Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4948, del 17-02-2005 (2005/1128)

RESOLUCIÓ de 25 de gener de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, mitjançant la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4948

Data del DOGV
:   17-02-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/1128

CVE


Data del document
:   25-01-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Sot de Ferrer](javascript:void(0))
    * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [Alcalalí](javascript:void(0))
    * [Almoradí](javascript:void(0))
    * [Almedíjar](javascript:void(0))
    * [Azuébar](javascript:void(0))
    * [Chóvar](javascript:void(0))
    * [Geldo](javascript:void(0))
    * [Soneja](javascript:void(0))
    * [Benissa](javascript:void(0))
    * [Orba](javascript:void(0))
    * [Sagunt](javascript:void(0))
    * [Algar de Palància](javascript:void(0))
    * [Benigembla](javascript:void(0))
    * [Llíber](javascript:void(0))
    * [Xaló](javascript:void(0))
    * [Castellnovo](javascript:void(0))
    * [Vall de Laguar, la](javascript:void(0))
    * [Murla](javascript:void(0))
    * [Parcent](javascript:void(0))
    * [Calp](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 25 de gener de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, mitjançant la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/Q1128]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat pel Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 199/2003-AIA, 127/2002-AIA, 344/2002-AIA, 248/2002-AIA i 406/2002-AIA, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 25 de gener de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 199/2003AIA
  
Promotor: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benissa
  
Objecte projecte: Construcció de camí forestal
  
Localització: En la forest número 74, la Solana, al terme municipal de Benissa (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'un camí forestal a la forest la Solana del terme municipal de Benissa, que discorreria per la vessant amb orientació sud-est de l'esmentada forest.
  
La justificació del camí és la següent:
  
- Permetre la realització dels treballs previstos en el projecte de restauració ambiental de la forest número 74 d'utilitat pública promogut per aquesta conselleria. Aquests treballs consisteixen bàsicament en la repoblació d'aquesta forest, com també en la realització dels tractaments silvícoles posteriors, i en la construcció de dos dipòsits per a incendis forestals semisoterrats de 250 metres cúbics que recolliran l'aigua d'escorriment del camí.
  
- El camí projectat té utilitat també des del punt de vista de la prevenció i extinció d'incendis. El projecte de restauració ambiental referit preveu la reparació de dos camins que es van obrir en anteriors repoblacions, amb els quals connectarà el camí projectat, de manera que permetrà enllaçar la vessant de solana d'aquesta forest amb la d'ombria amb major facilitat. També li permetrà tenir diverses eixides.
  
Característiques del camí projectat:
  
- Longitud: 3.630 metres.
  
- Amplària: 3 metres, més la cuneta troncopiramidal de 0,5 m x 0,4 m.
  
- Construcció de 12 passos d'aigua de 5 metres de longitud cadascun.
  
- Construcció de llosa de formigó armat de 15 centímetres de gruix en 506,7 metres de longitud i 3 metres d'amplària per a la recollida d'aigua de pluja per al dipòsit número 2. En aquest tram la cuneta està revestida de formigó amb 4 arquetes de decantació per a evitar l'entrada de restes vegetals i terres.
  
- Subbase de material granular de 2- de 15 centímetres de gruix en 2.868,3 metres.
  
- Volum d'excavació: 5.595,21 metres cúbics.
  
- Volum de terraplé: 3.566,09 metres cúbics.
  
- El material sobrant del moviment de terres s'ha de portar a abocador autoritzat.
  
- Màxima pendent mitjana per trams és del 10,3%.
  
- S'ha d'utilitzar maquinària pesada per a l'obertura del camí: excavadora hidràulica de gran potència que ha d'obrir el camí amb el martell hidràulic, seguida de pala de cadenes que refinarà el treball d'aquesta. Finalment actuarà una retroexcavadora que acabarà el treball i deixarà les cunetes netes.
  
- No es crearan zones d'emmagatzematge de material per a la creació de la capa de rodadura de rebliment, que s'aniran subministrant segons les necessitats. La resta de materials s'emmagatzemarà en la caseta d'obra.
  
Tramitació administrativa
  
La Direcció General de Recursos Forestals remet projecte de restauració ambiental del medi de les forests número 74 la Solana (Benissa), número 106 Mascarat (Calp), número 71 Serra de Bèrnia (Altea) i número 96 Serra de l'Albir (l'Alfàs del Pi), província d'Alacant, per a l'emissió de certificat de no afecció a xarxa Natura 2000 i avaluació d'impacte ambiental. Dins de la documentació del referit projecte s'incloïa l'estudi d'impacte ambiental del camí forestal a la forest la Solana.
  
Analitzat el projecte referit pel Servei d'Impacte Ambiental d'aquesta conselleria es considera que d'aquest es troba sotmés a avaluació d'impacte ambiental la construcció del nou camí forestal en la forest la Solana, i la resta de treballs estan exclosos d'aquest procediment.
  
Es va traslladar al Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi d'aquesta conselleria de la sol·licitud de no afecció a la Xarxa Natura 2000 respecte al projecte de restauració ambiental abans referit.
  
Del camí forestal a la forest la Solana es va obrir expedient d'avaluació d'impacte ambiental, i es va procedir a la realització de la informació pública d'aquest com certifica el secretari de l'Ajuntament de Benissa i el cap del Negociat d'Informació i Registre d'aquesta conselleria (DOGV núm. 4.547, de 18 de juliol de 2003). S'han presentat al·legacions a aquest per part de l'Ajuntament de Benissa, de Teodoro Crespo Mas, en representació del col·lectiu El Runar, Juan Antonio Baydal Cardona com a president de l'Associació Benissera Antiincendis (ABAI) i de 86 ciutadans, majoritàriament, de Benissa.
  
Es van remetre les al·legacions referides per al seu informe a la secció forestal de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria, i es va remetre informe amb data 28 d'octubre de 2003 realitzat pels autors del projecte.
  
Resum al·legacions i informes
  
1. Al·legacions de l'Ajuntament de Benissa:
  
- No considera prou justificada la realització del camí projectat en el tram comprés entre els dos dipòsits, ja que aquests dos estan disposats en llocs que disposen d'accés rodat. No obstant això, en cas de ser necessari un accés a la part alta de la forest es proposa restaurar el camí ramader paral·lel al barranc del Conquet amb ample i execució igual al camí projectat.
  
- Es proposa una alternativa respecte a la cuneta i llosa de formigó per a recollida d'aigües de pluja cap al dipòsit.
  
- Se sol·licita que no s'use el colorant per als desmunts i talussos.
  
- En relació als paraments vistos exteriors dels dipòsits i obres de fàbrica se sol·licita que s'executen de pedra del lloc amb fàbrica de maçoneria en sec, acarada i concertada, a partir de 30-35 centímetres de grossor depenent de l'alçada, segons la tipologia dels marges típics de la zona.
  
- Reducció de la grandària del cartell d'alumini de senyalització del dipòsit.
  
- En relació amb les plantacions, se sol·licita que s'incloguen el margalló (Chamaerops humilis) i el llentiscle (Pistacia lentiscus).
  
2. Resum informe sobre les al·legacions de l'Ajuntament de Benissa realitzat pels autors del projecte, Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria:
  
- La justificació del camí projectat entre els dos dipòsits és permetre l'accés a les zones de treball tant per a la repoblació com per als tractaments silvícoles, tenint en compte que aquests treballs es prolongaran molt en el temps ja que s'intervindrà en les masses forestals creades. Aquests treballs no es poden afrontar amb els camins existents ja que la superfície d'actuació és molt àmplia i els treballadors no poden desplaçar-se a peu ni transportar la planta i els arreus de treball.
  
D'altra banda els camins, des del punt de vista de prevenció d'incendis, han de tenir connexió amb altres i permetre l'entrada i eixida de la forest.
  
- No sembla viable la reparació proposada del camí ramader paral·lel al barranc el Conquet ja que puja pel barranc amb un pendent pronunciat.
  
- No pareix lògic obrir un camí sense eixida per a l'ompliment del dipòsit número 2.
  
- El colorant és un accelerador de l'oxidació de la roca. Amb aquest es pretén avançar el procés natural. Només s'usarà en el desmunt, en els terraplens es realitzarà una sembra sobre malla de coco.
  
- Per al folrat del dipòsit s'utilitzarà la pedra extreta en els desmunts, i si no fóra suficient es portaria de pedreres.
  
- El cartell es canviarà de dimensions i de material. Es farà de fusta.
  
- En el llistat proposat sí que apareix Pistacia lentiscus, però no Chamaerops humilis que ja existeix a la zona, no obstant això s'introduiran alguns exemplars.
  
3. Al·legacions del col·lectiu El Runar, Associació Benissenca Antiincendis i ciutadans de Benissa:
  
- L'execució del camí comporta un impacte visual i al medi molt greu per la seua magnitud i per l'extensió espacial de la zona afectada. No queda justificada la seua execució pels següents motius:
  
- Els treballs silvícoles es localitzen en el peu de la vessant.
  
- Els dipòsits d'aigües s'ubiquen en camins existents.
  
- Els rodals més elevats no admeten l'ús de maquinària per les característiques del sòl i pendent.
  
- L'accés a la part alta es pot realitzar pels camins existents del Cau i Marnes.
  
- L'obertura de camins augmenta l'accessibilitat i per tant el risc d'incendis.
  
- El pendent longitudinal supera àmpliament el 10% indicat, fet que provoca desmunts majors i major impacte.
  
- L'examen d'alternatives és superficial i formal.
  
- Impossibilitat de consultar el projecte de repoblació i tractaments silvícoles.
  
- És preferible no produir l'impacte a proposar mesures correctores costoses i poc efectives.
  
- Les mesures correctores no indiquen el grau en què solucionen el problema.
  
- No es detecten els impactes secundaris en les matrius.
  
- El programa de vigilància i control ambiental no es detalla.
  
- Les actuacions de preparació del terreny es realitzen en l'època sensible per a aus protegides.
  
4. Resum informe sobre al·legacions del col·lectiu El Runar, Associació Benissenca Antiincendis i ciutadans de Benissa realitzat pels autors del projecte, la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta conselleria:
  
- Els treballs a realitzar presents i futurs abracen tota la superfície de la forest, de manera que l'execució del camí està justificada per a facilitar l'accés de personal i material, a més servirà per a, mitjançant l'establiment de cunetes i formigonat parcial, recollir aigües de pluja que ompliran sengles dipòsits contraincendis.
  
- La maquinària existent en l'actualitat permet l'actuació mecanitzada en zones de pendent elevat i sòls de les característiques de la zona.
  
- Els accessos del Cau i Marnes queden lluny de l'actuació, i s'haurien de realitzar llargs trajectes a peu per a l'obertura de clots i la distribució de la planta.
  
- L'obertura de camins no ha d'augmentar necessàriament el risc d'incendis en la zona si es té en compte que aquests estiguen tancats mitjançant cadenes i el trànsit restringit. A més, l'existència d'infrastructures vials provoquen discontinuïtat en les masses de vegetació i faciliten les tasques d'extinció.
  
- Els pendents mitjans per trams no superen en cap cas el 10%.
  
- En la superfície on es realitza el camí es perdrà la cobertura vegetal però en el camí no hi haurà erosió.
  
- El projecte de repoblació i tractaments silvícoles no està sotmés a avaluació d'impacte ambiental.
  
- No es pot mesurar el grau en què se soluciona el problema, es proposen mesures preventives i correctores per a la reducció dels impactes estudiats.
  
- S'han detallat els punts de control que s'estimen necessaris dins del programa de vigilància i control.
  
- Els treballs d'obertura del camí no es faran en cap cas en l'època prenupcial ni de cria de les espècies d'aus protegides si hi ha certesa de l'existència d'algun niu pròxim.
  
Afeccions legals
  
El camí projectat discorre dins de la forest d'utilitat pública número 74, la Solana.
  
El camí projectat no es troba dins de l'àmbit de cap lloc d'interés comunitari (LIC)
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
La zona en què es pretén actuar és la vessant de solana de la forest la Solana que ha sigut afectada per nombrosos incendis forestals que han conduït a la vegetació a les etapes inicials de la sèrie de vegetació de la zona. Dominen en general els matolls tipus romerar (Rosmarinus officinalis), argelagar (Ulex parviflorus), estepa negra (Cistus monspeliensis) amb abundant margalló (Chamaerops humilis) i escassa presència d'elements d'etapes posteriors: coscoll (Quercus coccifera), llentiscle (Pistacia lentiscus), arçot (Rhamnus lycioides), aladern (Rhamnus alaternus) i molt puntualment carrascar (Quercus rotundifolia). Per la zona inferior es va detectar la presència de trompera fràgil (Ephedra fragilis) i espígol dentat (Lavandula dentata), i al barranc del Fondo algun exemplar de freixe de flor (Fraxinus ornus).
  
El vessant presenta en general un pendent de moderat a abrupte, amb abundant pedregositat i afloraments rocosos, i sòl desenvolupat entre aquests afloraments per descalcificació de les calcàries.
  
La zona presenta una conca visual extrínseca molt àmplia i el terreny té una capacitat d'absorció de l'impacte baixa.
  
En la zona es van portar a terme intents de repoblació en la zona inferior de la vessant mitjançant subsolat seguint línia de màxima pendent.
  
La qualitat ambiental de la zona afectada pel camí es pot qualificar com mitjana o mitjana baixa. Els elements del medi susceptibles de veure's afectats per l'execució del camí són fonamentalment el paisatge, la vegetació, el sòl i la fauna.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Es considera justificada l'alternativa elegida, el camí projectat, ja que és la que permetria afrontar els treballs tant de repoblació com silvícoles, actuals i futurs, en una superfície de forest molt àmplia, i a més compliria una funció des del punt de vista de la prevenció i l'extinció d'incendis, no només perquè serviria per a la recollida d'aigua de pluja en els dipòsits projectats contraincendis, sinó perquè a més donarien entrada i eixida a la forest i permetrien connectar amb facilitat els dos vessants d'aquesta.
  
Es considera que els treballs de repoblació plantejats comportaran una millora substancial de l'actual estat de la vegetació, i s'han plantejat amb la inclusió d'espècies arbòries i arbustives pròpies de la zona, utilitzant mètodes que intenten minimitzar l'impacte sobre el terreny però que al mateix temps siguen eficaços, depenent de la zona (mecanitzat mitjançant manual, sembra). Les actuacions plantejades permetran accelerar la successió vegetal, que de manera natural es preveu molt lenta en la zona. En aquest sentit també es considera justificada l'actuació plantejada.
  
En relació al camí projectat objecte de la present avaluació, s'estima que el principal impacte serà el paisatgístic. Tenint en compte l'àmplia conca visual, la baixa capacitat d'absorció de l'impacte del terreny, l'extensió de paisatge afectat i l'envergadura dels desmunts i terraplens, s'estima l'impacte paisatgístic com sever. És possible adoptar mesures correctores que reduïsquen en alguna mesura aquest impacte a mitjà termini i de manera molt important a llarg termini.
  
L'impacte sobre la vegetació i el sòl suposarà l'eliminació d'aquests elements del terreny afectat directament pel camí. L'afecció és permanent en el cas del sòl i recuperable en el cas de la vegetació només en part, sobre els terraplens generats. En aquests dos casos l'impacte s'estima de menor importància que el paisatgístic tenint en compte la superfície afectada i el valor d'aquesta.
  
L'impacte sobre la fauna, tenint en compte les característiques d'aquesta en la zona, la superfície afectada i la distància de les obres a llocs de nidificació d'espècies rellevants, es considera moderat tant durant l'execució com durant la fase de funcionament, en tenir en compte a més les mesures correctores que l'estudi proposa.
  
En conseqüència l'actuació projectada es considera acceptable des d'un punt de vista ambiental.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
De l'estudi es destaquen les següents mesures correctores:
  
Per al paisatge:
  
- Recobriment de talussos amb materials que retinguen el sòl i proporcionen, a les llavors i plantes que s'introduïsquen, una zona tova on germinar per a l'obtenció d'un tapís herbaci el més ràpidament possible, de tal manera que no hi haja ruptura de color entre la zona amb vegetació i la zona nua.
  
S'afegirà terra vegetal al terraplé, es cobrirà amb xarxa orgànica i hidrosembra.
  
- Recobriment del talús amb la vegetació de la zona.
  
- Coloració dels desmunts en pedra, de tal manera que es produïsca una sensació d'envelliment natural de la pedra.
  
Per a la fauna:
  
- Les obres s'executaran fora del període de cria de les aus rapaces presents en els voltants de la zona. Aquest període comença al gener i finalitza al juny.
  
- Cadenes a les entrades del camí per a ús exclusiu de vehicles autoritzats.
  
- Construcció de guals cada 50 metres per a evitar que els vehicles autoritzats circulen a més velocitat de la permesa.
  
- En les arquetes de les cunetes s'establiran mecanismes per a evitar l'ofegament de la fauna.
  
Per a la vegetació i el paisatge:
  
- Es planificarà una repoblació a un costat i a l'altre del camí, dissenyant-se de forma que s'aconseguisca una integració amb el paisatge.
  
Les mesures correctores s'estimen en línies generals adequades. Es considera, no obstant això, que per a reduir l'impacte paisatgístic és convenient reduir l'alçada dels talussos en desmunt augmentant-ne el pendent, i igualment és convenient realitzar proves prèvies a l'aplicació del colorant en els desmunts per a intentar aconseguir una coloració que s'integre el millor possible amb l'entorn. És important que el disseny de la repoblació en l'entorn del camí es realitze de manera que permeta a llarg termini una adequada integració paisatgística.
  
En relació amb les repoblacions previstes, s'estima que no hauria d'utilitzar-se el Celtis australis (lledoner) ja que es tracta d'un tàxon d'origen mediterrani però probablement introduït a la península ibèrica, i en conseqüència el seu ús s'estima que hauria de restringir-se a zones pròximes a poblacions o cases rurals. I igualment no hauria d'utilitzar-se Amelanchier ovalis (corner) que no es considera adequat ja que necessita zones ombrívoles i no baixa del mesomediterrani, i ens trobem en el sòl termomediterrani i en una solana.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 1i del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de construcció d'un camí forestal en la forest número 74 la Solana (Benissa) al terme municipal de Benissa (Alacant), el promotor del qual és la Conselleria de Territori i Habitatge, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació.
  
Segon
  
Condicionants per al desenvolupament de l'activitat:
  
1. En la mesura que l'estabilitat dels materials ho permeta, s'intentarà reduir l'alçada dels talussos de desmunt augmentant el seu pendent, i es deixarà la superfície tan irregular com siga possible.
  
2. Prèviament a l'aplicació del colorant s'efectuaran proves per a intentar aconseguir un color que s'integre tant com siga possible amb l'entorn.
  
3. El disseny de la repoblació en l'entorn del camí es realitzarà de manera que permeta a llarg termini l'ocultació dels desmunts. Les plantacions es faran en els terraplens si es considera necessari.
  
Tercer
  
- Es recomana no utilitzar celtis australis (lledoner) ni Amelanchier ovalis (corner) en la repoblació.
  
- Es recomana la introducció de Pistacia lentiscus (llentiscle) en la repoblació.
  
Quart
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Cinqué
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 24 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 127/02-AIA
  
Títol: Línia aèria d'energia elèctrica de 220 kV, doble circuit, entre la ST
  
la Vall d'Uixó i la ST Segorbe
  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Objecte del projecte: Línia de 220 kV doble circuit
  
Localització: Termes municipals d'Almedíjar, Azuébar, Castellnovo, Chóvar, Geldo, Soneja, Sot de Ferrer, la Vall d'Uixó (Castelló), Algar de Palancia, Alfara de Algimia, Algimia de Alfara i Sagunt (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
L'objecte del projecte és la construcció d'una línia de transport d'energia elèctrica de 220 kV de doble circuit, entre la subestació transformadora de la Vall d'Uixó i la subestació transformadora de Segorbe.
  
Es justifica el projecte per la necessitat d'augmentar la potència i la qualitat del servei al terme municipal Segorbe.
  
Els conductors han de ser cables d'alumini-acer tipus Duplex-Gull. La línia portarà en tota la longitud dos cables de terra, un d'acer galvanitzat de 50 mm² de secció, i l'altre serà del tipus OPGW-15 amb fibres òptiques en el nucli.
  
L'aïllament estarà constituït per una cadena de composite tipus U120RB220P+AR1.
  
Les ferramentes, mitjà d'unió del cable conductor amb la cadena d'aïlladors i d'aquesta al suport, estan dimensionades mecànicament per a suportar les càrregues màximes dels conductors i amb els coeficients de seguretat reglamentaris. El material del qual estan fetes és l'acer estampat i galvanitzat en calent com a mitjà de protecció anticorrosiva.
  
Els suports han de ser metàl·lics, constituïts per perfils angulars de costats iguals galvanitzats en calent, d'acer S355J2G3 i S275JR i organitzats en forma de zelosia doble. La forma ha de ser troncopiramidal des de la base al braç inferior, prismàtica des d'aquest al superior i dues caselletes en la part superior per al cable de terra.
  
Els suports que s'han triat per a aquesta línia són de la sèrie 22E110, 22E140, 22E150, 22E190, 22D180 i 22A14A.
  
2. Alternatives
  
L'àrea d'estudi que s'ha definit per a la localització del projecte inclou part de les comarques de El Alto Palancia i la Plana Baixa a Castelló i el Camp de Morvedre a Sagunt.
  
Dins d'El Alto Palancia s'inclou la part oriental del terme de Segorbe i els termes municipals complets de Castellnovo, Almedíjar, Azuébar, Chóvar, Soneja, Sot de Ferrer i Geldo. De la comarca de la Plana Baixa s'inclou el terme d'Alfondeguilla i la major part de la Vall d'Uixó.
  
De la comarca del Camp de Morvedre s'inclouen els termes d'Algar de Palancia, Alfara de Algimia i part d'Algimia de Alfara i Sagunt.
  
Dins de l'àrea d'estudi s'inclouen zones que s'inclouen en el Pla d'Ordenació dels Recursos Naturals de la serra d'Espadà i la serra Calderona.
  
Les alternatives objecte d'estudi s'han seleccionat aplicant el mètode de corredors de mínim impacte ambiental.
  
Atenent al mètode de treball desenvolupat, han resultat dos corredors de menor impacte ambiental en els quals es poden establir una sèrie d'alternatives de traçat de la línia elèctrica en projecte.
  
Els dos corredors són: alternativa nord i alternativa sud. L'alternativa sud presenta dues variants: variant 1a i variant 2a amb traçats semblants diferenciant-se per la manera de salvar els sòls urbans i urbanitzable del municipi d'Algar de Palancia.
  
Les alternatives tenen punts d'inici i final les noves subestacions transformadores de la Vall d'Uixó i Segorbe.
  
L'alternativa nord i l'alternativa sud tenen en comú el traçat al terme municipal de la Vall d'Uixó que discorre per la vall de la rambla de Cerverola seguint el pas natural utilitzat també pel traçat de la carretera de CS-600 d'Algar de Palancia a la Vall d'Uixó.
  
Alternativa nord:
  
Té una longitud de 22,970 quilòmetres. Discorre en el terme de la Vall d'Uixó per la vall de la rambla de Cerverola i el barranc de la Font d'Escales, girant per aquest llit abans d'arribar a l'alt del Picaio. Continua en direcció est per camps de cultiu fins a la zona del Garroferal al nord-est del nucli urbà de Soneja. Des d'ací segueix en direcció oest creuant el riu Palància i passant pel sud del pic Gabino creua la N 234 i la via fèrria, per a girar al nord i tornar a creuar la via i la nacional i acabar en els terrenys de la subestació a l'oest de Villatorcas.
  
Alternativa sud:
  
Discorre també per la vall de la rambla Cerverola i segueix en línia recta i en direcció ENE-WSW fins a Algar de Palancia. En aquest municipi entra a la vall del riu Palància, per on discorre principalment per camps de cultiu fins a Segorbe.
  
Aquesta alternativa compta amb dues variants, que es diferencien en la manera de salvar la zona residencial de la urbanització Montes de Palancia al terme municipal d'Algar de Palancia.
  
L'alternativa 1a (té una longitud de 24,061 km) salva aquesta urbanització pel nord, entre aquesta i el nucli urbà d'Algar de Palancia, seguint un traçat paregut al del ferrocarril. La segona (amb una longitud de 24,455 km) la voreja pel sud i oest, passa per la vall del barranc d'Arguinas. Ambdues variants s'uneixen de nou a l'altura de Sot de Ferrer, seguint fins a Segorbe l'eix viari d'infrastructures de l'autovia i el ferrocarril i en paral·lel a la línia elèctrica de 66 kV que existeix entre Segorbe i Sagunt.
  
Com a conclusió en l'estudi d'alternatives s'indica que no hi ha gran diferència entre les tres alternatives a nivell ambiental. S'elegeix en l'estudi l'alternativa nord. L'elecció es fa perquè a més de ser l'alternativa amb traçat més curt, compta amb l'avantatge afegit de ser la més allunyada d'àrees habitades.
  
Les dues variants de l'alternativa sud, encara que també viables des del punt de vista dels valors naturalístics del territori, implicarien una problemàtica molt superior a l'elegida pel que fa a l'allunyament de la infrastructura dels habitatges existents.
  
Tramitació administrativa
  
Per al tram de línia elèctrica que afecta els termes municipals de la província de Castelló, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló ha procedit al tràmit d'informació pública mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló número 70, d'11 de juny del 2002, i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.287, de data 8 de juliol de 2002.
  
Segons certificat emés pel cap de la Unitat d'Energia i Mines durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions.
  
Per al tram de la línia elèctrica que afecta a termes municipals de la província de València la informació pública ha tingut lloc mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la província de València de data 22 d'octubre de 2002, en el Boletín Oficial del Estado de data 9 de novembre de 2002, i en el periòdic El Mundo de data 14 d'octubre de 2002.
  
Segons escrit del director territorial del Servei Territorial d'Indústria de València, durant el període d'informació pública no s'han presentat al·legacions de caràcter ambiental.
  
Analitzada la documentació presentada i després de conéixer la zona d'afecció pels distints traçats s'observa que les alternatives plantejades, atenent als components ambientals seleccionats per al seu estudi, s'obtenen valors molt semblants. No obstant això es considera que en l'estudi d'impacte ambiental haurien d'haver tingut en compte altres paràmetres en la valoració per a determinar els corredors seleccionats.
  
Els paràmetres que es considera s'han de tenir en compte són: l'existència d'un corredor constituït per la carretera N-234, la línia de ferrocarril i la línia aèria d'alta tensió 66 kV; el grau de naturalitat o absència d'infrastructures en part del terreny definit com a àrea d'estudi; ha de valorar-se de forma adequada en l'impacte paisatgístic, a més de la proximitat a poblacions, la qualitat de les unitats ambientals, fragilitat visual, etc.
  
Totes aquestes qüestions es van plantejar com a ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.
  
S'han efectuat consultes a les direccions territorials de territori i habitatge de Castelló i València; Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat; Servei de parcs Naturals, Servei de Mines.
  
Informes sectorials
  
De les consultes efectuades s'han rebut informes dels diferents organismes de què cap ressaltar:
  
- De les tres alternatives proposades dues afecten el lloc d'interés comunitari (LIC), curs mitjà del riu Palancia.
  
- L'alternativa nord s'acosta notablement al parc natural, declarat zona d'especial protecció per a les aus, de la serra d'Espadà.
  
- Hauria de seleccionar-se l'alternativa sud variant 2a que evita l'afecció a llocs d'interés comunitari.
  
- Per a evitar possibles col·lisions amb el cable de terra, hauria de senyalitzar-se aquest amb salvaocells, almenys en tot el traçat que comparteixen les tres alternatives, per tractar-se de zones de campeig de grans àguiles i corredor de pas utilitzat per les aus en les rutes migratòries.
  
- El Servei de Mines aporta una relació dels registres miners que poden veure's afectats pel traçat de la línia, tant els vigents com els caducs.
  
Afeccions legals
  
La línia elèctrica discorre per l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà.
  
Part del recorregut del corredor de la línia elèctrica se situa en l'àmbit del lloc d'interés comunitari curs mitjà del riu Palància. És una zona exclusivament fluvial destinada a incloure bàsicament el domini públic hidràulic i terrenys adjacents.
  
Els hàbitats rellevants són els associats a l'ambient fluvial, entre ells els rius mediterranis amb cabal permanent amb Glaucium flavum (3250) i amb galeries de Salix i Populus alba (3280), les formacions de Nerio-Tamaricetea (92D0), les galeries de Salix i Populus (92AO) i els prats humits mediterranis del Molinio-Holoschoenion (6420).
  
Entre la fauna destacar la ictiofauna i aus com Alcedo atthis.
  
El traçat de la línia elèctrica afecta els següents camins ramaders:
  
- Assagador Reial del Collado (terme municipal de la Vall d'Uixó).
  
- Assagador de Castellnovo (terme municipal de Soneja).
  
- Assagador que marca el límit entre els termes municipals d'Algar de Palancia i Alfara de Algimia.
  
S'afectaran dues forests d'utilitat pública: Riberes del Palància en el terme de Soneja, i Bonilles i altres del terme municipal de Sagunt.
  
En el corredor o corredors de l'alternativa nord es localitzen tres punts amb valor arqueològic encara que cap d'aquests es veurà afectat directament:
  
- Terme de Soneja: la Rocha de Carlos i cova de Jallar.
  
- Terme de la Vall d'Uixó: cova de Martorell.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els elements del medi susceptibles de veure's afectats pel projecte són: geomorfologia, aire, sòl, vegetació i flora, fauna, riscos, població, planejament i usos del sòl, infrastructures, camins ramaders, patrimoni i paisatge.
  
2. Identificació i valoració d'impactes.
  
S'indica en l'estudi d'impacte ambiental que els impactes de major rellevància que generarà el projecte són l'afecció sobre la fauna i la pèrdua de qualitat visual del paisatge.
  
L'afecció sobre l'avifauna, centrada fonamentalment en la zona compresa entre la carretera comarcal C-225 i el barranc del Juncarico, s'ha considerat en l'estudi, com un impacte moderat recuperable amb la implantació de mesures correctores centrades en la instal·lació de salvaocells.
  
Respecte a l'impacte sobre el paisatge, indica l'estudi, que s'ha aconseguit reduir al màxim proposant el traçat de la línia per zones humanitzades i de baixa fragilitat ambiental. Únicament el tram que discorre entre la carretera comarcal C-225 i el barranc de Juncaricos presenta alguna fragilitat ambiental pel projecte.
  
En l'estudi es consideren compatibles els impactes generats sobre: geomorfologia, aire, fauna, riscos, planejament i usos del sòl, infrastructures, camins ramaders.
  
Com moderat l'impacte sobre la vegetació i flora, i el paisatge.
  
Com nuls o no significatius l'impacte sobre la població i sobre el patrimoni.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental són, entre d'altres, les següents:
  
- Disseny dels nous accessos procurant l'afecció a la menor superfície possible, en especial allí on els suports se situen en terrenys forestals. En aquest cas es realitzarà un minuciós estudi de manera que s'afecte el menys possible a les línies del relleu originals.
  
- Es procedirà a la restitució de les formes originals en la mesura que es puga, mitjançant la inhabilitació i la recuperació ambiental d'aquells accessos que no siguen imprescindibles per al manteniment de la instal·lació.
  
- En els llocs que siga possible s'ha de retirar la capa de sòl existent i amuntegar-a de forma adequada per a la seua utilització en les labors de restauració. Açò es realitzarà sempre que hi haja un gruix de sòl superior a 30 cm i la pedregositat siga inferior al 40%.
  
- Restitució en les zones afectades d'una capa de substrat edàfic, utilitzant el sòl retirat i arreplegat amb anterioritat, que servisca de substrat sobre el qual s'assente la coberta vegetal.
  
- El replantejament dels suports de la línia s'atendrà a afectar el mínim possible a les formacions sensibles i espècies endèmiques, de manera especial en el tram entre la C-225 i el barranc Juncaricos on hi ha una major presència de vegetació natural.
  
- Per a minimitzar l'impacte sobre la fauna s'ha d'utilitzar, en la mesura que es puga, maquinària que genere baix nivell de soroll, i les afeccions a l'hàbitat seran les mínimes procurant no alterar més de l'estrictament necessari l'estructura vegetal de la zona.
  
- No es planteja l'obertura de carrer de seguretat d'amplària constant en el traçat de la línia elèctrica, sinó únicament la poda o tala de peus d'arbratge que puguen ocasionar incendis per contacte amb la línia, i en la fase de funcionament es mantindrà la distància de seguretat d'igual forma.
  
- Senyalització dels cables de terra mitjançant salvaocells. La localització dels salvaocells es realitzarà en el tram III, en la zona compresa entre la carretera comarcal C-225 i el barranc Juncaricos.
  
- S'han d'extremar les mesures de seguretat en la manipulació d'olis lubricants i carburants utilitzats per la maquinària al servei de l'obra. Queda prohibida la manipulació de lubricants en la zona d'obres.
  
- Es complirà el que preveu la Llei 3/1995, de Camins Ramaders.
  
- En els jaciments existents i pròxims al traçat de la línia elèctrica es vetlarà pel compliment de la Llei 16/1985, de Patrimoni Històric Espanyol, i de la Llei 4/1998, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
S'ha considerat la realització d'un pla de vigilància ambiental que inclou la fase d'obres i un any de la fase d'explotació de la línia.
  
Després de les converses i visites mantingudes amb l'empresa promotora, aquesta ens comunica la millora del traçat nord mitjançant la modificació d'aquest (variant B), en aproximadament 2,5 quilòmetres, evitant l'afecció a terreny forestal i passant a afectar a zones agrícoles.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què se s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que li siguen preceptives, el projecte de línia aèria d'energia elèctrica de 220 kV doble circuit, entre la ST la Vall d'Uixó i la ST Segorbe en els termes municipals d'Almedíjar, Azuébar, Castellnovo, Chóvar, Geldo, Soneja, Sot de Ferrer, la Vall d'Uixó (Castelló) i Algar de Palancia, Alfara de Algimia, Algimia de Alfara i Sagunt (València), el promotor dels quals és Iberdrola Distribución Eléctrica SAU, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. S'admet la modificació (variant B) plantejada per a l'alternativa nord.
  
2. Es procedirà a la senyalització en tot el recorregut dels cables de terra mitjançant la instal·lació d'elements salvaocells situats cada 5 metres i a portell
  
Els elements salvaocells a utilitzar seran les tires en «X» de neopré (35 cm x 5 cm) subjectes per mordassa d'elastòmer amb cinta luminiscent, o també es poden emprar espirals de color visible i dimensions de 30x100 centímetres.
  
3. Ha de respectar-se al màxim la vegetació existent (tant forestal com agrícola). Ha de prevaldre el criteri d'evitar l'afecció de masses arbrades que siga necessari talar per a la instal·lació de la línia, per tant s'han d'ubicar els suports de forma que no s'afecte espècies arbòries ni en la fonamentació ni en la posterior franja de seguretat, la qual consistirà simplement en l'eliminació d'aquells exemplars (per al cas de vegetació forestal) que afecten directament la línia i no puguen mantenir-se per altres mètodes (podes, reubicació suport, etc.), i espècies piròfites.
  
4. Atés que s'afecten diversos camins ramaders, es complirà el que disposa la Llei 3/1995, de Camins Ramaders.
  
5. Amb anterioritat a les obres han de comunicar-se a la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial les mesures correctores adoptades per a evitar l'afecció dels hàbitats del lloc d'interés comunitari de curs mitjà del riu Palància.
  
6. El corredor elegit per a l'alternativa nord pot ser d'interés per al patrimoni històric artístic, per la qual cosa ha de realitzar-se un estudi detallat de les zones afectades per la instal·lació d'acord amb la Llei 4/1998, i si s'observen restes d'interés per al patrimoni artístic, històric, etnològic, etc, s'ha de comunicar de forma immediata a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 25 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 344/2002-AIA
  
Títol: Programa d'actuació integrada SUNP-VI Sant Josep
  
Promotor: Ajuntament de Sagunt
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Al nord del cas urbà del port de Sagunt, al costat del cementeri
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
El present projecte pretén desenvolupar urbanísticament el sector Sant Josep, classificat pel planejament vigent de Sagunt com a sòl urbanitzable no programat VI. Per a això, i en compliment de les directrius establertes pel pla general d'ordenació urbana vigent, és necessari ampliar l'amplària de la ronda nord que limita el sector i el connecta amb la carretera VV-7014, amb la consegüent ocupació de sòl no urbanitzable. És aquesta ampliació la que és objecte d'avaluació d'impacte ambiental.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
I. El projecte planteja l'ocupació d'una superfície de 960 metres quadrats de sòl no urbanitzable, que es motiva per la necessitat d'ampliar l'amplària de la ronda nord que limita el sector objecte d'estudi, ja que l'esmentat vial presenta actualment una amplària de 7 metres en alguns dels trams i el pla general preveu per a aquest una amplària mínima de 14 metres. Es projecta un vial de 15 metres d'amplària per coherència amb la resta de vials del pla. L'ampliació de l'esmentat vial es realitza cap al nord perquè el límit sud d'aquest es troba consolidat per edificacions. L'ampliació es justifica també per la necessitat de condicionar l'esmentat vial al trànsit de vianants i a la seua utilització per a la canalització de diferents serveis urbanístics.
  
II. La superfície total del sector és: 122.394,62 metres quadrats
  
La superfície de sòl no urbanitzable afectada és: 960 metres quadrats
  
3. Alternatives.
  
No s'han presentat alternatives de projecte. L'estudi d'impacte ambiental indica que la solució adoptada és l'única viable, i que es justifica per tractar-se d'una conseqüència derivada d'uns condicionants relatius al tipus i l'amplària de vial imposats des del Pla General d'Ordenació Urbana de Sagunt.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública.
  
En data 8 de febrer de 2002, l'Ajuntament de Sagunt va remetre el certificat d'aprovació i adjudicació provisional i còpia de l'estudi d'impacte ambiental relatius al programa d'actuació integrada sector SUNP-VI Sant Josep.
  
En data 19 de febrer de 2002, es va sol·licitar a l'Ajuntament de Sagunt la documentació tècnica del projecte i un certificat sobre el resultat de la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental, per tal de completar la documentació mínima necessària per a incoar l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
En data 20 de febrer de 2002, l'Ajuntament de Sagunt va remetre un informe pel qual comunicava que l'estudi d'impacte ambiental no va ser sotmés a informació pública juntament amb la resta de la documentació integrant de l'esmentat programa d'actuació integrada.
  
El mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic segons anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.227, de 12 d'abril de 2002.
  
Durant el període d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental no es van presentar al·legacions a aquest, segons consta en els certificats emesos pel Servei de Gestió Administrativa de la Conselleria de Medi Ambient, de data 27 de maig de 2002, i per la Secretaria de l'Ajuntament de Sagunt, de data 8 de juliol de 2002.
  
En data 30 de juliol de 2002, es va reiterar a l'Ajuntament de Sagunt la necessitat de presentar la documentació tècnica completa del programa d'actuació integrada Sant Josep.
  
En data 30 de setembre de 2002, l'Ajuntament de Sagunt va presentar la documentació tècnica sol·licitada, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària.
  
Una vegada incoat l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, no ha sigut sol·licitada nova documentació a l'Ajuntament de Sagunt ni s'han requerit informes sectorials.
  
Afeccions legals
  
1. L'actuació proposada no afecta cap element o espai protegit.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que l'actuació pretesa no produeix cap impacte sobre el patrimoni arquitectònic ni arqueològic. No obstant això, el plànol de qualificació de sòl aportat assenyala l'existència d'una zona de protecció arqueològica al centre del sector Sant Josep, objecte del programa d'actuació integrada tramitat. Per aquest motiu, i tenint en compte que la zona afectada per l'àrea de protecció arqueològica està actualment classificada com a sòl urbanitzable i que no és objecte d'estudi en el procés d'avaluació de l'impacte ambiental, a aquest respecte s'ha d'estar als criteris que la Conselleria de Cultura, Educació i Esport puga establir en el marc de les seues funcions i competència en la Comissió Territorial d'Urbanisme de València.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental presentat indica que pren com a referent en la seua redacció el document «Estudi i avaluació de l'impacte ambiental de la revisió del Pla General d'Ordenació Urbana de Sagunt», redactat per l'empresa Evren, SA. No s'adjunta còpia de l'esmentat document.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental assenyala les característiques de la unitat ambiental a la qual pertanyen els terrenys objecte d'estudi, extretes de l'estudi d'impacte ambiental del pla general. Aquestes són:
  
- Unitat ambiental: 19.M.
  
- No s'aprecien impactes actuals.
  
- Mapa geològic: quaternari ventall al·luvial.
  
- Es considera un impacte admissible per la implantació d'urbanitzacions de caràcter residencial.
  
- Matriu de les característiques afectades per les accions urbanitzadores:
  
- Qualitat del medi: mitjana.
  
- Inundabilitat: mitjana-baixa.
  
- Vulnerabilitat de l'aqüífer: mitjana.
  
- Inestabilitat: baixa.
  
- Càrrega admissible: 1-4 kg/cm².
  
3. El pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana, Patricova, inclou per a la zona objecte d'estudi un risc d'inundació de grau 6 (freqüència entre 100 i 500 anys; calat < 0.8 m). L'estudi d'impacte ambiental únicament indica que la zona presenta una inundabilitat mitjana-baixa, com s'ha citat en el punt anterior. A aquest respecte, és necessari establir una reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les seues funcions i competència.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental analitza els impactes previstos sobre la població, la flora i la fauna, el sòl, l'aire i el clima, el patrimoni arquitectònic i arqueològic, i sobre el paisatge. Conclou que no s'aprecia un impacte considerable sobre els elements mediambientals afectats.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el programa d'actuació integrada SUNP-VI, Sant Josep, del municipi de Sagunt (València), promogut per l'Ajuntament de Sagunt, sempre que es desenvolupe d'acord amb la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. El promotor ha de complir les següents mesures correctores:
  
- Les restes vegetals originades amb el desbrossament i la tala de l'arbratge afectat s'han de gestionar de manera adequada a la seua naturalesa. Es prohibeix en qualsevol cas la incineració in situ d'aquests.
  
- S'ha de procedir al reg periòdic de la zona d'actuació per tal d'evitar la formació de núvols de pols amb la realització dels moviments de terres.
  
- S'ha de procedir a la reutilització de la capa de terra vegetal retirada amb el moviment de terres, per mitjà de l'ús d'aquesta a les zones enjardinades del sector o en altres zones fora de l'àmbit de la present actuació. La recollida d'aquesta es realitzarà de manera que no es perden les seues característiques edafològiques.
  
- S'ha de realitzar una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització, i cadascun d'ells ha de ser gestionat conforme a les seues característiques fisicoquímiques. Aquells que tinguen la consideració de residus inerts s'han de traslladar a abocador autoritzat.
  
- La recollida dels materials que s'han d'usar i dels residus generats s'ha de realitzar dins dels límits del sector.
  
- Els materials de farciment i els de rebliment necessaris per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades.
  
- S'ha de garantir un correcte drenatge de la zona, a causa del risc d'inundabilitat existent en aquesta. S'han d'adoptar les mesures que poguera establir la Comissió Territorial d'Urbanisme en l'exercici de les seues competències.
  
II. S'ha d'elaborar un programa de vigilància ambiental. Aquest ha de tenir per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores proposades. Per a això es proposen, com a mínim, els següents controls:
  
- Control de pols sobre la vegetació adjacent.
  
- Control de la gestió dels distints tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.
  
- Control dels nivells sonors durant les obres a edifici habitat més pròxim.
  
- Control dels nivells de les emissions de gasos i partícules dels motors de combustió interna utilitzats en les obres.
  
- Control de l'eficàcia del sistema de drenatge executat.
  
- Control del compliment de les ordenances i normatives urbanístiques.
  
Finalment, el programa de vigilància ambiental ha de fixar el tipus de control que s'ha de realitzar i la periodicitat d'aquests. També s'han de realitzar informes periòdics en els quals s'ha d'informar del compliment del programa com també dels efectes derivats de l'aplicació de les mesures correctores proposades.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 26 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 248/02-AIA
  
Objecte del projecte: Embassament regulador per a reg
  
Promotor: Joaquín Fernández Juárez en representació d'Agrícola Mira Costa, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Almoradí (Alacant)
  
Localització: Polígon 7, parcel·la 29 situada al paratge Las Morenas, al terme municipal d'Almoradí (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat del projecte:
  
El projecte consisteix en la construcció d'un embassament per a reg a la finca San José d'Almoradí.
  
L'embassament és de materials solts, es troba ja construït, i cal assenyalar que hi ha discrepàncies en les dades aportades en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental, ja que en el projecte que va ser redactat a l'abril de 1999 i visat al maig de 2001, figuren dades diferents pel que fa a dimensions i capacitat de l'embassament amb relació a les dades que figuren en l'estudi d'impacte ambiental d'aquest que va ser redactat i visat al març de 2002, com s'observa en les dades que es transcriuen a continuació:
  
 Dades de Dades de
  
 projectes l'estudi
  
Superfície total d'ocupació 8.400 m²(120X70) 7.580 m²
  
Talussos exteriors, pendents 1/1 1/1
  
Talussos interiors, pendents 1/ 2 (\*) 1/ 2,5
  
(\*)(en plànol figura 1/ 2,5)
  
Alçada total-profunditat 7 m 9 m
  
Capacitat total 19.000 m³ 21.114 m³
  
Capacitat útil 15.000 m³ 18.538 s
  
En el projecte no s'inclou l'estudi d'estabilitat de talussos i l'estudi del risc sísmic, ni es pressuposta cap capítol de mesures correctores.
  
L'estudi d'impacte ambiental inclou en la descripció del projecte un apartat del càlcul d'estabilitat de talussos, s'aplica un valor d'acceleració sísmica bàsica de 0,11 per al municipi d'Almoradí, encara que es contradiu posteriorment ja que indica que l'acceleració bàsica és de 0'15.
  
2. Alternatives:
  
No es plantegen alternatives d'ubicació perquè l'embassament es troba ja construït.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'obres com també l'estudi d'impacte ambiental van ser remesos per l'Ajuntament d'Almoradí en data 25 de juny de 2002.
  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha sotmés a informació pública per mitjà d'anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.363, de 23 d'octubre de 2002. Mª Teresa Ruíz Navarro ha presentat una al·legació a aquest.
  
2. Contingut de les al·legacions presentades:
  
En extracte es refereixen als següents punts:
  
- L'embassament es troba construït i en ple funcionament des de juny de 2000 (en un altre punt indica que la construcció data de 1999).
  
- No es plantegen alternatives d'ubicació.
  
- El talús est s'assenta sobre terreny del sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal, i s'assenta sobre el talús d'un barranc existent, indicant que l'art. 2.2.5.2 de les normes subsidiàries assenyala que «queda prohibida qualsevol edificació en una banda de 30 metres mesurats a cada costat de l'eix dels llits, excepte autorització expressa municipal».
  
- S'enumeren diverses deficiències de l'estudi d'impacte ambiental referents d'una banda a les afirmacions errònies sobre la ubicació de l'embassament en què s'indica la llunyania del projecte a llit o zona d'avinguda d'aigües. D'altra banda, sobre el seguiment en el programa de vigilància ambiental, pel compliment impossible en haver finalitzat les obres (seguiment arqueològic, època de realització de les obres, precaucions que s'han d'adoptar en moviment de terres, etc.).
  
3. Petició d'informes sectorials:
  
Se sol·licita informe als serveis territorials de l'abans Conselleria de Medi Ambient a Alacant, a la Direcció General d'Interior i a l'Ajuntament d'Almoradí.
  
Informes sectorials
  
Es reben els informes de:
  
- Serveis territorials d'Alacant, en l'informe remés del tècnic de microreserves s'indica:
  
Afecció a espècies protegides:
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental assenyala, hi ha diverses espècies (Chamaerops hunilis, Teucrium capitatum ssp. gracilium, Thymus hyemalis) protegides per l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca del 20 de desembre de 1985 (annex III).
  
Segons l'article 6 de l'esmentada ordre «les infraccions al que disposa aquesta ordre seran sancionades amb el que disposa la Llei de Monts de 8 de juny de 1957 i el reglament per a la seua aplicació de 27 de febrer de 1962».
  
- De l'Ajuntament d'Almoradí:
  
Se remet informe del tècnic municipal en el qual s'indica que la qualificació del sòl és de sòl no urbanitzable comú.
  
- De la Direcció General d'Interior:
  
Se remet informe que indica que el risc més rellevant per a les persones i els béns que puguen afectar l'embassament, o derivar-se d'aquest, és el sísmic. El municipi d'Almoradí és un dels de major perillositat sísmica de la Comunitat Valenciana, amb una acceleració sísmica de 0'15 g, segons la norma de construcció sismoresistent de 29-12-94, i amb una intensitat sísmica estable superior al grau VII MSK, per a un període de retorn de 500 anys.
  
S'indica que en el càlcul d'estabilitat de talussos de l'estudi d'impacte, es considera l'acceleració bàsica de càlcul d'Almoradí en uns casos com 0'11 g i altres com 0'15 g. Aquest últim valor és el que està determinat en la norma de construcció sismoresistent-94, que no es pot comprovar si s'ha aplicat correctament ja que els càlculs numèrics d'estabilitat de talussos no s'han inclòs en la documentació.
  
S'indica també que en cas d'ocórrer un incident en l'obra projectada, les aigües alliberades circularien amb gran energia, si bé no es localitza a la zona potencialment afectada per les aigües cap habitatge habitat, afectaria terres de cultiu i la carretera Benejúzar-Algorfa, que discorre perpendicular al sentit que prendrien les aigües en baixar.
  
Afeccions legals
  
En el planejament urbanístic d'Almoradí es troba qualificat com a sòl no urbanitzable comú, i es troba situat confrontant a barranc qualificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte:
  
Els elements que poden resultar afectats de forma significativa en el projecte són el sòl pel moviment de terres, la vegetació, la fauna i els efectes derivats del risc sísmic, ja que Almoradí correspon a una zona de risc sísmic elevat.
  
Per això resulta d'especial importància que en els càlculs del projecte s'haja considerat el risc a què està sotmés. Cal assenyalar que en la documentació del projecte no s'ha inclòs cap apartat sobre el càlcul de l'estabilitat de talussos o la consideració del risc sísmic que està sotmés, en l'estudi d'impacte ambiental que s'ha redactat amb posterioritat a l'execució de l'embassament sí s'inclou aquest capítol encara que no s'han inclòs els càlculs realitzats.
  
L'embassament és confrontant a un sòl qualificat com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.
  
Pel que fa a l'avifauna cal assenyalar que l'embassament es troba a uns mil metres d'una zona de nidificació de les espècies de buteo buteo (aligot comú) i Circaetus gallicus (àguila marcenca), ambdós catalogades com d'interés especial en el Catàleg nacional d'espècies amenaçades, per la qual cosa resulta d'especial rellevància prendre mesures preventives en l'època de nidificació i mesures correctores per a facilitar l'eixida de l'embassament en cas de caiguda accidental.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
Entre els impactes que s'indiquen en l'estudi cal assenyalar:
  
- Impacte sobre la hidrologia: indica que s'ha tingut en compte la ubicació perquè no interferisca sobre aigües superficials, rambles..., indicant que en la zona elegida no hi ha rambles. Aquesta apreciació és incorrecta ja que un dels talussos és confrontant a un barranc.
  
- Sobre la vegetació: s'indica que es tracta de terrenys ocupats per espècies matolls, i que l'impacte encara que irreversible serà compatible per la poca superfície que s'ha d'ocupar i les mesures correctores que s'han d'aplicar (cal assenyalar que aquestes mesures correctores són preventives i d'impossible aplicació ja que l'obra es va executar prèviament a l'estudi d'impacte ambiental). En l'informe dels serveis territorials d'Alacant s'indica que les espècies descrites en l'estudi (Chamaerops hunilis, Teucrium capitatum ssp. gracilium, Thymus hyemalis) es troben protegides per l'Ordre de la Conselleria d'Agricultura i Pesca del 20 de desembre de 1985 (annex III).
  
- Sobre la fauna indica la inexistència d'espècies protegides, indicant que es reduiran al mínim les actuacions en èpoques de reproducció (d'impossible compliment ja que les obres es van realitzar abans).
  
- Sobre el paisatge indica que es tractaran de pal·liar els efectes negatius amb la restauració de la coberta vegetal i revegetació de talussos (que d'altra banda no s'ha realitzat de forma correcta, ja que a més de no haver realitzat amb les espècies indicades en l'estudi, ni la cobertura adequada, s'ha plantat dent de lleó que no facilita la fixació de la superfície del talús, com es comprova pels efectes d'erosió que presenta).
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
Proposa mesures correctores sobre:
  
1. Precaucions durant el moviment de terres.
  
2. Restauració de coberta vegetal en els talussos exteriors de l'embassament.
  
3. Plantacions d'arbres i arbustos en contorns exteriors de l'embassament.
  
4. Època de realització de les obres.
  
5. Adequació de l'emplaçament una vegada concloses les obres.
  
Davant les mesures correctores proposades, i efectuada visita al terreny, cal formular les següents consideracions:
  
- La construcció de l'embassament és anterior a la redacció de l'estudi d'impacte ambiental. En el projecte de construcció de l'any 1999 no es fa referència al risc sísmic ni al càlcul de l'estabilitat de talussos considerat en l'execució del projecte, en aplicació de la norma de construcció sismoresistent-94.
  
- Les dades de l'embassament que figuren en l'estudi d'impacte ambiental no es corresponen amb les dades del projecte, són especialment significatius els corresponents a l'altura de l'embassament, pendent de talussos exteriors i capacitat de l'embassament.
  
- Les mesures correctores de revegetació que es proposen en l'estudi no han sigut aplicades, i altres com simetria constructiva, execució d'obres fora de període de nidificació, etcètera són d'impossible aplicació una vegada executades les obres.
  
- Hi ha deterioració per aixaragallament en la superfície dels talussos per efecte de l'erosió en no haver realitzat de forma correcta la revegetació d'aquests.
  
- El pendent del talús confrontant amb el barranc es considera excessiu per l'alçada que presenta i els riscos d'erosió que comporta. Les mesures correctores que s'aplicarien quant a disminució de l'alçada de talús o modificació de pendent d'aquest (tant per a evitar l'erosió com per a evitar l'efecte de la trencada d'aigua per una possible ruptura de l'embassament) implicarien la modificació del projecte i per tant són d'impossible aplicació ja que l'obra ja està executada.
  
Pel que es conclou que l'estudi d'impacte ambiental no s'ajusta a les dades del projecte, no compleix amb els objectius preventius i correctors dels efectes ambientals derivats de l'execució del projecte, i qualsevol modificació necessària d'aquest per a garantir la seguretat de l'embassament si és procedent resultaria impossible d'executar.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics del Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I 8.e.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/89 d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel que estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
No estimar acceptable, a l'efecte ambiental, el projecte d'embassament regulador de reg, situat al polígon 7, parcel·la 29, situada al paratge las Morenas del terme municipal d'Almoradí (Alacant), projecte promogut per Joaquín Fernández Juárez en representació d'Agrícola Mira Costa, SL, per considerar que, com s'indica en la part expositiva, l'estudi d'impacte ambiental no s'ajusta a les dades del projecte, no compleix amb els objectius preventius i correctors dels efectes ambientals derivats de l'execució del projecte, i qualsevol modificació necessària d'aquest per a garantir la seguretat de l'embassament si és procedent resultaria impossible d'executar.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 27 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 406/2002AIA
  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport
  
Autoritat substantiva: Ajuntaments de la Vall de Laguar, Orba, Murla, Benigembla, Parcent, Alcalalí, Xaló, Llíber, Calp i Benissa
  
Objecte projecte: Renovació de les conduccions d'aigua de la Vall de Laguar i Benigembla a Calp i Benissa
  
Localització: Als termes municipals de la Vall de Laguar, Orba, Murla, Benigembla, Parcent, Alcalalí, Xaló, Llíber, Calp i Benissa (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és la renovació de les conduccions d'aigua potable que abasteixen les poblacions de Calp i Benissa que tenen una antiguitat elevada en alguns casos, són de fibrociment i presenten nombroses fugues. Part del traçat seguirà l'actual i una altra part discorrerà per un nou traçat que aprofitarà en la seua major part camins existents. El sistema actual d'explotació es manté, i no es contemplen en el projecte nous sondejos ni impulsions.
  
Totes les canonades són de fosa i han d'anar soterrades amb diàmetres de 350, 400 i 500 mm, amb una amplària d'ocupació temporal de 9-12 metres i l'amplària de servitud de 3-3,4 metres per a la instal·lació de les conduccions. La longitud de canonada ha de ser de 27,170 quilòmetres per a Calp i 14,487 quilòmetres per a Benissa. Els encreuaments dels llits es faran en sifó amb excepció d'un pas sobre el riu Xaló en el qual la conducció s'adossarà al pont existent.
  
A partir de Murla les canonades dels pous de Benigembla i del sondeig d'Isbert discorren en paral·lel per la mateixa rasa fins a la zona del dipòsit del Collao.
  
S'han de portar a terme desbrossaments i excavacions, sense formació de talussos.
  
La profunditat de la rasa ha d'oscil·lar aproximadament entre 1,5 i 1,8 metres i l'amplària en superfície entre 1,5 metres en rasa normal simple i 3,5 metres en rasa doble en llit.
  
El material sobrant de l'excavació s'ha d'enviar a abocador autoritzat. No és necessari material de préstec. No pot existir parc de maquinàries sinó que les màquines s'han de disposar en l'entorn de les obres.
  
Tramitació administrativa
  
Per la Conselleria d'Infraestructures i Transport es va remetre un exemplar de l'avantprojecte i una còpia de l'estudi d'impacte ambiental, com també una còpia de certificats d'informació pública en els quals s'indica que no s'han produït al·legacions, per part del Consorci per al Proveïment i Sanejament d'Aigües de la Marina Alta i la Secretaria General de la Conselleria d'Infraestructures i Transport (BOE núm. 183, de l'1 d'agost de 2002, i DOGV núm. 4.315, del 16 d'agost de 2002).
  
El promotor va remetre amb data 5 de novembre de 2003 la documentació annexa aclaridora on s'adjuntaven les modificacions que s'havien produït en el projecte, incidint especialment a reduir l'afecció en aquells trams de major interés. En relació amb el tram del Tossal del Port VPA-7 a VP-23 s'ha de realitzar de manera especial, ja que és l'accés paral·lel a la conducció. No hi ha necessitat d'obrir camí per la vessant, i es preveuen retroexcavadores sobre erugues i grues. S'han d'executar a més murs de contenció transversals i un longitudinal a la conducció, aquest últim realitzat en maçoneria.
  
Afeccions legals
  
S'encreuen diversos llits i afecta camins ramaders que en la seua major part coincideixen amb camins existents. Puntualment en algun tram del traçat s'afecta forest d'utilitat pública.
  
El traçat afecta en algun tram al lloc d'interés comunitari denominat riu Gorgos proposat pel Govern Valencià per a formar part de la xarxa d'espais naturals Xarxa Natura 2000 (Acord de 10 de juliol de 2001).
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden vore's afectats de forma important pel projecte.
  
La major part del traçat discorre per camins o carreteres existents, entre, principalment, terrenys agrícoles, i en menor mesura terrenys forestals. En aquests casos es pot vore afectada una franja d'una amplària màxima de 12 metres situada en el marge dels camins. En determinades zones puntuals es travessaran terrenys forestals sense seguir cap camí.
  
Els terrenys agrícoles afectats són en la seua major part de secà: ametllers, oliveres, garrofers i vinya i en menor mesura cítrics. Els terrenys forestals presenten diverses característiques i dominen els matolls tipus romerar - argelagar i màquia tipus coscollar (Quercus coccifera) amb margalló (Chamaerops humilis) i llentiscle (Pistacia lentiscus) i els pinars de pi blanc (Pinus halepensis) sobre aquest tipus de matolls i màquia.
  
Cal destacar els següents trams en què discorrerà íntegrament afectant vegetació forestal:
  
Tram sondeig Lucifer-Arqueta de Murla:
  
- De VP 79 a VP 82: Pinar de pi blanc sobre màquia de coscoll, llentiscle i margalló.
  
- De VPA-7 a VP-23 (tossal del Port): Pinar de pi blanc sobre màquia de coscoll, llentiscle i margalló en tàlveg amb pendent acusat.
  
Tram Arqueta de Murla a Murla:
  
- De VP-105 a VP-113: vessant situat en el marge esquerre del riu Xaló de pendent acusada amb pinar. En el llit hi ha un baladrar-tamarigar.
  
Tram Benigembla - Murla:
  
- De VP-40 a VP-58: vessant amb pendent acusat i material argilós amb algeps, abancalat, amb pinar aclarit sobre matoll tipus romerar (Rosmarinus officinalis).
  
Al llarg del traçat hi ha alguns exemplars arboris de gran port: garrofera (Ceratonia siliqua), olivera (Olea europaea), pi blanc (Pinus halepensis) i carrasca (Quercus rotundifolia).
  
L'estudi proporciona informació sobre jaciments arqueològics de la zona. Existeix un jaciment a Orba i dos a Murla que podrien vore's directament afectats. Es discorre també en algun punt pròxim a altres jaciments.
  
Els elements que principalment es poden vore impactats són el paisatge, la vegetació i el sòl. El valor ambiental de la zona és mitjà en línies generals amb algun tram de major valor.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
En conjunt l'impacte es pot qualificar de moderat, pel fet que discorre aprofitant camins i carreteres i afectant camps de cultiu en gran part del recorregut. No obstant això, en determinats trams, per l'orografia i per les característiques forestals de la zona, l'impacte es pot qualificar de sever. A diferència del que indica l'estudi s'estima que en determinats trams per l'amplària de la pista de treball es poden generar desmunts, que en algun cas poden tenir certa envergadura. En aquests casos l'impacte més rellevant es pot produir sobre el paisatge i la vegetació.
  
Es poden adoptar mesures preventives i correctores eficaces, que reduïsquen significativament l'impacte que es pot generar.
  
Com l'estudi reconeix en determinats trams s'afectaria algun jaciment i a més a la zona són abundants, i és necessari adoptar mesures preventives.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
De l'estudi i ampliació es poden destacar les següents mesures preventives i correctores:
  
- Recuperació de les zones utilitzades ocupades per instal·lacions auxiliars, que s'han d'ubicar a zones sense vegetació arbòria o arbustiva, estables, permeables i planes.
  
- Prèviament a l'inici de les obres un especialista botànic ha de realitzar visita de camp per a establir les zones amb espècies endèmiques o d'interés per a evitar danys innecessaris i establir zones que s'ha de preservar.
  
- Recuperació paisatgística: s'estableixen una sèrie de trams on s'ha de portar a terme la revegetació de la pista de treball exclosa la zona de servitud, i distingir trams de muntanya i trams de llits.
  
- Actuacions arqueològiques:
  
- Prospecció arqueològica prèvia de l'àrea abans de començar les obres, que ha de determinar les condicions o especificacions que s'han d'imposar a la llicència d'obres.
  
- Programa de supervisió i vigilància arqueològica dels moviments de terra que s'han de realitzar, per a això s'ha de contractar un arqueòleg que supervise els treballs. La seua actuació s'ha de proposar prèviament a la Conselleria de Cultura.
  
En general es consideren adequades les mesures correctores proposades, però tot i això, s'estima que han d'adoptar-se mesures addicionals per a assegurar una bona integració paisatgística de les obres i reduir l'impacte sobre la vegetació i sòls. En relació amb la possible afecció a elements del patrimoni històric, arqueològic, etnològic o paleontològic s'estimen adequades les mesures proposades amb caràcter general, però ha d'informar-se prèviament a la Conselleria de Cultura perquè determine si és necessari introduir alguna modificació o mesura addicional.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 7 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei d'Impacte Ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, el projecte de renovació de les conduccions d'aigua de la Vall de Laguar i Benigembla a Calp i Benissa, que discorre pels termes municipals de la Vall de Laguar, Orba, Murla, Benigembla, Parcent, Alcalalí, Xaló, Llíber, Calp i Benissa (Alacant), el promotor del qual és la Conselleria d'Infraestructures i Transport, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, i sempre que es realitze d'acord amb la documentació presentada i els condicionants de l'apartat segon.
  
Segon
  
Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
1. Amb caràcter general, en els trams forestals, tant on hi ha camí com on no hi ha, i també en aquelles zones no forestals on els marges presenten un pendent molt acusat, s'ha d'intentar reduir la pista de treball al màxim de manera que, en la mesura que es puga, es limite aquesta a l'amplària per a poder circular i treballar la maquinària i a l'amplària de la rasa, arreplegant la terra i els materials en els marges sense desbrossar i desmuntar amb aquest fi. En aquests casos, en la mesura que es puga, ha d'intentar aprofitar-se al màxim l'amplària de camins i carreteres existents.
  
2. En el tram inicial del pou de Lucifer que discorre en paral·lel al riu Girona, del VPA-1 al VP-10CP-2 no s'ha de generar terraplé cap al llit i des d'aquest punt fins al VA-4 s'ha d'intentar reduir l'afecció al baladrar del llit del jaç i s'ha de restituir la morfologia i material que el constitueix, i procedir a revegetar amb baladres.
  
3. En el tram de VP-105 a VP-113 en el marge esquerre del riu Xaló ha de reduir-se al màxim la pista de treball per a minimitzar l'envergadura del desmunt i evitar que el terraplé que puga generar-se afecte el llit. S'ha de procedir a la revegetació d'aquesta zona.
  
4. Els perfils dels desmunts, en la mesura que l'estabilitat dels materials ho permeta, s'han de deixar amb una superfície irregular.
  
5. Els materials procedents del desbrossament, en la mesura que es puga, s'han d'estendre sobre la pista de treball en aquelles zones en què el pendent siga acusat.
  
6. Les pistes de treball en terrenys forestals s'han de descompactar superficialment i en els trams de major pendent s'han de crear cavallons transversals a l'eix d'aquestes. S'han de revisar les zones previstes en la documentació presentada per a la revegetació de manera que es contemplen algunes no incloses, entre les quals han d'estar les referides en la present declaració.
  
7. En l'encreuament de llits una vegada soterrada la conducció s'ha de tornar a dipositar en la zona el material que constituïa el llit.
  
8. Les plantes que s'utilitzen en la revegetació han de ser d'una o dues sabes i no poden superar els 50 cm d'alçada, amb l'excepció de les espècies de ribera que es recomana es propaguen per estaca que s'hagen obtingut de la zona i que no superen mai els 100 cm d'alçada. El Thymus vulgaris (timó) s'ha de substituir per Rhamnus lycioides (arçot) o Juniperus oxycedrus (càdec).
  
9. La revisió de la traça pel tècnic botànic que preveu l'estudi, ha de tenir en compte la possible existència al costat d'aquesta d'exemplars de gran port de garrofers i oliveres per a intentar evitar la seua afecció. No es pot afectar la carrasca de gran port situada pròxima a l'arqueta de Murla.
  
10. S'ha de procedir a la reconstrucció dels marges de pedra afectats.
  
11. De la prospecció prèvia a la traça que realitze l'arqueòleg en relació amb els elements històrics, arqueològics, etnològics o paleontològics que puguen vore's afectats per l'actuació, ha d'informar-se a Conselleria de Cultura perquè determine les mesures que cal adoptar respecte d'això.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en la via administrativa no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4948, del 17-02-2005 (2005/1128)

RESOLUCIÓN de 25 de enero de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4948

Fecha DOGV
:   17-02-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/1128

CVE


Fecha del documento
:   25-01-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Sot de Ferrer](javascript:void(0))
    * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [Alcalalí](javascript:void(0))
    * [Almoradí](javascript:void(0))
    * [Almedíjar](javascript:void(0))
    * [Azuébar](javascript:void(0))
    * [Chóvar](javascript:void(0))
    * [Geldo](javascript:void(0))
    * [Soneja](javascript:void(0))
    * [Benissa](javascript:void(0))
    * [Orba](javascript:void(0))
    * [Sagunto](javascript:void(0))
    * [Algar de Palància](javascript:void(0))
    * [Benigembla](javascript:void(0))
    * [Llíber](javascript:void(0))
    * [Xaló](javascript:void(0))
    * [Castellnovo](javascript:void(0))
    * [Vall de Laguar, la](javascript:void(0))
    * [Murla](javascript:void(0))
    * [Parcent](javascript:void(0))
    * [Calp](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 25 de enero de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/Q1128]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 199/2003-AIA, 127/2002-AIA, 344/2002-AIA, 248/2002-AIA y 406/2002-AIA que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 25 de enero de 2005.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 199/2003AIA
  
Promotor: Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Benissa
  
Objeto proyecto: Construcción de camino forestal
  
Localización: En el monte número 74, La Solana, en el término municipal de Benissa (Alicante)
  
Descripción del proyecto
  
El objeto del proyecto es la construcción de un camino forestal en el monte La Solana del término municipal de Benissa, que discurriría por la vertiente con orientación sureste del referido monte.
  
- La justificación del camino es la siguiente:
  
- Permitir la realización de los trabajos previstos en el proyecto de restauración ambiental del monte número 74 de utilidad pública promovido por esta conselleria. Estos trabajos consisten básicamente en la repoblación de este monte, así como en la realización de los tratamientos silvícolas posteriores, y en la construcción de dos depósitos para incendios forestales semienterrados de 250 metros cúbicos que recogerán el agua de escorrentía del camino.
  
- El camino proyectado tiene utilidad también desde el punto de vista de la prevención y extinción de incendios. El proyecto de restauración ambiental referido contempla la reparación de dos caminos que se abrieron en anteriores repoblaciones, con los que conectará el camino proyectado, de manera que permitirá enlazar la vertiente de solana de este monte con la de umbría con mayor facilidad así como le permitirá tener varias salidas.
  
Características del camino proyectado:
  
- Longitud: 3.630 metros.
  
- Anchura: 3 metros, más la cuneta troncopiramidal de 0,5 m x 0,4 m.
  
- Construcción de 12 pasos de agua de 5 metros de longitud cada uno.
  
- Construcción de losa de hormigón armado de 15 centímetros de espesor en 506,7 metros de longitud y 3 metros de ancho para recogida de agua de lluvia para el depósito número 2. Estando en este tramo la cuneta revestida de hormigón con 4 arquetas de decantación para evitar la entrada de restos vegetales y tierras.
  
- Subbase de material granular de 2- de 15 centímetros de espesor en 2.868,3 metros.
  
- Volumen de excavación: 5.595,21 metros cúbicos.
  
- Volumen de terraplén: 3.566,09 metros cúbicos.
  
- El material sobrante del movimiento de tierras se llevará a vertedero autorizado.
  
- Máxima pendiente media por tramos es del 10,3%.
  
- Se utilizará maquinaria pesada para la apertura del camino: excavadora hidráulica de gran potencia que abrirá el camino con el martillo hidráulico, seguida de pala de cadenas que refinará el trabajo de ésta. Por último actuará una retroexcavadora que terminará el trabajo dejando las cunetas limpias.
  
- No se crearán zonas de almacenamiento de material para la creación de la capa de rodadura de zahorras, que se irán suministrando según las necesidades. El resto de materiales se almacenará en la caseta de obra.
  
Tramitación administrativa
  
Por la Dirección General de Recursos Forestales se remite proyecto de restauración ambiental del medio montes número 74 La Solana (Benissa), número 106 Mascarat (Calpe), número 71 Sierra de Bernia (Altea) y número 96 Sierra del Albir (L'Alfàs del Pi), provincia de Alicante para la emisión de certificado de no afección a Red Natura 2000 y evaluación de impacto ambiental. Dentro de la documentación del referido proyecto se incluía el estudio de impacto ambiental del camino forestal al monte La Solana.
  
Analizado el proyecto referido por el Servicio de Impacto Ambiental de esta conselleria se considera que del mismo se encuentra sometido a evaluación de impacto ambiental la construcción del nuevo camino forestal en el monte La Solana, estando el resto de trabajos excluidos de este procedimiento.
  
Se procedió a dar traslado, al Servicio de Planificación y Ordenación Sostenible del Medio de esta conselleria, de la solicitud de no afección a la Red Natura 2000 respecto al proyecto de restauración ambiental antes referido.
  
Del camino forestal en el monte La Solana se abrió expediente de evaluación de impacto ambiental, procediéndose a realizar la información pública del mismo como certifica el secretario del Ayuntamiento de Benissa y el jefe del negociado de información y Registro de esta conselleria (DOGV núm. 4.547, de 18 de julio de 2003). Habiéndose presentado alegaciones al mismo por parte del Ayuntamiento de Benissa, de Teodoro Crespo Mas, en representación del colectivo El Runar, Juan Antonio Baydal Cardona como presidente de la Asociación Benissera Anti-incendios (ABAI) y de 86 ciudadanos, mayoritariamente, de Benissa.
  
Se remitieron las alegaciones referidas para su informe a la sección forestal de la Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria, remitiéndose informe con fecha 28 de octubre de 2003 realizado por los autores del proyecto.
  
Resumen alegaciones e informes
  
1. Alegaciones Ayuntamiento de Benissa:
  
- No considera suficientemente justificada la realización del camino proyectado en el tramo comprendido entre los dos depósitos, ya que ambos están dispuestos en lugares que disponen de acceso rodado. No obstante caso de ser necesario un acceso a la parte alta del monte se propone restaurar la vía pecuaria paralela al barranco de El Conquet con ancho y ejecución igual al camino proyectado.
  
- Se propone una alternativa respecto a la cuneta y losa de hormigón para recogida de aguas de lluvia hacia el depósito.
  
- Se solicita que no se use el colorante para los desmontes y taludes.
  
- En relación a los paramentos vistos exteriores de los depósitos y obras de fábrica se solicita se ejecuten de piedra del lugar con fábrica de mampostería en seco, careada y concertada, de a partir de 30-35 centímetros de grosor dependiendo de la altura, según la tipología de los márgenes típicos de la zona.
  
- Reducción del tamaño del cartel de aluminio de señalización del depósito.
  
- En relación con las plantaciones se solicita se incluyan el palmito (Chamaerops humilis) y el lentisco (Pistacia lentiscus).
  
2. Resumen informe sobre las alegaciones del Ayuntamiento de Benissa realizado por los autores del proyecto, Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria:
  
- La justificación del camino proyectado entre los dos depósitos es permitir el acceso a las zonas de trabajo tanto para la repoblación como para los tratamientos silvícolas, teniendo en cuenta que estos trabajos se prolongarán mucho en el tiempo ya que se intervendrá en las masas forestales creadas. Estos trabajos no se pueden afrontar con los caminos existentes ya que la superficie de actuación es muy amplia y los trabajadores no pueden desplazarse a pie ni transportar la planta y los aperos de trabajo.
  
Por otra parte los caminos, desde el punto de vista de prevención de incendios, deben tener conexión con otros y permitir la entrada y salida del monte.
  
- No parece viable la reparación propuesta de la vía pecuaria paralela al barranco El Conquet ya que asciende por el barranco con una pendiente pronunciada.
  
- No parece lógico abrir un camino sin salida para el llenado del depósito número 2.
  
- El colorante es un acelerador de la oxidación de la roca, pretendiéndose con el mismo adelantar el proceso natural. Sólo se usará en el desmonte, en los terraplenes se realizará una siembra sobre malla de coco.
  
- Para el forrado del depósito se utilizará la piedra extraída en los desmontes, y si no fuese suficiente se traería de canteras.
  
- El cartel se cambiará de dimensiones y material, realizándose de madera.
  
- En el listado propuesto sí aparece Pistacia lentiscus, pero no Chamaerops humilis que ya existe en la zona, no obstante se introducirán algunos ejemplares.
  
3. Alegaciones del colectivo El Runar, Asociación Benissenca Anti-incendios y ciudadanos de Benissa:
  
- La ejecución del camino supone un impacto visual y al medio muy grave por su magnitud y por la extensión espacial de la zona afectada, no quedando justificada su ejecución por los siguientes motivos:
  
- Los trabajos silvícolas se localizan en el pie de la ladera.
  
- Los depósitos de aguas se ubican en caminos existentes.
  
- Los rodales más elevados no admiten el uso de maquinaria por las características del suelo y pendiente.
  
- El acceso a la parte alta se puede realizar por los caminos existentes de El Cau y Marnes.
  
- La apertura de caminos aumenta la accesibilidad y por lo tanto el riesgo de incendios.
  
- La pendiente longitudinal supera ampliamente el 10% indicado lo que provoca desmontes mayores y mayor impacto.
  
- El examen de alternativas es superficial y formal.
  
- Imposibilidad de consultar el proyecto de repoblación y tratamientos silvícolas.
  
- Es preferible no producir el impacto a proponer medidas correctoras costosas y poco efectivas.
  
- Las medidas correctoras no indican el grado en el que solucionan el problema.
  
- No se detectan los impactos secundarios en las matrices.
  
- El programa de vigilancia y control ambiental no se detalla.
  
- Las actuaciones de preparación del terreno se realizan en la época sensible para aves protegidas.
  
4. Resumen informe sobre alegaciones del colectivo El Runar, Asociación Benissenca Anti-incendios y ciudadanos de Benissa realizado por los autores del proyecto, Dirección Territorial de Alicante de esta conselleria:
  
- Los trabajos a realizar presentes y futuros abarcan toda la superficie del monte, de manera que la ejecución del camino está justificada para facilitar el acceso de personal y material, además servirá para, mediante el establecimiento de cunetas y hormigonado parcial, recoger aguas de lluvia que llenarán sendos depósitos contraincendios.
  
- La maquinaria existente en la actualidad permite la actuación mecanizada en zonas de pendiente elevada y suelos de las características de la zona.
  
- Los accesos de El Cau y Marnes quedan lejos de la actuación, y se tendrían que realizar largos trayectos a pie para la apertura de hoyos y la distribución de la planta.
  
- La apertura de caminos no tiene porqué aumentar el riesgo de incendios en la zona si se tiene en cuenta que estos estén cerrados mediante cadenas y el tráfico restringido. Además, la existencia de infraestructuras viales provocan discontinuidad en las masas de vegetación facilitando las tareas de extinción.
  
- Las pendientes medias por tramos no superan en ningún caso el 10%.
  
- En la superficie donde se realiza el camino se perderá la cobertura vegetal pero en el camino no habrá erosión.
  
- El proyecto de repoblación y tratamientos silvícolas no está sometido a evaluación de impacto ambiental.
  
- No se puede medir el grado en el que se soluciona el problema, se proponen medidas preventivas y correctoras para la reducción de los impactos estudiados.
  
- Se han detallado los puntos de control que se estiman necesarios dentro del programa de vigilancia y control.
  
- Los trabajos de apertura del camino no se harán en ningún caso en la época prenupcial ni de cría de las especies de ave protegidas si hay certeza de la existencia de algún nido próximo.
  
Afecciones legales
  
El camino proyectado discurre dentro del monte de utilidad pública número 74, La Solana.
  
El camino proyectado no se encuentra dentro del ámbito de ningún lugar de interés comunitario (LIC).
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
La zona en la que se pretende actuar es la vertiente de solana del monte La Solana que ha sido afectada por numerosos incendios forestales que han conducido a la vegetación a las etapas iniciales de la serie de vegetación de la zona. Dominan en general los matorrales tipo romeral (Rosmarinus officinalis) ?aliagar (Ulex parviflorus)- jaral (Cistus monspeliensis) con abundante palmito (Chamaerops humilis) y escasa presencia de elementos de etapas posteriores: coscoja (Quercus coccifera), lentisco (Pistacia lentiscus), espino negro (Rhamnus lycioides), aladierno (Rhamnus alaternus) y muy puntualmente carrasca (Quercus rotundifolia). Por la zona inferior se detectó la presencia de trompetera (Ephedra fragilis) y espliego dentado (Lavandula dentata), y en el barranco del Fondo algún ejemplar de fresno de flor (Fraxinus ornus).
  
La ladera presenta en general una pendiente de moderada a abrupta, con abundante pedregosidad y afloramientos rocosos, y suelo desarrollado entre estos afloramientos por descalcificación de las calizas.
  
La zona presenta una cuenca visual extrínseca muy amplia y el terreno tiene una capacidad de absorción del impacto baja.
  
En la zona se llevaron a cabo intentos de repoblación en la zona inferior de la ladera mediante subsolado siguiendo línea de máxima pendiente.
  
La calidad ambiental de la zona afectada por el camino se puede calificar como media o media baja. Los elementos del medio susceptibles de verse afectados por la ejecución del camino son fundamentalmente el paisaje, la vegetación, el suelo y la fauna.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
Se considera justificada la alternativa escogida, el camino proyectado, ya que es la que permitiría afrontar los trabajos tanto de repoblación como silvícolas, actuales y futuros, en una superficie de monte tan amplia, y además cumpliría una función desde el punto de vista de la prevención y extinción de incendios, no sólo porque serviría para la recogida de agua de lluvia en los depósitos proyectados contraincendios, sino porque además darían entrada y salida al monte y permitirían conectar con facilidad las dos vertientes del mismo.
  
Se considera que los trabajos de repoblación planteados supondrán una mejora sustancial del actual estado de la vegetación, habiéndose planteado con la inclusión de especies arbóreas y arbustivas propias de la zona, utilizando métodos que intentan minimizar el impacto sobre el terreno pero que a la vez sean eficaces, dependiendo de la zona (mecanizado mediante retroaraña, manual, siembra). Las actuaciones planteadas permitirán acelerar la sucesión vegetal, que de manera natural se prevé muy lenta en la zona. En este sentido también se considera justificada la actuación planteada.
  
En relación al camino proyectado objeto de la presente evaluación se estima que el principal impacto será el paisajístico. Teniendo en cuenta la amplia cuenca visual, la baja capacidad de absorción del impacto del terreno, la extensión de paisaje afectado y la envergadura de los desmontes y terraplenes, se estima el impacto paisajístico como severo. Es posible adoptar medidas correctoras que reduzcan en cierta medida este impacto a medio plazo y de manera muy importante a largo plazo.
  
El impacto sobre la vegetación y el suelo supondrá la eliminación de estos elementos del terreno afectado directamente por el camino. La afección es permanente en el caso del suelo y recuperable en el caso de la vegetación sólo en parte, sobre los terraplenes generados. En ambos casos el impacto se estima de menor importancia que el paisajístico teniendo en cuenta la superficie afectada y el valor de la misma.
  
El impacto sobre la fauna, teniendo en cuenta las características de la misma en la zona, la superficie afectada y la distancia de las obras a lugares de nidificación de especies relevantes, se considera moderado tanto durante la ejecución como durante la fase de funcionamiento, al tener en cuenta además las medidas correctoras que el estudio propone.
  
En consecuencia la actuación proyectada se considera aceptable desde un punto de vista ambiental.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Del estudio se destacan las siguientes medidas correctoras:
  
Para el paisaje:
  
- Recubrimiento de taludes con materiales que retengan el suelo y proporcionen, a las semillas y plantas que se introduzcan, una zona mullida donde germinar para la obtención de un tapiz herbáceo lo más rápidamente posible, de tal modo que no haya rotura de color entre la zona con vegetación y la zona desnuda.
  
Se añadirá tierra vegetal al terraplén, cubrición con red orgánica e hidrosiembra.
  
- Recubrimiento del talud con la vegetación de la zona.
  
- Coloración de los desmontes en piedra, de tal manera que se produzca una sensación de envejecimiento natural de la piedra.
  
Para la fauna:
  
- Las obras se ejecutarán fuera del período de cría de las aves rapaces presentes en los alrededores de la zona. Este período comienza en enero y finaliza en junio.
  
- Cadenas en las entradas del camino para uso exclusivo de vehículos autorizados.
  
- Construcción de badenes cada 50 metros para evitar que los vehículos autorizados circulen a más velocidad de la permitida.
  
- En las arquetas de las cunetas se establecerán mecanismos para evitar el ahogamiento de la fauna.
  
Para la vegetación y el paisaje:
  
- Se planificará una repoblación a ambos lados del camino, diseñándose de forma que se consiga una integración con el paisaje.
  
Las medidas correctoras se estiman en líneas generales adecuadas. Se considera, no obstante, que para reducir el impacto paisajístico es conveniente reducir la altura de los taludes en desmote aumentando su pendiente, e igualmente es conveniente realizar pruebas previas a la aplicación del colorante en los desmontes para intentar conseguir una coloración que se integre lo mejor posible con el entorno. Es importante que el diseño de la repoblación en el entorno del camino se realice de manera que permita a largo plazo una adecuada integración paisajística.
  
En la relación con las repoblaciones previstas se estima que no debería utilizarse el Celtis australis (almez o llidoner) ya que se trata de un taxon de origen mediterráneo pero probablemente introducido en la península ibérica, y en consecuencia su uso se estima que debería restringirse a zonas próximas a poblaciones o casas rurales. E igualmente no debería utilizarse Amelanchier ovalis (guillomo o corner) que no se considera adecuado ya que necesita zonas umbrosas y no baja del mesomediterráneo, y nos encontramos en el piso termomediterráneo y en una solana.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I apartado 1i del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al organo ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de construcción de un camino forestal en el monte número 74, La Solana (Benissa), en el término municipal de Benissa (Alicante), cuyo promotor es la Conselleria de Territorio y Vivienda, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación.
  
Segundo
  
Condicionantes para el desarrollo de la actividad:
  
1. En la medida que la estabilidad de los materiales lo permita se intentará reducir la altura de los taludes de desmonte aumentando su pendiente, y se dejará la superficie lo más irregular posible.
  
2. Previamente a la aplicación del colorante se efectuarán pruebas para intentar conseguir un color que se integre lo más posible con el entorno.
  
3. El diseño de la repoblación en el entorno del camino se realizará de manera que permita a largo plazo la ocultación de los desmontes, llevándose a cabo plantaciones en los terraplenes caso de estimarse necesario.
  
Tercero
  
- Se recomienda no utilizar Celtis australis (almez o llidoner) ni Amelanchier ovalis (guillomo o corner) en la repoblación.
  
- Se recomienda la introducción de Pistacia lentiscus (lentisco) en la repoblación.
  
Cuarto
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Quinto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 24 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 127/02-AIA
  
Título: Línea aérea de energía eléctrica de 220 kV
  
Doble circuito, entre la ST La Vall d'Uixó y la ST Segorbe
  
Promotor: Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes
  
Objeto del proyecto: Línea de 220 kV doble circuito
  
Localización: Término municipales de Almedíjar, Azuébar, Castellnovo, Chóvar, Geldo, Soneja, Sot de Ferrer, La Vall d'Uixó (Castellón) Algar del Palancia, Alfara de Algimia, Algimia de Alfara y Sagunto (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
El objeto del proyecto es la construcción de una línea de transporte de energía eléctrica de 220 kV de doble circuito, entre la subestación transformadora de La Vall d'Uixó y la subestación transformadora de Segorbe.
  
Se justifica el proyecto por la necesidad de aumentar la potencia y la calidad del servicio en el término municipal Segorbe.
  
Los conductores serán cables de aluminio-acero tipo Duplex-Gull. La línea llevará en toda su longitud dos cables de tierra, uno de acero galvanizado de 50 mm² de sección, y el otro será del tipo OPGW-15 con fibras ópticas en su núcleo.
  
El aislamiento estará constituido por una cadena de composite tipo U120RB220P+AR1.
  
Los herrajes, medio de unión del cable conductor con la cadena de aisladores y de ésta al apoyo, están dimensionados mecánicamente para soportar las cargas máximas de los conductores y con los coeficientes de seguridad reglamentarios, siendo su material acero estampado y galvanizado en caliente como medio de protección anticorrosiva.
  
Los apoyos serán metálicos, constituidos por perfiles angulares de lados iguales galvanizados en caliente, de acero S355J2G3 y S275JR y organizados en forma de celosía doble. Tendrá forma troncopiramidal desde su base al brazo inferior, prismática desde éste al superior y dos castilletes en la parte superior para el cable de tierra.
  
Los apoyos que se han escogido para esta línea son de la serie 22E110, 22E140, 22E150, 22E190, 22D180 y 22A14A.
  
2. Alternativas.
  
El área de estudio que se ha definido para la localización del proyecto incluye parte de las comarcas de El Alto Palancia y La Plana Baixa en Castellón y El Camp de Morvedre en Sagunto.
  
Dentro de El Alto Palancia se incluye la parte oriental del término de Segorbe y los términos municipales completos de Castellnovo, Almedíjar, Azuébar, Chovar, Soneja, Sot de Ferrer y Geldo. De la comarca de La Plana Baixa se incluye el término de Alfondeguilla y la mayor parte de La Vall d'Uixó.
  
De la comarca El Camp de Morvedre se incluyen los términos de Algar de Palancia, Alfara de Algimia y parte de Algimia de Alfara y Sagunto.
  
Dentro del área de estudio se incluyen zonas que se incluyen en el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de Sierra Espadán y Sierra Calderona.
  
Las alternativas objeto de estudio se han seleccionado aplicando el método de corredores de mínimo impacto ambiental.
  
Atendiendo al método de trabajo desarrollado, han resultado dos corredores de menor impacto ambiental en los que se pueden establecer una serie de alternativas de trazado de la línea eléctrica en proyecto.
  
Los dos corredores son: alternativa norte y alternativa sur. La alternativa sur presenta dos variantes: variante 1.ª y variante 2ª con trazados similares diferenciándose por la manera de salvar los suelos urbanos y urbanizables del municipio de Algar del Palancia.
  
Las alternativas tienen puntos de inicio y final las nuevas subestaciones transformadoras de La Vall d'Uixó y Segorbe.
  
La alternativa norte y la alternativa sur tienen en común el trazado en el término municipal de La Vall d'Uixó que discurre por el valle de la rambla de Cerverola siguiendo el paso natural utilizado también por el trazado de la carretera de CS-600 de Algar del Palancia a La Vall d'Uixó.
  
Alternativa norte:
  
Tiene una longitud de 22,970 kilómetros. Discurre en el término de La Vall d'Uixó por el valle de la rambla de Cerverola y el barranco de La Font d'Escales, girando por este cauce antes de llegar al alto del Picaio. Continúa en dirección ESE-WNW por campos de cultivo hasta la zona de El Garroferal al noreste del casco urbano de Soneja. Desde aquí sigue en dirección oeste cruzando el río Palancia y pasando por el sur del pico Gabino cruza la N-234 y la vía férrea, para girar al norte y volver a cruzar la vía y la nacional y acabar en los terrenos de la subestación al oeste de Villatorcas.
  
Alternativa sur:
  
Discurre también por el valle de la rambla Cerverola y sigue en línea recta y dirección ENE-WSW hasta Algar del Palancia. En este municipio entra en el valle del río Palancia, por donde discurre principalmente por campos de cultivo hasta Segorbe.
  
Esta alternativa cuenta con dos variantes, que se diferencian en la manera de salvar la zona residencial de la urbanización Montes de Palancia en el término municipal de Algar del Palancia.
  
La alternativa 1.ª (tiene una longitud de 24,061 km) salva esta urbanización por el norte, entre ésta y el casco urbano de Algar del Palancia, siguiendo similar trazado que el ferrocarril. La segunda (con una longitud de 24,455 km) la bordea por el sur y oeste, pasando por el valle del barranco de Arguinas. Ambas variantes se unen de nuevo a la altura de Sot de Ferrer, siguiendo hasta Segorbe el eje viario de infraestructuras de la autovía y el ferrocarril y en paralelo a la línea eléctrica de 66 kV existente entre Segorbe y Sagunto.
  
Como conclusión en el estudio de alternativas se indica que no existe gran diferencia entre las tres alternativas a nivel ambiental. Se elige en el estudio la alternativa norte justificándose porque además de ser la alternativa con trazado más corto, cuenta con la ventaja añadida de ser la más retirada de áreas habitadas.
  
Las dos variantes de la alternativa Sur, aunque también viables desde el punto de vista de los valores naturalísticos del territorio, implicarían una problemática muy superior a la elegida en lo que respecta al alejamiento de la infraestructura de las viviendas existentes.
  
Tramitación administrativa
  
Para el tramo de línea eléctrica que afecta a los términos municipales de la provincia de Castellón, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón ha procedido al trámite de información pública mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón número 70, de 11 de junio de 2002, y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.287, de fecha 8 de julio de 2002.
  
Según certificado emitido por el jefe de la Unidad de Energía y Minas durante el periodo de información pública no se han presentado alegaciones.
  
Para el tramo de la línea eléctrica que afecta a términos municipales de la provincia de Valencia la información pública ha tenido lugar mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia de fecha 22 de octubre de 2002, en el Boletín Oficial del Estado de fecha 9 de noviembre de 2002, y en el periódico El Mundo de fecha 14 de octubre de 2002.
  
Según escrito del director territorial del Servicio Territorial de Industria de Valencia, durante el periodo de información pública no se han presentado alegaciones de carácter medioambiental.
  
Analizada la documentación presentada y tras conocer la zona de afección por los distintos trazados se observa que las alternativas planteadas atendiendo a los componentes ambientales seleccionados para su estudio, se obtienen valores muy similares. No obstante se considera que en el estudio de impacto ambiental deberían haberse tenido en cuenta otros parámetros en la valoración para determinar los pasillos seleccionados.
  
Los parámetros que se considera se deben tener en cuenta son: la existencia de un pasillo constituido por la carretera N-234, la línea de ferrocarril y la línea aérea de alta tensión 66 kV; el grado de naturalidad o ausencia de infraestructuras en parte del terreno definido como área de estudio; debe valorarse de forma adecuada en el impacto paisajístico, además de la cercanía a poblaciones, la calidad de las unidades ambientales, fragilidad visual, etcétera.
  
Todas estas cuestiones se plantearon como ampliación del estudio de impacto ambiental.
  
Se han efectuado consultas a las direcciones territoriales de Territorio y Vivienda de Castellón y Valencia; Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad; Servicio de Parques Naturales, Servicio de Minas.
  
Informes sectoriales
  
De las consultas efectuadas se han recibido informes de los diferentes organismos de los que cabe resaltar:
  
- De las tres alternativas propuestas dos afectan al lugar de interés comunitario (LIC), curso medio del río Palancia.
  
- La alternativa norte se acerca notablemente al parque natural, declarado Zona de Especial Protección para las Aves, de la Sierra de Espadán.
  
- Debería seleccionarse la alternativa sur variante 2.ª que evita la afección a lugares de interés comunitario.
  
- Para evitar posibles colisiones con el cable de tierra, debería señalizarse éste con salvapájaros, al menos en todo el trazado que comparten las tres alternativas, por tratarse de zonas de campeo de grandes águilas y corredor de paso utilizado por las aves en sus rutas migratorias.
  
- El Servicio de Minas aporta una relación de los registros mineros que puedan verse afectados por el trazado de la línea, tanto los vigentes como los caducos.
  
Afecciones legales
  
La línea eléctrica discurre por el ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán.
  
Parte del recorrido del pasillo de la línea eléctrica se sitúa en el ámbito del lugar de interés comunitario curso medio del río Palancia. Es una zona exclusivamente fluvial destinada a incluir básicamente el dominio público hidráulico y terrenos adyacentes.
  
Los hábitats relevantes son los asociados al ambiente fluvial, entre ellos los ríos mediterráneos con caudal permanente con Glaucium flavum (3250) y con galerías de Salix y Populus alba (3280), las formaciones de Nerio-Tamaricetea (92D0), las galerías de Salix y Populus (92AO) y los prados húmedos mediterráneos del Molinio-Holoschoenion (6420).
  
Entre la fauna destacar la ictiofauna y aves como Alcedo atthis.
  
El trazado de la línea eléctrica afecta a las siguientes vías pecuarias:
  
- Cañada Real del Collado (término municipal de La Vall d'Uixó).
  
- Cordel de Castellnovo (término municipal de Soneja).
  
- Cordel que marca el límite entre los términos municipales de Algar del Palancia y Alfara de Algimia.
  
Se afectarán a dos montes de utilidad pública: Riberas del Palancia en el término de Soneja, y Bonilles y otros del término municipal de Sagunto.
  
En el corredor o pasillo de la alternativa norte se localizan tres puntos con valor arqueológico aunque ninguno de ellos se verá afectado directamente:
  
- Término de Soneja: La Rocha de Carlos y Cueva de Jallar.
  
- Término de La Vall d'Uixó: Cova de Martorell.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el estudio de impacto ambiental se indica que los elementos del medio susceptibles de verse afectados por el proyecto son: geomorfología; aire; suelo; vegetación y flora; fauna; riesgos; población; planeamiento y usos del suelo; infraestructuras; vías pecuarias; patrimonio; paisaje.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
Se indica en el estudio de impacto ambiental que los impactos de mayor relevancia que generará el proyecto se circunscriben a la afección sobre la fauna y a la pérdida de calidad visual del paisaje.
  
La afección sobre la avifauna, centrada fundamentalmente en la zona comprendida entre la carretera comarcal C-225 y el barranco del Juncarico, se ha considerado en el estudio, como un impacto moderado recuperable con la implantación de medidas correctoras centradas en la instalación de salvapájaros.
  
Respecto al impacto sobre el paisaje, indica el estudio, que se ha conseguido reducir al máximo proponiendo el trazado de la línea por zonas humanizadas y de baja fragilidad ambiental. Únicamente el tramo que discurre entre la carretera comarcal C-225 y el barranco de Juncaricos presenta cierta fragilidad ambiental frente al proyecto.
  
En el estudio se consideran compatibles los impactos generados sobre: geomorfología, aire, fauna, riesgos, planeamiento y usos del suelo, infraestructuras, vías pecuarias.
  
Como moderado el impacto sobre la vegetación y flora, y el paisaje.
  
Como nulos y/o no significativos el impacto sobre la población y sobre el patrimonio.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras que se proponen en el estudio de impacto ambiental son, entre otras, las siguientes:
  
- Diseño de los nuevos accesos procurando la afección a la menor superficie posible, en especial allí donde los apoyos se sitúen en terrenos forestales. En este caso se realizará un minucioso estudio de manera que se afecte lo menos posible a las líneas del relieve originales.
  
- Se procederá a la restitución de las formas originales en la medida de lo posible, mediante la inhabilitación y recuperación ambiental de aquellos accesos que no sean imprescindibles para el mantenimiento de la instalación.
  
- En los lugares que sea posible se retire la capa de suelo existente y su acopio de forma adecuada para su utilización en las labores de restauración. Esto se realizará siempre que se de un espesor de suelo superior a 30 cm y la pedregosidad sea inferior al 40%.
  
- Restitución en las zonas afectadas de una capa de substrato edáfico, utilizando el suelo retirado y acopiado con anterioridad, que sirva de substrato sobre el que se asiente la cubierta vegetal.
  
- El replanteo de los apoyos de la línea se atenderá a afectar lo mínimo posible a las formaciones sensibles y especies endémicas, de manera especial en el tramo entre la C-225 y el barranco Juncaricos donde hay una mayor presencia de vegetación natural.
  
- Para minimizar el impacto sobre la fauna se debe utilizar, en la medida de lo posible, maquinaria que genere bajo nivel de ruido, y las afecciones al hábitat serán las mínimas procurando no alterar más allá de lo estrictamente necesario la estructura vegetal de la zona.
  
- No se plantea la apertura de calle de seguridad de anchura constante en el trazado de la línea eléctrica, sino únicamente la poda o talado de pies de arbolado que puedan ocasionar incendio por contacto con la línea, y en la fase de funcionamiento se mantendrá la distancia de seguridad de igual forma.
  
- Señalización de los cables de tierra mediante salvapájaros. La localización de los salvapájaros se realizará en el tramo III, en la zona comprendida entre la carretera comarcal C-225 y el barranco Juncaricos.
  
- Se deberán extremar las medidas de seguridad en la manipulación de aceites lubricantes y carburantes utilizados por la maquinaria al servicio de la obra. Quedará prohibida la manipulación de lubricantes en la zona de obras.
  
- Se cumplirá lo previsto en la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias.
  
- En los yacimientos existentes y cercanos al trazado de la línea eléctrica se velará por el cumplimiento de la Ley 16/1985, de Patrimonio Histórico Español, y de la Ley 4/1998, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Se ha considerado la realización de un plan de vigilancia ambiental que incluye la fase de obras y un año de la fase de explotación de la línea.
  
Tras las conversaciones y visitas mantenidas con la empresa promotora, ésta nos comunica la mejora del trazado norte mediante la modificación del mismo (variante B), en aproximadamente 2,5 kilómetros, evitando la afección a terreno forestal y pasando a afectar a zonas agrícolas.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para las declaraciones y estimaciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
4. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones que le sean preceptivas, el proyecto de «Línea aérea de energía eléctrica de 220 kV doble circuito, entre la ST La Vall d'Uixó y la ST Segorbe» en los términos municipales de Almedíjar, Azuébar, Castellnovo, Chóvar, Geldo, Soneja, Sot de Ferrer, La Vall d'Uixó (Castellón) y Algar del Palancia, Alfara de Algimia, Algimia de Alfara y Sagunto (Valencia), cuyo promotor es Iberdrola Distribución Eléctrica, SAU, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. Se admite la modificación (variante B) planteada para la alternativa norte.
  
2. Se procederá a la señalización en todo el recorrido de los cables de tierra mediante la instalación de elementos salvapájaros situados cada cinco metros y al tresbolillo.
  
Los elementos salvapájaros a utilizar serán las tiras en «X» de neopreno (35 cm x 5 cm) sujetos por mordaza de elastómero con cinta luminiscente, o también se puede emplear espirales de color visible y dimensiones de 30x100 centímetros.
  
3. Deberá respetarse al máximo la vegetación existente (tanto forestal como agrícola), siendo el criterio que debe prevalecer el evitar la afección de masas arboladas que sea necesario talar para la instalación de la línea, por tanto se deben ubicar los apoyos de forma que no se afecte especies arbóreas ni en la cimentación ni en la posterior franja de seguridad, la cual consistirá simplemente en la eliminación de aquellos ejemplares (para el caso de vegetación forestal) que afecten directamente a la línea y no puedan mantenerse por otros métodos (podas, reubicación apoyo, etc.), y especies pirófitas.
  
4. Dado que se afectan varias vías pecuarias, se cumplirá lo dispuesto en la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias.
  
5. Con anterioridad a las obras debe comunicarse a la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial las medidas correctoras adoptadas para evitar la afección de los hábitats del lugar de interés comunitario curso medio del río Palancia.
  
6. El pasillo elegido para la alternativa norte puede ser de interés para el patrimonio histórico artístico, por lo que deberá realizarse un estudio detallado de las zonas afectadas por la instalación de acuerdo con la Ley 4/1998, y si se observasen restos de interés para el patrimonio artístico, histórico, etnológico, etcétera, se comunicará de forma inmediata a la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 25 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natura: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 344/2002-AIA
  
Título: Programa de actuación integrada SUNP-VI San José
  
Promotor: Ayuntamiento de Sagunto
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Localización: Al norte del caso urbano de Sagunto puerto, junto al cementerio
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
El presente proyecto pretende desarrollar urbanísticamente el sector San José, clasificado por el planeamiento vigente de Sagunto como suelo urbanizable no programado VI. Para ello, y en cumplimiento de las directrices establecidas por el Plan General de Ordenación Urbana vigente, es necesario ampliar la anchura de la ronda norte que limita el sector y lo conecta con la carretera VV-7014, con la consiguiente ocupación de suelo no urbanizable. Es esta ampliación la que es objeto de evaluación de impacto ambiental.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. El proyecto plantea la ocupación de una superficie de 960 metros cuadrados de suelo no urbanizable, que se motiva por la necesidad de ampliar la anchura de la ronda norte que limita el sector objeto de estudio, puesto que dicho vial presenta actualmente una anchura de 7 metros en algunos de sus tramos y el Plan General contempla para el mismo una anchura mínima de 14 metros. Se proyecta un vial de 15 metros de anchura por coherencia con el resto de viales del plan. La ampliación del citado vial se realiza hacia el norte porque el linde sur del mismo se encuentra consolidado por edificaciones. La ampliación se justifica asimismo por la necesidad de acondicionar dicho vial al tránsito peatonal y a su utilización para la canalización de diferentes servicios urbanísticos.
  
II. La superficie total del sector es: 122.394,62 metros cuadrados.
  
La superficie de suelo no urbanizable afectada es: 960 metros cuadrados.
  
3. Alternativas
  
No se han presentado alternativas de proyecto. El estudio de impacto ambiental indica que la solución adoptada en la única viable, y que se justifica al tratarse de una consecuencia derivada de unos condicionantes relativos al tipo y anchura de vial impuestos desde el Plan General de Ordenación Urbana de Sagunto.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública.
  
En fecha 8 de febrero de 2002 el Ayuntamiento de Sagunto remitió certificado de aprobación y adjudicación provisional y copia del estudio de impacto ambiental relativos al programa de actuación integrada sector SUNP-VI, San José.
  
En fecha 19 de febrero de 2002, se solicitó al Ayuntamiento de Sagunto la documentación técnica del proyecto y un certificado sobre el resultado de la información pública del estudio de impacto ambiental, a los efectos de completar la documentación mínima necesaria para incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
En fecha 20 de febrero de 2002, el Ayuntamiento de Sagunto remitió un informe por el que comunicaba que el estudio de impacto ambiental no fue sometido a información pública junto con el resto de la documentación integrante del citado programa de actuación integrada.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público según anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.227, de 12 de abril de 2002.
  
Durante el periodo de información pública del estudio de impacto ambiental no se presentaron alegaciones al mismo, según consta en los certificados emitidos por el Servicio de Gestión Administrativa de la Conselleria de Medio Ambiente, de fecha 27 de mayo de 2002, y por la Secretaría del Ayuntamiento de Sagunto, de fecha 8 de julio de 2002.
  
En fecha 30 de julio de 2002, se reiteró al Ayuntamiento de Sagunto la necesidad de presentar la documentación técnica completa del programa de actuación integrada San José.
  
En fecha 30 de septiembre de 2002, el Ayuntamiento de Sagunto presentó la documentación técnica solicitada, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
2. Peticiones de información o documentación complementaria.
  
Una vez incoado expediente de evaluación de impacto ambiental, no ha sido solicitada nueva documentación al Ayuntamiento de Sagunto ni se han requerido informes sectoriales.
  
Afecciones legales
  
1. La actuación propuesta no afecta a ningún elemento o espacio protegido.
  
2. El estudio de impacto ambiental afirma que la actuación pretendida no produce ningún impacto sobre el patrimonio arquitectónico ni arqueológico. No obstante, el plano de calificación de suelo aportado señala la existencia de una zona de protección arqueológica en el centro del sector San José, objeto del programa de actuación integrada tramitado. Por este motivo, y teniendo en cuenta que la zona afectada por el área de protección arqueológica está actualmente clasificada como suelo urbanizable, y que no es objeto de estudio en el proceso de evaluación del impacto ambiental, a este respecto se estará a los criterios que la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia en la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.
  
Consideraciones ambientales
  
1. El estudio de impacto ambiental presentado indica que toma como referente en su redacción el documento «Estudio y evaluación del impacto ambiental de la revisión del Plan General de Ordenación Urbana de Sagunto», redactado por la empresa Evren, SA. No se adjunta copia del citado documento.
  
2. El estudio de impacto ambiental señala las características de la unidad ambiental a la que pertenecen los terrenos objeto de estudio, extraídas del estudio de impacto ambiental del Plan General. Éstas son:
  
- Unidad ambiental: 19.M.
  
- No se aprecian impacto actuales.
  
- Mapa geológico: Cuaternario abanico-aluvial.
  
- Se considera un impacto admisible por la implantación de urbanizaciones de carácter residencial.
  
- Matriz de las características afectadas por las acciones urbanizadoras:
  
- Calidad del medio: media.
  
- Inundabilidad: media-baja.
  
- Vulnerabilidad del acuífero: media.
  
- Inestabilidad: baja.
  
- Carga admisible: 1-4 kg/cm².
  
3. El plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunidad Valenciana, Patricova, contempla para la zona objeto de estudio un riesgo de inundación de grado 6 (frecuencia entre 100 y 500 años; calado < 0.8 m). El estudio de impacto ambiental únicamente indica que la zona presenta una inundabilidad media-baja, como se ha citado en el punto anterior. A este respecto, es necesario establecer una reserva a favor de los criterios adicionales de carácter técnico y consideraciones de idoneidad del proyecto evaluado que la Comisión Territorial de Urbanismo pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia.
  
4. El estudio de impacto ambiental analiza los impactos previstos sobre la población, la flora y fauna, el suelo, el aire y clima, el patrimonio arquitectónico y arqueológico, y sobre el paisaje, concluyendo que no se aprecia un impacto considerable sobre los elementos medioambientales afectados.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el programa de actuación integrada SUNP-VI, San José, del municipio de Sagunto (Valencia), promovido por el Ayuntamiento de Sagunto, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. El promotor deberá cumplir las siguientes medidas correctoras:
  
- Los restos vegetales originados con el desbroce y la tala del arbolado afectado se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, prohibiendo en cualquier caso la incineración in situ de los mismos.
  
- Se procederá al riego periódico de la zona de actuación con el fin de evitar la formación de nubes de polvo con la realización de los movimientos de tierras.
  
- Se procederá a la reutilización de la capa de tierra vegetal retirada con el movimiento de tierras, mediante el empleo de la misma en las zonas ajardinadas del sector o en otras zonas fuera del ámbito de la presente actuación. El acopio de la misma se realizará de manera que no se pierdan sus características edafológicas.
  
- Se realizará una recogida selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización, gestionando cada uno de ellos conforme a sus características fisico-químicas. Aquellos que tengan la consideración de residuos inertes serán trasladados a vertedero autorizado.
  
- El acopio de los materiales a emplear y de los residuos generados se realizará dentro de los límites del sector.
  
- Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas.
  
- Se deberá garantizar un correcto drenaje de la zona, debido al riesgo de inundabilidad existente en la misma. Se adoptarán las medidas que pudiera establecer la Comisión Territorial de Urbanismo en el ejercicio de sus competencias.
  
II. Se deberá elaborar un programa de vigilancia ambiental, el cual tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras propuestas. Para ello se proponen, como mínimo, los siguientes controles:
  
- Control de polvo sobre la vegetación adyacente.
  
- Control de la gestión de los distintos tipos de residuos generados y sobre los materiales empleados en las obras.
  
- Control de los niveles sonoros durante las obras en edificio habitado más cercano.
  
- Control de los niveles de las emisiones de gases y partículas de los motores de combustión interna utilizados en las obras.
  
- Control de la eficacia del sistema de drenaje ejecutado.
  
- Control del cumplimiento de las ordenanzas y normativas urbanísticas.
  
Por último, el programa de vigilancia ambiental deberá fijar el tipo de control a realizar y la periodicidad de los mismos. Asimismo, se realizarán informes periódicos en los que se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras propuestas.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 26 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 248/02-AIA
  
Objeto del proyecto: Embalse regulador para riego
  
Promotor: Joaquín Fernández Juárez, en representación de Agrícola Mira Costa, SL.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Almoradí (Alicante)
  
Localización: Polígono 7, parcela 29, sita en el paraje Las Morenas, en el término municipal de Almoradí (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad del proyecto:
  
El proyecto consiste en la construcción de un embalse para riego en la finca San José de Almoradí.
  
El embalse es de materiales sueltos, se encuentra ya construido, y hay que señalar que hay discrepancias en los datos aportados en el proyecto y en el estudio de impacto ambiental, ya que en el proyecto que fue redactado en abril de 1999 y visado en mayo de 2001, figuran datos diferentes en cuanto a dimensiones y capacidad del embalse con relación a los datos que figuran en el estudio de impacto ambiental del mismo que fue redactado y visado en marzo de 2002, tal y como se observa en los datos que se transcriben a continuación:
  
 Datos de Datos del
  
 proyecto estudio
  
Superficie total de ocupación 8.400 m² (120X70) 7.580 m²
  
Taludes exteriores, pendientes 1/1 1/1
  
Taludes interiores, pendientes 1/ 2 (\*) 1/ 2,5
  
(\*) (en plano figura 1/ 2,5)
  
Altura total-profundidad 7 m 9 m
  
Capacidad total: 19.000 m³ 21.114 m³
  
Capacidad útil 15.000 m³ 18.538 m³
  
En el proyecto no se incluye el estudio de estabilidad de taludes y el estudio del riesgo sísmico, ni se presupuesta ningún capítulo de medidas correctoras.
  
En el estudio de impacto ambiental se incluye en la descripción del proyecto un apartado del cálculo de estabilidad de taludes, aplicando un valor de aceleración sísmica básica de 0,11 para el municipio de Almoradí, aunque se contradice posteriormente indicando que la aceleración básica es de 0,15.
  
2. Alternativas:
  
No se plantean alternativas de ubicación siendo que el embalse se encuentra ya construido.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente:
  
El proyecto de obras así como el estudio de impacto ambiental fueron remitidos por el Ayuntamiento de Almoradí en fecha 25 de junio de 2002.
  
El estudio de impacto ambiental se ha sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.363, de 23 de octubre de 2002, habiéndose presentado una alegación al mismo por parte de M.ª Teresa Ruiz-Navarro.
  
2. Contenido de las alegaciones presentadas:
  
En extracto se refieren a los siguientes puntos:
  
- El embalse se encuentra construido y en pleno funcionamiento desde junio de 2000 (en otro punto indica que la construcción data de 1999).
  
- No se plantean alternativas de ubicación.
  
- El talud este se asienta sobre terreno del suelo no urbanizable de especial protección forestal, y se asienta sobre el talud de un barranco existente, indicando que el artículo 2.2.5.2 de las normas subsidiarias señala que «queda prohibida cualquier edificación en una banda de 30 metros medidos a cada lado del eje de los cauces, salvo autorización expresa municipal».
  
- Se enumeran diversas deficiencias del estudio de impacto ambiental referentes por un lado a las afirmaciones erróneas sobre la ubicación del embalse en las que se indica la lejanía del proyecto a cauce o zona de avenida de aguas; Por otro lado, sobre el seguimiento en el programa de vigilancia ambiental, por su imposible cumplimiento al haberse finalizado las obras (seguimiento arqueológico, época de realización de las obras, precauciones a adoptar en movimiento de tierras, etc.).
  
3. Petición de informes sectoriales:
  
Se solicita informe a los servicios territoriales de la antes Conselleria de Medio Ambiente en Alicante, a la Dirección General de Interior y al Ayuntamiento de Almoradí.
  
Informes sectoriales
  
Se reciben los informes de:
  
- Servicios territoriales de Alicante, en el informe remitido del técnico de microrreservas se indica:
  
Afección a especies protegidas:
  
Según el propio estudio de impacto ambiental señala, existen diversas especies (Chamaerops hunilis, Teucrium capitatum subsp. gracilium, Thymus hyemalis) protegidas por la Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca, del 20 de diciembre de 1985 (anexo III).
  
Según el artículo 6 de dicha orden «las infracciones a lo dispuesto en esta orden serán sancionadas con lo dispuesto en la Ley de Montes de 8 de junio de 1957 y el reglamento para su aplicación de 27 de febrero de 1962».
  
- Del Ayuntamiento de Almoradí:
  
Se remite informe del técnico municipal en el que se indica que la calificación del suelo es de suelo no urbanizable común.
  
- De la Dirección General de Interior:
  
Se remite informe indicando que el riesgo más relevante para las personas y los bienes que puedan afectar al embalse, o derivarse del mismo, es el sísmico. El municipio de Almoradí es uno de los de mayor peligrosidad sísmica de la Comunidad Valenciana, con una aceleración sísmica de 0,15 g, según la Norma de Construcción Sismorresistente de 29 de diciembre de 1994, y con una intensidad sísmica estable superior al grado VII MSK, para un periodo de retorno de 500 años.
  
Se indica que en el cálculo de estabilidad de taludes del estudio de impacto, se considera la aceleración básica de cálculo de Almoradí en unos casos como 0,11g y otras como 0,15 g, siendo este último valor el que viene determinado en la Norma de Construcción Sismorresistente-94, que no se puede comprobar si se ha aplicado correctamente puesto que los cálculos numéricos de estabilidad de taludes no se han incluido en la documentación.
  
Se indica asimismo que en caso de ocurrir un incidente en la obra proyectada, las aguas liberadas circularían con gran energía, si bien no se localizan en la zona potencialmente afectada por las aguas ninguna vivienda habitada, afectaría a tierras de cultivo y la carretera Benejúzar-Algorfa, que discurre perpendicular al sentido que tomarían las aguas pendiente abajo.
  
Afecciones legales
  
En el planeamiento urbanístico de Almoradí se encuentra calificado como suelo no urbanizable común, y se encuentra situado colindante a barranco calificado como suelo no urbanizable de especial protección forestal.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto:
  
Los elementos que pueden resultar afectados de forma significativa en el proyecto son el suelo por el movimiento de tierras, la vegetación, la fauna y los efectos derivados del riesgo sísmico, ya que Almoradí corresponde a una zona de riesgo sísmico elevado.
  
Por ello resulta de especial importancia que en los cálculos del proyecto se haya considerado el riesgo al que está sometido. Hay que señalar que en la documentación del proyecto no se ha incluido ningún apartado sobre el cálculo de la estabilidad de taludes o la consideración del riesgo sísmico a que está sometido, en el estudio de impacto ambiental que se ha redactado con posterioridad a la ejecución del embalse sí se incluye éste capítulo aunque no se han incluido los cálculos realizados.
  
El embalse es colindante a un suelo calificado como suelo no urbanizable de protección forestal.
  
En cuanto a la avifauna hay que señalar que el embalse se encuentra a unos mil metros de una zona de nidificación de las especies de Buteo buteo (ratonero común) y Circaetus gallicus (águila culebrera), ambas catalogadas como de interés especial en el Catálogo Nacional de Especies Amenazadas, por lo que resulta de especial relevancia el tomar medidas preventivas en época de nidificación y medidas correctoras para facilitar la salida del embalse en caso de caída accidental.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
Entre los impactos que se indican en el estudio hay que señalar:
  
- Impacto sobre la hidrología: Indica que se ha tenido en cuenta la ubicación para que no interfiera sobre aguas superficiales, ramblas..., indicando que en la zona elegida no existen ramblas. Esta apreciación es incorrecta puesto que uno de los taludes es colindante a un barranco.
  
- Sobre la vegetación: se indica que se trata de terrenos ocupados por especies matorrales, y que el impacto aunque irreversible será compatible por la poca superficie a ocupar y las medidas correctoras a aplicar (hay que señalar que estas medidas correctoras son preventivas y de imposible aplicación puesto que la obra se ejecutó previamente al estudio de impacto ambiental). En el informe de los servicios territoriales de Alicante se indica que las especies descritas en el estudio (Chamaerops hunilis, Teucrium capitatum subsp. gracilium, Thymus hyemalis) se encuentran protegidas por la Orden de la Conselleria de Agricultura y Pesca del 20 de diciembre de 1985 (anexo III).
  
- Sobre la fauna indica la inexistencia de especies protegidas, indicando que se reducirán al mínimo las actuaciones en épocas de reproducción (de imposible cumplimiento puesto que las obras se realizaron antes).
  
- Sobre el paisaje indica que se tratarán de paliar los efectos negativos con la restauración de la cubierta vegetal y revegetación de taludes (que por otro lado no se ha realizado de forma correcta, ya que además de no haberse realizado con las especies indicadas en el estudio, ni la cobertura adecuada, se ha plantado diente de león que no facilita la fijación de la superficie del talud, tal y como se comprueba por los efectos de erosión que presenta).
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental:
  
Propone medidas correctoras sobre:
  
1. Precauciones durante el movimiento de tierras.
  
2. Restauración de cubierta vegetal en los taludes exteriores del embalse.
  
3. Plantaciones de árboles y arbustos en contornos exteriores del embalse.
  
4. Época de realización de las obras.
  
5. Adecuación del emplazamiento una vez concluidas las obras.
  
Ante las medidas correctoras propuestas, y efectuada visita al terreno, hay que formular las siguientes consideraciones:
  
- La construcción del embalse es anterior a la redacción del estudio de impacto ambiental. En el proyecto de construcción del año 1999 no se hace referencia al riesgo sísmico ni al cálculo de la estabilidad de taludes considerado en la ejecución del proyecto, en aplicación de la Norma de Construcción Sismorresistente-94.
  
- Los datos del embalse que figuran en el estudio de impacto ambiental no se corresponden con los datos del proyecto, siendo especialmente significativos los correspondientes a la altura del embalse, pendiente de taludes exteriores y capacidad del embalse.
  
- Las medidas correctoras de revegetación que se proponen en el estudio no han sido aplicadas, y otras como simetría constructiva, ejecución de obras fuera de periodo de nidificación, etcétera, son de imposible aplicación una vez ejecutadas las obras.
  
- Existe deterioro por acarcavamiento en la superficie de los taludes por efecto de la erosión al no haberse realizado de forma correcta la revegetación de los mismos.
  
- La pendiente del talud colindante con el barranco se considera excesiva dada la altura que presenta y los riesgos de erosión que conlleva. Las medidas correctoras que procedería aplicar en cuanto a disminución de la altura de talud o modificación de pendiente del mismo (tanto para evitar la erosión como para evitar el efecto de la cascada de agua por una posible rotura del embalse) implicarían la modificación del proyecto y por tanto son de imposible aplicación puesto que la obra ya está ejecutada.
  
Por lo que se concluye que el estudio de impacto ambiental no se ajusta a los datos del proyecto, no cumple con los objetivos preventivos y correctores de los efectos ambientales derivados de la ejecución del proyecto, y cualquier modificación necesaria del mismo para garantizar la seguridad del embalse en su caso resultaría imposible de ejecutar.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos del Decreto 162/1990, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, 8.e.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al organo ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
4. El artículo 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
No estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de embalse regulador de riego, situado en polígono 7, parcela 29, sita en el paraje Las Morenas del término municipal de Almoradí (Alicante), proyecto promovido por Joaquín Fernández Juárez en representación de Agrícola Mira Costa, SL, por considerar que, tal y como se indica en la parte expositiva, el estudio de impacto ambiental no se ajusta a los datos del proyecto, no cumple con los objetivos preventivos y correctores de los efectos ambientales derivados de la ejecución del proyecto, y cualquier modificación necesaria del mismo para garantizar la seguridad del embalse en su caso resultaría imposible de ejecutar.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 27 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 406/2002AIA
  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transportes
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamientos de La Vall de Laguar, Orba, Murla, Benigembla, Parcent, Alcalalí, Jalón, Llíber, Calpe y Benissa
  
Objeto proyecto: Renovación de las conducciones de agua de La Vall de Laguar y Benigembla a Calpe y Benissa.
  
Localización: En los términos municipales de La Vall de Laguar, Orba, Murla, Benigembla, Parcent, Alcalalí, Jalón, Llíber, Calpe y Benissa (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
El objeto del proyecto es la renovación de las conducciones de agua potable que abastecen las poblaciones de Calpe y Benissa que tienen una antigüedad elevada en algunos casos, son de fibrocemento y presentan numerosas fugas. Parte del trazado seguirá el actual y otra parte discurrirá por un nuevo trazado aprovechando en su mayor parte caminos existentes. El sistema actual de explotación se mantiene, no contemplando el proyecto nuevos sondeos ni impulsiones.
  
Todas las tuberías son de fundición, irán enterradas con diámetros de 350, 400 y 500 mm, siendo el ancho de ocupación temporal de 9-12 metros y el ancho de servidumbre de 3-3,4 metros para instalación de las conducciones. La longitud de tubería será de 27,170 kilómetros para Calpe y 14,487 kilómetros para Benissa. Los cruces de los cauces se harán en sifón con excepción de un paso sobre el río Jalón en el que la conducción se adosará a puente existente.
  
A partir de Murla las tuberías de los pozos de Benigembla y del sondeo de Isbert discurren en paralelo por la misma zanja hasta la zona del depósito del Collao.
  
Se llevarán a cabo desbroces y excavaciones, sin formación de taludes.
  
La profundidad de la zanja oscilará aproximadamente entre 1,5 y 1,8 metros y la anchura en superficie entre 1,5 metros en zanja normal simple y 3,5 metros en zanja doble en cauce.
  
El material sobrante de la excavación se enviará a vertedero autorizado. No será necesario material de préstamo. No existirá parque de maquinarias sino que las máquinas se dispondrán en el entorno de las obras.
  
Tramitación administrativa
  
Por la Conselleria de Infraestructuras y Transportes se remitió un ejemplar del anteproyecto y una copia del estudio de impacto ambiental, así como copia de certificados de información pública en los que se indica que no se han producido alegaciones, por parte del Consorcio para el Abastecimiento y Saneamiento de Aguas de la Marina Alta y la Secretaría General de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes (BOE núm. 183, de 1 de agosto de 2002, y DOGV núm. 4.315, de 16 de agosto de 2002).
  
Se remitió por parte del promotor con fecha 5 de noviembre de 2003 documentación anexa aclaratoria en la que se adjuntaban las modificaciones que se habían producido en el proyecto, incidiendo especialmente en reducir la afección en aquellos tramos de mayor interés. En relación con el tramo de El Tossal del Port VPA-7 a VP-23 se realizará de manera especial siendo el acceso paralelo a la conducción sin necesidad de abrir camino por la ladera, previéndose retroexcavadoras sobre orugas y grúas. Se ejecutarán además muros de contención transversales y longitudinal a la conducción, este último realizado en mampostería.
  
Afecciones legales
  
Se cruzan varios cauces y se afecta a vías pecuarias que en su mayor parte coinciden con caminos existentes. Puntualmente en algún tramo del trazado se afecta a monte de utilidad pública.
  
El trazado afecta en algún tramo al lugar de interés comunitario denominado Río Gorgos propuesto por el Gobierno Valenciano para formar parte de la red de espacios naturales Red Natura 2000 (Acuerdo de 10 de julio de 2001).
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
La mayor parte del trazado discurre por caminos o carreteras existentes, entre, principalmente, terrenos agrícolas, y en menor medida terrenos forestales. En estos casos se podrá ver afectada una franja de una anchura máxima de 12 metros situada en el margen de los caminos. En determinadas zonas puntuales se atravesarán terrenos forestales sin seguir ningún camino.
  
Los terrenos agrícolas afectados son en su mayor parte de secano: almendros, olivos, algarrobos y vid y en menor medida cítricos. Los terrenos forestales presentan diversas características dominando los matorrales tipo romeral ?aliagar y maquia tipo coscojar (Quercus coccifera) con palmito (Chamaerops humilis) y lentisco (Pistacia lentiscus) y los pinares de pino carrasco (Pinus halepensis) sobre este tipo de matorrales y maquia.
  
Son de destacar los siguientes tramos en los que se discurrirá íntegramente afectando a vegetación forestal:
  
Tramo sondeo Lucifer-Arqueta de Murla:
  
- De VP 79 a VP 82: pinar de pino carrasco sobre maquia de coscoja, lentisco y palmito.
  
- De VPA-7 a VP-23 (Tossal del Port): pinar de pino carrasco sobre maquia de coscoja, lentisco y palmito en vaguada con pendiente acusada.
  
Tramo arqueta de Murla a Murla:
  
- De VP-105 a VP-113: ladera situada en la margen izquierda del río Jalón de pendiente acusada con pinar. En el cauce existe un adelfar-tarayal.
  
Tramo Benigembla-Murla:
  
- De VP-40 a VP-58: ladera con pendiente acusada y material arcilloso con yesos, acarcavado, con pinar aclarado sobre matorral tipo romeral (Rosmarinus officinalis).
  
A lo largo del trazado existen algunos ejemplares arbóreos de gran porte: algarrobo (Ceratonia siliqua), olivo (Olea europaea), pino carrasco (Pinus halepensis) y carrasca (Quercus rotundifolia).
  
El estudio proporciona información sobre yacimientos arqueológicos de la zona, existiendo un yacimiento en Orba y dos en Murla que podrían verse directamente afectados. Se discurre también en algún punto próximo a otros yacimientos.
  
Los elementos que principalmente se verán impactados serán el paisaje, la vegetación y el suelo. El valor ambiental de la zona es medio en líneas generales con algún tramo de mayor valor.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
En conjunto el impacto se puede calificar de moderado, debido a que discurre aprovechando caminos y carreteras y afectando a campos de cultivo en gran parte del recorrido. Sin embargo en determinados tramos, por la orografía y por las características forestales de la zona, el impacto se puede calificar de severo. A diferencia de lo indicado en el estudio se estima que en determinadas tramos por la anchura de la pista de trabajo se generarán desmontes, que en algún caso pueden tener cierta envergadura. En estos casos el impacto más relevante será sobre el paisaje y la vegetación.
  
Se pueden adoptar medidas preventivas y correctoras eficaces, que reduzcan significativamente el impacto que se puede generar.
  
Como el propio estudio reconoce, en determinados tramos se afectaría a algún yacimiento y además en la zona son abundantes, siendo necesario adoptar medidas preventivas.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Del estudio y ampliación se pueden destacar las siguientes medidas preventivas y correctoras:
  
- Recuperación de las zonas utilizadas ocupadas por instalaciones auxiliares, que se ubicarán en zonas sin vegetación arbórea o arbustiva, estables, permeables y llanas.
  
- Previamente al inicio de las obras un especialista botánico realizará visita de campo para establecer las zonas con especies endémicas o de interés para evitar daños innecesarios y establecer zonas a preservar.
  
- Recuperación paisajística: se establecen una serie de tramos en los que se llevará a cabo la revegetación de la pista de trabajo excluida la zona de servidumbre, distinguiendo tramos de monte y tramos de cauces.
  
- Actuaciones arqueológicas:
  
- Prospección arqueológica previa del área antes de comenzar las obras, que determinarán las condiciones o especificaciones que se impondrán a la licencia de obras.
  
- Programa de supervisión y vigilancia arqueológica de los movimientos de tierra a realizar, para lo cual se contratará a un arqueólogo que supervisará los trabajos. Su actuación se propondrá previamente a la Conselleria de Cultura.
  
En general se consideran adecuadas las medidas correctoras propuestas, estimándose no obstante que deben adoptarse medidas adicionales para asegurar una buena integración paisajística de las obras y reducir el impacto sobre la vegetación y suelos. En relación con la posible afección a elementos del patrimonio histórico, arqueológico, etnológico o paleontológico se estiman adecuadas las medidas propuestas con carácter general, pero debe informarse previamente a la Conselleria de Cultura para que determine si es necesario introducir alguna modificación o medida adicional.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de declaración de impacto ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I apartado 7 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de renovación de las conducciones de agua de La Vall de Laguar y Benigembla a Calpe y Benissa, que discurre por los términos municipales de La Vall de Laguar, Orba, Murla, Benigembla, Parcent, Alcalalí, Jalón, Llíber, Calpe y Benissa (Alicante), cuyo promotor es la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y siempre y cuando se realice de acuerdo con la documentación presentada y los condicionantes del apartado segundo.
  
Segundo
  
Condicionantes para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad:
  
1. Con carácter general, en los tramos forestales, tanto en los que existe camino como en los que no, y también en aquellas zonas en las no siendo forestales los márgenes presentan una pendiente muy acusada, se deberá intentar reducir la pista de trabajo al máximo de manera que, en la medida de lo posible, se limite la misma al ancho para poder circular y trabajar la maquinaria y al ancho de la zanja, acopiando la tierra y los materiales en los márgenes sin desbrozar y desmontar con este fin. En estos casos, en la medida de lo posible, deberá intentar aprovecharse al máximo la anchura de caminos y carreteras existentes.
  
2. En el tramo inicial del pozo de Lucifer que discurre en paralelo al río Girona, del VPA-1 al VP-10CP-2 no se generará terraplén hacia el cauce y desde este punto hasta el VA-4 se intentará reducir la afección al adelfar del lecho del cauce debiendo restituir la morfología y material que lo constituye, y proceder a revegetar con adelfas.
  
3. En el tramo de VP-105 a VP-113 en la margen izquierda del río Jalón deberá reducirse al máximo la pista de trabajo para minimizar la envergadura del desmonte y evitando que el terraplén que pueda generarse afecte al cauce. Se deberá proceder a la revegetación de esta zona.
  
4. Los perfiles de los desmontes, en la medida que la estabilidad de los materiales lo permita, se dejarán con una superficie irregular.
  
5. Los materiales procedentes del desbroce, en la medida de lo posible, se extenderán sobre la pista de trabajo en aquellas zonas en las que la pendiente sea acusada.
  
6. Las pistas de trabajo en terrenos forestales se descompactarán superficialmente y en los tramos de mayor pendiente se crearán caballones transversales al eje de las mismas. Se deberán revisar las zonas previstas en la documentación presentada para su revegetación de manera que se contemplen algunas no incluidas, entre las que deberán estar las referidas en la presente declaración.
  
7. En el cruce de cauces una vez enterrada la conducción se volverá a depositar en la zona el material que constituía el lecho.
  
8. Las plantas que se utilicen en la revegetación serán de una o dos savias y no superarán los 50 centímetros de altura, con la excepción de las especies de ribera que se recomienda se propaguen por estaca obteniéndolas de la zona y nunca superando los 100 centímetros de altura. Thymus vulgaris (tomillo) se sustituirá por Rhamnus lycioides (espino negro) o Juniperus oxycedrus (enebro de miera).
  
9. La revisión de la traza por técnico botánico que prevé el estudio, deberá tener en cuenta la posible existencia junto a la misma de ejemplares de gran porte de algarrobos y olivos para intentar evitar su afección. No se afectará a la carrasca de gran porte situada próxima a la arqueta de Murla.
  
10. Se procederá a la reconstrucción de los márgenes de piedra afectados.
  
11. De la prospección previa a la traza que realice el arqueólogo en relación con los elementos históricos, arqueológicos, etnológicos o paleontológicos que puedan verse afectados por la actuación, deberá informarse a la Conselleria de Cultura para que determine las medidas que hay que adoptar al respecto.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML