Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9437, del 28-09-2022 (2022/8459)

RESOLUCIÓ de 2 de maig de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la concessió minera derivada del permís d'investigació Mancilla, número 2835, secció C, en una extensió de quatre quadrícules mineres situades al terme municipal de l'Alcora. Expedient (1863662) 137/2017/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9437

Data del DOGV
:   28-09-2022

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2022/8459

CVE


Data del document
:   02-05-2022

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 2 de maig de 2022, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del projecte d'explotació de la concessió minera derivada del permís d'investigació Mancilla, número 2835, secció C, en una extensió de quatre quadrícules mineres situades al terme municipal de l'Alcora. Expedient (1863662) 137/2017/AIA. [2022/8459]  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1863662) 137/2017/AIA.  
Títol: Projecte d'explotació de la concessió minera derivada del permís d'investigació Mancilla, núm. 2835, secció C, en una extensió de quatre quadrícules mineres situades al terme municipal de l'Alcora (Castelló).  
Promotor: Azuliber 1, SA.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines de Castelló.  
Ref. de l'òrgan substantiu: (MIEXCD/2013/3/12).  
Localització: polígon 29, parcel·les 81, 82, 105, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 225, 226, 227 i 9009, partides les Foies i la Mussolera.  
  
Antecedents i objecte del projecte  
1. Antecedents.  
L'empresa Azuliber 1, SA, amb domicili social al Camí Prats, s/n, l'Alcora (12110 Castelló), té com a objecte la fabricació de paviment i revestiment ceràmic, i és titular d'una concessió d'explotació de recursos de la secció C de quatre quadrícules mineres, derivada del permís d'investigació denominat Mancilla, núm. 2835, al terme municipal de l'Alcora (Castelló).  
El permís d'investigació Mancilla núm. 2835 va ser atorgat el 07.10.2010, ocupava una superfície de 14 quadrícules mineres, i la seua finalitat era l'explotació de recursos de la secció C: argiles roges i arena blanca. El 03.10.2013, l'empresa va presentar la sol·licitud de passar a concessió minera derivada del permís d'investigació d'acord amb l'article 89 del Reglament general per al règim de la mineria, després d'haver realitzat els estudis i les labors d'investigació necessaris, que acreditaven la troballa de recursos suficients i sol·licitar passar a concessió d'explotació. El permís d'investigació constava de catorze quadrícules mineres, de les quals quatre s'han sol·licitat per a la seua explotació, la demarcació de les quals estàs definida per les coordenades següents referides al meridià de Greenwinch (ED50):  
  
Vèrtex Geogràfiques Ed50 UTM ETRS89 FUS 30  
 Longitud Latitud X Y  
Pp 0° 1440W 40° 0340N 734.920 4.438.046  
1 0° 1400W 40° 0340N 735.867 4.438.075  
2 0° 1400W 40° 0300N 735.906 4.436.842  
3 0° 1440W 40° 0300N 734.958 4.436.812  
  
  
Usant l'aplicació de transformació de coordenades de l'Institut Geogràfic Nacional http://www.ign.es/wcts-app s'obtenen les coordenades geogràfiques amb sistema de referència ETRS89 següents:  
  
Vèrtex Geogràfiques  
 Longitud Latitud  
Pp 0° 1444,36W 40° 335,79N  
1 0° 144,36W 40° 335,79N  
2 0° 144,36W 40° 355,79N  
3 0° 1444,36W 40° 355,79N  
  
  
La llista de coordenades UTM que delimita l'àrea d'explotació restauració de la concessió minera sol·licitada, es troba en l'annex II del projecte d'explotació.  
2. Objecte del projecte segons la documentació presentada.  
La finalitat d'aquest projecte és l'aprofitament dels recursos localitzats en l'àrea d'estudi al llarg dels tres anys de vigència del permís d'investigació, dins de l'àmbit de la QM derivada del PI denominat Mancilla, núm. 2835.  
Els materials objecte de l'explotació es localitzen dins de les formacions pertanyents al cretaci inferior en fàcies Weald, constituïdes per argiles roges i verdes amb intercalacions d'arenes i gres de gra mitjà de color groguenc i blanc, que s'utilitzaran com a matèria primera en la indústria ceràmica.  
Per a això, el material extret del front d'explotació s'apilarà convenientment, per a aconseguir una uniformitat en la seua composició i serà posteriorment carregat i transportat fins als centres de transformació (atomitzadors d'argila). Les arenes feldespàtiques es garbellaran i es moldran fins a grandàries de 64 micres en el centre de transformació de matèria primera.  
Les parcel·les afectades pel polígon d'explotació sol·licitat són les següents: polígon 29, parcel·les 81, 82, 105, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 225, 226, 227 i 9009. Partida les Foies i la Mussolera, del terme municipal de l'Alcora. La superfície total d'explotació restauració ascendirà a 250.397 m².  
Després de l'atorgament del permís d'investigació denominat Mancilla, núm. 2835, per Resolució de la Direcció General d'Indústria i Innovació, de data 04.10.2010, la promotora va presentar en cadascun dels tres anys posteriors els pertinents plans de labors d'investigació, per a passar a concessió minera derivada de permís d'investigació, concessió que va ser sol·licitada el 03.10.2013, i inscrita amb número d'expedient MIEXCD/2013/03/12.  
  
Tramitació administrativa  
1. Antecedents  
El 13.11.2017 es reben en aquesta conselleria documents remesos per la Unitat de Mines del Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló (projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental, estudi d'integració paisatgística, pla de restauració integral i informes sectorials) sobre l'expedient de la concessió minera Mancilla, núm. 2835, promoguda per Azuliber 1, SA, en el qual sol·liciten la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
2. Remissió de l'expedient  
El 02.02.2018 es comunica a aquest servei territorial que requerisca del promotor la següent documentació: a) compatibilitat urbanística de l'activitat amb el planejament urbanístic de l'Alcora, b) presentació de la sol·licitud d'inici de modificació del traçat del camí ramader «assagador núm. 4» per a l'àmbit afectat per l'explotació prevista, c) remissió de plànols en format pdf i shape.  
El 24.05.2018 es rep un escrit del servei territorial que adjunta contestació al requeriment. El promotor comunica que manté la seua proposta inicial, i sol·licita que siga aquest servei el que inicie el tràmit de consulta a l'òrgan competent en matèria de camins ramaders.  
El 03.10.2018, aquest servei informa que, d'acord amb la Instrucció de 13 de gener de 2012, de la Direcció General de Medi Natural, sobre camins ramaders (DOGV 6694, 18.01.2012) és l'interessat el que ha de sol·licitar l'inici del procediment de modificació del traçat del camí. Es reitera que, per a continuar el procediment d'avaluació ambiental de l'explotació plantejada, el promotor ha de presentar còpia de la resolució d'inici d'expedient de modificació del traçat del camí i es notifica que l'expedient 137/17-AIA romandrà paralitzat mentre no es reba la documentació sol·licitada.  
Amb data 23.01.2019, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló comunica que el promotor ha presentat la sol·licitud d'inici de modificació del camí ramader «assagador número 4» per a l'àmbit de l'explotació projectada.  
L'01.02.2019, aquest servei informa que per a continuar el procediment d'avaluació ambiental de l'explotació plantejada en els termes previstos en la documentació el promotor ha d'acreditar l'inici d'expedient de modificació del traçat del camí ramader, per a això haurà de remetre una còpia de la resolució d'inici d'expedient de modificació del traçat del camí ramader, el procediment de la qual s'estableix en la Instrucció de 13 de gener de 2012, de la Direcció General de Medi Natural, sobre camins ramaders. Per tot això, l'expedient 137/17-AIA romandria paralitzat mentre no es rebera la documentació sol·licitada.  
  
El 25.10.2019, el Servei d'Ordenació i Gestió Forestal remet «Resolució de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'acorda l'inici de la modificació de traçat del camí ramader núm. 8 ?assagador número 4 de l'Alcora per explotació minera, província de Castelló», en la qual s'autoritza el començament de la tramitació de l'expedient. L'esmentada resolució va ser comunicada a aquest servei el 02.11.2020 pel Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló.  
  
Amb data 21.12.2021, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló sol·licita que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental de l'expedient.  
3. Informació pública  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló, de la Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, va sotmetre a informació pública l'expedient de la concessió sol·licitada durant un termini de 30 dies naturals, publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, núm. 7350, d'01.09.2014. Així mateix, la sol·licitud es va presentar en tauler d'anuncis de l'Ajuntament de l'Alcora. El cap d'aquest servei territorial, amb data 30.10.2017, envia escrit en el qual certifica que durant el termini concedit no es van presentar al·legacions.  
4. Consultes a administracions i informes rebuts  
a) Informe de 23.10.2012, de l'Ajuntament de l'Alcora, on es comunica que l'activitat minera és compatible amb el planejament municipal vigent. Aquest informe està recollit en l'annex I del projecte d'explotació de la concessió minera.  
b) Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, de 24.02.2014, sobre l'afecció a domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia, a la incidència en el règim de corrents i a la disponibilitat de recursos hídrics.  
c) Informe de la DG de Medi Natural i Avaluació Ambiental emés pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal el 30.11.2015, en el qual s'emet informe favorable sobre el Pla de restauració integral de la concessió minera Mancilla, núm. 2835, supeditat a la resolució de la modificació definitiva del camí ramader «assagador núm. 8» i a l'autorització de circulació pels camins ramaders indicats, de vehicles de motor no agrícoles, vinculats a l'explotació minera.  
d) Informe favorable de la DG de Cultura i Patrimoni, de 01.09.2016, en el qual s'analitzen les possibles afeccions patrimonials, on es manifesta la correcció tant del seu contingut, com de l'avaluació dels resultats obtinguts en la prospecció arqueològica realitzada.  
  
Consideracions ambientals  
1r. Principals característiques del projecte segons la documentació aportada  
L'explotació té per objecte l'extracció d'argiles roges i arenes feldespàtiques del cretaci inferior (fàcies Weald) per al seu ús com a matèria primera en la indústria ceràmica, i afectarà una superfície d'explotació restauració de 250.397 m². Les argiles són de tipus al·lític - caolinític, presenten plasticitat moderada i un baix contingut en carbonats (< 5 %). La seua utilitat principal és la fabricació de paviments gresificats, en ser aptes per als cicles de cocció ràpida que s'empren en aquest tipus de producte. Les arenes presenten un baix contingut en fracció de caolinita, augmentant la fracció arenosa amb enriquiment en feldespats, i s'utilitzen per a la fabricació de pastes blanques. La funció d'aquest últim material en el procés ceràmic és doble, d'una banda actua com a material desgreixador i per un altre com a fundent. La seua comercialització es realitzarà principalment a la província de Castelló i més concretament en la localitat de l'Alcora, on s'emplaça la indústria de transformació d'aquestes matèries primeres.  
El material a explotar presenta una morfologia estratiforme disposada en gruixuts bancs diferenciats de distribució i grossària variable (de 5 a 10 m), amb inclinacions suaus (15° NW), i direccions de 5° NE. La concessió minera se situa entre el Tossal de les Foies i el Tossal en Corna i l'àrea a afectar té unes dimensions aproximades de 600 m de llarg i 400 m d'amplària mitjana. L'actuació se situa en un tàlveg i a la meitat del vessant sud d'una lloma allargada en direcció EW (Tossal de les Foies). L'àrea d'explotació es localitzaria en el flanc nord d'una estructura de tipus anticlinal, fortament fracturada i en el nucli de la qual es localitza la formació del terciari a manera de conca.  
Per a l'extracció de les argiles, arenes i calcàries existents en la concessió minera, l'activitat es desenvoluparà a cel obert amb explotació en bancs descendents (tipus mixt curta i explotació en vessant), avançant en sentit aquest. S'han plantejat tres fases d'explotació, començant pel desmunt calcari suprajacent a la formació argil·loarenosa, i desenvolupant trams en cadascuna de les tres fases plantejades fins a arribar, en cadascuna de les etapes, a la cota inferior marcada en 260 msnm. Cada fase desenvolupa íntegrament l'excavació plantejada, de manera que els estèrils generats en cadascuna de les fases es bolquen en el buit realitzat en la fase anterior.  
Segons el que es recull en els punts 3.3.2 i 3.4 de l'estudi d'impacte ambiental i del document de síntesi i punts 25 i 26 del projecte d'explotació, durant la primera fase es projecten un total de dotze bancs d'explotació en el sector central i sis bancs en els sectors est i oest, amb cinc metres d'alçària cadascun i dotze metres d'ample. L'excavació comença amb el desenvolupament del primer banc d'explotació a cota 320 msnm i descendeix fins a aconseguir la cota de 260 msnm. Durant la fase d'explotació, l'excavació es realitzarà amb un angle de 60° en cadascun dels bancs projectats, reduint-se la seua inclinació fins als 35°, amb bermes de sis metres, per a conformar el talús final de restauració. La superfície ocupada serà de 118.845 m² i la duració serà de quatre anys.  
  
La segona fase d'explotació preveu l'avanç del primer buit creat en direcció descendent nord-sud i sentit est fins a completar la totalitat de l'explotació plantejada. Com a labors preparatòries es realitzarà un decapatge inicial per a la retirada del sòl existent, seguida del desmunt de la cobertora calcària del material a extraure. Les cotes màxima i mínima d'excavació seran de 310 msnm i la plataforma final a 260 m. Tindrà deu bancs en el sector central i sis bancs en els sectors est i oest de l'explotació, amb dimensions iguals a la fase anterior. Tindrà una duració de quatre anys i ocuparà una superfície de 69.400 m².  
  
En la tercera fase, d'idèntiques direccions i sentit d'avanç que l'anterior, les cotes màxima i mínima d'excavació seran de 325 msnm i la plataforma final de 260 msnm. Tindrà catorze bancs en el sector central i sis bancs en els sectors est i oest de l'explotació, amb una dimensió igual que les fases anteriors. La superfície ocupada serà de 62.153 m² i tindrà una duració de quatre anys i mig.  
  
Segons el punt 16 del projecte d'explotació i en els seus plànols, el nombre màxim de bancs projectats correspon als perfils situats en l'àrea central de la tercera fase de l'excavació, on s'han plantejat un total de tretze bancs, descendint fins a aconseguir la cota de 260 msnm. Durant la fase d'explotació, l'excavació es realitzarà a 60° en cadascun dels bancs projectats, que es reduirà en la restauració fins als 35°, conformant un angle de talús general de restauració de 27°, bermes finals de sis metres d'ample i una alçària de cinc metres.  
  
La modelització del jaciment i l'estimació de les reserves s'ha realitzat utilitzant les dades litològiques de cadascun dels sondejos, en els programes informàtics Autocad V2007 i RockWorks 2006 V6.10.20. El càlcul s'ha elaborat mitjançant el mètode del Closet Point (punt més pròxim) establint un radi d'acció per a cadascun dels sondejos previstos en el model litològic. Per a aquest càlcul s'han considerat com a materials estèrils (E) les calcàries del recobriment i les argiles i les arenes grises. Els materials aprofitables (M) serien les argiles roges i les arenes blanques. Les cubicacions i tonatge per a cadascun d'aquests materials per fases d'explotació i en el seu conjunt, així com la relació estèril/material aprofitable estan reflectides en el quadre següent:  
  
  
Detallant per a cadascun dels diferents materials explotables, s'ha obtingut:  
  
El projecte plantejat per a desenvolupar l'activitat suposa tres grans fases d'explotació; la vida de cadascuna d'aquestes està marcada essencialment per la producció planificada d'argila roja, que rondarà les 350.000 t/any, excepte en la segona fase on es preveu una extracció de 200.000 t/any, adequant-se la producció d'arenes a la vida marcada per l'extracció d'argiles. Per consegüent, l'explotació tindrà una vida aproximada de 12,4 anys.  
L'arrancada s'efectuarà mitjançant perforació i voladura per als bancs de calcària, mentre que per al material aprofitable es farà amb retroexcavadora hidràulica de cadenes. En cadascun dels bancs desenvolupats la càrrega es durà a terme mitjançant pala carregadora de rodes sobre els dúmper (autobolquets) que transportaran el material estèril i aprofitable cap a les zones de depòsit. El transport serà de tipus discontinu, mitjançant els dúmper, que transportaran els diferents materials obtinguts.  
No està previst que es generen runars, els 218.449 m³ d'estèrils produïts durant l'explotació es depositaran fase per fase a l'esplanada d'explotació per a dotar de pendent la plataforma i donar-li d'aquesta manera una millor eixida a l'aigua d'escolament. El recreixement de la plataforma evitarà la creació d'un runar exterior.  
  
Les pistes dissenyades en l'explotació han de complir la ITC 07.1.03. S'ha projectat una pista general que parteix des del camí d'accés situat en el sector oest, fins a l'entrada de l'àrea d'actuació, per la qual s'accedirà al peu del banc situat a major cota i des d'aquest els camions una vegada carregats eixiran de l'àrea d'explotació; per tant, es tracta d'una pista de doble sentit i amb dos carrils. L'amplària total d'aquesta pista general serà de 15 metres que correspon a una pista dissenyada per a dos carrils (3A) amb barrera no franquejable i sense voral de seguretat (3A +2 m).  
Les instal·lacions de servei de personal consistiran en dues casetes prefabricades i portàtils, destinades a menjador i ús sanitari. En les instal·lacions de servei de maquinària es realitzarà l'emmagatzematge i subministrament de carburant per a la maquinària mòbil de l'explotació, amb un depòsit de combustible de 25.000 l.  
2n Emplaçament del projecte  
L'explotació se situa en diverses parcel·les del polígon 29, partides les Foies i la Mussolera, al sud del municipi de l'Alcora (Castelló), del qual la separen 3,2 km en línia recta. L'accés es realitza des d'aqueix municipi prenent la carretera CV-188 l'Alcora-Ribesalbes en sentit a aquesta última població, i desviant-se a l'esquerra en el PK 5,6 (enfront del Mas de la Corralissa). Des d'allí hi ha una bifurcació: el camí de l'esquerra que circumda la zona pel sector nord, que arriba al cim del Tossal de les Foies (camí ramader assagador núm. 13, Caminàs de Barros); i un camí asfaltat de la dreta -pel qual s'haurà de continuar- que envolta la zona d'extracció en el sector sud fins a arribar al camí ramader núm. 8 que discorre paral·lel al límit est de l'explotació. Geogràficament, l'àrea es localitza a la comarca de l'Alcalatén, i a una distància de 20 km de la capital de la província. Les coordenades UTM (ETRS89) Fus 30, del punt mitjà aproximat de l'explotació serien X: 735.400, Y: 4437.200, Z: 270 msnm.  
Se situa al llarg d'una depressió de 600 m de longitud i 400 m d'amplària d'orientació NW-ES, amb pendents suaus que no arriben al 10 %. Se situa entre el Tossal de les Foies i el Tossal en Corna, amb cotes compreses entre 380 msnm en zones altes i 260 msnm en el tàlveg. Presenta un relleu muntanyenc ondulat, generalment abancalat, amb una cobertura arbòria forestal i d'antics cultius agrícoles de secà amb actual tendència forestal, constituïda principalment per pi blanc i, en menor mesura, per una coscolla més o menys degradada de talla mitjana.  
  
De manera dispersa es troben parcel·les destinades al cultiu de fruiters. La massa forestal existent està formada per pins joves amb edats estimades en 30 € 40 anys i amb alçària de 10 € 15 metres màxim. La densitat de la massa arbrada aconsegueix una fracció de cabuda coberta del 70 € 80 % màxim en alguns trams. No s'evidencia la presència de tractaments silvícoles en la massa forestal ja que es troba colonitzant antics bancals agrícoles. La vegetació s'estableix sobre sòls classificats com regosols, segons l'anàlisi de mostres realitzat pel laboratori d'edafologia de la Universitat Politècnica de València.  
El règim tèrmic de la zona és termomediterrani superior amb un clima temperat-càlid d'hiverns tebis, amb una evapotranspiració anual de 850,4 mm, i en el qual no se sol aconseguir una temperatura inferior als 6 °C. En alguns anys, es pot arribar a temperatures mínimes absolutes de -3 °C i màximes absolutes de 43 °C; no obstant això, l'oscil·lació tèrmica és baixa, sent aquesta de 16 °C. La precipitació anual mitjana és de 549,7 mm i es troba repartida en 64,5 dies de pluja a l'any. Així, la sequera estival presenta valors mitjans en duració (2,91 mesos) i, per tant, hi ha un fort estiatge, típic dels climes secs.  
  
Des del punt de vista paisatgístic, cal assenyalar que la futura pedrera presentarà una conca visual moderada ja que es troba entre dues alineacions muntanyenques. El disseny de l'explotació en bancs descendents, orientats cap a l'oest, constitueix una mesura correctora per a evitar l'impacte paisatgístic des de nuclis urbans i vies de comunicació. La superfície d'actuació presenta un relleu ondulat, amb coberta forestal i cultius agrícoles abandonats i, del resultat de l'anàlisi de la qualitat paisatgística, es classificaria com una unitat paisatgística de caràcter forestal, de qualitat mitjana. La fragilitat de la unitat paisatgística resulta mitjana-alta, conseqüència fonamentalment del seu relleu ondulat i de la seua vegetació de tipus forestal.  
La major part de la superfície del sector correspon a terrenys classificats com a forestals: matoll i forestal (226.835 m²) i la resta (23.562 m²), a zona no forestal que se situa en l'extrem sud i sud-oest i que es correspon amb antics bancals de secà i cultius de fruiters. La vegetació forestal la integren matolls i pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) que constitueixen la base de l'estrat arbori juntament amb garroferes i oliveres, formant un boscany en la lloma, vessants i antics bancals agrícoles. L'estrat arbustiu està dominat pel romer (Rosmarinus officinalis) i el timó (Thymus vulgaris) i al costat d'aquests apareixen la coscolla (Quercus coccifera), l'argilaga (Genista scorpius), el llentiscle (Pistacea lentiscus), l'arç negre (Rhamnus lycioides), estepa blanca (Cistus albidus), maçanella (Helichrysum stoechas), l'argilaga (Ulex parviflorus), el panical (Eryngium campestre), els brucs (Erica multiflora, Erica scoparia), la sàlvia (Sàlvia lavandulifolia), etc. També és freqüent la presència d'exemplars dispersos de ginebre (Juniperus oxycedrus). No es disposa d'informació sobre la gestió forestal passada pel fet que part dels terrenys, abans de la qualificació com a terreny forestal, estaven destinats al cultiu de secà, com es corrobora per la presència d'ametlers i oliveres a les parcel·les d'estudi, així com per la presència de bancals de pedra en sec en la superfície d'ampliació proposada. Amb el pas del temps, el matoll heliòfil va envair part d'aquests cultius abandonats, fins a conformar l'actuar pineda que ocupa la superfície d'explotació.  
  
El matoll es distribueix formant illetes entre zones de cultius, o en els cims de xicotetes llomes on no existeix vegetació arbrada. Està constituït principalment pel romer (Rosmarinus officinalis), timó (Thymus vulgaris) i l'argilaga (Genista scorpius) i es troba lligat a zones de degradació de la màquia. En zones obertes apareix al costat d'altres espècies arbustives, com l'argilaga (Ulex parviflorus), la coscolla (Quercus coccifera), ullastre (Olea europaea), arç negre (Rhamnus lycioides), estepa blanca (Cistus albidus), margalló (Chamaerops humilis), etc. o juntament a plançons de pi blanc. En l'estrat inferior destaca el fenàs (Brachypodium retusum) al costat d'altres espècies més termòfiles com la cebollada (Globularia alypum), camamil·la (Santolina chamaecyparissus), maçanella (Helichrysum stoechas), etc.  
  
En l'àrea d'actuació no s'ha observat la presència d'espècies endèmiques, rares o amenaçades, segons el que s'estableix en el Decret 70/2009, de 22 de maig, del Consell, pel qual es crea i regula el catàleg valencià d'espècies de flora amenaçades i es regulen mesures addicionals de conservació, ni tampoc alberga cap microreserva de flora catalogada en l'Inventari de microreserves de flora de la Comunitat Valenciana.  
La fauna és la característica dels hàbitats alterats on s'alternen els camps de cultiu amb la vegetació natural; així apareixen com a dominants espècies comunes i d'àmplia distribució geogràfica: xicotets mamífers, avifauna i rèptils.  
L'emplaçament se situa sobre sòl no urbanitzable comú (zona rural comuna forestal), segons el vigent PGOU del municipi de l'Alcora i l'activitat minera resulta compatible amb el planejament vigent ja que és un ús permés en aquesta subzona urbanística.  
La zona no es troba en l'àmbit de cap dels espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espais inclosos en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o redacció, ni en alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/1994, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. Tampoc afecta finques patrimonials o forests gestionades per la Generalitat.  
  
L'explotació afectarà i modificarà el traçat de 531 m/l (19.912 m²) del camí ramader núm. 8 «assagador número 4» de l'Alcora per a això ja s'ha acordat l'inici de la seua modificació segons resolució de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental de data 16.10.2019 (Expedient: SOGF/422/2019; ref. DT: SF/VP/016/2019).  
  
3r Característiques del potencial impacte  
1. Fonaments i justificació de la solució adoptada  
La ubicació de les parcel·les triades per a l'ampliació de les labors presenta característiques favorables per a la seua explotació, com ara:  
a) L'aptitud de la naturalesa petrològica i mineralògica del recurs, de les propietats fisicomecàniques del massís rocós, i l'albergar reserves suficients per a la viabilitat del projecte.  
b) Compatibilitat urbanística del sòl.  
c) Proximitat de l'explotació als centres consumidors de la matèria primera.  
d) Absència d'afecció a espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
d) Es troba a 1.800 m al nord de les explotacions d'argila del Mas Vell, espai afectat per l'activitat minera des de mitjan passat segle, per la qual cosa els voltants de l'emplaçament ja es troben alterats en el paisatge i en la seua morfologia inicial i, a més, les labors a iniciar formen part de les activitats econòmiques de l'entorn.  
  
e) Els valors naturals i paisatgístics de la parcel·la poden tornar a integrar-se en l'entorn finalitzada l'actuació.  
2. Consideracions relacionades amb l'activitat a desenvolupar. Identificació i valoració dels impactes  
El projecte tramitat afecta directament el paisatge, el sòl, la morfologia del terreny, la hidrologia, l'atmosfera, la vegetació i la fauna. Els impactes i les accions que els produeixen són els següents:  
  
a) Modificació del relleu i del paisatge derivats de l'arrancada del material mitjançant explosius i la formació d'un terreny amb formes geomètriques per la creació de fronts d'explotació, amb l'aparició de contrastos cromàtics en el paisatge.  
b) Desaparició de la vegetació en la seua superfície i del sòl que la sustenta.  
c) Increment de fenòmens erosius a conseqüència dels dos punts anteriors.  
d) Construcció de nous camins i desviament dels existents i del camí ramader.  
e) Modificació de la xarxa de drenatge natural. Concretament es tracta de desviaments dels llits existents, aterraments - reducció de la capacitat hidràulica d'aquests, increments de la capacitat hidràulica, canalitzacions de diversos tipus, etc.  
f) Circulació de camions de gran tonatge i transport fora de la pedrera per a la seua comercialització.  
g) Afecció a l'atmosfera. L'activitat extractiva provoca un increment de partícules sòlides en suspensió a conseqüència de l'arrancada per explosius i per la càrrega i transport del material mitjançant vehicles, així com pels gasos de combustió que generen. També produeix soroll i vibracions durant l'extracció, i pel trànsit de camions.  
  
h) Afecció al camí ramader «assagador núm. 4», de 37,5 m d'ample, i que disposa de partió, al llarg de 531 m (19.912 m²). El traçat es correspon amb la parcel·la 9009 del polígon 29.  
  
Identificació i proposta de mesures correctores. Actuacions a desenvolupar. Pla de vigilància ambiental  
Les mesures correctores estan reflectides en el Pla de restauració integral (PRI), que ha obtingut informe favorable pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental amb els condicionants que es recullen en aquesta resolució.  
  
A) Les mesures protectores i correctores proposades per a disminuir aquests possibles impactes són:  
a) En primer lloc, la retirada de la capa superficial del sòl de les àrees afectades per les labors i l'apilament i manteniment d'aquesta per al seu ús posterior.  
b) El sistema d'explotació per fases a cel obert i amb bancs descendents en sentit general d'oest a est permetrà la restauració per etapes, per a restaurar els bancs superiors d'explotació, dotar les bermes intermèdies de cunetes de drenatge, i obtindre una plataforma final amb un pendent suau per a permetre el drenatge de les aigües.  
c) Obertura de l'explotació cap a l'est, permetent l'eixida natural de les aigües.  
d) Reg de vials i plaça de pedrera. Manteniment i condicionament de camins.  
e) Apilament d'estèrils en runars temporals en zones protegides de l'escolament i del vent, amb fixació mitjançant gramínies i lleguminoses.  
f) Sembra d'espècies herbàcies de ràpid creixement en els talussos i plantació d'espècies arbustives i arbòries de caràcter forestal en bermes intermèdies i retornar l'ús forestal a la zona.  
g) Transport de materials pulverulents en camions amb caixa tancada o coberta amb lones.  
B) Actuacions a desenvolupar.  
a) S'extraurà la capa superficial de sòl fins a una grossària de 30 cm, la qual cosa generarà un volum de sòl de 75.119 m³ que serà utilitzat per a la restauració edàfica, sense que estiga previst l'addició de material edàfic extern. Mitjançant aquest procés es pretén dotar de 40 cm de grossària de sòl la superfície final. Les tècniques de restauració de la coberta vegetal inclouen una preparació del sòl mitjançant subsolatge pla.  
b) Tots els residus de l'explotació són materials inertes que no requereixen cap tractament previ al seu magatzematge. El conjunt dels estèrils produïts en l'explotació s'utilitzarà directament en labors de restauració, tant per a perfilar talussos com per a emplenar parcialment els buits generats. Els apilaments de terra vegetal i runars d'estèrils seran per tant de caràcter temporal.  
c) La restauració geomorfològica proposada es realitzarà en bermes de sis metres d'amplària i bancs de cinc metres de desnivell, la qual cosa generarà un talús final de restauració de 35° i un talús general de 27°, sense que es creen buits miners inundables. Segons els càlculs d'estabilitat realitzats, el pendent i l'alçària dels talussos compleixen els factors de seguretat requerits en aquest tipus de projectes.  
d) Es planteja una xarxa de captació i drenatge d'aigua d'escolament a fi de minimitzar els efectes erosius sobre la zona d'explotació una vegada restaurada. Es preveuen una sèrie d'obres de control de sediments que inclouen canalitzacions, dissipadors d'energia i basses de decantació.  
e) Les tècniques de la restauració de la coberta vegetal inclouen una preparació del sòl mitjançant subsolatge ple en zones planes, subsolatge lineal en bermes i construcció de banquetes en talussos. Previ a la plantació, es realitzarà un aclotament de 40 x 40 x 40 cm i sembra d'herbàcies.  
f) Les espècies a utilitzar en la restauració inclouen Pinus halepensis (pi blanc) en la totalitat de l'arbratge, ja que presenta una millor aclimatació a la sequera malgrat una menor adaptació a les temperatures i menor coeficient de transformació, així com diverses espècies d'arbustos i herbàcies. S'ha descartat el Pinus pinea (pi pinyoner) i el Pinus pinaster (pinastre) per no adaptar-se als paràmetres edàfics i climàtics podent perillar la seua supervivència en cas d'utilitzar-se en la restauració. Les densitats proposades són de 700 peus/ha per a espècies arbòries i 1.300 per a espècies arbustives en bermes; de 1025 peus/ha d'arbòries i 900 peus/ha d'arbustives en plans i, de 500 peus/ha d'espècies arbòries i 1.600 peus/ha d'arbustives en talussos de 35°.  
  
g) La plantació s'acompanyarà de dos regs d'implantació i suport, amb una dotació de cinc litres per planta. S'ha valorat la reposició d'una marra del 20 % de les plantes, considerant que es reposaran la totalitat d'aquestes durant els dos anys del període de garanties, que anirà acompanyat per dos regs de cinc litres per planta d'implantació i suport.  
  
h) Es proposa la modificació del traçat original del camí ramader, mitjançant un desviament paral·lel al perímetre exterior de l'explotació, en el seu sector est.  
Una vegada combinades conseqüentment les variables de qualitat i fragilitat paisatgística, es conclou que l'actuació proposada presentarà una integració paisatgística mitjana.  
Segons tot l'anterior, l'estimació de pèrdues de sòl obtingudes al final de l'explotació serà al voltant de 6,47 t/ha, valor que es troba dins d'uns límits acceptables.  
C) Programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental inclou el preceptiu programa de vigilància en el qual es realitzarà el seguiment de les mesures correctores tant en la fase d'explotació com en la de restauració. Tots els controls considerats es registraran per escrit mitjançant actes que donaran lloc a un informe anual. El programa de vigilància ambiental preveu, entre altres controls:  
a) Verificar la correcta execució del projecte d'explotació i d'aplicació de les mesures correctores previstes.  
b) Comprovar que els impactes produïts per la posada en funcionament de l'explotació són els previstos, en magnitud i elements afectats.  
  
c) Detectar si es produeixen impactes no previstos en l'estudi i posar en marxa les mesures correctores, si cal.  
d) Seguiment de l'evolució de les superfícies restaurades, comprovació que les mesures correctores adoptades funcionen satisfactòriament i, en cas contrari, determinar les causes del fracàs i establir les correccions a adoptar.  
Durant l'explotació el programa de vigilància se centrarà en el control del desenvolupament i execució de les mesures correctores projectades, atenent fonamentalment els aspectes següents:  
a) El control d'afeccions fora del límit d'actuació, amb reposició dels sistemes de senyalització, si escau, i de senyalització en el cas d'afectar camins ramaders.  
b) El control mensual de la pols depositada sobre la vegetació i terreny, mitjançant captadors. Manteniment, neteja i reg dels vials d'explotació.  
c) El control dels nivells d'emissió sonors, trimestralment, o davant queixes puntuals.  
d) La vigilància d'aparició de processos erosius.  
e) Evitar afeccions al domini públic hidràulic i al règim d'escolament superficial.  
f) Control de la contaminació en sòl i aigües i sobre els residus generats.  
g) Control d'afeccions al patrimoni cultural i preservació dels valors botànics.  
h) Prevenció de riscos sobre les persones.  
Durant la fase de restauració el seguiment de les mesures correctores consistirà en:  
a) Inspecció de la revegetació, amb ressembra o reposició de marres i control de qualitat de les plantes rebudes. Plantació en època adequada usant material vegetal apropiat, controlant el desenvolupament de la vegetació.  
b) Control de l'aportació de terra vegetal en talussos, tant en grossària com en termini i lloc establit en la planificació, juntament amb la instal·lació adequada de banquetes.  
c) Supervisió de les labors d'esmena del terreny en l'espai i temps fixats.  
d) Control de l'estat del sòl, des del punt de vista del seu assentament, com és el cas de la terra aportada en talussos, o de la descomposició del fem aplicat en esmenes, com a passos previs per a poder iniciar a la tardor les plantacions.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte està subjecte a avaluació d'impacte ambiental ordinària, d'acord amb l'article 7.1.a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, en concordança amb l'annex I (grup 2a) de l'esmentada llei i amb l'annex I, apartat 3.c.1 del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en el qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual es va aprovar el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II, del títol 2, de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tant, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general del Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, el projecte d'explotació per a la concessió directa de l'explotació «Ampliació a Mancilla, núm. 2835» promogut per Azuliber 1, SA, que comprén les parcel·les del polígon 29 esmentades en aquesta declaració d'impacte ambiental, situades al terme municipal ressembra de l'Alcora (Castelló). Tot això, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, en el projecte tècnic i en el pla de restauració aportats en 2013, en tot allò que no contradiga els condicionants del punt segon d'aquesta resolució, que seran d'obligat compliment.  
  
Segon  
1. El promotor haurà de presentar en el termini de tres mesos la documentació acreditativa d'aquells assajos de caracterització o tecnològics que s'hagen realitzat en la fase d'investigació sobre la naturalesa de les arenes blanques, per a acreditar la viabilitat del seu ús en la indústria ceràmica, el processament a què seran sotmeses per al seu benefici i les seues aplicacions concretes. Si no disposa d'aquests assajos, hauran de ser realitzats per una empresa acreditada en l'àmbit d'aquest tipus d'assajos, per a la qual cosa, de manera prèvia, es presentarà un pla de treballs d'assajos a realitzar, que haurà de remetre's a l'òrgan ambiental amb la finalitat de determinar la seua idoneïtat i, si cal, un pronunciament complementari en matèria d'avaluació d'impacte ambiental. Aquest condicionant es requereix a conseqüència de les previsions optimistes de generació d'estèrils que es produiran durant l'explotació, sense que aquesta afirmació estiga avalada per dades objectives i quantificades. Un increment en el volum d'estèrils previst modificaria substancialment l'impacte generat i totes les previsions i actuacions correctores a desenvolupar considerades en el Pla de restauració integral.  
  
2. Abans de l'inici de l'explotació hauran de complir-se els condicionants següents, requerits en l'informe del Pla de restauració integral (PRI) aprovat pel Servei d'Ordenació i Gestió Forestal de la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental:  
  
a) Resolució favorable de la modificació definitiva del traçat del camí ramader «assagador número 4».  
b) Obtenció de les autoritzacions per a la circulació de vehicles no agrícoles vinculats a l'explotació minera pels camins ramaders de la zona (articles 16, 27, 28 i 30 de la Llei 3/2014, de camins ramaders de la Comunitat Valenciana).  
3. Aquesta activitat està sotmesa al procediment d'autorització administrativa -que haurà d'obtindre de l'organisme competent de la Comunitat Valenciana- segons l'article 13.2 de la Llei 34/2007, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, actualitzada pel Reial decret 100/2011, ja que està inclosa en el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera recollides en l'annex IV d'aquesta llei i l'activitat es classificaria en el grup B amb el codi 04 06 16 01. (Activitats primàries de mineria no energètica que comporten l'extracció o tractament de productes minerals quan la capacitat és > 200.000 t/any o per a qualsevol capacitat quan la instal·lació es trobe a menys de 500 m d'un nucli de població).  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, o bé la constatació d'algun impacte no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
5. Els camins d'accés es mantindran en òptimes condicions al llarg de tota la vida del projecte. En cas de danys, l'empresa promotora serà la responsable de la seua reparació. Es col·locaran senyals indicatius del trànsit de camions i es limitarà la velocitat de la seua circulació.  
  
6. Els apilaments de material, els fronts d'explotació i els vials interns i externs a l'explotació es mantindran durant tot el temps que dure l'activitat en condicions òptimes d'humitat per a evitar l'alçament de pols.  
7. S'agilitaran els treballs de restauració en aquelles superfícies ja explotades. Una vegada remodelades haurà d'aportar-se la terra vegetal necessària per a sembrar i revegetar.  
8. Per a la limitació de la dispersió de material pulverulent, els camions que isquen de l'explotació circularan amb la càrrega coberta. La perforació per a la realització de barrinades inclourà sistemes de captació de pols.  
9. Amb la finalitat de previndre la contaminació de les aigües subterrànies, en el cas que en la instal·lació es dispose de depòsits de combustible enterrats, s'haurà de complir el que es disposa en l'annex I, capítol X del Reial decret 1523/1999, pel qual es modifica el Reglament d'instal·lacions petrolíferes, aprovat pel Reial decret 2085/1994, i les instruccions tècniques complementàries MI-IP03, aprovada pel Reial decret 1427/1997, i MI-IP04, aprovada pel Reial decret 706/2017.  
10. Ja que part de l'explotació es troba en terreny forestal, durant l'activitat de la pedrera s'observarà el que es disposa en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
11. Si durant l'execució de les obres es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor haurà de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
12. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesurespreventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Tercer  
D'acord amb el que es preveu en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Ordenar la publicació d'aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, com també en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en via administrativa i judicial contra l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Quart  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atesos els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, que fan referència tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 2 de maig de 2022.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9437, del 28-09-2022 (2022/8459)

RESOLUCIÓN de 2 de mayo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación de la concesión minera derivada del permiso de investigación Mancilla, número 2835, sección C, en una extensión de cuatro cuadrículas mineras situadas en el término municipal de L'Alcora. Expediente (1863662) 137/2017/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9437

Fecha DOGV
:   28-09-2022

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2022/8459

CVE


Fecha del documento
:   02-05-2022

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Alcora, l'](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 2 de mayo de 2022, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de explotación de la concesión minera derivada del permiso de investigación Mancilla, número 2835, sección C, en una extensión de cuatro cuadrículas mineras situadas en el término municipal de L'Alcora. Expediente (1863662) 137/2017/AIA. [2022/8459]  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1863662) 137/2017/AIA.  
Título: Proyecto de explotación de la concesión minera derivada del permiso de investigación Mancilla núm. 2835, sección C, en una extensión de 4 CM situadas en el TM de L'Alcora (Castellón).  
  
Promotor: Azuliber 1, SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Castellón.  
Ref. órgano sustantivo: (MIEXCD/2013/3/12).  
Localización: polígono 29, parcelas 81, 82, 105, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 225, 226, 227, 9009, partidas Foies y Mussoles.  
  
Antecedentes y objeto del proyecto  
1. Antecedentes.  
La empresa Azuliber 1, SA con domicilio social en camino Prats, s/n, L'Alcora (12110 Castellón) tiene como objeto la fabricación de pavimento y revestimiento cerámico, y es titular de una concesión de explotación de recursos de la sección C) de cuatro cuadrículas mineras, derivada del permiso de investigación denominado Mancilla núm. 2835, en el término municipal de L'Alcora (Castellón).  
El permiso de investigación Mancilla núm. 2835 fue otorgado el 07.10.2010, ocupaba una superficie de 14 cuadrículas mineras, y su finalidad era la explotación de recursos de la sección C): arcillas rojas y arena blanca. El 03.10.2013, la empresa presentó la solicitud de pase a concesión minera derivada del permiso de investigación en cumplimiento del art. 89 del Reglamento general para el régimen de la minería, tras haber realizado los estudios y labores de investigación necesarias, que acreditaban el hallazgo de recursos suficientes y solicitar el pase a concesión de explotación. El permiso de investigación constaba de catorce cuadrículas mineras, de las cuales cuatro de ellas se han solicitado para su explotación, cuya demarcación viene definida por las coordenadas siguientes referidas al meridiano de Greenwinch (ED50):  
  
Vértice Geográficas Ed50 Utm Etrs89 Huso 30  
 Longitud Latitud X Y  
Pp 0° 1440W 40° 0340N 734.920 4.438.046  
1 0° 1400W 40° 0340N 735.867 4.438.075  
2 0° 1400W 40° 0300N 735.906 4.436.842  
3 0° 1440W 40° 0300N 734.958 4.436.812  
  
  
Usando la aplicación de transformación de coordenadas del Instituto Geográfico Nacional http://www.ign.es/wcts-app se obtienen las siguientes coordenadas geográficas con sistema de referencia ETRS89:  
  
Vértice Geográficas  
 Longitud Latitud  
Pp 0° 1444,36W 40° 335,79N  
1 0° 144,36W 40° 335,79N  
2 0° 144,36W 40° 355,79N  
3 0° 1444,36W 40° 355,79N  
  
  
El listado de coordenadas UTM que delimita el área de explotación-restauración de la concesión minera solicitada, se encuentra en el anexo II del proyecto de explotación.  
2. Objeto del proyecto según la documentación presentada.  
La finalidad de este proyecto es el aprovechamiento de los recursos localizados en el área de estudio a lo largo de los tres años de vigencia del permiso de investigación, dentro del ámbito de la CM derivada del PI denominado Mancilla núm. 2.835.  
Los materiales objeto de la explotación se localizan dentro de las formaciones pertenecientes al Cretácico inferior en facies Weald, constituidas por arcillas rojas y verdes con intercalaciones de arenas y areniscas de grano medio de color amarillento y blanco, que se utilizarán como materia prima en la industria cerámica.  
Para ello, el material extraído del frente de explotación se acopiará convenientemente, para conseguir una uniformidad en su composición y será posteriormente cargado y transportado hasta los centros de transformación (atomizadores de arcilla). Las arenas feldespáticas se cribarán y molturarán hasta tamaños de 64 micras en el centro de transformación de materia prima.  
Las parcelas afectadas por el polígono de explotación solicitado son las siguientes: polígono 29, parcelas 81, 82, 105, 107, 108, 109, 110, 111, 112, 113, 114, 115, 116, 117, 118, 119, 120, 121, 122, 225, 226, 227, 9009. Partida Foies y Mussoles del término municipal de L'Alcora. La superficie total de explotación-restauración ascenderá a 250.397 m².  
Tras el otorgamiento del permiso de investigación denominado Mancilla núm. 2.835, por Resolución de la dirección general de industria e innovación, de fecha 04.10.2010, la promotora presentó en cada uno de los tres años posteriores los pertinentes planes de labores de investigación, para obtener el pase a concesión minera derivada de permiso de investigación, concesión que fue solicitada el 03.10.2013, e inscrita con número de expediente MIEXCD/2013/03/12.  
  
Tramitación administrativa  
1. Antecedentes  
El 13.11.2017 se reciben en esta conselleria documentos remitidos por la Unidad de Minas del Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón (proyecto de explotación, estudio de impacto ambiental, estudio de integración paisajística, plan de restauración integral, e informes sectoriales) sobre el expediente de la concesión minera Mancilla núm. 2835, promovida por Azuliber 1, SA, en el que solicitan la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
2. Remisión del expediente  
El 02.02.2018 se comunica al citado servicio territorial que requiera del promotor la siguiente documentación: a) compatibilidad urbanística de la actividad con el planeamiento urbanístico de L'Alcora, b) presentación de la solicitud de inicio de modificación del trazado de la vía pecuaria Cordel núm. 4 para el ámbito afectado por la explotación prevista, c) remisión de planos en formato pdf y shape.  
El 24.05.2018 se recibe escrito del servicio territorial que adjunta contestación al requerimiento. El promotor comunica que mantiene su propuesta inicial, y solicita que sea este servicio el que inicie el trámite de consulta al órgano competente en materia de vías pecuarias.  
El 03.10.2018, este servicio informa que, de acuerdo con la Instrucción de 13 de enero de 2012, de la Dirección General de Medio Natural, sobre vías pecuarias (DOGV 6694, 18.01.2012), es el propio interesado el que debe solicitar el inicio del procedimiento de modificación del trazado de la vía. Se reitera que, para continuar el procedimiento de evaluación ambiental de la explotación planteada, el promotor debe presentar copia de la resolución de inicio de expediente de modificación del trazado de la vía y se notifica que el expediente 137/17-AIA permanecerá paralizado en tanto no se reciba la documentación solicitada.  
En fecha 23.01.2019 el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón comunica que el promotor ha presentado la solicitud de inicio de modificación de la vía pecuaria Cordel número 4 para el ámbito de la explotación proyectada.  
El 01.02.2019, este servicio informa que, para continuar el procedimiento de evaluación ambiental de la explotación planteada en los términos previstos en la documentación, el promotor debe acreditar el inicio de expediente de modificación del trazado de la vía pecuaria, para lo cual deberá remitir una copia de la resolución de inicio de expediente de modificación del trazado de la vía pecuaria, cuyo procedimiento se establece en la Instrucción de 13 de enero de 2012, de la Dirección General de Medio Natural, sobre vías pecuarias. Por todo ello, el expediente 137/17-AIA permanecería paralizado en tanto no se recibiera la documentación solicitada.  
El 25.10.2019 el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal remite la Resolución de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental por la que se acuerda el inicio de la modificación de trazado de la vía pecuaria núm. 8 Cordel número 4 de L'Alcora por explotación minera, provincia de Castellón, en la que se autoriza el comienzo de la tramitación del expediente. La mencionada resolución fue comunicada a este servicio el 02.11.2020 por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón.  
Con fecha 21.12.2021 el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón solicita que se emita la correspondiente declaración de impacto ambiental del expediente.  
3. Información pública  
El Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón de la Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo sometió a información pública el expediente de la concesión solicitada durante un plazo de 30 días naturales, publicándose en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 7350, de 01.09.2014. Asimismo, la solicitud se presentó en tablón de anuncios del Ayuntamiento de L'Alcora. El jefe del citado Servicio Territorial, en fecha 30.10.2017, envía escrito en el que certifica que durante el plazo concedido no se presentaron alegaciones.  
4. Consultas a administraciones e informes recibidos  
a) Informe de 23.10.2012 del Ayuntamiento de L'Alcora, donde se comunica que la actividad minera es compatible con el planeamiento municipal vigente. El citado informe viene recogido en el anejo I del proyecto de explotación de la concesión minera.  
b) Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 24.02.2014 sobre la afección a dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía, a la incidencia en el régimen de corrientes y a la disponibilidad de recursos hídricos.  
c) Informe de la DG de Medio Natural y Evaluación Ambiental emitido por el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal el 30.11.2015, en el que se informa favorablemente sobre el Plan de restauración integral de la concesión minera Mancilla núm. 2835, supeditado a la resolución de la modificación definitiva de la vía pecuaria Cordel núm. 8 y a la autorización de circulación por las vías pecuarias indicadas, de vehículos a motor no agrícolas, vinculados a la explotación minera.  
d) Informe favorable de la DG de Cultura y Patrimonio de 01.09.2016, en el que se analizan las posibles afecciones patrimoniales, manifestando la corrección tanto de su contenido, como de la evaluación de los resultados obtenidos en la prospección arqueológica realizada.  
  
Consideraciones ambientales  
1° Principales características del proyecto según la documentación aportada  
La explotación tiene por objeto la extracción de arcillas rojas y arenas feldespáticas del Cretácico inferior (facies Weald) para su uso como materia prima en la industria cerámica, y afectará a una superficie de explotación-restauración de 250.397 m². Las arcillas son de tipo illítico-caolinítico, presentan plasticidad moderada y un bajo contenido en carbonatos (<5 %). Su utilidad principal es la fabricación de pavimentos gresificados, al ser aptas para los ciclos de cocción rápida que se emplean en este tipo de producto. Las arenas presentan bajo contenido en fracción caolinítica, aumentando la fracción arenosa con enriquecimiento en feldespatos, y se utilizan para la fabricación de pastas blancas. La función de este último material en el proceso cerámico es doble, por un lado actúa como material desengrasante y por otro como fundente. Su comercialización se realizará principalmente en la provincia de Castellón y más concretamente en la localidad de L'Alcora, donde se emplaza la industria de transformación de dichas materias primas.  
El material a explotar presenta una morfología estratiforme dispuesta en gruesos bancos diferenciados de distribución y espesor variable (de 5 a 10 m), con inclinaciones suaves (15° NW), y direcciones de 5° NE. La concesión minera se sitúa entre el Tossal de les Foies y el Tossal d'Encorna y el área a afectar tiene unas dimensiones aproximadas de 600 m de largo y 400 m de anchura media. La actuación se ubica en una vaguada y a media ladera de la vertiente sur de una loma alargada en dirección EW (Tossal de les Foies). El área de explotación se localizaría en el flanco norte de una estructura de tipo anticlinal, fuertemente fracturada y en cuyo núcleo fallado se localiza la formación del Terciario a modo de cuenca.  
Para la extracción de las arcillas, arenas y calizas existentes en la concesión minera, la actividad se desarrollará a cielo abierto con explotación en bancos descendentes (tipo mixto corta y explotación en ladera), avanzando en sentido este. Se han planteado tres fases de explotación, comenzando por el desmonte calizo suprayacente a la formación arcillo-arenosa, y desarrollando tramos en cada una de las tres fases planteadas hasta llegar, en cada una de las etapas, a la cota inferior marcada en 260 msnm. Cada fase desarrolla en su totalidad la excavación planteada, de manera que los estériles generados en cada una de las fases se vuelcan en el hueco realizado en la fase anterior.  
Según lo recogido en los puntos 3.3.2 y 3.4 del estudio de impacto ambiental y del documento de síntesis y puntos 25 y 26 del proyecto de explotación, durante la primera fase se proyectan un total de doce bancos de explotación en el sector central y seis bancos en los sectores este y oeste, con cinco metros de altura cada uno y doce metros de ancho. La excavación comienza con el desarrollo del primer banco de explotación a cota 320 msnm descendiendo hasta alcanzar la cota de 260 msnm. Durante la fase de explotación la excavación se realizará con un ángulo de 60° en cada uno de los bancos proyectados, reduciéndose su inclinación hasta los 35°, con bermas de seis metros para conformar el talud final de restauración. La superficie ocupada será de 118.845 m² y la duración será de cuatro años.  
La segunda fase de explotación prevé el avance del primer hueco creado en dirección descendente norte-sur y sentido este hasta completar la totalidad de la explotación planteada. Como labores preparatorias se realizará un decapado inicial para la retirada del suelo existente, seguida del desmonte de la cobertera caliza del material a extraer. Las cotas máxima y mínima de excavación serán de 310 msnm y la plataforma final a 260 m. Tendrá diez bancos en el sector central y seis bancos en los sectores este y oeste de la explotación, con dimensiones iguales a la fase anterior. Tendrá una duración de cuatro años y ocupará una superficie de 69.400 m².  
En la tercera fase, de idénticas direcciones y sentido de avance que la anterior, las cotas máxima y mínima de excavación serán de 325 msnm y la plataforma final de 260 msnm. Tendrá catorce bancos en el sector central y seis bancos en los sectores este y oeste de la explotación, con una dimensión igual que las fases anteriores. La superficie ocupada será de 62.153 m² y tendrá una duración de cuatro años y medio.  
Según el punto 16 del proyecto de explotación y en sus planos, el número máximo de bancos proyectados corresponde a los perfiles situados en el área central de la tercera fase de la excavación, en donde se han planteado un total de trece bancos. descendiendo hasta alcanzar la cota de 260 msnm. Durante la fase de explotación la excavación se realizará a 60° en cada uno de los bancos proyectados, que se reducirá en la restauración hasta los 35°, conformando un ángulo de talud general de restauración de 27°, bermas finales de seis metros de ancho y una altura de cinco metros.  
La modelización del yacimiento y estimación de las reservas se ha realizado utilizando los datos litológicos de cada uno de los sondeos, en los programas informáticos Autocad V2007 y RockWorks 2006 V6.10.20. El cálculo se ha elaborado mediante el método del Closet Point (punto más cercano) estableciendo un radio de acción para cada uno de los sondeos contemplados en el modelo litológico. Para este cálculo se han considerado como materiales estériles (E) a las calizas del recubrimiento y a las arcillas y arenas grises. Los materiales aprovechables (M) serían las arcillas rojas y las arenas blancas. Las cubicaciones y tonelaje para cada uno de estos materiales por fases de explotación y en su conjunto, así como la relación estéril/material aprovechable vienen reflejadas en el cuadro siguiente:  
  
Detallando para cada uno de los distintos materiales explotables se ha obtenido:  
  
El proyecto planteado para desarrollar la actividad supone tres grandes fases de explotación; la vida de cada una de ellas viene marcada esencialmente por la producción planificada de arcilla roja, que rondará las 350.000 T/año, excepto en la segunda fase donde se prevé una extracción de 200.000 T/año, adecuándose la producción de arenas a la vida marcada por la extracción de arcillas. Por consiguiente, la explotación tendrá una vida aproximada de 12,4 años.  
El arranque se efectuará mediante perforación y voladura para los bancos de caliza, mientras que para el material aprovechable se hará con retroexcavadora hidráulica de cadenas. En cada uno de los bancos desarrollados la carga se llevará a cabo mediante pala cargadora de ruedas sobre los dumper (autovolquetes) que transportarán el material estéril y aprovechable hacia las zonas de depósito. El transporte será de tipo discontinuo, mediante los dumper, que transportarán los diferentes materiales obtenidos.  
No está previsto que se generen escombreras, los 218.449 m³ de estériles producidos durante la explotación se irán depositando fase por fase en la explanada de explotación para dotar de pendiente a la plataforma y darle de esta manera una mejor salida al agua de escorrentía. El recrecimiento de la plataforma evitará la creación de una escombrera exterior.  
Las pistas diseñadas en la explotación cumplirán con la ITC 07.1.03. Se ha proyectado una pista general que parte desde el camino de acceso situado en el sector oeste, hasta la entrada del área de actuación, por la que se accederá al pie del banco situado a mayor cota y desde este los camiones una vez cargados saldrán del área de explotación; por lo tanto, se trata de una pista de doble sentido y con dos carriles. La anchura total de esta pista general será de 15 metros que corresponde a una pista diseñada para dos carriles (3A) con barrera no franqueable y sin arcén de seguridad (3A +2 m).  
Las instalaciones de servicio de personal consistirán en dos casetas prefabricadas y portátiles, destinadas a comedor y uso sanitario. En las instalaciones de servicio de maquinaria se realizará el almacenamiento y suministro de carburante para la maquinaria móvil de la explotación, con un depósito de combustible de 25.000 l.  
2° Emplazamiento del proyecto  
La explotación se sitúa en diversas parcelas del polígono 29, partidas Foies y Mussoles, al sur del municipio de L'Alcora (Castellón), de la que la separan 3.2 km en línea recta. El acceso se realiza desde ese municipio tomando la carretera CV-188 L'Alcora-Ribesalbes en sentido a esta última población, y desviándose a la izquierda en el PK 5,6. (frente al Mas de la Corralissa). Desde allí hay una bifurcación: el camino de la izquierda que circunda la zona por su sector norte, llegando a la cima del Tossal de les Foies (vía pecuaria Colada núm. 13, Colada de Barros); y un camino asfaltado de la derecha -por el que se deberá continuar- que rodea a la zona de extracción en su sector sur hasta llegar a la vía pecuaria núm. 8 que discurre paralela al límite este de la explotación. Geográficamente, el área se localiza en la comarca de L'Alcalatén, y a una distancia de 20 km de la capital de la provincia. Las coordenadas UTM (ETRS89) Huso 30, del punto medio aproximado de la explotación serían X: 735.400 Y: 4437.200 Z: 270 msnm.  
Se ubica a lo largo de una depresión de 600 m de longitud y 400 m de anchura de orientación NW-SE, con pendientes suaves que no alcanzan el 10 %. Se sitúa entre el Tossal de les Foies y el Tossal d'Ancorna, con cotas comprendidas entre 380 msnm en zonas altas y 260 msnm en la vaguada. Presenta un relieve montañoso ondulado, generalmente abancalado, con una cobertura arbórea forestal y de antiguos cultivos agrícolas de secano con actual tendencia forestal, constituida principalmente por pino carrasco y, en menor medida, por una garriga más o menos degradada de talla media.  
De forma dispersa se encuentran parcelas destinadas al cultivo de frutales. La masa forestal existente, está formada por pinos jóvenes con edades estimadas en 30-40 años y con altura de 10-15 metros máximo. La densidad de la masa arbolada alcanza una fracción de cabida cubierta del 70-80 % máximo en algunos tramos. No se evidencia la presencia de tratamientos silvícolas en la masa forestal ya que se encuentra colonizando antiguos bancales agrícolas. La vegetación se asienta sobre suelos clasificados como regosoles, según el análisis de muestras realizado por el laboratorio de edafología de la Universidad Politécnica de Valencia.  
El régimen térmico de la zona es termomediterráneo superior con un clima templado-cálido de inviernos tibios, con una evapotranspiración anual de 850,4 mm, y en el cual no se suele alcanzar una temperatura inferior a los 6 °C. En algunos años, se puede llegar a temperaturas mínimas absolutas de -3°C y máximas absolutas de 43 °C; sin embargo, la oscilación térmica es baja, siendo esta de 16 °C. La precipitación anual media es de 549,7 mm y se encuentra repartida en 64,5 días de lluvia al año. Así, la sequía estival presenta valores medios en duración (2,91 meses) y, por tanto, hay un fuerte estiaje, típico de los climas secos.  
Desde el punto de vista paisajístico, cabe señalar que la futura cantera presentará una cuenca visual moderada ya que se encuentra entre dos alineaciones montañosas. El diseño de la explotación en bancos descendentes, orientados hacia el oeste, constituye una medida correctora para evitar el impacto paisajístico desde núcleos urbanos y vías de comunicación. La superficie de actuación presenta un relieve ondulado, con cubierta forestal y cultivos agrícolas abandonados y, del resultado del análisis de la calidad paisajística, se clasificaría como una unidad paisajística de carácter forestal, de calidad media. La fragilidad de la unidad paisajística resulta medio-alta, consecuencia fundamentalmente de su relieve ondulado y de su vegetación de tipo forestal.  
La mayor parte de la superficie del sector corresponde a terrenos clasificados como forestales: matorral y forestal (226.835 m²) y el resto (23.562 m²), a zona no forestal que se sitúa en el extremo sur y suroeste y que se corresponde con antiguos bancales de secano y cultivos de frutales. La vegetación forestal la integran matorrales y pinares de pino carrasco (Pinus halepensis) que constituyen la base del estrato arbóreo junto con algarrobos y olivos, formando un bosquete en la loma, laderas y antiguos bancales agrícolas. El estrato arbustivo está dominado por el romero (Rosmarinus officinalis) y el tomillo (Thymus vulgaris) y junto a estos aparecen la coscoja (Quercus coccifera), la aulaga parda (Genista scorpius), el lentisco (Pistacea lentiscus), el espino negro (Rhamnus lycioides), estepa blanca (Cistus albidus), siempreviva borde (Helichrysum stoechas), la aulaga (Ulex parviflorus), el cardo corredor (Eryngium campestre), los brezos (Erica multiflora, Erica scoparia), la salvia (Salvia lavandulifolia) etc. También es frecuente la presencia de ejemplares dispersos de enebro rojo (Juniperus oxycedrus). No se dispone de información sobre la gestión forestal pasada debido a que parte de los terrenos, previa a la calificación como terreno forestal, se encontraban destinados al cultivo de secano, como se corrobora por la presencia de almendros y olivos en las parcelas de estudio, así como por la presencia de bancales de piedra en seco en la superficie de ampliación propuesta. Con el paso del tiempo, el matorral heliófilo invadió parte de estos cultivos abandonados, hasta conformar el actuar pinar que ocupa la superficie de explotación.  
El matorral se distribuye formando isletas entre zonas de cultivos, o en las cumbres de pequeñas lomas donde no existe vegetación arbolada. Está constituido principalmente por el romero (Rosmarinus officinalis), tomillo (Thymus vulgaris) y la aulaga parda (Genista scorpius) y se encuentra ligado a zonas de degradación de la maquia. En zonas abiertas aparece junto a otras especies arbustivas, como la aulaga (Ulex parviflorus), la coscoja (Quercus coccifera), acebuche (Olea europaea), espino negro (Rhamnus lycioides), estepa blanca (Cistus albidus), palmito (Chamaerops humilis) etc. o junto a pimpollos de pino carrasco. En el estrato inferior destaca el lastón (Brachypodium retusum) junto a otras especies más termófilas como la coronilla de fraile (Globularia alypum), manzanilla basta (Santolina chamaecyparissus), siempreviva (Helichrysum stoechas), etc.  
En el área de actuación no se ha observado la presencia de especies endémicas, raras o amenazadas, según lo establecido en el Decreto 70/2009, de 22 de mayo, del Consell, por el que se crea y regula el catálogo valenciano de especies de flora amenazadas y se regulan medidas adicionales de conservación, ni tampoco alberga ninguna microrreserva de flora catalogada en el Inventario de microrreservas de flora de la Comunitat Valenciana.  
La fauna es la característica de los hábitats alterados donde se alternan los campos de cultivo con la vegetación natural; así aparecen como dominantes, especies comunes y de amplia distribución geográfica: pequeños mamíferos, avifauna y reptiles.  
El emplazamiento se ubica sobre suelo no urbanizable común (zona rural común forestal), según el vigente PGOU del municipio de L'Alcora y la actividad minera resulta compatible con el planeamiento vigente ya que es un uso permitido en esta subzona urbanística.  
La zona no se encuentra en el ámbito de ninguno de los espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana, LIC, ZEPA, espacios incluidos en el ámbito de planes de ordenación de los recursos naturales o planes rectores de uso y gestión aprobados, en tramitación o redacción, ni en alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/1994 de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana. Tampoco afecta a fincas patrimoniales o montes gestionados por la Generalitat.  
La explotación afectará y modificará el trazado de 531 m/l (19.912 m²) de la vía pecuaria núm. 8 Cordel número 4 de L'Alcora para lo cual ya se ha acordado el inicio de su modificación según resolución de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental de fecha 16.10.2019 (Expediente: SOGF/422/2019 Ref. DT: SF/VP/016/2019)  
3° Características del potencial impacto  
1. Fundamentos y justificación de la solución adoptada.  
La ubicación de las parcelas elegidas para la ampliación de las labores presenta características favorables para su explotación, tales como:  
a) La aptitud de la naturaleza petrológica y mineralógica del recurso, de las propiedades físico-mecánicas del macizo rocoso, y el albergar reservas suficientes para la viabilidad del proyecto.  
b) Compatibilidad urbanística del suelo.  
c) Cercanía de la explotación a los centros consumidores de la materia prima.  
d) Ausencia de afección a espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana.  
d) Se encuentra a 1.800 m al norte de las explotaciones de arcilla del Mas Vell, espacio afectado por la actividad minera desde mediados del pasado siglo, por lo que los alrededores del emplazamiento ya se encuentran alterados en el paisaje y en su morfología inicial y, además, las labores a iniciar forman parte de las actividades económicas del entorno.  
e) Los valores naturales y paisajísticos de la parcela puedan volver a integrarse en el entorno finalizada la actuación.  
2. Consideraciones relacionadas con la actividad a desarrollar. Identificación y valoración de los impactos.  
El proyecto tramitado afecta directamente al paisaje, al suelo, a la morfología del terreno, a la hidrología, a la atmósfera, a la vegetación y a la fauna. Los impactos y las acciones que los producen son los siguientes:  
a) Modificación del relieve y del paisaje derivados del arranque del material mediante explosivos y la formación de un terreno con formas geométricas por la creación de frentes de explotación, con la aparición de contrastes cromáticos en el paisaje.  
b) Desaparición de la vegetación en su superficie y del suelo que la sustenta.  
c) Incremento de fenómenos erosivos como consecuencia de los dos puntos anteriores.  
d) Construcción de nuevos caminos y desvío de los existentes y de la vía pecuaria.  
e) Modificación de la red de drenaje natural. Concretamente se trata de desvíos de los cauces existentes, aterramientos-reducción de la capacidad hidráulica de los mismos, incrementos de la capacidad hidráulica, encauzamientos de diversos tipos, etc.  
f) Circulación de camiones de gran tonelaje y transporte fuera de la cantera para su comercialización.  
g) Afección a la atmósfera. La actividad extractiva provoca un incremento de partículas sólidas en suspensión como consecuencia del arranque por explosivos y por la carga y transporte del material mediante vehículos, así como por los gases de combustión que generan. También produce ruido y vibraciones durante la extracción, y por el tránsito de camiones.  
h) Afección a vía pecuaria Cordel núm. 4 de 37,5 m de ancho, y que no cuenta con deslinde, a lo largo de 531 m (19.912 m²). El trazado se corresponde con la parcela 9009 del polígono 29.  
  
Identificación y propuesta de medidas correctoras. Actuaciones a desarrollar. Plan de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras vienen reflejadas en el Plan de restauración integral (PRI), que ha obtenido informe favorable por el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal de la dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental con los condicionantes que se recogen en la presente resolución.  
A) Las medidas protectoras y correctoras propuestas para disminuir estos posibles impactos son:  
a) En primer lugar, la retirada de la capa superficial del suelo de las áreas afectadas por las labores y el acopio y mantenimiento de este para su uso posterior.  
b) El sistema de explotación por fases a cielo abierto y con bancos descendentes en sentido general de oeste a este permitirá la restauración por etapas, para restaurar los bancos superiores de explotación, dotar a las bermas intermedias de cunetas de drenaje, y obtener una plataforma final con una pendiente suave para permitir el drenaje de las aguas.  
c) Apertura de la explotación hacia el este, permitiendo la salida natural de las aguas.  
d) Riego de viales y plaza de cantera. Mantenimiento y acondicionamiento de caminos.  
e) Acopio de estériles en escombreras temporales en zonas protegidas de la escorrentía y del viento, con fijación mediante gramíneas y leguminosas.  
f) Siembra de especies herbáceas de rápido crecimiento en los taludes y plantación de especies arbustivas y arbóreas de carácter forestal en bermas intermedias devolviendo el uso forestal a la zona.  
g) Transporte de materiales pulverulentos en camiones con caja cerrada o cubierta con lonas.  
B) Actuaciones a desarrollar.  
a) Se extraerá la capa superficial de suelo hasta un espesor de 30 cm, lo que generará un volumen de suelo de 75.119 m³ que será utilizado para la restauración edáfica, sin que esté previsto la adición de material edáfico externo. Mediante este proceso se pretende dotar de 40cm de espesor de suelo a la superficie final. Las técnicas de restauración de la cubierta vegetal incluyen una preparación del suelo mediante subsolado plano.  
b) Todos los residuos de la explotación son materiales inertes que no requieren ningún tratamiento previo a su almacenaje. El conjunto de los estériles producidos en la explotación se utilizará directamente en labores de restauración, tanto para perfilar taludes como para rellenar parcialmente los huecos generados. Los acopios de tierra vegetal y escombreras de estériles serán por tanto de carácter temporal.  
c) La restauración geomorfológica propuesta se va a realizar en bermas de seis metros de anchura y bancos de cinco metros de desnivel, lo que generará un talud final de restauración de 35° y un talud general de 27°, sin que se creen huecos mineros inundables. Según los cálculos de estabilidad realizados, la pendiente y la altura de los taludes cumplen con los factores de seguridad requeridos en este tipo de proyectos.  
d) Se plantea una red de captación y drenaje de agua de escorrentía a fin de minimizar los efectos erosivos sobre la zona de explotación una vez restaurada. Se contemplan una serie de obras de control de sedimentos que incluyen canalizaciones, disipadores de energía y balsas de decantación.  
e) Las técnicas de la restauración de la cubierta vegetal incluyen una preparación del suelo mediante subsolado pleno en zonas llanas, subsolado lineal en bermas y construcción de banquetas en taludes. Previo a la plantación, se realizará un ahoyado de 40x40x40 cm y siembra de herbáceas.  
f) Las especies a utilizar en la restauración incluyen Pinus halepensis (pino carrasco) en la totalidad del arbolado, ya que presenta una mejor aclimatación a la sequía a pesar de una menor adaptación a las temperaturas y menor coeficiente de transformación, así como diversas especies de arbustos y herbáceas. Se ha descartado el Pinus pinea (pino piñonero) y el Pinus pinaster (pino rodeno) por no adaptarse a los parámetros edáficos y climáticos pudiendo peligrar su supervivencia en caso de utilizarse en la restauración. Las densidades propuestas son de 700 pies/ha para especies arbóreas y 1.300 para especies arbustivas en bermas; de 1025 pies/ha de arbóreas y 900 pies/ha de arbustivas en llanos y, de 500 pies/ha de especies arbóreas y 1.600 pies/ha de arbustivas en taludes de 35°.  
g) La plantación se acompañará de dos riegos de implantación y apoyo, con una dotación de cinco litros por planta. Se ha valorado la reposición de una marra del 20 % de las plantas, considerando que se repondrán la totalidad de estas durante los dos años del periodo de garantías, que irá acompañado por dos riegos de cinco litros por planta de implantación y apoyo.  
h) Se propone la modificación del trazado original de la vía pecuaria, mediante un desvío paralelo al perímetro exterior de la explotación, en su sector este.  
Una vez combinadas consecuentemente las variables de calidad y fragilidad paisajística, se concluye que la actuación propuesta presentará una integración paisajística media.  
Según todo lo anterior, la estimación de pérdidas de suelo obtenidas al final de la explotación será de alrededor de 6,47 T/ha, valor que se encuentra dentro de unos límites aceptables.  
C) Programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto ambiental incluye el preceptivo programa de vigilancia en el que se realizará el seguimiento de las medidas correctoras tanto en la fase de explotación como en la de restauración. Todos los controles considerados se registrarán por escrito mediante actas que darán lugar a un informe anual. El programa de vigilancia ambiental contempla, entre otros controles:  
a) Verificar la correcta ejecución del proyecto de explotación y de aplicación de las medidas correctoras previstas.  
b) Comprobar que los impactos producidos por la puesta en funcionamiento de la explotación son los previstos, en magnitud y elementos afectados.  
c) Detectar si se producen impactos no previstos en el estudio y poner en marcha las medidas correctoras en caso necesario.  
d) Seguimiento de la evolución de las superficies restauradas, comprobación que las medidas correctoras adoptadas funcionan satisfactoriamente y, en caso contrario, determinar las causas del fracaso y establecer las correcciones a adoptar.  
Durante la explotación el programa de vigilancia se centrará en el control del desarrollo y ejecución de las medidas correctoras proyectadas, atendiendo fundamentalmente a los siguientes aspectos:  
a) El control de afecciones fuera del límite de actuación, con reposición de los sistemas de señalización, en su caso y de señalización en caso de afectar a vías pecuarias.  
b) El control mensual del polvo depositado sobre la vegetación y terreno, mediante captadores. Mantenimiento, limpieza y riego de los viales de explotación.  
c) El control de los niveles de emisión sonoras, trimestralmente, o ante quejas puntuales.  
d) La vigilancia de aparición de procesos erosivos.  
e) Evitar afecciones al dominio público hidráulico y al régimen de escorrentía superficial.  
f) Control de la contaminación en suelo y aguas y sobre los residuos generados.  
g) Control de afecciones al patrimonio cultural y preservación de los valores botánicos.  
h) Prevención de riesgos sobre las personas.  
Durante la fase de restauración el seguimiento de las medidas correctoras consistirá en:  
a) Inspección de la revegetación, con resiembra o reposición de marras y control de calidad de las plantas recibidas. Plantación en época adecuada usando material vegetal apropiado, controlando el desarrollo de la vegetación.  
b) Control del aporte de tierra vegetal en taludes, tanto en espesor, como en plazo y lugar establecido en la planificación, junto con la instalación adecuada de banquetas.  
c) Supervisión de las labores de enmienda del terreno en el espacio y tiempo fijados.  
d) Control del estado del suelo, desde el punto de vista de su asentamiento, como es elcaso de la tierra aportada en taludes, o de la descomposición del estiércol aplicado en enmiendas, como pasos previos para poder iniciar en otoño las plantaciones.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto está sujeto a evaluación de impacto ambiental ordinaria, de acuerdo con el artículo 7.1 a de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, en concordancia con el anexo I (grupo 2a) de la citada ley y con el anexo I, apartado 3.c.1 del Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en el que se modifica el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprobó el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat, de impacto ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general del Cambio Climático y Calidad Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación para la concesión directa de la explotación Ampliación a Mancilla núm. 2835 promovido por Azuliber 1, SA que comprende las parcelas del polígono 29 mencionadas en esta declaración de impacto ambiental, situadas en el TM de L'Alcora (Castellón). Todo ello, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, en el proyecto técnico y en el plan de restauración aportados en 2013, en todo aquello que no contradiga los condicionantes del punto segundo de la presente resolución, que serán de obligado cumplimiento.  
  
Segundo  
1. El promotor deberá presentar en el plazo de tres meses documentación acreditativa de aquellos ensayos de caracterización o tecnológicos que se hayan realizado en la fase de investigación sobre la naturaleza de las arenas blancas, para acreditar la viabilidad de su uso en la industria cerámica, el procesamiento al que van a ser sometidas para su beneficio y sus aplicaciones concretas. En el caso de no disponer de dichos ensayos, se deberán realizar por empresa acreditada en el ámbito de este tipo de ensayos para lo cual, de forma previa, se presentará un plan de trabajos de ensayos a realizar, que deberá remitirse al órgano ambiental con el fin de determinar su idoneidad y si resulta necesario un pronunciamiento complementario en materia de evaluación de impacto ambiental. Este condicionante, se requiere como consecuencia de las previsiones optimistas de generación de estériles que se van a producir durante la explotación, sin que esta afirmación venga avalada por datos objetivos y cuantificados. Un incremento en el volumen de estériles previsto, modificaría sustancialmente el impacto generado y todas las previsiones y actuaciones correctoras a desarrollar consideradas en el Plan de restauración integral.  
2. De manera previa al inicio de la explotación deberán cumplirse los condicionantes siguientes, requeridos en el informe del Plan de restauración integral (PRI) aprobado por el Servicio de Ordenación y Gestión Forestal de la dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental:  
a) Resolución favorable de la modificación definitiva del trazado de la vía pecuaria Cordel número 4.  
b) Obtención de las autorizaciones para la circulación de vehículos no agrícolas vinculados a la explotación minera por las vías pecuarias de la zona. (arts. 16,27, 28 y 30 de la Ley 3/2014 de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana.  
3. Esta actividad está sometida a procedimiento de autorización administrativa -que deberá obtener por el organismo competente de la Comunitat Valenciana- según el art. 13.2 de la Ley 34/2007, de calidad del aire y protección de la atmósfera actualizada por el Real decreto 100/2011, ya que está incluida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera recogidas en el anexo IV de la citada ley y la actividad se clasificaría en el grupo B con el código 04 06 16 01. (Actividades primarias de minería no energética que conlleven la extracción o tratamiento de productos minerales cuando la capacidad es > 200.000 t/año o para cualquier capacidad cuando la instalación se encuentre a menos de 500 m de un núcleo de población).  
4. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, o bien la constatación de algún impacto no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
5. Los caminos de acceso se mantendrán en óptimas condiciones a lo largo de toda la vida del proyecto. En caso de daños, la empresa promotora será la responsable de su reparación. Se colocarán señales indicativas del tránsito de camiones y se limitará la velocidad de su circulación.  
6. Los acopios de material, los frentes de explotación y los viales internos y externos a la explotación se mantendrán durante todo el tiempo que dure la actividad en condiciones óptimas de humedad para evitar el levantamiento de polvo.  
7. Se agilizarán los trabajos de restauración en aquellas superficies ya explotadas. Una vez remodeladas deberá aportarse la tierra vegetal necesaria para sembrar y revegetar.  
8. Para la limitación de la dispersión de material pulverulento, los camiones que salgan de la explotación circularán con la carga cubierta. La perforación para la realización de barrenos incluirá sistemas de captación de polvo.  
9. Con el fin de prevenir la contaminación de las aguas subterráneas, en el caso de que en la instalación se disponga de depósitos de combustible enterrados, se deberá cumplir lo dispuesto en el anexo I, capítulo X del RD 1523/1999, por el que se modifica el Reglamento de instalaciones petrolíferas, aprobado por RD 2085/1994, y las instrucciones técnicas complementarias MI-IP03, aprobada por el RD 1427/1997, y MI-IP04, aprobada por el RD 706/2017.  
10. Ya que parte de la explotación se encuentra en terreno forestal, durante la actividad de la cantera se observará lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal, o en sus inmediaciones.  
11. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
12. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidaspreventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Tercero  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Ordenar la publicación de la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Cuarto  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 2 de mayo de 2022.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML