equivalent.
  
2. El monitor/educador exerceix la seua labor davall la directa dependència jeràrquica de la Direcció del parc o paratge natural.
  
3. Les funcions bàsiques del monitor/Educador, que estarà adscrit al Grup IV de categories professionals, són les següents:
  
a) La delimitació dels itineraris didàctics als quals han d'ajustar-se les visites dels grups escolars i adults.
  
b) L'elaboració de propostes sobre les activitats didàctiques a realitzar, orientades al coneixement del parc o paratge natural.
  
c) Reunir-se, abans de les visites, amb els responsables dels grups, a fi d'adaptar els recorreguts a les peculiaritats i interessos diferencials dels visitants.
  
d) Atendre els visitants no integrats en cap grup, repartint-los la informació impresa sobre les normes de comportament i característiques de l'espai natural, procurant incorporar-los, en la mesura que es puga, a algun grup, sense que s'excedisca, en cap cas, de 35 persones per grup.
  
e) Recepció, i acompanyament, dels grups organitzats de visitants, controlant el compliment de les normes de conducta a què han d'atindre's al llarg del recorregut.
  
f) Valoració del resultat de les visites, tant de grups organitzats com del públic en general, a la seua finalització, per mitjà de la realització d'una enquesta tipificada als visitants.
  
g) Presentació i explicació del material exposat en el Centre d'Informació, o en les exposicions divulgatives que puntualment s'organitzen. Atendre l'adequada utilització, pels visitants, del material fotogràfic o audiovisual a què tinguen accés.
  
h) Contribuir activament a la difusió dels valors dels Espais Naturals Protegits, per mitjà de xarrades a les associacions dels municipis del seu entorn.
  
i) Dissenyar material didàctic i de divulgació, sobre els aspectes més rellevants de la flora i la fauna de l'espai natural, per a la seua utilització amb els grups escolars. I preparar programes específics, amb el mateix objectiu, per a adults.
  
j) Fer un seguiment de les publicacions periòdiques que tinguen interés per a la creació de fons bibliogràfics en els Centres d'Informació, amb recopilació dels articles més rellevants.
  
k) Redactar una memòria mensual en la qual es reflectisquen els grups atesos, amb classificació dels visitants conformes a criteris estadístics.
  
l) Realitzar treballs tècnics relacionats amb el parc o paratge natural, de forma complementària a les labors d'educació ambiental, les quals tindran caràcter prioritari.
  
m) Reunir-se, amb la periodicitat que determine la Conselleria de Medi Ambient, amb els tècnics que esta assenyale.
  
n) Vigilar, i prendre nota, de qualsevol impacte negatiu per als espais protegits, en col·laboració amb els tècnics forestals de la zona. Donar compte d'estes incidències als tècnics adscrits a les Delegacions Territorials de la Conselleria de Medi Ambient.
  
o) Participar en jornades o seminaris d'educació ambiental, per indicació de la Conselleria de Medi Ambient.
  
p) Dirigir, coordinar i supervisar el treball dels guies que estiguen sota la seua dependència.
  
q) Esta relació de funcions no té caràcter tancat i exhaustiu. Les funcions dels monitors inclouran, de forma genèrica, totes les activitats relacionades amb l'educació, difusió i divulgació ambientals, que els puguen ser encomanades per la Direcció de l'Espai Natural, i, especialment, aquelles labors la realització de les quals siga considerada pertinent pels tècnics de la Conselleria de Medi Ambient.
  
B. Guies mediambientals.
  
1. Per a ocupar el lloc de guia es requereix tindre, almenys, el certificat del graduat escolar.
  
2. El guia duu a terme el seu treball sota la dependència jeràrquica directa dels monitors.
  
3. Les funcions bàsiques del guia són les següents:
  
a) Atendre la recepció, informació i control dels visitants del parc o paratge.
  
b) Controlar i supervisar els comptadors, depòsits, magatzems i, en general, instal·lacions de l'espai natural, i comunicar als seus superiors les deficiències o incidències de funcionament, i manteniment, que puga observar-hi.
  
c) Vigilar i controlar els accessos a l'espai natural.
  
d) Vigilar i denunciar tot impacte negatiu o perjudicial al parc o paratge, en col·laboració amb els agents forestals i mediambientals de la zona.
  
e) Atendre puntualment, durant les absències del monitor, les tasques que este li delegue expressament.
  
f) Vetlar perquè la farmaciola es trobe adequadament assortit, i auxiliar als visitants en cas d'accident o urgència mèdica; sol·licitant, sense demora, l'assistència dels corresponents servicis sanitaris.
  
g) Quan amb motiu de la realització de les seues tasques, quede desatés el Centre d'Informació, el guia haurà de tancar tots els accessos a este.
  
h) En el cas que l'atenció a les seues tasques prioritàries ?abans assenyalades-, ho permeta, el guia participarà en els treballs de manteniment dels vivers existents en l'espai natural.
  
i) Exercir, en general, aquelles labors, anàlogues a les anteriorment relacionades, que, dins del marc de l'educació ambiental i l'atenció dels espais naturals, li siguen encomanades pels monitors/educadors o per la Direcció de l'Espai Natural.
  
Article 29. Procediment en matèria de conflicte col·lectiu i vaga
  
En la regulació de conflictes col·lectius i drets de vaga s'atindrà al que estableix la Constitució Espanyola, l'Estatut dels Treballadors i el Reial Decret 17/1977, de 4 de març, segons interpretació de la sentència del Tribunal Constitucional de 8 d'abril de 1981, amb especial referència als requisits i tràmits prevists en estos casos per a les empreses que desenrotllen un servici públic.
  
La tramitació del conflicte col·lectiu o vaga que puga afectar els treballadors de VAERSA, es plantejarà davant de la Conselleria de Treball i Afers Socials per la representació dels treballadors. Durant el període de preavís en el cas de vaga qualsevol de les parts podrà instar un acte de conciliació davant de l'Autoritat Laboral.
  
Article 30. Dret de reunió
  
Els treballadors tindran dret a reunir-se en assemblees, en els locals de l'empresa, fora de les hores de treball, per a tractar assumptes d'índole laboral. L'assemblea serà presidida pel Comité d'Empresa o els Delegats de Personal i centrals sindicals existents en l'empresa, els quals comunicaran prèviament a l'empresa l'ordre del dia, l'hora i el lloc de realització, i, així mateix, els noms de les persones no pertanyents a l'empresa que vagen a assistir a l'assemblea.
  
Les assemblees, en funció del col·lectiu de personal convocat, poden ser:
  
a) De caràcter general, si concerneixen tot el personal de l'empresa. Han de ser preavisades a la Direcció de l'empresa amb 72 hores d'antelació. Poden convocar-les el Comité d'Empresa i la majoria dels Delegats de Personal, en decisió conjunta, o el 33% del total de la plantilla de treballadors de l'empresa.
  
b) De caràcter sectorial, si afecten a un grup específic de treballadors. Han de ser preavisades a la Direcció de l'empresa amb una antelació mínima de 48 hores. Poden convocar-les el Comité d'Empresa i la majoria dels Delegats de Personal, per mitjà de decisió conjunta, o el 33% del col·lectiu de personal concernit.
  
c) De centre de treball. Fa falta un preavís a la Direcció del centre laboral no inferior a 24 hores. La decisió de la seua convocatòria ha de ser adoptada pel Comité d'Empresa, o majoria de Delegats de Personal del centre de treball. També podran convocar estes assemblees un nombre de treballadors no inferior al 33% de la plantilla del centre de treball i qualsevol de les centrals sindicals firmants del present conveni col·lectiu.
  
. Els aspectes del dret de reunió no recollits en la present clàusula es regularan conforme als articles 77, 78 i 80 de l'Estatut dels Treballadors.
  
Article 31. Drets de les centrals sindicals. Seccions Sindicals i afiliats
  
1. Els treballadors afiliats a un sindicat podran constituir Seccions Sindicals en l'àmbit de l'empresa o centre de treball. Les Seccions Sindicals degudament constituïdes tindran els següents drets
  
a) Nomenar un Delegat Sindical en cada una de les tres províncies en què està ubicada l'empresa sempre que hagen obtingut, en la província en qüestió almenys el 10% dels vots en les eleccions per a representants dels treballadors.
  
Podran nomenar un altre Delegat més en el cas que la plantilla de personal de l'empresa, computada segons les regles de l'article 72 de l'Estatut dels Treballadors, supere en la província de referència els 750 treballadors.
  
b) Utilitzar un local adequat on puguen dur a terme les seues activitats.
  
c) Disposar del mateix nombre d'hores de crèdit mensual, per a atendre les seues funcions representatives, que els seus companys de Comité d'Empresa o Delegats de Personal.
  
2. Seran funcions dels Delegat Sindicals:
  
a) Representar i defendre els interessos del sindicat a què representen i dels seus afiliats en els centres, i servir d'instrument de comunicació entre la seua central sindical i la Direcció de l'empresa.
  
b) Assistir a les reunions del Comité d'Empresa, amb veu però sense vot. Igualment podran assistir a les reunions de la Comissió Paritària sempre que esta admeta prèviament la seua presència i també amb veu però sense vot.
  
c) Tindran accés a la mateixa informació i documentació que l'empresa ha de posar a disposició del Comité d'Empresa, d'acord amb allò que s'ha regulat a través de la llei, i estaran obligats a guardar sigil en les matèries en què legalment procedisca.
  
Tindran les mateixes garanties i drets reconeguts per la llei i pel present conveni als membres del Comité d'Empresa.
  
d) Seran oïts per l'empresa en el tractament d'aquells problemes de caràcter col·lectiu que afecten els treballadors en general i els afiliats al sindicat.
  
e) Seran, així mateix, informades i oïts per l'empresa amb caràcter previ:
  
e.1) Sobre els acomiadaments i altres sancions per faltes greus o molt greus que afecten els afiliats al sindicat.
  
e.2) En matèria de regulacions d'ocupació.
  
e.3) La implantació o revisió del sistema d'organització del treball.
  
f) Amb la finalitat de facilitar la difusió d'aquells avisos que puguen interessar els respectius afiliats al sindicat i els treballadors en general, l'empresa posarà a disposició del sindicat la representació del qual tinga el Delegat, un tauler d'anuncis que haurà de situar-se dins del centre i en lloc on es garantisca que hi puga accedir tot el personal.
  
Article 32. Drets dels Comités d'Empresa i Delegats de Personal
  
Els Comités d'Empresa i Delegats de Personal tenen els següents drets:
  
1. Els membres dels Comités d'Empresa i Delegats de Personal disposaran de temps retribuït per a realitzar les gestions conduents a la defensa dels interessos dels treballadors que representen, de conformitat amb l'article 68 de l'Estatut dels Treballadors.
  
2. La utilització del crèdit mensual d'hores s'efectuarà conforme al que disposa l'article 37 apartat 3.e) en relació amb l'art. 68 e) de l'Estatut dels Treballadors.
  
3. Els representants dels treballadors hauran de preavisar l'empresa, excepte cas de força major, amb una antelació no menor de 24 hores de les seues absències del lloc de treball per a l'acompliment de les seues funcions representatives.
  
4. Els Comités d'Empresa, Delegats de Personal i Delegats Sindicals, podran acordar l'acumulació de totes o part de les hores sindicals dels seus membres en un o diversos d'ells.
  
Quan l'acumulació d'hores sindicals en un o diversos membres del Comité sense sobrepassar el màxim total, supose, de fet el relleu temporal en el treball d'eixos representants, serà necessària la comunicació prèvia a l'empresa.
  
5. No s'inclouran en el còmput d'hores les actuacions i reunions portades a terme per iniciativa de l'empresa.
  
6. Els membres dels Comités d'Empresa i Delegats de Personal tindran les garanties previstes en l'article 68.c)de l'Estatut dels Treballadors, des de la proclamació com a candidats fins a un any després de l'expiració del seu mandat, llevat que esta es produïsca per revocació o dimissió.
  
7. Els Comités d'Empresa i Delegats de Personal tindran un local adequat proveït de mobiliari i material d'oficina i la resta de mitjans necessaris per a dir a terme les seues activitats representatives.
  
Es facilitarà a cada Comité d'Empresa i Delegats de Personal taulers d'anuncis perquè, sota la seua responsabilitat, col·loquen els avisos i les comunicacions s'estimen pertinents. Els dits taulers s'instal·laran en llocs visibles, per a permetre que la informació arribe clarament als treballadors.
  
8. Els representants dels treballadors tindran accés als models TC1 i TC2 de les cotitzacions a la Seguretat Social, al calendari laboral, i a tots aquells altres documents oficials que afecten els treballadors.
  
9. Els treballadors tindran dret, si així ho sol·liciten, que se'ls descompte de la seua nòmina l'import de la quota sindical del sindicat a què estiguen afiliats.
  
10. En allò no establit en el present article s'atindrà al que disposa l'art. 64 de l'Estatut dels Treballadors.
  
Article 33- Bestreta de salari.
  
El personal tindrà dret a percebre sense que arribe el dia assenyalat per al pagament, bestretes a compte del treball ja realitzat.
  
Article 34. Règim disciplinari
  
1. Els treballadors podran ser sancionats per l'empresa pels incompliments laborals que cometen, d'acord amb la graduació de faltes o sancions que s'estableixen en el present article.
  
2. Les faltes laborals dels treballadors, podran ser lleus, greus i molt greus.
  
A) Seran faltes lleus les següents:
  
a.1) El retard, la negligència o descurança en el compliment de les seues tasques, quan no cause perjuí a l'empresa.
  
a.2) L'omissió de comunicació, o la comunicació sense la deguda antelació de la falta d'assistència per causa justificada, llevat que es prove la impossibilitat de fer-ho.
  
a.3) La falta d'assistència al treball sense causa justificada d'1 dia al mes.
  
a.4) Les faltes de puntualitat sense causa justificada de dos fins a tres dies al mes.
  
a.5) La negligència en la conservació dels locals, materials i documents de l'empresa, si no produeix més que danys d'escassa quantia.
  
B) Seran faltes greus:
  
b.1) La falta de disciplina en el treball o el respecte degut als seus superiors, companys o subordinats.
  
b.2) L'incompliment de les ordres i instruccions dels superiors i de les obligacions concretes del lloc de treball, les negligències de les quals es deriven o puguen derivar-se perjuís greus per a l'empresa.
  
b.3) La desconsideració amb el públic en l'exercici del treball.
  
b.4) L'incompliment de les normes i mesures de seguretat i higiene en el treball establides per l'empresa.
  
b.5) La falta d'assistència al treball sense causa justificada, durant dos dies al mes.
  
b.6) Les faltes de puntualitat sense causa justificada, de 4 dies fins a 9 dies al mes.
  
b.7) L'abandó del treball una vegada començada la tasca, sense causa justificada, en una jornada laboral al mes.
  
b.8) La simulació de malaltia o accident, per a justificar l'absència al treball durant una jornada.
  
b.9) La negligència que puga causar greus danys en la conservació dels locals material o documentació de l'empresa.
  
b.10) La utilització o difusió indegudes de dades o assumptes, dels quals es tinga coneixement per raó de treball en l'empresa i la vulneració del deure de sigil dels representants dels treballadors.
  
b.11) No acudir a la crida de l'empresa, per a realitzar un servici d'urgent necessitat, quan no hi ha causa justificada per a negar-se a això.
  
b.12) El consum de begudes alcohòliques o de drogues, durant la jornada laboral siga ocasional o esporàdic, si afecta el rendiment laboral.
  
b.13) La negativa a sotmetre's a comprovacions mèdiques o proves d'aptitud, en relació amb la capacitat per a l'acompliment del treball.
  
b.14) La reincidència en la comissió de tres o més faltes lleus, encara que siguen de distinta naturalesa, dins d'un mateix trimestre, quan haja hagut sancions per estes.
  
C) Seran faltes molt greus:
  
c.1) Tota actuació que supose discriminació per raó de raça, sexe, religió, llengua, opinió, lloc de naixement o qualsevol altra condició o circumstància personal o social.
  
c.2) L'assetjament sexual, màximament quan vaja acompanyat d'abús de posició prevalent per ser efectuat per un/a superior/a a persona subordinada laboralment.
  
c.3) El frau, la deslleialtat i l'abús de confiança en les gestions encomanades, així com la condemna ferma a més d'un any de presó, per conducta dolosa.
  
c.4) La manifesta desobediència i indisciplina en el treball.
  
c.5) Les faltes d'assistència en el treball durant més de dos dies al mes.
  
c.6) Les faltes de puntualitat no justificades, durant deu dies o més dies al mes, o durant més de vint dies al trimestre.
  
c.7) La disminució continuada i voluntària en el rendiment del treball habitual o pactat.
  
c.8) Les ofenses verbals o físiques a superiors i companys de treball.
  
c.9) L'embriaguesa habitual o toxicomania.
  
c.10) La reincidència de tres o més faltes greus, encara que siguen de distinta naturalesa, dins del període de quatre mesos.
  
3. Les sancions que podran imposar-se en funció de la qualificació de les faltes, i que en qualsevol cas es comunicaran per escrit seran les següents:
  
a) Per faltes lleus:
  
- Amonestació per escrit.
  
- Suspensió d'ocupació i sou fins a dos dies.
  
Les sancions per faltes lleus requeriran comunicació als representants dels treballadors.
  
b) Per faltes greus:
  
- Suspensió d'ocupació i sou de tres a trenta dies.
  
c) Per faltes molt greus:
  
- Suspensió d'ocupació i sou des de trenta-un a noranta dies.
  
- Trasllat forçós.
  
- Acomiadament.
  
4. Les sancions per faltes greus ?quan excedisquen de quinze dies de suspensió d'ocupació i sou-, i per faltes molt greus, requeriran la tramitació prèvia d'expedient disciplinari, la iniciació de la qual es comunicarà als representants dels treballadors i a l'interessat i se'ls donarà audiència.
  
Atesa la dispersió geogràfica dels peons forestals, en el cas d'este col·lectiu de personal, la sanció per inassistència injustificada al treball, siga quina siga la seua gravetat, no requerirà la tramitació prèvia d'expedient disciplinari i serà prou la comunicació al treballador per escrit, de la qual es traslladarà còpia als representants dels treballadors.
  
L'empresa podrà suspendre el pagament dels salaris corresponents a les jornades en què el treballador no ha assistit al treball; estos salaris només s'abonaran en el cas que l'empresa entenga que la inassistència al treball ha sigut prou justificada pel treballador, o en el cas que la sanció siga revocada per l'autoritat judicial. La qüestió del no abonament dels dies d'inassistència injustificada serà tractada, en la Comissió Paritària si el treballador sancionat per esta raó planteja a la dita Comissió que s'hi pronuncie.
  
5. Les faltes lleus prescriuran als deu dies, les faltes greus als vint dies, i les molt greus als seixanta dies, a partir de la data en què l'empresa va tindre coneixement de la seua comissió, i en tot cas als sis mesos d'haver-se comés. Estos terminis quedaran en suspens durant la tramitació de l'expedient disciplinari, la duració de la qual no excedirà de dos mesos.
  
6. Tot treballador podrà donar compte per escrit, per si, o a través dels seus representants dels actes que suposen faltes de respecte a la seua intimitat o a la consideració a causa de la seua dignitat humana o laboral, l'empresa obrirà les oportunes diligències informatives i instruirà, si es troben indicis que ho justifiquen l'expedient disciplinari que procedisca, en el qual intervindrà la representació dels treballadors.
  
7. Les sancions imposades i la seua cancel·lació s'anotaran en l'expedient personal, i es notificaran als representants dels treballadors.
  
8. La cancel·lació de les sancions imposades per faltes lleus, greus i molt greus, s'anotaran en l'expedient personal a l'any, tres anys i cinc anys respectivament des de la data del seu compliment, a petició de l'interessat.
  
Article 35. Comité Intercentres
  
1. Es pacta la constitució d'un Comité Intercentres en el qual s'integraran les representacions dels treballadors de tots els centres laborals de l'empresa.
  
2. El Comité Intercentres estarà integrat per 5 membres. En formaran part, almenys, un representant per cada un dels centres de treball que tinguen representació sindical per mitjà de Comité d'Empresa o Delegats de Personal.
  
3. Els components del Comité Intercentres seran designats entre els representants dels treballadors dels diversos centres de treball de l'empresa.
  
4. La composició del Comité Intercentres reflectirà proporcionalment la representativitat relativa de cada central sindical, mesurada segons els resultats electorals en la totalitat de l'empresa.
  
5. El Comité Intercentres assumirà les facultats que corresponguen a les representacions sindicals dels diferents centres de treball en aquells assumptes que tinguen una dimensió, o una potencial repercussió, que afecten més d'un centre laboral, considerats en la seua globalitat o treballadors de dos o més centres de treball. Les notificacions i informacions que dirigisca l'empresa al Comité Intercentres s'entendran vàlidament realitzades encara que es referisquen o concernisquen particularment un concret centre de treball.
  
Article 36. Retribucions econòmiques
  
1. El salari estarà integrat pel salari base i els complements salarials
  
El salari base es fixa en atenció a la categoria professional del treballador i al temps ?mes, dia o hora-, de treball.
  
2. Els complements salarials compensen les condicions professionals, les circumstàncies del lloc de treball o el rendiment laboral.
  
3. El complement personal d'antiguitat per al personal fix, consistirà en un plus del 3'9% sobre el salari base per cada trienni, sense que es puga superar el límit màxim del 30%.
  
Es computarà per a la meritació dels triennis el temps de prestació de servicis laborals des que es va iniciar el treball en l'empresa, sempre que no s'haja produït cap solució de continuïtat en la relació laboral.
  
Serà tingut en compte, als exclusius efectes de percepció del plus d'antiguitat, el període de temps en el qual el treballador haja prestat els seus servicis laborals a administracions o empreses públiques amb caràcter previ a la seua incorporació a l'empresa.
  
4. El personal fix de servici i el personal no fix de l'empresa tindrà dret a un plus o complement personal d'antiguitat del 3,9% sobre el salari base per cada trienni d'antiguitat en l'empresa, sense que el dit plus puga superar el límit màxim del 30%.
  
El temps de permanència en l'empresa per a adquirir el dret a este complement personal d'antiguitat del personal fix de servici i personal no fix començarà a computar-se a partir del dia 1 de gener del 2001.
  
5. En l'aplicació, a cada treballador, del complement personal corresponent a la seua categoria professional, es tindran en compte, per a la seua revisió periòdica, la seua experiència professional, el seu acompliment laboral en l'empresa i la possessió titulacions complementàries o domini d'idiomes, que tinguen una relació directa amb el treball que exerceixen i que puguen contribuir a millorar el seu rendiment laboral.
  
6. Els complements per lloc de treball seran de major dedicació, major responsabilitat, perillositat, torns, transport i disponibilitat de desplaçament. Estos plusos estan definits, pel que fa a emissoristes operaris fixos i mòbils de vigilància preventiva i coordinadors, en el present conveni col·lectiu.
  
Es podrà aplicar un plus de toxicitat per a compensar la concurrència, en llocs de treball concrets, de circumstàncies que motiven que la prestació laboral es realitze en un entorn amb possibles incidències de substàncies o emanacions tòxiques.
  
Sobre això, els operaris que treballen en el centre de Buñol i estiguen exposats directament a la possible incidència del mercuri, percebran un plus de toxicitat per import del 8% del seu salari base mensual, exclòs el mes de vacances.
  
L'empresa prèvia consulta no vinculant amb la Comissió Paritària, podrà aplicar aquells plusos, d'entre els anteriorment detallats, que estime convenient en funció de les característiques dels llocs de treball.
  
Estos complements salarials per llocs de treball es perceben en raó a les peculiaritats del lloc laboral ocupat i, per tant, no són consolidables.
  
7. L'empresa podrà establir un complement retributiu en la modalitat de gratificació o bo per èxit d'objectius. Este complement estarà lligat al treball realitzat en relació amb unes previsions de rendiment prèviament fixades i tindrà, en general, una periodicitat anual. El dret al seu cobrament, i la quantia concreta del seu import, estarà vinculat a la satisfacció d'un conjunt de criteris entre els quals figuren la situació i resultats de l'empresa, la gestió de l'àrea o departament en què s'integre al treballador i, de forma especialment destacada, la consecució de la persona valorada dels objectius, o metes laborals, que li hagen sigut assignades per a la seua implementació en el període de temps de referència. Atés el seu caràcter de complement pel treball realitzat, no podrà ser consolidat.
  
8. En aquells treballs que permeten una quantificació per unitats de labor realitzada, es podran implantar complements o plusos per quantitat o qualitat en el treball efectuat per mitjà de primes, incentius o plusos d'activitat laboral que estimulen la superació del rendiment normal o mitjà.
  
La taula salarial que antecedeix està estructurada en dos conceptes retributius: salari base i complement personal. Els treballadors amb sou mensual percebran així mateix dues pagues a l'any amb una quantia d'un sou mensual, més el plus d'antiguitat si és el cas, cada una d'elles, sense inclusió dels complements de lloc de treball.
  
El complement personal es podrà percebre en funció de les especials responsabilitats, els coneixements professionals específics i l'experiència laboral de cada un dels treballadors. El seu import es fixarà per raó dels factors personals indicats, per a cada treballador en concret, en una quantia que no podrà superar l'establida en la taula salarial.
  
Els treballadors amb salari per dia treballat duen incorporat en este, que té caràcter de salari global, les parts proporcionals de diumenges, festius, vacances i pagues extraordinàries.
  
Article 37. Compensació de despeses de transport
  
1. L'empresa realitza una activitat productiva consistent, fonamentalment, en l'execució de contractes l'objecte de la qual és la depuració, el tractament i l'eliminació de residus urbans, agrícoles i industrials; la prevenció de vigilància d'incendis forestals; la restauració paisatgística i, en general, la gestió i l'educació mediambientals.
  
2. L'activitat de l'empresa s'exerceix, en funció de les contractes que li han sigut adjudicades en cada moment, en un nombre variable de centres de treball dispersos en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
  
3. Una part considerable dels centres de treball de VAERSA està situada fora dels centres urbans i de les mateixes urbs; i, addicionalment, l'activitat d'estos centres de treball s'estén per un període de temps limitat.
  
4. Els treballadors de l'empresa han de desplaçar-se quotidianament des dels seus domicilis fins a centres de treball caracteritzats pel seu allunyament i, en alguns supòsits, per la seua mobilitat.
  
5. L'empresa compensarà als treballadors, compresos en el present conveni col·lectiu per les despeses de transport derivades del desplaçament entre els seus domicilis i el seu centre de treball, en un sol viatge diari d'anada i de tornada.
  
6. La compensació del cost d'este desplaçament s'efectuarà per mitjà del pagament als treballadors d'un plus de distància, el qual tindrà el caràcter de percepció no salarial.
  
7. El plus de distància tindrà una quantia mensual de l'1,5% de l'import salarial brut del treballador.
  
8. L'import mensual del plus de distància no podrà excedir, en cap cas, del 20% de la quantia mensual del salari mínim interprofessional, sense inclusió de la part corresponent a pagues extraordinàries.
  
9. El plus de distància, atesa la seua naturalesa d'indemnització extrasalarial, no estarà subjecte a cotització a la Seguretat Social, ni a retenció de l'impost sobre la Renda de les Persones Físiques, de conformitat amb el que disposa el Real Decret 1.426/1997, de 15 de setembre.
  
Article 38. Comissió Paritària
  
Es constitueix una Comissió Paritària, composta per dos representants de l'empresa i 1 representant de cada central sindical firmants del conveni col·lectiu, amb caràcter permanent, les funcions de la qual seran les següents:
  
1. Interpretació, mediació, estudi i vigilància d'allò que s'ha pactat, seguiment del desplegament de tots els temes que integren el present conveni i els seus annexos. En especial la Comissió mitjançarà amb caràcter previ a la interposició de qualsevol conflicte col·lectiu derivat de la interpretació o aplicació del que disposa el present conveni.
  
2. Coneixerà i serà informada de la relació dels llocs de treball i plantilla, així com les seues modificacions.
  
3. Coneixerà, debatrà i informarà en els casos de reclamacions individuals i col·lectives que en matèria de vacances, hores extres, classificació i/o valoració de llocs de treball se li presenten.
  
4. Serà informada de la selecció de personal.
  
Els acords seran adoptats per unanimitat i seran vinculants per a l'empresa, els representants dels treballadors i els treballadors.
  
La Comissió es reunirà a petició de qualsevol de les parts en un termini màxim de 7 dies laborals des de la data de sol·licitud de reunió.
  
Eventualment a les reunions d'esta Comissió podran assistir una representació de l'interessat o interessats en raó dels temes que hagen de ser debatuts. Així mateix se'ls facilitarà als membres d'esta tota aquella informació o dades que siguen necessàries per a aclarir qualsevol reclamació.
  
La Comissió Paritària estudiarà i acordarà les condicions d'aquells col·lectius de treballadors que per les seues especials i peculiars funcions, no estiguen previstes en este conveni.
  
La Comissió tindrà competències en la fixació de criteris genèrics de selecció i contractació de personal.
  
La Comissió Paritària així mateix tindrà competències en matèria de formació professional i participarà en l'elaboració de tots els plans de formació per a tots els col·lectius de treballadors de l'empresa.
  
Totes les decisions de la Comissió Paritària que interpreten el conveni, aclarint els seus termes amb caràcter general, hi seran incorporades en la primera negociació que es duga a terme, després de la seua data.
  
La Comissió Paritària entendrà, així mateix, de quantes facultats de consulta o informe previ, li són atribuïdes pel present conveni.
  
La Comissió Paritària haurà de reunir-se en un termini no superior a 72 hores a partir que la reunió siga sol·licitada per qualsevol de les dues parts que la componen.
  
Article 39. Participació de l'empresa en iniciatives mediambientals
  
L'empresa manifesta el seu compromís de fomentar, la participació, l'interés i l'educació dels seus treballadors en la temàtica mediambiental, com una de les vies més eficaces per a aconseguir un desenrotllament sostenible.
  
L'empresa considera que en la seua gestió mediambiental, haurà d'afavorir una millor formació dels seus treballadors en les matèries mediambientals.
  
Conseqüentment, l'empresa es compromet a realitzar una activitat formativa, en qüestions mediambientals, dins del marc pressupostari establit, en el present conveni col·lectiu, per a la formació professional dels treballadors.
  
La realització dels cursos de formació mediambiental es tractarà en la Comissió Paritària.
  
Article 40. Condicions d'ingrés en l'empresa de col·lectius homogenis de treballadors
  
Els treballadors que siguen contractats per VAERSA, durant la vigència d'este conveni col·lectiu, i que hagen format part d'un col·lectiu de treballadors amb característiques laborals uniformes, tindran les mateixes condicions salarials i laborals que el personal inclòs en l'àmbit del present conveni col·lectiu, d'acord amb la seua categoria professional.
  
Clàusula addicional primera
  
Els acords que es puguen subscriure, entre ambdues parts, abans de l'acabament de la vigència del present conveni col·lectiu, i amb l'objectiu d'establir elements d'estabilitat en l'ocupació per a qualsevol dels col·lectius de treballadors recollits en el conveni o per algun col·lectiu de nova contractació, s'incorporaran al pacte col·lectiu des del mateix moment de la firma de l'acord en qüestió, sempre que les parts negociadores ?empresa i representació dels treballadors-, així ho decidisquen i ho facen constar de forma expressa en l'acord.
  
Clàusula addicional segona
  
En el cas que una empresa, que siga adjudicatària d'alguna de les contractes públiques assumides anteriorment per VAERSA, així ho sol·licite, se li facilitarà relación nominal dels treballadors que hagen sigut contractats, per VAERSA, per a executar la contracta pública que haja sigut adjudicada posteriorment, sense solució de continuïtat, a l'empresa sol·licitant de la informació.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4318, del 21-08-2002 (2002/7837)

RESOLUCIÓN de 20 de abril de 2002, de la Dirección General de Trabajo y Seguridad Laboral, por la que se dispone el registro y publicación del III Convenio Colectivo de la empresa Valenciana de Aprovechamiento Energético de Residuos, SA (VAERSA).(Cod. 8000272).
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4318

Fecha DOGV
:   21-08-2002

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - B) CONVENIOS COLECTIVOS

Número del documento
:   2002/7837

CVE


Fecha del documento
:   20-04-2002

Organismo emisor
:   Conselleria de Economía, Hacienda y Empleo

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [empresa pública](javascript:void(0))
    * [administración del personal](javascript:void(0))
    * [convenio colectivo](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de abril de 2002, de la Dirección General de Trabajo y Seguridad Laboral, por la que se dispone el registro y publicación del III Convenio Colectivo de la empresa Valenciana de Aprovechamiento Energético de Residuos, SA (VAERSA).(Cod. 8000272). [2002/7837]
  
Visto el texto del III Convenio Colectivo de la empresa Valenciana de Aprovechamiento Energético de Residuos, SA (VAERSA), suscrito el día 23 de enero de 2002, de una parte por la representación de la empresa y de otra por el Comité de Empresa Intercentros y presentado ante esta Dirección General de Trabajo y Seguridad Laboral en fecha 10 de abril de 2002, y de conformidad con lo dispuesto en el art. 90, apartados 2 y 3 del Real Decreto Legislativo 1/1995, de 24 de marzo, de la Ley del Estatuto de los Trabajadores, y artículos 2, 3 y 6 del Real Decreto 1040/1981, de 22 de mayo, sobre Registro y Depósito de Convenios Colectivos de Trabajo, esta Dirección General de Trabajo y Seguridad Laboral, conforme a las competencias que tiene transferidas según Real Decreto 4105/82, de 29 de diciembre, acuerda
  
Primero
  
Ordenar su inscripción en el Registro de Convenios Colectivos de Trabajo de esta Dirección General, con notificación a la Comisión Negociadora, y Depósito del texto original del convenio.
  
Segundo
  
Disponer su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
Valencia, 20 de abril de 2002.- El director general de Trabajo y Seguridad Laboral: Román Ceballos Sancho.
  
Convenio colectivo del personal de la empresa
  
VAERSA para 2001-2003
  
Artículo 1. Objetivo y norma supletoria
  
a) El presente convenio, negociado al amparo de lo dispuesto en los artículos 82,83 y concordantes del RD Ley 1/1995 de 24 de marzo que aprobó el texto refundido del Estatuto de los Trabajadores y Ley Orgánica 11/85, de 2 de agosto de Libertad Sindical, regula las condiciones de trabajo del personal laboral que presta servicios para la empresa VAERSA.
  
b) En todo aquello que no esté recogido en el presente convenio se aplicarán las disposiciones legales que dicten el Estado o la Comunidad Autónoma en razón de sus competencias.
  
Artículo 2. Ámbito de aplicación territorial, funcional y personal
  
Personal: El presente convenio colectivo regulará las condiciones de trabajo y las relaciones laborales en los centros de trabajo de VAERSA y será de aplicación al personal que, bajo cualquier tipo de relación jurídico-laboral preste sus servicios en la empresa pública VAERSA, ya sea en los centros de trabajo existentes en la actualidad o en aquellos que durante la vigencia del mismo pudieran crearse.
  
Territorial: Este convenio será de aplicación en el ámbito territorial de la Comunidad Valenciana, que comprende las provincias de Alicante, Castellón y Valencia.
  
Funcional: El convenio comprenderá en su ámbito funcional todas las actividades que desarrolle la empresa. La empresa realizará, en su calidad de empresa pública las actividades de carácter agrícola, forestal y de servicios.
  
Artículo 3. Ámbito temporal, prórroga, denuncia y actualización salarial
  
1. Este convenio colectivo entrará en vigor el día siguiente al de su firma y sus efectos económicos se retrotraerán al día 1 de enero de 2001.
  
2. La duración del presente convenio colectivo se extenderá hasta el 31 de diciembre de 2003. Agotado este periodo de vigencia, el convenio se prorrogara tácitamente, de año en año, salvo que sea denunciado, por cualquiera de las partes signatarias, con una antelación mínima de 15 días respecto a la fecha de terminación de su duración ordinaria o de cualquiera de sus posibles prórrogas anuales.
  
3. Las retribuciones del año 2000, se incrementarán, con efectos desde el día primero de enero de 2001, en un 2%.
  
4. Asimismo, los salarios se ajustarán a los posibles incrementos que durante el período de vigencia de este convenio colectivo pudieran pactarse para el personal laboral por la Generalitat Valenciana y las centrales sindicales.
  
Los salarios, se actualizarán con efectos del día primero de cada año, en el porcentaje que se establezca en la Ley de Presupuestos Generales de la Generalitat Valenciana para el aumento salarial del personal laboral de la administración pública Valenciana
  
5. Estos abonos y cuantos otros pudieran producirse, derivados de los acuerdos anteriormente referidos, serán de inmediato cumplimiento, conforme a la normativa legal.
  
6. Se aplicará cualquier medida salarial que, en el futuro, pueda adoptarse, por la Generalitat Valenciana, conducente a tener en cuenta y compensar retributivamente, a los funcionarios de la administración autonómica, respecto a la eventual superación, por el aumento del IPC, del incremento salarial anual establecido en las leyes de presupuestos de la Generalitat Valenciana.
  
Esta cláusula tendrá validez por toda la duración del convenio colectivo.
  
Artículo 4. Clasificación del personal según su permanencia en la empresa
  
Trabajador fijo.
  
Es el contratado para prestar sus servicios con carácter indefinido en razón a que realiza funciones que, por su naturaleza, tienen carácter normal y permanente en la empresa.
  
Trabajador interino.
  
Es el que se contrata temporalmente para sustituir a un trabajador fijo en situación de ausencia motivada con derecho a reserva del puesto de trabajo o para cubrir un puesto de trabajo durante el proceso de selección o promoción para su cobertura definitiva. El contrato se extinguirá en el momento en que se reincorpore el trabajador fijo sus tituido o que se cubra la plaza..
  
Trabajador con contrato para obra o servicio determinados.
  
Es el contratado para la realización de obras o servicios concretos que estén individualizados y presenten sustantividad propia dentro de la actividad general de la empresa. El contrato finalizará cuando se termine la obra o servicio para cuya ejecución fue suscrito.
  
El personal que se precise para cumplir los contratos de obras o gestión de servicios que la empresa concierte con entidades públicas o privadas, será contratado en esta modalidad de contrato.
  
La dependencia de la empresa, para proseguir su actividad, de la obtención de contratos en un marco de libre competencia comporta que la realización de obras o servicios, aunque pueda repetirse en ciertos ciclos anuales, no sea una actividad permanente, ni de ejecución ilimitada en el tiempo.
  
Garantía contratación:
  
Los trabajadores que hayan sido contratados al menos en dos ocasiones en la modalidad de contrato para obra o servicio determinados, tendrán derecho preferente para ser contratados cuando la empresa vaya a realizar las tareas desempeñadas previamente en su misma zona en la que anteriormente hubieran trabajado para la empresa.
  
Trabajador con contrato a tiempo parcial.
  
Es aquel contratado para trabajar durante un número de horas al día, a la semana, al mes o al año, inferiores a las que realizaría un trabajador a tiempo completo en el mismo tipo de trabajo
  
Artículo 5. Ingreso, promoción interna y provisión de puestos de trabajo
  
1. Selección de personal.
  
1. La selección y contratación del personal se realizará mediante procedimientos objetivos, informados por los principios de capacidad, igualdad y publicidad.
  
2. Los representantes de los trabajadores participarán en los procesos de selección de personal que la empresa realice, en los términos que a continuación se detallan. Recibirán de la empresa información puntual desde el inicio de todas las fases del proceso de selección, posibilitando que los representantes laborales puedan apreciar si la empresa se atiene adecuadamente a los principios de publicidad, igualdad y capacidad, por los que debe regirse su actuación en la contratación de los trabajadores. Tendrán preferencia para acceder al puesto laboral a cubrir los trabajadores de la empresa que reúnan las características exigidas por el mismo y ocupen niveles profesionales similares o inferiores al correspondiente a dicho puesto de trabajo.
  
En todos los procesos de selección, provisión de puestos de trabajo y promoción del personal en la empresa, originados por una convocatoria de un puesto de trabajo, se garantizará la presencia de los representantes legales de los trabajadores que integran la Comisión Paritaria.
  
Dicha representación legal de los trabajadores participará en los referidos procesos expresando sus puntos de vista sobre los mismos. La decisión respecto a la selección, provisión de puestos de trabajo y promoción de personal, corresponderá a la Dirección de la empresa.
  
3. El procedimiento de contratación de peones para faenas forestales se iniciará haciendo pública la convocatoria en los tablones de anuncios de los ayuntamientos incluidos en la zona en los que se vayan a efectuar los trabajos de acondicionamiento de tierras, labores de selvicultura o reforestación. En la convocatoria se reflejarán las condiciones exigidas para la contratación y el plazo de presentación de las solicitudes. La Comisión Paritaria será informada adecuadamente por la empresa de la iniciación y resultado final de este procedimiento de contrataciones de peones para labores forestales.
  
4. La empresa propiciará la contratación, en cada contrata que les sea adjudicada, de un porcentaje de personas, con dificultades para su inserción socio-laboral, comprendido entre el 5% y el 10% de los trabajadores empleados por la empresa en la obra, con el fin de promover su integración social. La empresa informará al Comité de Empresa, con antelación, de la ejecución de cada obra.
  
2. Formalidades de los contratos.
  
Forma de contratación y período de prueba
  
Todos los contratos laborales serán formalizados por escrito, incluso los contratos por tiempo determinado cuya duración sea inferior a cuatro semanas.
  
La situación de incapacidad laboral transitoria que afecte al trabajador en periodo de prueba, interrumpe el cómputo del mismo.
  
Tanto en las contrataciones temporales como en las definitivas, en periodo de prueba se percibirán las retribuciones asignadas a puestos idénticos en su totalidad a los ocupados por el personal fijo, excepto los de carácter personal que superen el complemento personal mínimo.
  
No se aplicará el período de prueba en el caso de que contrate a quién previamente haya desempeñado un puesto de trabajo idéntico, en la empresa, bajo cualquier modalidad de contratación.
  
Información a los representantes del personal
  
La empresa entregará una copia básica de cada contrato a los comités de empresa o delegados de personal, los cuales firmarán la copia en acreditación de su recibo. Esta entrega se efectuará dentro de los diez días siguientes a los de comienzo de vigencia de los contratos.
  
La empresa informará, a los representantes de personal, en su condición de empresa principal o contratista de los datos identificativos de la empresa principal o subcontratista, del objeto, duración y lugar de ejecución de la contrata; y como en su caso, del número de trabajadores que serán empleados por VAERSA, o por la empresa subcontratista, en la ejecución de la contrata; y así mismo de las medidas previstas para la coordinación de actividades en materia de prevención de riesgos laborales.
  
Recibos de finiquito.
  
Se informará a los representantes de los trabajadores del modelo de documento que la empresa utilice para formalizar el fin de la relación laboral.
  
El trabajador podrá solicitar la presencia de un miembro del comité de empresa, o delegado de personal, en el momento de la firma del finiquito en el que se indiquen los salarios que corresponde cobrar a la finalización de su contrato de trabajo.
  
3. Contratos para minusválidos.
  
La empresa prestará especial atención a la integración de los minusválidos, de acuerdo con los principios inspiradores de la Ley 13/1982, de 7 de abril y las normas contenidas en su título VII.
  
Artículo 6. Trabajos de categoría superior e inferior
  
Según lo dispuesto en el Estatuto de los Trabajadores se tendrán en cuenta los siguientes principios:
  
1. La realización de trabajo de categoría superior e inferior responderá a necesidades excepcionales y perentorias, y durará el tiempo mínimo imprescindible. Será obligatorio comunicar por escrito al trabajador el desempeño de funciones de categoría superior e inferior, informando al Comité de Empresa o Delegados de Personal.
  
2. La ocupación de puesto de trabajo de categoría superior nunca podrá exceder de 6 meses en el periodo de 1 año.
  
3. Ningún trabajador, podrá realizar trabajos de categoría inferior durante un período superior a un mes dentro del período de un año, y siempre que ello se deba a causas perentorias o imprevisibles, manteniendo las retribuciones y demás derechos derivados de su categoría profesional. Agotado dicho periodo, el trabajador no podrá volver a desempeñar un puesto de categoría inferior hasta transcurrido un año.
  
Artículo 7. Excedencias
  
1. Excedencia voluntaria.
  
La excedencia voluntaria podrá ser solicitada por los trabajadores fijos y no fijos que tengan como mínimo 1 año de antigüedad efectiva al servicio de la empresa. La duración de la situación de excedencia voluntaria no podrá ser inferior a 1 año ni superior a 5, y el derecho a esta situación sólo podrá ser ejercido otra vez por el mismo trabajador y trabajadora si han transcurrido 2 años desde el final de la anterior excedencia.
  
La situación de excedencia voluntaria, que se deberá solicitar con una antelación de 30 días anteriores a la fecha de su inicio, no dará lugar al devengo de ningún derecho económico, ni será computable a efectos de antigüedad.
  
Una vez solicitada la excedencia la empresa resolverá con anterioridad a la fecha de inicio solicitada por el interesado, entendiéndose concedida a falta de negación expresa.
  
No cabe conceder excedencia voluntaria cuando el trabajador esté sometido a expediente disciplinario o cumpliendo sanción disciplinaria que se le hubiere impuesto con anterioridad.
  
El trabajador que solicite su ingreso tendrá derecho a ocupar la primera vacante que se produzca en su categoría profesional, salvo que concurra a ocupar este mismo puesto un excedente forzoso.
  
La reincorporación se realizará, una vez cumplido el período de excedencia, en el mismo centro, y a un puesto de trabajo igual al que venía desempeñando el trabajador excedente.
  
2. Excedencia forzosa.
  
La excedencia forzosa, que dará derecho a la conservación del puesto de trabajo y centro, y al cómputo de la antigüedad durante su vigencia, se concederá por la designación o elección para un cargo público que imposibilite la asistencia al trabajo. A estos efectos se entiende por cargo público la elección como diputado/diputada o senador/senadora en las Cortes Generales, diputado/diputada al Parlamento Autonómico y concejal/concejala de ayuntamiento, o el nombramiento para un cargo de nivel mínimo subdirector general en la administración central y sus equivalentes en la municipal, autonómica e internacional. Pasarán, asimismo, a la situación de excedentes forzosos las personas elegidas para ejercer cargos sindicales, a nivel estatal, autonómico o provincial.
  
Asimismo la Dirección podrá reconocer esta excedencia al personal con contrato indefinido que sea designado para ocupar un cargo directivo, dentro del sector público, con reserva del puesto de trabajo y cómputo de antigüedad, hasta tanto dure su nombramiento.
  
3. Excedencia para cuidado de familiares e hijos.
  
Los trabajadores tendrán derecho a un período de excedencia, con reserva de puesto, computables a efectos de antigüedad y no superior a tres años para atender al cuidado de cada hijo, tanto cuando lo sea por naturaleza o adopción, a contar desde la fecha de su nacimiento o adopción. Los sucesivos hijos darán derecho a un nuevo período de excedencia que, en su caso, pondrá fin al que viniera disfrutando. Este derecho a la excedencia constituye un derecho individual de los trabajadores, hombre o mujeres.
  
Durante el primer año, a partir del inicio de cada situación de excedencia, el trabajador tendrá derecho a la reserva de su puesto de trabajo y a que este año sea computado a efectos de antigüedad. Transcurrido el primer año, la reserva, se referirá a un puesto de trabajo del mismo grupo profesional o categoría equivalente.
  
Los trabajadores tendrán derecho a un período de excedencia de duración no superior a un año, para cuidar a un familiar, hasta el segundo grado de consanguinidad o afinidad, que por razones de edad, accidente o enfermedad no pueda valerse por si mismo y no desempeñe actividad retribuida. Esta excedencia constituye un derecho individual de los trabajadores, hombres o mujeres.
  
Procedimiento de reincorporación de excedencia
  
En todas las modalidades de excedencias el trabajador deberá notificar por escrito a la empresa, con una antelación mínima de 30 días su propósito de reincorporarse por finalización de la excedencia que tenga reconocida.
  
La empresa deberá comunicar, en su caso, la existencia o inexistencia de plazas vacantes de su misma o similar categoría profesional. Si no se produce solicitud expresa del trabajador en el tiempo marcado, se extinguirá la relación laboral.
  
Artículo 8. Permisos y licencias
  
A) Permisos retribuidos:
  
1. Los trabajadores tendrán derecho, previo aviso y justificación a las siguientes licencias:
  
a) 15 días naturales por matrimonio o por inscripción en el Registro Oficial de Parejas de Hecho.
  
b) 3 días en los casos de nacimiento de hijo o enfermedad grave o fallecimiento de parientes hasta el segundo grado de consanguinidad o afinidad. Cuando con tal motivo el trabajador necesite hacer un desplazamiento al efecto, el plazo será de 4 días.
  
c) El tiempo indispensable para concurrir a exámenes y demás pruebas de aptitud y evaluación en centros oficiales de formación, siendo necesaria la correspondiente justificación.
  
d) 1 día por traslado de su domicilio habitual. Cuando el traslado se verifique a una localidad distinta se tendrá derecho a un día más de permiso adicional.
  
e) Por el tiempo indispensable para el cumplimiento de un deber inexcusable de carácter público y personal, cuando por ello no reciba el trabajador retribución o indemnización alguna, y sin que pueda superarse por este concepto la quinta parte de las horas laborales en cómputo trimestral. Cuando se sobrepase este límite, podrá la empresa pasar al trabajador afectado a la situación de excedencia voluntaria, regulada en el apartado 1 del art. 46 del Estatuto de los Trabajadores. En el supuesto de que el trabajador perciba retribuciones o indemnización por el cumplimiento del deber o desempeño del cargo, se descontará el importe de la misma del salario a que tuviera derecho, proporcionalmente al tiempo dejado de trabajar en su jornada laboral ordinaria, siempre que la indemnización no se origine por gastos extraordinarios, (kilometrajes, dietas, etc.)
  
f) Los trabajadores, por lactancia de un hijo menor de 9 meses, tendrán derecho a una hora diaria de ausencia del trabajo.
  
El trabajador se podrá sustituir este derecho por una reducción de la jornada normal por el mismo período de tiempo. Este derecho podrá ser ejercido tanto por la madre como por el padre siempre que demuestren que no es utilizado por el otro a un mismo tiempo.
  
g) Quien por razones de guarda legal tenga a su cuidado directo algún menor de seis años o a un disminuido físico o psíquico que no desempeñe otra actividad retribuida, tendrá derecho a una reducción de la jornada de trabajo, con la disminución proporcional del salario entre, al menos, un tercio y un máximo de la mitad de la duración de aquélla.
  
h) Seis días por asuntos propios al año, sin que se requiera justificar su utilización. Estos días de permiso no se podrán acumular a las vacaciones y para su disfrute se tendrán en cuenta las necesidades del servicio.
  
j) En los supuestos de adopción y acogimiento, si el hijo adoptado/acogido es menor de 6 años, la licencia tendrá una duración máxima de 16 semanas ininterrumpidas, contadas a partir del día de llegada al domicilio del adoptado/acogido. En el caso de que el padre y la madre trabajen la licencia se distribuirá entre ambos a opción de los interesados, que podrán disfrutarla de forma simultánea o sucesiva.
  
Esta licencia está asimilada por ley, a la situación de licencia por maternidad a los efectos de prestaciones económicas abonadas por la Seguridad Social.
  
k) En el caso de interrupción del embarazo la trabajadora tendrá derecho a 4 días de licencia retribuida.
  
l) Las trabajadoras embarazadas tendrán derecho a ausentarse del trabajo, con derecho a remuneración, para la realización de exámenes prenatales y técnicas de preparación al parto, previo aviso a la empresa y justificación de la necesidad de su realización dentro de la jornada de trabajo.
  
2. Los trabajadores independientemente de la modalidad contractual, tendrán derecho a permisos retribuidos en los supuestos antes relacionados, de una duración proporcional al tiempo trabajado en el último año. Los trabajadores con prestación laboral intermitente percibirán únicamente los salarios de aquellos días de permiso, calculados según la proporción anual antes indicada, en los que hubieran sido llamados al trabajo por la empresa, por haber trabajado en los mismos, sus compañeros de tajo o cuadrilla.
  
B) Licencias sin retribución:
  
La empresa podrá conceder, un permiso no retribuido por un periodo que no exceda de 6 meses cada cinco años.
  
Artículo 9. Movilidad funcional
  
1. El trabajador podrá ser asignado por la empresa a otro puesto de trabajo, que no exija cambio de residencia, siempre que las funciones a desempeñar en este último requieran una titulación o formación profesional, similares a las que han servido de base para encuadrarlo en el puesto laboral que venga ocupando.
  
2. El cambio de puesto de trabajo no podrá realizarse fuera del grupo profesional al que pertenezca el trabajador y no deberá perjudicar su formación y promoción profesionales.
  
3. La empresa informará adecuadamente a la Comisión Paritaria de los cambios de puesto de trabajo con carácter previo a su aplicación.
  
4. Durante el embarazo, en el supuesto de que exista riesgo para la salud de la madre o del feto, derivado del trabajo que se esté realizando, y así lo aprecien los servicios médicos oficiales, se tendrá derecho al cambio de puesto de trabajo.
  
En lo no dispuesto en el presente artículo se estará a lo establecido en el Estatuto de los Trabajadores.
  
Artículo 10. Desplazamientos temporales
  
1. La empresa podrá efectuar desplazamientos temporales de los trabajadores que requieran residir en localidad distinta de su domicilio habitual, por razones económicas, técnicas, organizativas o de producción. Los gastos que supongan la manutención y el alojamiento del trabajador serán a cargo de la empresa.
  
2. La empresa podrá concertar la manutención y hospedaje con establecimientos adecuados, o bien reintegrar al trabajador los gastos realizados a la vista de las facturas correspondientes.
  
3. Se abonará al trabajador el kilometraje en los viajes de salida y regreso a su domicilio.
  
4. El trabajador será informado del desplazamiento con una antelación suficiente a la fecha de su efectividad, que no podrá ser inferior a cinco días laborales en el supuesto de desplazamientos de duración superior a tres meses.
  
5. El trabajador no podrá ser desplazado temporalmente del ámbito territorial de la Comunidad Valenciana durante más de doce meses en un período de tres años.
  
Artículo 11. Jornada de trabajo
  
1. Con carácter general, la jornada para el personal afectado por este convenio será de 40 horas semanales de trabajo efectivo, con un cómputo anual de 1.800.
  
Dicha jornada se distribuirá para cada centro de trabajo por la empresa de acuerdo con las normas legales y teniendo en cuenta las exigencias de cada tipo de trabajo. Se consultará esta cuestión con los representantes de los trabajadores con carácter previo a la decisión de la empresa.
  
2. El calendario laboral se ajustará en lo posible al publicado con carácter oficial correspondiente a cada provincia.
  
3. Se disfrutará una pausa en la jornada de trabajo por un periodo de 20 minutos, computables como de trabajo efectivo.
  
4. El tiempo de trabajo se computará de modo que tanto al comienzo como al final de la jornada diaria el trabajador se encuentre en su centro de trabajo.
  
5. Descanso semanal:
  
El personal acogido al presente Convenio tendrá derecho al disfrute de 2 días de descanso por cada uno de los períodos semanales trabajados, acumulable por períodos de hasta 14 días.
  
6. Horas extraordinarias:
  
Tendrán el carácter de horas extraordinarias las que excedan de la semana laboral de 40 horas de trabajo efectivo. Estas horas extraordinarias se abonarán con un recargo del 75% sobre el salario de la hora ordinaria, salvo que se acuerde entre empresa y trabajador, su compensación con un período de descanso equivalente.
  
La empresa expresa su voluntad de reducir el número de horas extraordinarias realizadas a fin de incrementar en lo posible el nivel de empleo.
  
7. Horas estructurales:
  
Se considerarán horas extraordinarias estructurales las que haya que realizar para atender periodos punta de producción, incendios forestales, plantaciones y otras circunstancias de carácter estructural derivadas de la actividad de la empresa. Estas horas serán comunicadas al Comité Intercentros.
  
8. Horas nocturnas:
  
Serán consideradas horas nocturnas las que se trabajen entre las diez de la noche y las seis de la mañana. En el supuesto de coincidencia en período nocturno de horas de trabajo realizadas con motivo de turnos laborales, la remuneración específica de este trabajo nocturno está comprendida en el plus turnicidad regulado en el presente convenio colectivo.
  
9. La distribución de la jornada anual de 1.800 horas de trabajo efectivo se distribuirá para el personal técnico y administrativo que presta sus servicios en oficinas se hará de la siguiente forma:
  
a) Los períodos comprendidos entre el 1 de enero y 15 de junio y entre el 16 de septiembre y 31 de diciembre este personal realizará una jornada laboral de 41 horas
  
b) En el período comprendido entre el 16 junio y 15 de septiembre, este personal realizará una jornada laboral intensiva de 7 horas diarias de lunes a viernes.
  
El horario a realizar por este personal en las dos tardes de trabajo por semana, será de las 16 horas a las 18.30 horas.
  
10. En el supuesto de que, durante la vigencia de este convenio, se estableciese, para el personal laboral de la administración pública valenciana, una jornada de trabajo inferior a la jornada que actualmente está establecida para dicho personal laboral, se procederá, por la Comisión Paritaria del presente convenio, a su aplicación inmediata en sus mismas condiciones al personal comprendido en este convenio.
  
Artículo 12. Vacaciones
  
Las vacaciones anuales tendrán una duración de 22 días laborables por año de servicio. Las vacaciones serán retribuidas con el sueldo base, los complementos de puesto de trabajo que se concretarán para las diversas categorías profesionales contempladas en este convenio colectivo y así mismo, los complementos personales del trabajador.
  
La inclusión de los referidos complementos de puesto de trabajo en la retribución de las vacaciones se realizará a partir del 1 de enero del 2002.
  
1. La empresa determinará, atendiendo a las necesidades de su actividad productiva, la distribución de las vacaciones, indicando las fechas de disfrute vacacional de cada trabajador.
  
Durante el mes de mayo de cada año los trabajadores podrán comunicar al departamento de Recursos Humanos sus preferencias sobre las fechas de disfrute de sus vacaciones, y sobre el posible fraccionamiento de las mismas en varios periodos.
  
El disfrute de las vacaciones podrá ser fraccionado en dos períodos por exigencias del trabajo.
  
Preferentemente las vacaciones se disfrutarán durante los meses de junio, julio, agosto y septiembre de cada año, excluyendo de estos periodos aquellos centros o trabajadores cuya actividad no disminuya esencialmente en el periodo estacional citado.
  
2. El trabajador que estuviera en desacuerdo con el número de días o distribución del periodo de sus vacaciones propuestas por la empresa, podrá plantear esta discrepancia ante la Comisión Paritaria y, a falta de acuerdo en la misma, podrá acudir a la jurisdicción laboral.
  
3. El comienzo y terminación del derecho al disfrute de las vacaciones será forzosamente dentro del año al que correspondan, y éstas no podrán en ningún caso ser sustituidas por compensaciones económicas ni acumuladas a las siguientes.
  
4. El trabajador conocerá las fechas de las vacaciones que le correspondan dos meses antes, al menos, del comienzo de su disfrute.
  
5. Los períodos de baja temporal por enfermedad o accidente inferior a medio año, se computarán como servicio activo a los efectos de lo previsto en este artículo.
  
6. El trabajador tendrá derecho a:
  
a) Al retraso de sus vacaciones si no puede iniciarlas como consecuencia de IT.
  
b) Al abono de la parte proporcional de sus vacaciones cuando cese antes de disfrutarlas.
  
c) A la acomodación del disfrute de las vacaciones en caso de separación legal, divorcio y viudedad, previa justificación de estas circunstancias, y a petición del interesado, sin perjuicio de las necesidades del servicio.
  
Artículo 13. Jubilación
  
En el marco de una imprescindible política de promoción del empleo, el personal incluido en el ámbito de aplicación de este convenio colectivo se jubilará cuando se den las dos condiciones siguientes:
  
a) Que el trabajador haya cumplido 65 años.
  
b) Que tenga derecho a percibir la pensión de jubilación con un porcentaje sobre la base reguladora, de al menos el 84%, correspondiente a un periodo de cotización a la Seguridad Social de 27 años.
  
Artículo 14. Complemento de incapacidad temporal
  
La empresa complementará la prestación económica que perciban los trabajadores, abonada por el sistema de la Seguridad Social, durante los procesos de baja en el trabajo por Incapacidad Laboral Temporal, en los términos que a continuación se detallan:
  
1. En los supuestos de baja en el trabajo por Incapacidad Laboral Temporal derivada de accidente de trabajo o de enfermedad profesional, accidente no laboral o enfermedad común la empresa complementará la prestación económica que perciban los trabajadores y que sea efectivamente abonada por el sistema de la Seguridad Social hasta cubrir el 100% del Salario devengado en el mes anterior al de la baja, excluido el importe de las horas extraordinarias.
  
2. Este complemento de la prestación por Incapacidad Laboral, únicamente se abonará, cada año de vigencia del convenio colectivo, hasta un máximo de dos procesos de I.T. por enfermedad común que pueda sufrir el trabajador.
  
3.La obligación de pago por la empresa de este complemento de la prestación por Incapacidad Temporal queda condicionada a que en cada uno de los años siguientes a su implantación, no se supere el índice de absentismo por baja derivada de I.T. más allá del 10% del nivel de dicho índice de absentismo en el año inmediatamente anterior.
  
4. El índice de absentismo mencionado en el punto anterior se calculará de la siguiente forma:
  
a) Se computará el número total de días de baja que se han producido en la empresa por la totalidad de las causas de I.T. referidas en el punto 1 en el año inmediatamente anterior a aquel en que se va ha efectuar la comparación.
  
b) Se computará el número de jornadas/hombre trabajadas en la empresa en el año inmediatamente anterior.
  
c) Se dividirá el número resultante en el punto a) por el número resultante en el punto b) y el cociente de esta división será el índice de absentismo por I.T. del año concernido.
  
d) Se efectuará la misma operación descrita en los puntos anteriores respecto al año siguiente y con ello se obtendrá el índice de absentismo por I.T. de dicho año.
  
e) En el supuesto de que el índice de absentismo por I.T. del segundo año de comparación supere al índice de absentismo del año anterior en más de un 10% quedará en suspenso la aplicación de este artículo del convenio colectivo.
  
f) La suspensión también se producirá cuando el índice de absentismo de un año determinado supere en un 20% el absentismo del primer año de vigencia de este convenio.
  
g) En consecuencia cesará la obligación de la empresa de abonar el complemento de mejora de la prestación por Incapacidad Temporal.
  
h) La Comisión Paritaria del convenio colectivo se reunirá para abordar la cuestión planteada como consecuencia del incremento del absentismo por I.T. por encima del tope máximo del 10%, o como consecuencia de que el índice de absentismo supere el 20% del índice de absentismo registrado en el primer año de vigencia del convenio, con la finalidad de llegar a un acuerdo al respecto entre la empresa y la representación de los trabajadores.
  
2. Este artículo sobre complemento de Incapacidad Temporal entrará en vigor en el momento en que el presente convenio colectivo reciba la preceptiva autorización de la Conselleria de Economía, Hacienda y Empleo.
  
3. La primera vez que se efectuará el cálculo del índice de absentismo será una vez transcurridos doce meses desde el inicio de la vigencia de este artículo en los términos indicados en el punto anterior.
  
4. El complemento al que se refiere este artículo y que incrementa las prestaciones económicas del sistema de Seguridad Social, tiene el carácter de mejora de las referidas prestaciones públicas, y, en consecuencia, no será computable en la base de cotización a la Seguridad Social.
  
Artículo 15. Capacidad disminuida
  
1. En el caso de declaración de invalidez permanente parcial para la profesión habitual se reasignará al trabajador, en la medida de lo posible, a un puesto de trabajo más acorde con su situación de capacidad disminuida sin reducción salarial.
  
2. La declaración de invalidez permanente total para la profesión habitual comportará la extinción del contrato de trabajo. La empresa procurará la recolocación del trabajador que quede afecto por una invalidez permanente total si se produjera alguna vacante susceptible de ser cubierta por el mismo.
  
3. La empresa facilitará la accesibilidad de los locales y puestos de trabajo a los trabajadores con condiciones físicas disminuidas, en atención a la Ley 13/82 de 7 de abril sobre integración social.
  
Artículo 16. Seguridad e higiene en el trabajo
  
1. El trabajador sin distinción de su relación laboral tiene derecho a una protección eficaz de su integridad física y a una adecuada política de seguridad e higiene en el trabajo, así como al correlativo deber de observar y poner en práctica las medidas de prevención de riesgos que se adopten legal y reglamentariamente.
  
Tiene asimismo el derecho de participar en la formulación de la política de prevención en su centro de trabajo y en el control de las medidas adoptadas en el desarrollo de la misma, a través de sus representantes legales y de los órganos internos y específicos de participación en esta materia.
  
2. La empresa promoverá, formulará y aplicará sin distinción de su relación laboral, una adecuada política de seguridad e higiene en sus centros de trabajo, y facilitará la participación en la misma de todo el personal. Igualmente se compromete a suministrar a los trabajadores que contrate una suficiente formación práctica en esta materia, y a actualizar la formación de los trabajadores sometidos a un cambio de puesto de trabajo, o que tengan que aplicar nuevas técnicas o utilizar equipos y materiales diferentes, cuando se deriven riesgos para el personal de la empresa o terceros. Los trabajadores están obligados a cursar estas enseñanzas teóricas y prácticas. Cuando la formación se imparta fuera del horario de trabajo, el tiempo invertido en la misma se descontará de la jornada laboral.
  
3. Las competencias que, en materia de seguridad e higiene en el trabajo, corresponden a los trabajadores serán ejercitadas por los Delegados de Prevención, actuando individualmente o, de forma colegiada, en el Comité Intercentros de Seguridad y Salud de la empresa.
  
4. Los reconocimientos médicos se practicarán en la Mutua de Accidentes de Trabajo o los gabinetes provinciales de seguridad e higiene en el trabajo:
  
a) Con carácter voluntario, para todo el personal, una vez al año.
  
b) Con carácter obligatorio se practicarán reconocimientos periódicos y específicos al personal, que, por su trabajo se estime necesario para evaluar los efectos de las condiciones de trabajo sobre la salud de los trabajadores o para verificar si el estado de salud del trabajador puede constituir un peligro para el mismo. La apreciación de sí corresponde realizar estos reconocimientos médicos la realizará el Servicio de Prevención de Riesgos Laborales.
  
5. En el caso de que los trabajadores estén, o puedan estar expuestos, a un riesgo grave e inminente en el trabajo, y la empresa no adopte las medidas necesarias para garantizar la seguridad y salud de los trabajadores afectados, los delegados de personal o el Comité de Empresa que los represente, podrán acordar, por mayoría de sus miembros, la paralización de la actividad de los trabajadores concernidos por esa situación de riesgo. Este acuerdo de la representación de los trabajadores deberá ser comunicado de forma inmediata a la empresa y a la Autoridad Laboral, la cual anulará o ratificará la paralización acordada en el plazo de veinticuatro horas.
  
6. Los trabajadores tendrán derechos a interrumpir su actividad laboral y a abandonar el lugar de trabajo, en caso necesario, cuando consideren que dicha actividad entraña un riesgo, grave e inminente, para su vida o su salud.
  
7. Los trabajadores o colectivos de personal, cuyas tareas así lo requieran desde la perspectiva de seguridad e higiene laborales, dispondrán de todo el material, prendas personales y equipos de protección colectiva e individual, que reglamentariamente sean exigibles.
  
Este material, prendas personales y equipos de protección serán suministrados por la empresa.
  
Corresponderá al Comité Intercentro de Seguridad y Salud Laboral resolver las discrepancias que puedan plantearse en relación con esta materia.
  
8. Los trabajadores, siguiendo las instrucciones de la empresa, ?y de los Delegados de Prevención, que colaborarán con la misma en la mejora de la acción preventiva-, deberán utilizar correcta y puntualmente los medios y equipos de protección que la empresa les facilite.
  
Artículo 17. Servicios médicos y de prevención
  
La empresa ?previa consulta no vinculante al Comité Intercentros de Seguridad y Salud, concertará el Servicio de Prevención de Riesgos Laborales con una entidad especializada o mutua patronal.
  
El Servicio de Prevención de la Seguridad y la Salud estará en condiciones de realizar las siguientes funciones:
  
1. El diseño y aplicación de los planes y programas de actuación preventiva.
  
2. La evaluación de los factores de riesgo que puedan afectar a la seguridad y salud de los trabajadores.
  
3. La determinación de las prioridades en la adopción de las medidas preventivas y la supervisión de su eficacia.
  
4. La información y formación de los trabajadores sobre el uso de técnicas de protección de riesgos laborales.
  
5. La prestación de los primeros auxilios y la puesta en práctica de planes de emergencia.
  
6. La vigilancia de la salud de los trabajadores en relación con los riesgos derivados del trabajo.
  
Artículo 18. Delegados/as de Prevención
  
1. Los Delegados de Prevención son los representantes de los trabajadores con funciones específicas en materia de prevención de riesgos en el trabajo.
  
2. Los Delegado de Prevención se elegirán ?en el número señalado en el artículo 35 de la Ley de Prevención de Riesgos Laborales, y sobre la base de considerar, a estos concretos efectos, que cada una de las tres provincias de la Comunidad Valenciana opera como un centro de trabajo-, por los representantes del personal y entre ellos mismos.
  
3. La empresa facilitará los medios para que los Delegados/as de Prevención cumplan su cometido de la forma adecuada.
  
Artículo 19. Comité Intercentros de Seguridad y Salud
  
1. Los Delegados de Prevención se integrarán en un Comité Intercentros de Seguridad y Salud.
  
2. El Comité Intercentros estará compuesto por un representante del personal por la provincia de Alicante, otro por la de Castellón y dos por la de Valencia.
  
Artículo 20. Funciones del Comité Intercentros de Seguridad y Salud
  
Las funciones que ejercerá el Comité Intercentros son todas aquellas que atribuye a los Comités de Seguridad y Salud el artículo 39 de la Ley de Prevención de Riesgos Laborales.
  
Artículo 21. Formación y perfeccionamiento
  
1. De conformidad con lo previsto en el artículo 22 del Estatuto de los Trabajadores y para facilitar su formación y promoción profesional, el personal fijo afectado por el presente convenio tendrá derecho a ver facilitada la realización de estudios para la obtención de títulos académicos o profesionales, la realización de cursos de perfeccionamiento profesional y el acceso a cursos de reconversión y capacitación profesional organizados por la administración pública o la empresa, todo ello con la participación de los trabajadores a través de las centrales sindicales más representativas y demás cauces legales de representación.
  
2. Los trabajadores que cursen estudios para la obtención de un título académico o profesional tendrán derecho a elegir turno de trabajo, y a la adaptación de la jornada ordinaria de trabajo siempre que lo permitan las exigencias organizativas de la empresa. Tendrán también derecho a los permisos necesarios para concurrir a exámenes de estudios dirigidos a su formación o perfeccionamiento profesional.
  
El trabajador deberá acreditar en cada caso el motivo que le asiste para acogerse a estos permisos y derechos en orden a su formación académica y profesional.
  
3. La empresa directamente o de acuerdo con centros oficiales reconocidos, organizará, con el condicionante de sus posibilidades económicas y sus expectativas a medio y largo plazo, cursos de capacitación profesional para la adaptación de los trabajadores a las modificaciones técnicas operadas en los puestos de trabajo, así como cursos de reconversión profesional para asegurar la estabilidad del personal en su empleo en los supuestos de transformación o modificación funcional de su actividad. En estos casos el tiempo de asistencia a los cursos se considerará como trabajo efectivo en la medida en que coincida con la jornada laboral.
  
4. Cuando el trabajador solicite la asistencia a cursos o seminarios del carácter indicado, no programados por la empresa, ésta decidirá sobre la petición teniendo en cuenta la materia tratada y el interés que tenga para la actividad empresarial. Estos permisos, cuya duración no podrá superar los 15 días cada dos años, no devengarán gastos de viaje ni dietas, si bien se abonarán los salarios correspondientes.
  
5. VAERSA, incluirá es sus presupuestos partidas dedicadas a la formación profesional de su personal, que serán mejoradas anualmente. Se fija una cuantía 30.050,62 euros para el año 2001, para atender las necesidades de formación de los trabajadores de VAERSA. Esta cuantía anual será actualizada, en los siguientes años de vigencia del convenio en el mismo porcentaje de aumento que experimenten los salarios.
  
6. La empresa abonará los salarios del tiempo de jornada laboral coincidente con la asistencia a cursos de formación profesional, cuando previamente haya dado autorización a la participación de los trabajadores en esas actividades formativas. Esta contribución económica de la empresa en la formación y capacitación profesional de sus trabajadores se ajustará a los términos y condicionamientos que queden precisados en este artículo.
  
Artículo 22. Clasificación profesional
  
1. La clasificación profesional tiene por objeto la determinación y definición de los diferentes grupos y categorías profesionales que puedan ser asignados a los trabajadores de acuerdo con la titulación para su ingreso, el puesto de trabajo y las funciones que efectivamente desempeñen.
  
2. Se establecen los siguientes grupos profesionales:
  
Jefes de departamento:
  
Este grupo profesional está integrado por quienes ejercen la dirección de cada uno de los departamentos en los que se estructura la gestión de la empresa.
  
Los jefes de departamento serán designados y relevados en su puesto de trabajo por la Dirección General de la empresa.
  
Los jefes de departamento tendrán a su cargo la planificación, gestión y supervisión de las actividades que desarrolle su área de competencia, siempre contando con la aprobación de la Dirección General de la Empresa a la que reportaran puntualmente del desempeño de su labor
  
Técnicos y titulados:
  
El grupo de técnicos lo integran los trabajadores que tienen una titulación de orden universitario, en grado superior o medio, que los habilita para desempeñar en la empresa funciones propias de su preparación profesional y que han sido contratados para realizar entre otros cometidos, los de dirección, supervisión, asesoramiento de especial cualificación u otros de análoga naturaleza en atención a su formación técnica.
  
El subgrupo de titulados está compuesto por los trabajadores que desempeñan básicamente funciones relacionadas con una titulación universitaria, superior o media, que han sido contratados en razón del título que poseen y que prestan sus servicios a la empresa con carácter exclusivo o preferente, percibiendo un salario, sin sujeción a los aranceles o escalas de honorarios de sus respectivas profesiones.
  
Este grupo profesional comprende las siguientes categorías:
  
A) Técnicos y titulados de grado superior: incluye a quienes han sido contratados por poseer un título de ingeniero superior o licenciado.
  
B) Técnicos y titulados de grado medio: incluye a quienes han sido contratados por poseer un título de escuelas técnicas de grado medio o diplomatura universitaria.
  
Mandos intermedios
  
A) Jefe de obra es el mando intermedio, con titulación de grado superior o medio que está, y tiene como responsabilidad dirigir, controlar, y gestionar su adecuada ejecución de las obras, ordenando la utilización de los medios humanos y materiales disponibles, con mando directo sobre encargados y capataces.
  
B) Encargado, es el mando intermedio que tiene a su cargo una o varias obras, o una planta de residuos, y que está, en su caso, bajo dependencia jerárquica de un jefe de obra, organizando la ejecución de las tareas a realizar, distribuyendo el trabajo entre el personal adscrito a la obra o planta de residuos, y vigilando que se cumplan adecuadamente los plazos de realización y el nivel de calidad.
  
C) Capataz es el mando intermedio que, bajo la dependencia de encargados y del jefe de obra, cuida de que se cumplan las instrucciones recibidas de sus superiores jerárquicos, dirigiendo y controlando al personal obrero forestal.
  
D) Almacenista, es el mando intermedio que tiene a su cargo una nave para el almacenamiento/ estacionamiento, de vehículos, maquinaria y materiales diversos utilizados por la empresa, pudiendo ocuparse así mismo de tareas de reparación mecánica de la maquinaria y utillaje empleados en la actividad desarrollada por la empresa, y gestionar la compra de aquellos materiales que concreta y puntualmente le encomiende la empresa.
  
Administrativos:
  
En este grupo se encuadra el personal que con independencia de su titulación académica posee los conocimientos teóricos y prácticos suficientes para el desempeño de funciones administrativas o contables en la empresa.
  
Este grupo profesional integra las siguientes categorías:
  
a) Jefes administrativos.
  
b) Oficiales administrativos.
  
c) Auxiliares administrativos.
  
Especialistas y oficios varios:
  
En el subgrupo profesional de especialistas estarán integrados los emisoristas-vigilantes de puestos de observación de incendios forestales.
  
En el subgrupo de oficios varios se incluirán los trabajadores que realicen trabajos propios de un oficio clásico como albañiles, mecánicos o conductores de vehículos.
  
Peones:
  
Son los trabajadores que prestan sus servicios a las órdenes de encargados y capataces, ejecutando trabajos en los que predomina el esfuerzo físico y la atención.
  
Se considerarán peones cualificados aquellos peones que realicen labores de descorche de alcornoques, orientación de público y vigilancia en las zonas acondicionadas para acampada en los montes y todas aquellas tareas que requieran un cierto grado de preparación profesional que no llegue a determinar una específica categoría profesional.
  
Ordenanzas, telefonistas y teleoperadores/as:
  
Los ordenanzas tienen como trabajo realizar recados dentro o fuera del centro laboral, recoger y entregar correspondencia, orientar al público en la oficina y en general, las tareas secundarias que le sean encomendadas.
  
La categoría de telefonista corresponde a quien atiende la centralita telefónica, simultaneando este cometido con el de recepción e información al público y con aquellas funciones de naturaleza similar a las descritas, que sean compatibles con su trabajo básico.
  
La categoría profesional de teleoperador/a incluye a quien tiene como ocupación básica, en el Servicio de Recogida de Tubos/Lámparas y Pilas, la atención del teléfono, entrada de datos en el ordenador, y la preparación, confección y coordinación de órdenes de transporte.
  
3. Las categorías profesionales capataz y encargado, requieren que los trabajadores que las ocupen posean una titulación académica o profesional adecuada.
  
No obstante lo indicado en el párrafo anterior las categorías de capataz y encargado podrán ser ocupadas por trabajadores que hayan entrado en la empresa como peones, siempre que acrediten una cualificación profesional suficientemente constatada en informes favorables de sus superiores en la empresa.
  
Artículo 23. Condiciones laborales de maquinistas y mecánicos
  
1. Los maquinistas tienen a su cargo y manejan maquinaria pesada y semipesada. Los mecánicos se ocupan del mantenimiento, reparación y puesta a punto de todo tipo de maquinaria o instalaciones mecánicas. Estos trabajadores no participarán en primera línea de fuego en la extinción de incendios forestales.
  
2. La empresa dotará a estos trabajadores de monos y guantes para su trabajo. Igualmente les proveerá de las prendas que, en cada momento, sean requeridas para desarrollar su labor en condiciones idóneas de seguridad y salud.
  
3. La jornada laboral, de 40 horas de trabajo efectivo a la semana, se distribuirá, a lo largo del año, atendiendo al máximo aprovechamiento de la luz solar, en los períodos de verano, primavera-otoño e invierno.
  
4. Los maquinistas y mecánicos se desplazarán a su tajo de trabajo en vehículos de la empresa.
  
5. Los maquinistas percibirán un plus por penosidad en razón a las molestias derivadas de conducir las máquinas desbrozadoras de cadenas, sometidas a la incidencia del polvo levantado por la misma al funcionar.
  
Este plus se abonará por hora de trabajo conduciendo la máquina y tendrá un importe del 4% sobre el salario base por hora.
  
La posible incidencia tóxica del polvo levantado por las máquinas desbrozadoras de cadenas será compensada salarialmente, a los conductores de las máquinas en el tiempo de su funcionamiento, con el abono de un plus de toxicidad en la cuantía del 8% del salario base por hora.
  
6. Los maquinistas percibirán un complemento salarial por el trabajado realizado que será denominado plus de mayor dedicación.
  
Este plus de mayor dedicación retribuirá las prestaciones laborales siguientes:
  
a) El trabajo en lugares de complicada orografía o en condiciones climáticas adversas;
  
b) Las horas extraordinarias que deban de realizarse por exigencias productivas, según determine la empresa con respecto a los límites legales;
  
c) Las sustituciones de los compañeros en situación de baja para el trabajo por incapacidad laboral o con motivos de vacaciones y permisos.
  
Este plus de mayor dedicación tendrá una cuantía mensual bruta de 156,32 PTAeuros/brutos y se abonará por cada uno de los meses del año.
  
El derecho a percibir este plus estará supeditado, en cada momento, al cumplimiento, por el trabajador concernido, de las obligaciones que quedan fijadas en el párrafo segundo de este punto.
  
Este complemento salarial, por el trabajo realizado, no tendrá carácter consolidable y no formará parte de la retribución fija del trabajador.
  
7. Los maquinistas percibirán un complemento ?de carácter extrasalarial-, denominado plus de desplazamiento.
  
Este complemento no formará parte del salario, siendo su finalidad compensar a los trabajadores por los gastos en los que incurran con motivo de sus viajes a lugares alejados del centro de trabajo y por el tiempo dedicado a los mismos.
  
El plus se abonará cuando la distancia al punto de destino sea, superior a 75 km, contados bien sea desde el centro de trabajo de Buñol o desde el domicilio particular del trabajador.
  
La cuantía del plus desplazamiento será la siguiente:
  
a) En desplazamientos a la provincia de Alicante: 180,31 euros./mes
  
b) En desplazamientos a la provincia de Castellón: 180,31 euros./mes
  
c) En desplazamientos en la provincia de Valencia: 90,15 euros/ mes.
  
Este complemento no retributivo es una indemnización por suplidos por lo que tiene las siguientes características:
  
a) No computa como incremento salarial;
  
b) No tienen carácter consolidable y su percepción depende de la realización de los desplazamientos que viene a compensar;
  
c) No está sujeto a retención del IRPF ni a cotización a la Seguridad Social.
  
8. El tiempo que inviertan los maquinistas y mecánicos en los desplazamientos exigidos por su trabajo, no tendrá la consideración de tiempo de trabajo efectivo.
  
Artículo 14. Condiciones laborales y salariales de los jefes de obra
  
1. El puesto de trabajo de jefe de obra se caracteriza por las exigencias de mando directo de personal que es preciso ejercer, por la capacitación técnica que requiere y por la especial disponibilidad para el trabajo, incluida la prolongación de la jornada laboral ordinaria, que deben asumir quienes lo ocupan.
  
2. Los trabajadores que ocupen el puesto de trabajo de jefe de obra deberán estar en posesión de la titulación de ingeniero superior o de ingeniero técnico. Los jefes de obra estarán integrados en el Departamento Forestal o en el Departamento de Infraestructuras Agrarias y Servicios.
  
3. Los salarios anuales brutos, de los jefes de obra, tendrán las cuantías siguientes:
  
A) Los ingenieros superiores, percibirán el siguiente salario fijo por año; (1) con dos años de antigüedad en la empresa y en la función de jefe de obra: 25.599,86 euros brutos anuales; (2) con cuatro años de antigüedad en la empresa y en la función de jefe de obra: 25.599,86 euros brutos anuales; y (3) con seis años de antigüedad en la empresa y en la función de jefe de obra: 25.599,86 euros brutos anuales.
  
B) Los ingenieros técnicos percibirán el siguiente salario fijo al año: (1) con dos años de antigüedad en la empresa y en la función de jefe de obra: 23.053,67 euros brutos anuales; (2) con cuatro años de antigüedad en la empresa y en la función de jefe de obra: 23.053,67 euros brutos anuales; y (3) con seis años de antigüedad en la empresa y en la función de jefe de obra: 23.053,67 euros brutos anuales.
  
Los salarios brutos anuales antes indicados serán de aplicación en el año 2.001.
  
En los siguientes años de vigencia del convenio colectivo, estos salarios se incrementarán en el mismo porcentaje de aumento salarial que se aplique en cada uno de los años.
  
4. Los jefes de obra percibirán un plus de mayor dedicación, que tiene la naturaleza de complemento salarial variable, en función del trabajo realizado, por lo que no tendrá carácter consolidable y su percepción estará vinculada al desempeño del puesto de jefe de obra.
  
4.1.) La percepción del plus de mayor dedicación presupone el cumplimiento, por parte de los jefes de obra, de una prestación laboral suplementaria, la cual se podrá materializar en la ampliación de la jornada de trabajo ?cuando así venga requerido por las exigencias del servicio-, dentro de los límites legales de las jornadas ordinaria y extraordinaria de trabajo; o de la realización de suplencias de compañeros en situación de baja por incapacidad laboral, con licencia legalmente justificada o por turnos de vacaciones. La ampliación de la jornada ?que las situaciones antes descritas, u otras de similar carácter, puedan comportar-, se entenderá retribuida por el plus de mayor dedicación, hasta el tope anual de las 80 horas extraordinarias previsto en el artículo 35.2 del Estatuto de los Trabajadores.
  
4.2.) El importe del plus dedicación será el siguiente:
  
(A) Ingenieros superiores: (a) con cuatro años al menos de antigüedad: 2.613,72 euros brutos al año; y (b) con seis años al menos de antigüedad: 4.489,60 euros brutos al año.
  
(B) Ingenieros técnicos: (a) con dos años al menos de antigüedad: 95,06 euros brutos al año b)con cuatro años al menos de antigüedad: 2.596,23 euros brutos al año; y (B) con seis años al menos de antigüedad: 3.977,72 euros brutos al año.
  
5. El plus por logro de objetivos, que se viene aplicando a los jefes de obra, se aplicará ?con el porcentaje máximo del 25%-, a la suma de las componentes fija y variable del salario anual, cuyas cuantías figuran en este artículo.
  
6. Los ingenieros superiores o técnicos que sean contratados, desde la entrada en vigor de este convenio colectivo, para ocupar el puesto de jefe de obra, percibirán los salarios anuales brutos que se pacten en sus respectivos contratos de trabajo. Dichos salarios ?incluida la remuneración fija y el complemento salarial variable por logro de objetivos- no superarán, mientras los trabajadores indicados no tengan una antigüedad en la empresa de, como mínimo, dos años. Los importes máximos siguientes: (a) los ingenieros superiores, hasta 31,264,65 euros al año; y (b) los ingenieros técnicos, hasta 25.011,72 euros al año.
  
Artículo 25. Condiciones laborales de los encargados de obra
  
1. La categoría profesional de encargado de obra está integrada por aquellos trabajadores que tienen a su cargo la ejecución de obras ?de carácter civil o forestal-, que la empresa realice para cumplir las contratas públicas que le sean adjudicadas- La ejecución de la obra podrá efectuarla la empresa directamente o por medio de su subcontratación, total o parcial. No están incluidas en el concepto de ejecución de obra ?civil o forestal-, las tareas de mantenimiento de parques naturales, o de instalaciones, ni la gestión de plantas de tratamiento de residuos.
  
2. Los encargados desempeñan, básicamente, una función de coordinación y supervisión de las obras civiles y forestales ejecutadas por la empresa. A fin de desarrollar adecuadamente esta función, los encargados realizarán el trabajo suplementario que se pueda presentar en cualquier momento. Ampliando con este objetivo, en la medida que sea necesario, su jornada de trabajo, conforme a las instrucciones que les curse, al respecto, su jefe de obra o superior correspondiente en la empresa; y ello dentro de los límites legales impuestos, en el Estatuto de los Trabajadores, a la realización de horas extraordinarias, y con respeto a los descansos legales que, asimismo, se contemplan en dicha norma.
  
3. - Los encargados percibirán, como retribución por la obligación de ampliación de jornada antes expresada, y en compensación de un desempeño laboral eficaz, un complemento salarial de eficiencia profesional y de mayor dedicación.
  
Este complemento salarial será abonado por la empresa bajo las condiciones, en los supuestos y con las cuantías que, a continuación, se detallan:
  
(A) Los encargados de obra, con una antigüedad en la empresa superior a dos años, percibirán un complemento salarial bruto, por catorce pagas al año, con un importe de 156,33 euros.
  
(B) Los encargados de obra, con una antigüedad en la empresa superior a cuatro años, percibirán un complemento salarial bruto, por catorce pagas al año, con un importe de 218,85 euros. Este complemento salarial no se sumará al complemento que el trabajador viniera percibiendo, en su caso, por razón de una antigüedad de dos años, sino que absorberá y sustituirá a ese anterior complemento salarial.
  
(C) Los encargados de obra, con una antigüedad en la empresa superior a seis años, percibirán un complemento salarial bruto, por catorce pagas al año, con un importe de 125,06 euros. Este complemento salarial únicamente se sumará al complemento que, en su caso, viniera percibiendo el trabajador por razón de una antigüedad de cuatro años; es decir, a un eventual importe previo de 218,85 euros.
  
(D) La continuidad en la percepción de este complemento quedará condicionada al cumplimiento, por el encargado de obra concernido, de la especial prestación laboral, y de la calidad en el trabajo realizado, que justifican su pago.
  
(E) Durante el año 2001 se abonarán 12 pagas de este complemento. A partir del 1-1-2002 se abonarán catorce pagas de este complemento salarial de eficiencia profesional y de mayor dedicación.
  
Artículo 26. Condiciones laborales de los peones forestales
  
1. Estarán clasificados en esta categoría profesional aquellos trabajadores que no precisen para realizar su labor de conocimientos especializados, predominando en la misma la atención y el esfuerzo físico. Se ocupan de trabajos selvícolas, tratamientos preventivos de incendios, apertura de cortafuegos, repoblaciones forestales, semilleros y viveros, alzamiento de ribazos y, en general, labores relacionadas con la selvicultura y el cuidado de los montes y los parajes naturales, pudiendo manejar maquinaria ligera como desbrozadoras, motosierras y similares.
  
2. La empresa abonará a los peones forestales, un plus de desplazamiento forestal, en razón a la especial dificultad que comporta el tránsito en zonas rurales y por caminos o pistas forestales.
  
Este plus de desplazamiento tendrá una cuantía durante toda la vigencia del convenio de 3,01 euros. por cada jornada de trabajo efectivo. Este plus específico es de índole extrasalarial y se agregará al genérico plus de distancia regulado en el artículo 37 de este convenio colectivo.
  
3. Realizarán una jornada semanal de 40 horas de trabajo efectivo.
  
4. La semana laboral de 40 horas de trabajo efectivo, se distribuirá a lo largo del año en los tres períodos de verano, primavera- otoño e invierno conforme a horarios diarios de trabajo acomodados a la luz solar
  
5. La empresa desplazará con vehículos a estos trabajadores desde la localidad en que esté situada la obra hasta el tajo, o a su elección, compensará al trabajador los gastos que se deriven de utilizar para el desplazamiento medios de transporte propios.
  
6. Los peones forestales que utilicen para su trabajo motosierra o motodesbrozadora percibirán, para compensar concretamente el empleo de esta maquinaria un plus de maquinaria con una cuantía de 3,01 euros brutos por cada día de trabajo con utilización de la referida maquinaria.
  
7. Los peones forestales que se desplacen al tajo en un vehículo suministrado por la empresa y que posteriormente guarden en su domicilio tanto el vehículo, como en su caso, las herramientas del trabajo percibirán como compensación por este servicio a la empresa un plus de vehículo, con una cuantía de 3,01 euros brutos por cada día de trabajo con utilización de vehículo en los términos indicados.
  
Artículo 27. Condiciones laborales de los operarios de Plan de Vigilancia Preventiva
  
1. Emisoristas centrales de comunicación
  
Se integran en la categoría profesional de emisoristas quienes, mediante la utilización de emisoras de radio u otros medios técnicos similares, tienen la responsabilidad de controlar y coordinar los puntos de vigilancia forestal fijos y, en su caso móviles, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, informando a sus superiores de la marcha normal del servicio y de las incidencias que se produzcan, y realizando labores administrativas de registro de datos, estadillos de quemas controladas y otras compatibles con su labor de manejo de emisoras y/o terminales de comunicación, para lo cual tendrán los suficientes conocimientos informáticos.
  
Los emisoristas que presten sus servicios en el Centro de Emergencias de L'Eliana, realizaran además de las funciones indicadas, las siguientes:
  
1) Notificar al resto de las provincias de la Comunidad Valenciana, los niveles de alerta meteorológica y de previfoc; 2) centralizar la información de incendios forestales a nivel autonómico, de conformidad con los protocolos establecidos al respecto o que puedan establecerse en el futuro, notificando diariamente un resumen de dicha información a las personas que, en cada momento, se designen en el protocolo referido.
  
II. Vigilantes en observatorio forestal
  
La categoría profesional de vigilantes define a aquellos trabajadores que desde picos de montaña, u otros puestos de observación, tienen como misión ejercer una vigilancia sobre una zona forestal, avisando de los incendios que puedan producirse, haciendo un seguimiento de los mismos hasta su total extinción mediante emisora de radio y realizando mediciones meteorológicas de ámbito local.
  
Los vigilantes recibirán de la empresa, por escrito, las normas que deben seguir en caso de averías de las emisoras.
  
1. La jornada laboral tendrá la duración semanal siguiente:
  
- De enero a marzo, 35 horas de trabajo.
  
- De abril a septiembre, 42 horas de trabajo.
  
- De octubre a diciembre, 35 horas de trabajo.
  
Esta distribución de periodos, en función del grado de riesgo de incendios forestales, se acomodará a las correspondientes previsiones de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
La jornada laboral tendrá una pausa para el bocadillo de veinte minutos de duración al día. El trabajador no abandonará, o se alejará, del puesto de trabajo durante este tiempo.
  
III. Emisoristas y vigilantes en observatorio forestal
  
1. Dada la naturaleza del servicio, que requiere ser atendido durante la mayor parte del día y, en ciertos periodos del año, durante la totalidad de la jornada, se implantarán turnos entre los vigilantes que posibiliten, en todo momento, una idónea cobertura del servicio de prevención, observación y alerta de incendios forestales.
  
2. El trabajo de los vigilantes ubicados en observatorio forestal se desempeña en las condiciones especiales de aislamiento y lejanía a las que se refiere el artículo 21 del Real Decreto 1.561, de 21 de septiembre, sobre jornadas especiales de trabajo.
  
Adicionalmente, la pausa en el trabajo, para tomar el bocadillo, no permite a estos trabajadores alejarse del ámbito espacial en el que realizan su trabajo, ni desentenderse del mismo.
  
El trabajo de los emisoristas - que tienen la responsabilidad de controlar y de coordinar los puntos fijos de vigilancia forestal- participa, de modo traslativo, de las referidas condiciones del trabajo de los vigilantes en observatorio forestal.
  
Estas peculiaridades, y especiales exigencias, en las que se desenvuelve la prestación laboral del indicado grupo de trabajadores, serán objeto de compensación salarial mediante el abono de un plus de cobertura del servicio, que tendrá la siguiente cuantía:
  
a) Emisoristas: 64,41 euros brutos mensuales.
  
Vigilantes observatorio forestal 46,88 euros brutos mensuales.
  
En atención de los aspectos del trabajo ?que quedan reflejados y compensados salarialmente- de este grupo de trabajadores, no se les aplicará de modo automático cualquier reducción que, en el futuro, pueda producirse en la duración de la jornada laboral del personal concernido por este convenio colectivo. Ante el supuesto de reducción de jornada se tendrán en consideración, para su aplicación a estos trabajadores, tanto las especiales características de su trabajo como la remuneración específica que se fija, en este artículo, como retribución compensatoria de esas características.
  
3. Los emisoristas percibirán los pluses de turnicidad y mayor responsabilidad. Los vigilantes, en su caso, percibirán los pluses de turnicidad, peligrosidad, transporte y mayor dedicación.
  
4. Los emisoristas que presten sus servicios en la Central de Emergencias de L'Eliana, percibirán un complemento salarial por puesto de trabajo de la cuantía mensual de 75,04 euros brutos al mes. Este complemento salarial tiene el carácter de plus de mayor dedicación en función de las tareas adicionales que deben de realizar los emisoristas adscritos a dicho centro de emergencias.
  
5. Las vacaciones de emisoristas y vigilantes, serán de 35 días naturales por año de servicio.
  
IV. Operarios de prevención y vigilancia móviles
  
Esta categoría profesional comprende a aquellos trabajadores que tienen como misión ejercer una vigilancia sobre una zona forestal determinada, avisando de los incendios que puedan producirse, haciendo un seguimiento de los mismos mediante emisora de radio hasta su total extinción.
  
Sus funciones incluyen también la información y asesoramiento a los usuarios sobre riesgo de incendios, niveles de alerta, normativa sobre utilización del fuego en general. Así como participación en las diferentes campañas anuales de Prevención Forestal; control de quemas autorizadas; asistencia y apoyo a los usuarios del monte.
  
Para la prestación de estos servicios el trabajador se desplazará en automóvil o motocicleta o ambos, por las zonas forestales que la empresa designe; y en el caso de operario de prevención y vigilancia ecuestre, en caballo. El trabajador deberá estar en posesión del permiso de conducción de automóviles (B1), motocicletas (A2) o ambos. El vehículo para desarrollar el trabajo será suministrado por la empresa.
  
Los operarios de prevención y vigilancia ecuestres deberán aportar, en principio, para el desempeño de su labor, un caballo apto para caminar por el monte. Estos trabajadores percibirán su salario por día efectivamente trabajo. Dicho salario tendrá carácter global y en el mismo se integrarán el salario base y las partes proporcionales de descanso semanal, festivos, vacaciones y pagas extraordinarias.
  
1. La jornada diaria de trabajo efectivo será de siete horas y media. Habrá una pausa para comer de una hora, la cual no computará como de trabajo efectivo. Durante la hora de la comida, el trabajador deberá estar localizable por telefonía fija o móvil, para el caso de que surgiese una urgencia imprevista en el desarrollo del servicio de prevención. Esta disponibilidad del trabajador será compensada, retributivamente, con el abono de un plus de mayor dedicación.
  
La jornada diaria se ajustará al horario de trabajo que señale la empresa, en función de la luz solar y las exigencias técnicas del servicio de prevención y vigilancia. El horario podrá ser modificado por la empresa, avisando al trabajador con una antelación razonable, cuando así lo requiera la ejecución adecuada del servicio de vigilancia y prevención, conforme a las indicaciones que al respecto puedan emanar del organismo competente. El horario podrá ser nocturno si así lo requiere la atención del servicio.
  
Las vacaciones serán de 35 días naturales por año de servicio.
  
2. Los operarios de prevención y vigilancia móviles, en su caso, percibirán los pluses de turnicidad, peligrosidad, mayor dedicación y disponibilidad en los desplazamientos.
  
V. Coordinadores del plan de vigilancia preventiva
  
La categoría profesional de coordinador está integrada por aquellos trabajadores que tienen a su cargo la gestión, coordinación y control de los recursos tanto personales, como materiales de la zona territorial que le sea asignada, con el objeto de propiciar y garantizar el cumplimiento de los objetivos de las unidades de prevención fijas y móviles de incendios forestales. Así mismo los coordinadores realizarán aquellas tareas conectadas con la actividad genérica de incendios forestales que, en cada momento, le puedan ser asignadas por la empresa y que sean acordes con su preparación profesional.
  
1. La jornada semanal será de 40 horas de trabajo efectivo. La jornada diaria se ajustará al horario de trabajo que señale la empresa, en función de la luz solar y las exigencias técnicas del servicio de prevención y vigilancia. El horario podrá ser modificado por la empresa, avisando al trabajador con una antelación razonable, cuando así lo requiera la ejecución adecuada del servicio de vigilancia y prevención, conforme a las indicaciones que al respecto puedan emanar del organismo competente. El horario podrá ser nocturno si así lo requiere la atención del servicio.
  
Las vacaciones serán de 35 días naturales por año de servicio.
  
2. Los coordinadores del plan de vigilancia preventiva, percibirán los pluses de turnicidad, y de mayor responsabilidad.
  
VI. Cualificación profesional del personal del plan de vigilancia preventiva.
  
El personal que preste sus servicios en el correspondiente plan de vigilancia preventiva, en caso de adjudicación a VAERSA de las contratas públicas y periódicas de la Conselleria de Medio Ambiente, deberá estar adecuadamente cualificado y capacitado profesionalmente, conforme a lo previsto al respecto en el pertinente pliego de condiciones elaborado por dicha conselleria.
  
Las categorías de vigilante en observatorio forestal y operario de prevención y vigilancia móvil son categorías profesionales equivalentes.
  
VII. Definición de los pluses
  
a) El plus de peligrosidad compensa la situación de los puestos de trabajo de los operarios de prevención y vigilancia de incendios, en zonas expuestas a la incidencia de incendios forestales.
  
El grupo de operarios de vigilancia preventiva que se desplazan, en las zonas forestales, por medio de motocicletas, están sujetos a un riesgo especialmente acentuado, el cual será objeto de compensación mediante un complemento que se agregará al plus de peligrosidad y que tendrá una cuantía de 120,20 Euros/brutos al mes.
  
b) Plus de turnicidad, contempla la obligación de realizar turnos por exigencias del trabajo y absorbe la retribución que pudiera derivarse de la prestación del trabajo en periodo nocturno.
  
c) Plus de mayor responsabilidad retribuye el factor de especial atención que exige, por su transcendencia frente a la empresa y a terceros, el trabajo de los emisoristas. Este plus de mayor responsabilidad también retribuye al operario de prevención y vigilancia móvil que atienda a un voluntario, que podrá estar afecto o no, por algún tipo de disminución física, sensorial o Psíquica, que viajará en el vehículo de vigilancia. En el caso de los Coordinadores, la percepción de este plus de mayor responsabilidad viene justificada por su labor de supervisión y control de los recursos humanos y materiales destinados a la correcta ejecución de los planes de vigilancia preventiva.
  
d) Plus de desplazamiento forestal, lo percibirán los vigilantes de observatorio forestal en compensación de los gastos especiales que se derivan de su desplazamiento, con medios propios de locomoción, hasta los puestos de observación. Este plus, de carácter compensatorio, tiene carácter no salarial. Dada la circunstancia específica que viene a compensar, determinada por el desplazamiento por vías de acentuada dificultas, este plus es compatible con el concepto genérico, de similar naturaleza extrasalarial, contemplado en el artículo 37 de este convenio colectivo bajo la denominación de plus de distancia. En el año 2001 este plus tendrá una cuantía mensual de 48,73 euros/mes. A partir del año 2002 la cuantía mensual de este plus pasará a ser de 60,10 euros./mes
  
e) Plus de mayor dedicación compensa la realización por los vigilantes de observatorios forestales, de 20 horas adicionales al mes en el periodo de máximo riesgo de incendios forestales cuando sea necesaria prolongar la jornada por un incendio forestal, o por circunstancias meteorológicas que supongan un especial riesgo de incendio y también en el supuesto de realizar sustituciones de compañeros con procesos de I.T., o que se hayan acogido a permisos o licencias retribuidas sin un preaviso razonable. Este plus se devengará en los puestos de observación cubiertos por sólo dos vigilantes
  
En el caso de los operarios de prevención y vigilancia móvil, este plus compensará la disponibilidad durante la hora de la comida de estar localizable por telefonía fija o móvil, para el caso de que surgiera una urgencia imprevista en el desarrollo del servicio de prevención.
  
Por lo tanto, las horas que puedan trabajarse, por este concepto, estarán remuneradas exclusivamente mediante el plus mayor dedicación y no se abonarán como horas extraordinarias.
  
f) Plus de disponibilidad de desplazamientos, lo percibirán aquellos operarios de prevención y vigilancia - denominados Correturnos- que sustituyan a operarios de prevención, fijos o móviles, en su modalidad ordinaria o en la modalidad polivalente, en todo el ámbito de la Comunidad Valenciana.
  
La cuantía de los pluses relacionados queda detallada en las tablas salariales que figuran en ?II Tablas Salariales de Operarios de prevención y vigilancia de incendios?.
  
g) Plus por compensación de permiso para asuntos propios. El personal comprendido en este convenio colectivo tiene reconocido el derecho a un permiso de 6 días, al año, para asuntos propios del trabajador. El colectivo de personal contemplado en este artículo, integrado por los operarios del plan de vigilancia preventiva, ha de realizar una prestación laboral sometida a las particulares exigencias que derivan de la prevención de incendios forestales. Habida cuenta de esta circunstancia, este grupo de personal, no se acogerá, en principio, al disfrute del referido permiso anual para asuntos propios, la no utilización de este permiso se verá compensada por el plus que queda definido en este punto y el cual tendrá una cuantía de 15,03 euros/brutos por mes de trabajo.
  
Para que los trabajadores del Plan de Vigilancia Preventiva, puedan disfrutar en casos puntuales de algún día del permiso para asuntos propios, será necesario que la empresa de su conformidad, en razón de las necesidades del servicio.
  
VIII. Trabajadores fijos de servicio
  
a) Adquirirá la condición de trabajador fijo de servicio aquel trabajador, de la vigilancia preventiva fija o móvil, que haya tenido con la empresa sucesivamente y sin solución de continuidad al menos cuatro contratos para servicio determinado. Estos contratos deberán haber estado vinculados a la ejecución de contratas públicas adjudicadas a VAERSA.
  
b) Los cuatro contratos para servicio determinado antes referidos, deberán haber tenido, como mínimo una duración total de un año y medio.
  
c) La condición de trabajador fijo de servicio se tendrá exclusivamente respecto al centro de trabajo en el cual se haya venido realizando la prestación laboral y en relación con la concreta categoría profesional y el puesto de trabajo que el trabajador haya ocupado.
  
d) La condición de trabajador fijo de servicio dará al trabajador que la ostente el derecho a seguir ocupando su puesto de trabajo siempre que dicho puesto siga estando activo en la estructura de la empresa.
  
e) El trabajador fijo de servicio será contratado por la empresa mediante contratos para obra o servicio determinado en función de las contratas que puedan ser adjudicadas a VAERSA. Estos contratos para obra o servicio determinado finalizaran una vez se ejecute la contrata que constituye su objeto.
  
f) En el supuesto de que VAERSA no tenga la adjudicación de una contrata que cubra la actividad del puesto de trabajo que venga ocupando el trabajador fijo de servicio, este cesará su prestación laboral hasta el momento en que la actividad de la empresa determine la necesidad de cubrir un puesto de trabajo idéntico o similar al que dicho trabajador venía desempeñando.
  
g) En el caso de que hubiese más de un trabajador fijo de servicio de la misma categoría profesional cuyos contratos de trabajo hubiesen sido extinguidos y se planteara la necesidad de cubrir una vacante de la indicada categoría profesional, la empresa dará preferencia para ocupar dicha plaza al trabajador fijo de servicio que tenga más antigüedad, en esa categoría profesional dentro de la empresa.
  
h) A los efectos de adquisición de la condición de trabajador fijo de servicio, se computará, a los trabajadores contratados por VAERSA para la vigilancia preventiva móvil, en la campaña 2001/2002, (y que hubieran trabajado, en la cobertura de este mismo servicio, con la empresa o empresas adjudicatarias del referido servicio con anterioridad a la campaña 2001/2002), los contratos de servicio determinado, para vigilancia preventiva móvil y el período de duración de los mismos.
  
IX. Faltas y sanciones
  
Dadas las peculiaridades del servicio de vigilancia, y las serias consecuencias sobre la integridad del medio ambiente que pueden tener las disfuncionalidades del personal que atiende dicho servicio, el código de faltas y sanciones de este convenio colectivo queda especificado, respecto a estos trabajadores dedicados a la prevención y vigilancia forestal, tanto fija como móvil ?siéndoles asimismo aplicable dicho código en todo lo no concretado a continuación-, en los siguientes puntos:
  
a) Se considerará falta grave el tener en los puestos de vigilancia forestal cualquier tipo de equipo audiovisual no suministrado por la empresa.
  
b) Serán consideradas faltas muy graves:
  
- Una falta injustificada de asistencia al trabajo, sin preaviso a la empresa. En esta falta concreta la sanción máxima será de 45 días de suspensión de empleo y sueldo
  
- La sustitución del vigilante por otra persona ajena a la empresa, sin expresa autorización previa de la empresa.
  
- Diez faltas injustificadas de puntualidad, o más, en un período de seis meses.
  
- La permanencia de alguna persona ajena al servicio en el observatorio forestal o en vehículo suministrado por la empresa para realizar el trabajo de vigilancia móvil, sin autorización previa y expresa de la empresa.
  
- El consumo de bebidas alcohólicas o de drogas durante la jornada laboral, aunque sea ocasional o esporádico, si afecta al rendimiento laboral.
  
Artículo 28. Condiciones de acceso al puesto y funciones de los monitores/educadores y guías de los espacios naturales protegidos
  
El personal que ocupe los puestos de monitores/educadores y guías de los espacios protegidos, en caso de adjudicación a VAERSA de las contratas públicas y periódicas de la Conselleria de Medio Ambiente, deberá estar adecuadamente cualificado y capacitado, conforme a lo previsto al respecto en el correspondiente pliego de condiciones elaborado por dicha conselleria.
  
A. Monitores/educadores medio-ambientales.
  
1. Para ocupar el puesto de monitor/educador requiere una titulación mínima de diplomado universitario o equivalente.
  
2. El monitor/educador desempeña su labor bajo la directa dependencia jerárquica de la Dirección del parque o paraje natural.
  
3. Las funciones básicas del monitor/educador, que estará adscrito al Grupo IV de categorías profesionales, son las siguientes:
  
a) La delimitación de los itinerarios didácticos a los que han de ajustarse las visitas de los grupos escolares y adultos.
  
b) La elaboración de propuestas sobre las actividades didácticas a realizar, orientadas al conocimiento del parque o paraje natural.
  
c) Reunirse, antes de las visitas, con los responsables de los grupos, a fin de acoplar los recorridos a las peculiaridades e intereses diferenciales de los visitantes.
  
d) Atender a los visitantes no integrados en ningún grupo, repartiéndoles la información impresa sobre las normas de comportamiento y características del espacio natural, procurando incorporarlos, en lo posible, a algún grupo, sin que se exceda, en ningún caso, de 35 personas por grupo.
  
e) Recepción, y acompañamiento, de los grupos organizados de visitantes, controlando el cumplimiento de las normas de conducta a que deben atenerse a lo largo del recorrido.
  
f) Valoración del resultado de las visitas, tanto de grupos organizados como del público en general, a su finalización, mediante la realización de una encuesta tipificada a los visitantes.
  
g) Presentación y explicación del material expuesto en el Centro de Información, o en las exposiciones divulgativas que puntualmente se organicen. Atender a la adecuada utilización, por los visitantes, del material fotográfico o audio visual al que tengan acceso.
  
h) Contribuir activamente a la difusión de los valores de los Espacios Naturales Protegidos, por medio de charlas a las asociaciones de los municipios de su entorno.
  
i) Diseñar material didáctico y de divulgación, sobre los aspectos más relevantes de la flora y la fauna del espacio natural, para su utilización con los grupos escolares. Y preparar programas específicos, con el mismo objetivo, para adultos.
  
j) Hacer un seguimiento de las publicaciones periódicas que tengan interés para la creación de fondos bibliográficos en los Centros de Información, con recopilación de los artículos más relevantes.
  
k) Redactar una memoria mensual en la que se reflejen los grupos atendidos, con clasificación de los visitantes conformes a criterios estadísticos.
  
l) Desarrollar trabajos técnicos relacionados en el parque o paraje natural, de forma complementaria a las labores de educación ambiental, las cuales tendrán carácter prioritario.
  
m) Reunirse, con la periodicidad que determine la Conselleria de Medio Ambiente, con los técnicos que la misma señale.
  
n) Vigilar, y tomar nota, de cualquier impacto negativo para los espacios protegidos, en colaboración con los técnicos forestales de la zona. Dando cuenta de estas incidencias a los técnicos adscritos a las Delegaciones Territoriales de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
ñ) Participar en jornadas o seminarios de educación ambiental, por indicación de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
o) Dirigir, coordinar y supervisar el trabajo de los guías que estén bajo su dependencia.
  
p) Esta relación de funciones no tiene carácter cerrado y exhaustivo. Las funciones de los monitores incluirán, de forma genérica, todas las actividades relacionadas con la educación, difusión y divulgación ambientales, que les puedan ser encomendadas por la Dirección del Espacio Natural, y, especialmente, aquellas labores cuya realización sea considerada pertinente por los técnicos de la Conselleria de Medio Ambiente.
  
B. Guías medio-ambientales.
  
1. Para ocupar el puesto de guía se requiere tener, al menos, el certificado del graduado escolar.
  
2. El guía desarrolla su trabajo bajo la dependencia jerárquica directa de los monitores.
  
3. Las funciones básicas del guía son las siguientes:
  
a) Atender a la recepción, información y control de los visitantes del parque o paraje.
  
b) Controlar y supervisar los contadores, depósitos, almacenes y, en general, instalaciones del espacio natural, comunicando a sus superiores las deficiencias o incidencias de funcionamiento, y mantenimiento, que pueda observar en las mismas.
  
c) Vigilar y controlar los accesos al espacio natural.
  
d) Vigilar y denunciar todo impacto negativo o perjudicial al parque o paraje, en colaboración con los agentes forestales y medio-ambientales de la zona.
  
e) Atender puntualmente, durante las ausencias del monitor, las tareas que éste le delegue expresamente.
  
f) Cuidar de que el botiquín se encuentre adecuadamente surtido, y auxiliar a los visitantes en caso de accidente o urgencia médica; solicitando, sin demora, la asistencia de los correspondientes servicios sanitarios.
  
g) Cuando con motivo de la realización de sus tareas, quede desatendido el Centro de Información, el guía deberá cerrar todos los accesos al mismo.
  
h) En el caso de que la atención a sus tareas prioritarias ?antes señaladas-, lo permita, el guía participará en los trabajos de mantenimiento de los viveros existentes en el espacio natural.
  
i) Desempeñar, en general, aquellas labores, análogas a las anteriormente relacionadas, que, dentro del marco de la educación ambiental y el cuidado de los espacios naturales, le sean encomendados por los monitores/educadores o por la Dirección del Espacio Natural.
  
Artículo 29. Procedimiento en materia de conflicto colectivo y huelga
  
En la regulación de conflictos colectivos y derechos de huelga se estará a lo que establece la Constitución Española, Estatuto de los Trabajadores y Real Decreto 17/1977, de 4 de marzo, según interpretación de la sentencia del Tribunal Constitucional de 8 de abril de 1981, con especial referencia a los requisitos y trámites previstos en estos casos para las empresas que desarrollan un servicio público.
  
La tramitación del conflicto colectivo o huelga que pudiera afectar a los trabajadores de VAERSA, se planteará ante la Conselleria de Trabajo y Asuntos Sociales por la representación de los trabajadores. Durante el periodo de preaviso en el caso de huelga cualquiera de las partes podrá instar a un acto de conciliación ante la Autoridad Laboral.
  
Artículo 30. Derecho de reunión
  
Los trabajadores tendrán derecho a reunirse en asambleas, en los locales de la empresa, fuera de las horas de trabajo, para tratar asuntos de índole laboral. La asamblea será presidida por el Comité de Empresa o los Delegados de Personal y centrales sindicales existentes en la empresa, quienes comunicarán previamente a la empresa el orden del día, hora y lugar de celebración, y, asimismo, los nombres de las personas no pertenecientes a la empresa que vayan a asistir a la asamblea.
  
Las asambleas, en función del colectivo de personal convocado, pueden ser:
  
a) De carácter general, si conciernen a todo el personal de la empresa. Han de ser preavisadas a la Dirección de la empresa con 72 horas de antelación. Pueden convocarlas el Comité de Empresa y la mayoría de los Delegados de Personal, en decisión conjunta, o el 33% del total de la plantilla de trabajadores de la empresa.
  
b) De carácter sectorial, si afectan a un grupo específico de trabajadores. Han de ser preavisadas a la Dirección de la empresa con una antelación mínima de 48 horas. Pueden convocarlas el Comité de Empresa y la mayoría de los Delegados de Personal, mediante decisión conjunta, o el 33% del colectivo de personal concernido.
  
c) De centro de trabajo. Hace falta un preaviso a la Dirección del centro laboral no inferior a 24 horas. La decisión de su convocatoria ha de ser adoptada por el Comité de Empresa, o mayoría de Delegados de Personal del centro de trabajo. También podrán convocar estas asambleas un número de trabajadores no inferior al 33% de la plantilla del centro de trabajo y cualquiera de las centrales sindicales firmantes del presente Convenio Colectivo..
  
Los aspectos del derecho de reunión no contemplados en esta cláusula se regularán conforme a los artículos 77, 78 y 80 del E.T.
  
Artículo 31- Derechos de las centrales sindicales. Seccions sindicales y afiliados
  
1.Los trabajadores afiliados a un sindicato podrán constituir Secciones Sindicales en el ámbito de la empresa o centro de trabajo. Las Secciones Sindicales debidamente constituidas tendrán los siguientes derechos
  
a) Nombrar un Delegado Sindical en cada una de las tres provincias en las que está ubicada la empresa siempre que hayan obtenido, en la provincia en cuestión al menos el 10% de los votos en las elecciones para representantes de los trabajadores.
  
Podrán nombrar otro Delegado más en el supuesto de que la plantilla de personal de la empresa, computada según las reglas del artículo 72 del Estatuto de los Trabajadores, supere en la provincia de referencia los 750 trabajadores.
  
b) Utilizar un local adecuado en el que puedan desarrollar sus actividades.
  
c) Disponer del mismo número de horas de crédito mensual, para atender a sus funciones representativas, que sus compañeros de Comité de Empresa o Delegados de Personal.
  
2. Serán funciones de los Delegado Sindicales:
  
a) Representar y defender los intereses del sindicato a quien representan y de los afiliados del mismo en los centros, y servir de instrumento de comunicación entre su central sindical y la Dirección de la empresa.
  
b) Asistir a las reuniones del Comité de Empresa, con voz pero sin voto. Igualmente podrán asistir a las reuniones de la Comisión Paritaria siempre que la misma admita previamente su presencia y también con voz pero sin voto.
  
c) Tendrán acceso a la misma información y documentación que la empresa debe poner a disposición del Comité de Empresa, de acuerdo con lo regulado a través de la ley, estando obligados a guardar sigilo en las materias en las que legalmente proceda.
  
Tendrán las mismas garantías y derechos reconocidos por la ley y este convenio a los miembros del Comité de Empresa.
  
d) Serán oídos por la empresa en el tratamiento de aquellos problemas de carácter colectivo que afecten a los trabajadores en general y a los afiliados al sindicato.
  
e) Serán, asimismo, informados y oídos por la empresa con carácter previo:
  
e.1) Acerca de los despidos y demás sanciones por faltas graves o muy graves que afecten a los afiliados al sindicato.
  
e.2) En materia de regulaciones de empleo.
  
e.3) La implantación o revisión del sistema de organización del trabajo.
  
f) Con la finalidad de facilitar la difusión de aquellos avisos que pudieran interesar a los respectivos afiliados al sindicato y a los trabajadores en general, la empresa pondrá a disposición del sindicato cuya representación ostente el Delegado, un tablón de anuncios que deberá situarse dentro del centro y en lugar donde se garantice un adecuado acceso al mismo para todo el personal.
  
Artículo 32. Derechos de los Comités de Empresas y Delegados de Personal
  
Los Comités de Empresa y Delegados de Personal tienen los siguientes derechos:
  
1. Los miembros de los Comités de Empresa y Delegados de Personal dispondrán de tiempo retribuido para realizar las gestiones conducentes a la defensa de los intereses de los trabajadores que representan, de conformidad con el artículo 68 del Estatuto de los Trabajadores.
  
2. La utilización del crédito mensual de horas se efectuará conforme a lo dispuesto en el artículo 37 apartado 3.e) en relación con el art. 68 e) del Estatuto de los Trabajadores.
  
3. Los representantes de los trabajadores deberán preavisar a la empresa, salvo caso de fuerza mayor, con una antelación no menor de 24 horas de sus ausencias del puesto de trabajo para el desempeño de sus funciones representativas.
  
4. Los Comités de Empresa, Delegados de Personal y Delegados Sindicales, podrán acordar la acumulación de todas o parte de las horas sindicales de sus miembros en uno o varios de ellos.
  
Cuando la acumulación de horas sindicales en uno o varios miembros del Comité sin rebasar el máximo total, suponga, de hecho el relevo temporal en el trabajo de esos representantes, será necesaria la comunicación previa a la empresa.
  
5. No se incluirán en el cómputo de horas las actuaciones y reuniones llevadas a cabo por iniciativa de la empresa.
  
6. Los miembros de los Comités de Empresa y Delegados de Personal tendrán las garantías previstas en el artículo 68.c)del Estatuto de los Trabajadores, desde la proclamación como candidatos hasta un año después de la expiración de su mandato, salvo que ésta se produzca por revocación o dimisión.
  
7. Los Comités de Empresa y Delegados de Personal tendrán un local adecuado provisto de mobiliario y material de oficina y demás medios necesarios para desarrollar sus actividades representativas.
  
Se facilitará a cada Comité de Empresa y Delegados de Personal tablones de anuncios para que, bajo su responsabilidad, coloquen cuantos avisos y comunicaciones se estimen pertinentes. Dichos tablones se instalarán en lugares visibles, para permitir que la información llegue claramente a los trabajadores.
  
8. Los representantes de los trabajadores tendrán acceso a los modelos TC1 y TC2 de las cotizaciones a la Seguridad Social, al calendario laboral, y a cuantos otros documentos oficiales afecten a los trabajadores.
  
9. Los trabajadores tendrán derecho, si así lo solicitan, a que se les descuente de su nómina el importe de la cuota sindical del sindicato al que estén afiliados.
  
10. En lo no establecido en este artículo se estará a lo dispuesto en el art. 64 del Estatuto de los Trabajadores.
  
Artículo 33. Anticipo de salario
  
El personal tendrá derecho a percibir sin que llegue el día señalado para el pago, anticipos a cuenta del trabajo ya realizado.
  
Artículo 34. Régimen disciplinario
  
1. Los trabajadores podrán ser sancionados por la empresa por los incumplimientos laborales que cometan, de acuerdo con la graduación de faltas o sanciones que se establecen en este artículo.
  
2. Las faltas laborales de los trabajadores, podrán ser leves, graves y muy graves.
  
A) Serán faltas leves las siguientes:
  
a.1) El retraso, negligencia o descuido en el cumplimiento de sus tareas, cuando no cause perjuicio a la empresa.
  
a.2) La omisión de comunicación, o la comunicación sin la debida antelación de la falta de asistencia por causa justificada, a no ser que se pruebe la imposibilidad de hacerlo.
  
a.3) La falta de asistencia al trabajo sin causa justificada de 1 día al mes.
  
a.4) Las faltas de puntualidad sin causa justificada de dos hasta tres días al mes.
  
a.5) El descuido en la conservación de los locales, materiales y documentos de la empresa, si no produce más que daños de escasa cuantía.
  
B) Serán faltas graves:
  
b.1) La falta de disciplina en el trabajo o el respeto debido a sus superiores, compañeros o subordinados.
  
b.2) El incumplimiento de las órdenes e instrucciones de los superiores y de las obligaciones concretas del puesto de trabajo, las negligencias de las que se deriven o puedan derivarse perjuicios graves para la Empresa.
  
b.3) La desconsideración con el público en el ejercicio del trabajo.
  
b.4) El incumplimiento de las normas y medidas de Seguridad e Higiene en el trabajo establecidas por la Empresa.
  
b.5) La falta de asistencia al trabajo sin causa justificada, durante dos días al mes.
  
b.6) Las faltas de puntualidad sin causa justificada, de 4 días hasta 9 días al mes.
  
b.7) El abandono del trabajo una vez comenzada la tarea, sin causa justificada, en una jornada laboral al mes.
  
b.8) La simulación de enfermedad o accidente, para justificar la ausencia al trabajo durante una jornada.
  
b.9) La negligencia que pueda causar graves daños en la conservación de los locales material o documentación de la empresa.
  
b.10) La utilización o difusión indebidas de datos o asuntos, de los que se tenga conocimiento por razón de trabajo en la empresa y la vulneración del deber de sigilo de los representantes de los trabajadores.
  
b.11) No acudir a la llamada de la empresa, para realizar un servicio de urgente necesidad, cuando no exista causa justificada para negarse a ello.
  
b.12) El consumo de bebidas alcohólicas o de drogas, durante la jornada laboral sea ocasional o esporádico, si afecta el rendimiento laboral.
  
b.13) La negativa a someterse a comprobaciones médicas o pruebas de aptitud, en relación con la capacidad para el desempeño del trabajo.
  
b.14) La reincidencia en la comisión de tres o más faltas leves, aunque sean de distinta naturaleza, dentro de un mismo trimestre, cuando hayan mediado sanciones por las mismas.
  
C) Serán faltas muy graves:
  
c.1) Toda actuación que suponga discriminación por razón de raza, sexo, religión, lengua, opinión, lugar de nacimiento o cualquier otra condición o circunstancia personal o social.
  
c.2) El acoso sexual, máxime cuando vaya acompañado de abuso de posición prevalente por ser efectuado por un/a superior/a a persona subordinada laboralmente.
  
c.3) El fraude, la deslealtad y el abuso de confianza en las gestiones encomendadas, así como la condena firme a más de un año de prisión, por conducta dolosa.
  
c.4) La manifiesta desobediencia e indisciplina en el trabajo.
  
c.5) Las faltas de asistencia en el trabajo durante más de dos días al mes.
  
c.6) Las faltas de puntualidad no justificadas, durante diez días o más días al mes, o durante más de veinte días al trimestre.
  
c.7) La disminución continuada y voluntaria en el rendimiento del trabajo habitual o pactado.
  
c.8) Las ofensas verbales o físicas a superiores y compañeros de trabajo.
  
c.9) La embriaguez habitual o toxicomanía.
  
c.10) La reincidencia de tres o más faltas graves, aunque sean de distinta naturaleza, dentro del período de cuatro meses.
  
3. Las sanciones que podrán imponerse en función de la calificación de las faltas, y que en cualquier caso se comunicarán por escrito serán las siguientes:
  
a) Por faltas leves:
  
- Amonestación por escrito.
  
- Suspensión de empleo y sueldo hasta dos días.
  
Las sanciones por faltas leves requerirán comunicación a los representantes de los trabajadores.
  
b) Por faltas graves:
  
- Suspensión de empleo y sueldo de tres a treinta días.
  
b) Por faltas muy graves:
  
- Suspensión de empleo y sueldo desde treinta y uno a noventa días.
  
- Traslado forzoso.
  
- Despido.
  
4. Las sanciones por faltas graves ?cuando excedan de quince días de suspensión de empleo y sueldo-, y por faltas muy graves, requerirán la tramitación previa de expediente disciplinario, cuya iniciación se comunicará a los representantes de los trabajadores y al interesado, dando audiencia a éste y a los representantes de los trabajadores.
  
Dada la dispersión geográfica de los peones forestales, en el caso de este colectivo de personal, la sanción por inasistencia injustificada al trabajo, cualquiera que sea su gravedad, no requerirá la tramitación previa de expediente disciplinario, siendo suficiente su comunicación al trabajador por escrito, del cual se trasladará copia a los representantes de los trabajadores.
  
La empresa podrá suspender el pago de los salarios correspondientes a las jornadas en las que el trabajador no ha asistido al trabajo; estos salarios sólo se abonarán en el caso de que la empresa entienda que la inasistencia al trabajo ha sido suficientemente justificada por el trabajador, o en el supuesto de que la sanción fuera revocada por la autoridad judicial. La cuestión del n o abono de los días de inasistencia injustificada será tratada, en la Comisión Paritaria si el trabajador sancionado por esta razón plantea a dicha Comisión que se pronuncie a este respecto.
  
5. Las faltas leves prescribirán a los diez días, las faltas graves a los veinte días, y las muy graves a los sesenta días, a partir de la fecha en que la empresa tuvo conocimiento de su comisión, y en todo caso a los seis meses de haberse cometido. Estos plazos quedarán en suspenso durante la tramitación del expediente disciplinario, cuya duración no excederá de dos meses.
  
6. Todo trabajador podrá dar cuenta por escrito, por sí, o a través de sus representantes de los actos que supongan faltas de respeto a su intimidad o a la consideración debido a su dignidad humana o laboral, la empresa abrirá las oportunas diligencias informativas e instruirá, si se encuentran indicios que lo justifiquen el expediente disciplinario que proceda, en el que intervendrá la representación de los trabajadores.
  
7. Las sanciones impuestas y su cancelación se anotarán en el expediente personal, notificándose a los representantes de los trabajadores.
  
8. La cancelación de las sanciones impuestas por faltas leves, graves y muy graves, se anotarán en el expediente personal al año, tres años y cinco años respectivamente desde la fecha de su cumplimiento, a petición del interesado.
  
Artículo 35. Comité Intercentros
  
1. Se pacta la constitución de un Comité Intercentros en el cual se integrarán las representaciones de los trabajadores de todos los centros laborales de la empresa.
  
2. El Comité Intercentros estará integrado por 5 miembros. Formarán parte del mismo, al menos, un representante por cada uno de los centros de trabajo que tengan representación sindical por medio de Comité de Empresa o Delegados de Personal.
  
3. Los componentes del Comité Intercentros serán designados entre los representantes de los trabajadores de los diversos centros de trabajo de la empresa.
  
4. La composición del Comité Intercentros reflejará proporcionalmente la representatividad relativa de cada central sindical, medida según los resultados electorales en la totalidad de la empresa.
  
5. El Comité Intercentros asumirá las facultades que correspondan a las representaciones sindicales de los diferentes centros de trabajo en aquellos asuntos que tengan una dimensión, o una potencial repercusión, que afecte a más de un centro laboral, considerados en su globalidad o a trabajadores de dos o más centros de trabajo. Las notificaciones e informaciones que dirija la empresa al Comité Intercentros se entenderán validamente realizadas aunque se refieran o conciernan particularmente, a un concreto centro de trabajo.
  
Artículo 36. Retribuciones económicas
  
1. El salario estará integrado por el salario base y los complementos salariales
  
El salario base se fija en atención a la categoría profesional del trabajador y al tiempo ?mes, día u hora-, de trabajo.
  
2. Los complementos salariales compensan las condiciones profesionales, las circunstancias del puesto de trabajo o el rendimiento laboral.
  
3. El complemento personal de antigüedad para el personal fijo, consistirá en un plus del 3'9% sobre el salario base por cada trienio, sin que se pueda superar el tope máximo del 30%.
  
Se computará para el devengo de los trienios el tiempo de prestación de servicios laborales desde que se inició el trabajo en la empresa, siempre que no se haya producido ninguna solución de continuidad en la relación laboral.
  
Será tenido en cuenta, a los exclusivos efectos de percepción del plus de antigüedad, el periodo de tiempo en el cual el trabajador haya prestado sus servicios laborales a administraciones o empresas públicas con carácter previo a su incorporación a la empresa.
  
4. El personal fijo de servicio y el personal no fijo de la empresa tendrá derecho a un plus o complemento personal de antigüedad del 3,9% sobre el salario base por cada trienio de antigüedad en la empresa, sin que dicho plus pueda superar el tope máximo del 30%.
  
El tiempo de permanencia en la empresa para adquirir el derecho a este complemento personal de antigüedad del personal fijo de servicio y personal no fijo comenzará a computarse a partir del día 1 de enero del 2001.
  
5. En la aplicación, a cada trabajador, del complemento personal correspondiente a su categoría profesional, se tendrán en cuenta, para su revisión periódica, su experiencia profesional, su desempeño laboral en la empresa y la posesión titulaciones complementarias o dominio de idiomas, que tengan una relación directa con el trabajo que desempeñan y que puedan contribuir a mejorar su rendimiento laboral.
  
6. Los complementos por puesto de trabajo serán de mayor dedicación, mayor responsabilidad, peligrosidad, turnicidad, transporte y disponibilidad de desplazamiento. Estos pluses están definidos, en lo que respecta a emisoristas operarios fijos y móviles de vigilancia preventiva y coordinadores, en este convenio colectivo.
  
Se podrá aplicar un plus de toxicidad para compensar la concurrencia, en puestos de trabajo concretos, de circunstancias que motiven que la prestación laboral se desarrolle en un entorno con posibles incidencias de sustancias o emanaciones tóxicas.
  
A este respecto, los operarios que trabajan en el centro de Buñol y estén expuestos directamente a la posible incidencia del mercurio, percibirán un plus de toxicidad por importe del 8% de su salario base mensual, excluido el mes de vacaciones.
  
La empresa previa consulta no vinculante con la Comisión Paritaria, podrá aplicar aquellos pluses, de entre los anteriormente relacionados, que estime conveniente en función de las características de los puestos de trabajo.
  
Estos complementos salariales por puestos de trabajo se perciben en razón a las peculiaridades del puesto laboral ocupado y, por tanto, no son consolidables.
  
7. La empresa podrá establecer un complemento retributivo en la modalidad de gratificación o bono por logro de objetivos. Este complemento estará ligado al trabajo realizado en relación con unas previsiones de rendimiento previamente fijadas y tendrá, en general, una periodicidad anual. El derecho a su cobro, y la cuantía concreta de su importe, estará vinculado a la satisfacción de un conjunto de criterios entre los que figuran la situación y resultados de la empresa, la gestión del área o departamento en la que se integre al trabajador y, de forma especialmente destacada, la consecución de la persona valorada de los objetivos, o metas laborales, que le hayan sido asignadas para su implementación en el periodo de tiempo de referencia. Dado su carácter de complemento por el trabajo realizado, no podrá ser consolidado.
  
8. En aquellos trabajos que permitan una cuantificación por unidades de labor realizada, se podrán implantar complementos o pluses por cantidad o calidad en el trabajo efectuado mediante primas, incentivos o pluses de actividad laboral que estimulen la superación del rendimiento normal o medio.
  
La tabla salarial que antecede está estructurada en dos conceptos retributivos: salario base y complemento personal. Los trabajadores con sueldo mensual percibirán asimismo dos pagas al año con una cuantía de un sueldo mensual, más el plus de antigüedad en su caso, cada una de ellas, sin inclusión de los complementos de puesto de trabajo.
  
El complemento personal podrá percibirse en función de las especiales responsabilidades, los conocimientos profesionales específicos y la experiencia laboral de cada uno de los trabajadores. Su importe se fijará en atención de los factores personales indicados, para cada trabajador en concreto, en una cuantía que no podrá superar la establecida en la tabla salarial.
  
Los trabajadores con salario por día trabajado llevan incorporado en el mismo, que tiene carácter de salario global, las partes proporcionales de domingos, festivos, vacaciones y pagas extraordinarias.
  
Artículo 37. Compensación de gastos de transporte
  
1. La empresa realiza una actividad productiva consistente, fundamentalmente, en la ejecución de contratas cuyo objeto es la depuración, tratamiento y eliminación de residuos urbanos, agrícolas e industriales; la prevención de vigilancia de incendios forestales; la restauración paisajística y, en general, la gestión y la educación medioambientales.
  
2. La actividad de la empresa se ejerce, en función de las contratas que le han sido adjudicadas en cada momento, en un número variable de centros de trabajo dispersos en el ámbito de la Comunidad Valenciana.
  
3. Una parte considerable de los centros de trabajo de VAERSA está situada fuera de los centros urbanos y de las propias urbes; y, adicionalmente, la actividad de estos centros de trabajo se extiende por un período de tiempo limitado.
  
4. Los trabajadores de la empresa han de desplazarse cotidianamente desde sus domicilios hasta centros de trabajo caracterizados por su alejamiento y, en algunos supuestos, por su movilidad.
  
5. La empresa compensará a los trabajadores, comprendidos en este convenio colectivo por los gastos de transporte derivados del desplazamiento entre sus domicilios y su centro de trabajo, en un solo viaje diario de ida y de vuelta.
  
6. La compensación del coste de este desplazamiento se efectuará mediante el pago a los trabajadores de un plus de distancia, el cual tendrá el carácter de percepción no salarial.
  
7. El plus de distancia tendrá una cuantía mensual del 1,5% del importe salarial bruto del trabajador.
  
8. El importe mensual del plus de distancia no podrá exceder, en ningún caso, del 20% de la cuantía mensual del Salario Mínimo Interprofesional, sin inclusión de la parte correspondiente a pagas extraordinarias.
  
9. El plus de distancia, dada su naturaleza de indemnización extrasalarial, no estará sujeto a cotización a la Seguridad Social, ni a retención del impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas, de conformidad con lo dispuesto en el Real Decreto 1.426/1997, de 15 de septiembre.
  
Artículo 38. Comisión Paritaria
  
Se constituye una Comisión Paritaria, compuesta por dos representantes de la empresa y 1 representante de cada central sindical firmantes del convenio colectivo, con carácter permanente, cuyas funciones serán las siguientes:
  
1. Interpretación, mediación, estudio y vigilancia de lo pactado, seguimiento del desarrollo de cuantos temas integren este convenio y sus anexos. En especial la Comisión mediará con carácter previo a la interposición de cualquier conflicto colectivo derivado de la interpretación o aplicación de lo dispuesto en el presente convenio.
  
2. Conocerá y será informada de la relación de los puestos de trabajo y plantilla, así como sus modificaciones.
  
3. Conocerá, debatirá e informará en los casos de reclamaciones individuales y colectivas que en materia de vacaciones, horas extras, clasificación y/o valoración de puestos de trabajo se le presenten.
  
4. Será informada de la selección de personal.
  
Los acuerdos serán adoptados por unanimidad y serán vinculantes para la empresa, los representantes de los trabajadores y los trabajadores.
  
La Comisión se reunirá a petición de cualquiera de las partes en un plazo máximo de 7 días laborales desde la fecha de solicitud de reunión.
  
Eventualmente a las reuniones de esta Comisión podrán asistir una representación del interesado o interesados en razón de los temas que tengan que ser debatidos. Asimismo se les facilitará a los miembros de la misma cuanta información o datos sean necesarios para esclarecer cualquier reclamación.
  
La Comisión Paritaria estudiará y acordará las condiciones de aquellos colectivos de trabajadores que por sus especiales y peculiares funciones, no estén previstas en este convenio.
  
La Comisión tendrá competencias en la fijación de criterios genéricos de selección y contratación de personal.
  
La Comisión Paritaria asimismo tendrá competencias en materia de formación profesional y participará en la elaboración de todos los planes de formación para todos los colectivos de trabajadores de la empresa.
  
Todas las decisiones de la Comisión Paritaria que interpreten el convenio, clarificando sus términos con carácter general, serán incorporadas a éste en la primera negociación que se lleve a cabo, después de su fecha.
  
La Comisión Paritaria entenderá, asimismo, de cuantas facultades de consulta o informe previo, le son atribuidas por el presente convenio.
  
La Comisión Paritaria deberá reunirse en un plazo no superior a 72 horas a partir de que la reunión sea solicitada por cualquiera de las dos partes que la componen.
  
Artículo 39. Participación de la empresa en iniciativas medioambientales
  
La empresa manifiesta su compromiso de fomentar, la participación, el interés y la educación de sus trabajadores en la temática medioambiental, como una de las vías más eficaces para lograr un desarrollo sostenible.
  
La empresa considera que en su gestión medioambiental, deberá favorecer una mejor formación de sus trabajadores en las materias medioambientales.
  
Consecuentemente, la empresa se compromete a desarrollar una actividad formativa, en cuestiones medioambientales, dentro del marco presupuestario establecido, en este convenio colectivo, para la formación profesional de los trabajadores.
  
El desarrollo de los cursos de formación medioambiental se tratará en la Comisión Paritaria.
  
Artículo 40. Condiciones de ingreso en la empresa de colectivos homogéneos de trabajadores
  
Los trabajadores que sean contratados por VAERSA, durante la vigencia de este convenio colectivo, y que hayan formado parte de un colectivo de trabajadores con características laborales uniformes, tendrán las mismas condiciones salariales y laborales que el personal incluido en el ámbito del presente convenio colectivo, de acuerdo con su categoría profesional.
  
Cláusula adicional primera
  
Los acuerdos que pudieran suscribirse, entre ambas partes, antes de la finalización de la vigencia del presente convenio colectivo, y con el objetivo de establecer elementos de estabilidad en el empleo para cualquiera de los colectivos de trabajadores contemplados en el convenio o para algún colectivo de nueva contratación, se incorporarán al pacto colectivo desde el mismo momento de la firma del acuerdo en cuestión, siempre que las partes negociadoras ?empresa y representación de los trabajadores-, así lo decidan y lo hagan constar de forma expresa en el acuerdo.
  
Claúsula adicional segunda
  
En el caso de que una empresa, que sea adjudicataria de alguna de las contratas públicas asumidas anteriormente por VAERSA, así lo solicite, se le facilitará relación nominal de los trabajadores que hubieran sido contratados, por VAERSA, para ejecutar la contrata pública que haya sido adjudicada posteriormente, sin solución de continuidad, a la empresa solicitante de la información.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML