Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4957, del 02-03-2005 (2005/1362)

RESOLUCIÓ d'1 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4957

Data del DOGV
:   02-03-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/1362

CVE


Data del document
:   01-02-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [Alginet](javascript:void(0))
    * [Villargordo del Cabriel](javascript:void(0))
    * [Torrevieja](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ d'1 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/M1362]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 069/02-AIA, 120/03-AIA, 299/03-AIA, 291/02-AIA i 330/02-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 1 de febrer de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 69/02-AIA
  
Títol: legalització de granja avícola
  
Promotor: Granjas Jocar, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Villargordo del Cabriel (València)
  
Objecte del projecte Obtenció de la llicència d'activitat per a la legalització de granja avícola
  
Localització: polígon 4, parcel·les 331, 332, 342 (b), partida La Herradilla. Terme municipal de Villargordo del Cabriel (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a legalitzar l'explotació avícola, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació es vincula a una parcel·la de 20.000 m², sobre la qual s'ha construït una nau de 1.518,72 m², d'una sola planta, amb coberta a dues aigües de 25% de pendent. L'explotació disposa d'un femer de 240 m², cobert i impermeabilitzat, amb pendent que condueix els lixiviats a una bassa adjacent.
  
L'activitat objecte del projecte consisteix en l'engreixament de broilers fins a un pes de 2,1 kg, moment en el qual es porten a un escorxador. La capacitat de l'explotació és de 28.000 aus per cicle, que amb el manteniment dels 5,5 cicles per any, donen lloc a 154.000 broilers cada any.
  
Els pollets s'allotgen en un jaç de borrumballa, directament disposada sobre el sòl de la nau. El projecte mostra contradiccions respecte al material del sòl:
  
Segons el punt 7.1. Descripció de les edificacions del projecte d'activitat, ??el llit s'ha d'estendre sobre farciments compactats davall una capa espessa d'argila que impermeabilitzaria les possibles filtracions nocives??.
  
Segons l'apartat 2. Descripció de característiques bàsiques de l'annex 1 de l'estudi mediambiental de l'esmentat projecte d'activitat i de l'informe d'impacte ambiental, ??és la base de la nau terra batuda sobre 5 cm d'argila per a evitar filtracions??.
  
Es generen 800 t de fem a l'any. La retirada es produeix de manera immediata després de l'eixida dels pollastres a l'escorxador, i s'emmagatzema en el femer. Respecte a la destinació final, l'informe ambiental presenta contradiccions, ja que assegura d'una banda que s'empra com a adob natural en camps de cultius propis de vinya, ametllers i horta; i per un altre, que es recull per una empresa dedicada al comerç de l'adob.
  
Les baixes que es produïsquen (calculades en un 5%), es destrueixen en fossa biològica per mitjà de tractament estratificat amb calç.
  
Els buits de la nau estan protegits amb malla antiocells per a evitar contagis. El recinte està tancat en tot el perímetre i ha de disposar de gual sanitari en tots els accessos.
  
En el projecte no s'estableix amb claredat el tipus de sòl de la nau, i tampoc la impermeabilització d'aquest.
  
No es justifica la superfície destinada per al magatzem de fem. En cas de ser utilitzat pel mateix agricultor com a adob orgànic, es dedueix que no hi ha prou superfície per a realitzar un correcte compostatge, ja que les piles no tindrien una alçada adequada i no podrien ser voltejades convenientment. En cas de ser recollit per una empresa gestora, sí que és adequada per a emmagatzemar temporalment el fem generat en cada cicle.
  
Respecte a la destinació final del fem, i malgrat les contradiccions que presenta, no determina la superfície de cultiu sobre la qual s'aplica el fem de la granja ni presenta el contracte firmat per l'empresa gestora del fem, com afirma.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública: remissió de l'expedient
  
L'expedient, constituït per l'estudi d'impacte ambiental, el projecte d'activitat i l'expedient municipal, va ser remés per la Direcció Territorial de Medi Ambient el 13 de febrer de 2002.
  
La informació pública de l'expedient s'ha realitzat en el BOP núm. 283, de 28 de novembre de 2001, sense que s'hagen presentat al·legacions. També s'ha notificat als veïns confrontants.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la següent informació:
  
Informe favorable del cap local de Sanitat.
  
I-nforme favorable de l'aparellador-arquitecte municipal.
  
Informe favorable de l'enginyer municipal.
  
Autorització prèvia de la COPUT condicionada a la previsió del proveïment d'aigua potable i completa evacuació, recollida i depuració dels residus, com també que la posició i acabat de l'edifici han de ser acords amb el caràcter aïllat i rural d'aquest, i que la superfície de la finca no ocupada ha d'estar i mantenir-se en explotació agrària efectiva.
  
No s'inclou l'informe favorable del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on s'ubica l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable, zona X - ramadera forestal segons les normes subsidiàries del municipi de Villargordo del Cabriel.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
L'estudi d'impacte ambiental no realitza la descripció dels elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, sinó que enumera elements del projecte, elements ambientals i mesures correctores (algunes d'elles errònies, com per exemple la fossa de cadàvers), i els identifica com a impactes.
  
Es considera que els elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte són principalment, el sòl (per problemes de percolació per impermeabilització deficient), paisatge (per introducció d'elements estranys), atmosfera (per emissions que produeixen problemes d'olors), aigua (per contaminació associada als residus generats en l'explotació i els lixiviats d'aquests).
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés mediambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual en l'àmbit provincial o de Comunitat Valenciana.
  
L'explotació afronta al nord amb una carretera secundària, i se situa en una zona on s'alternen zones de muntanya baixa i d'activitats agrícoles, amb predomini del cultiu de secà en bancals sense elements ambientals destacables.
  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Algunes de les mesures correctores recollides en l'estudi d'impacte ambiental són:
  
Recollida de la gallinassa en acabar el cicle, i deposició al femer construït a tal fi, amb bassa de recollida de lixiviats.
  
Utilització del fem com a fertilitzant orgànic.
  
Fossa de cadàvers.
  
Tanca de recinte en tot el perímetre d'aquest i instal·lació de gual sanitari en tots els corresponents accessos.
  
Es considera que la superfície del femer és insuficient per a efectuar el compostatge amb una alçada adequada del munt, i per la impossibilitat de realitzar el voltejat de les piles per falta d'espai; encara que la capacitat del femer sí que podria emmagatzemar la quantitat generada amb cada cicle, de forma temporal, fins a la retirada d'aquest per part de l'empresa gestora.
  
Les parets de la construcció no estan convenientment impermeabilitzades (tancament de maçoneria).
  
El sòl de terra batuda sobre base d'argila impermeable no garanteix, tot sol, que no percole el lixiviat del fem. A més, encara que l'execució inicial siga perfecta, durant l'extracció de fem al final de cada cicle, la maquinària produeix una deterioració de la base, molt difícil de comprovar i impossible de rectificar cada vegada que es produeix.
  
Les mesures correctores proposades han d'ampliar-se o completar-se amb les següents:
  
El fem s'ha de retirar en acabar cada cicle i s'ha d'emmagatzemar en el femer.
  
La gestió del fem s'ha de portar a terme per una empresa gestora. Si el fem l'empra el mateix agricultor com a adob orgànic, s'han de justificar les dimensions del femer projectat, per a una alçada del munt i densitat de gallinassa adequades. Si és insuficient, ha d'ampliar-se l'esmentat femer, de manera que tinga capacitat suficient per a contenir la gallinassa generada en cada cicle d'engreixament i procedir al compostatge d'aquesta. El femer ha de dissenyar-se a base de solera impermeable de formigó, amb parets laterals i lleuger pendent, de manera que es puguen canalitzar els possibles lixiviats que es produïsquen en el munt, els quals han de dirigir-se a una bassa impermeable i estanca construïda per a tal fi.
  
En cas de ser el mateix agricultor qui gestione el fem com a adob en les parcel·les d'aquest, ha de justificar una relació de parcel·les vinculades, indicar-ne superfície i tipus de cultiu, com també un calendari d'adobs d'acord amb les necessitats. La distribució del fem s'ha de fer de manera adequada en les parcel·les i s'ha de soterrar. L'esmentada aplicació s'ha d'efectuar considerant no sobrepassar els 170 kg N/any indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. L'adobament només es pot realitzar sobre parcel·les dedicades a cultivar, ja que se'n rebutgen la resta.
  
El fem ha de retenir-se el mínim temps possible en l'explotació, i en cas de produir-se emissió de males olors, és necessari el volteig de les piles.
  
En l'interior de la nau s'ha d'executar una solera de formigó, impermeabilitzada, de característiques i dimensions adequades per al pas de maquinària i per a la producció animal.
  
S'ha de subscriure contracte de retirada de cadàvers amb una empresa autoritzada per a la recollida d'aquests.
  
L'explotació ha d'estar tancada i s'ha de construir un gual sanitari o sistema equivalent en l'accés a la parcel·la.
  
S'han de plantar espècies arbustives o arbòries pròpies de la zona en el perímetre de l'explotació, perquè actuen com a pantalla visual de l'activitat, especialment des de la carretera que voreja l'explotació pel nord.
  
No s'hi inclou programa de vigilància ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.h.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Considerar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte de legalització de granja avícola situada en el terme municipal de Villargordo del Cabriel (València), promoguda per Granjas Jocar, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
El fem s'ha de retirar en acabar cada cicle i s'ha d'emmagatzemar al femer.
  
La gestió del fem s'ha de portar a terme per una empresa gestora, mitjançant la presentació del contracte vigent i signat per ambdues parts, davant d'aquesta Direcció General. Si el fem s'empra pel mateix agricultor com a adob orgànic, s'han de justificar les dimensions del femer projectat, per a una alçada del munt i densitat de gallinassa adequades. Si és insuficient, ha d'ampliar-se l'esmentat femer, de manera que tinga capacitat suficient per a contenir la gallinassa generada en cada cicle d'engreixament i procedir al compostatge d'aquesta, i ha d'edificar-se obligatòriament, com indica l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de Ramaderia de la Generalitat Valenciana. El femer ha de dissenyar-se a base de solera impermeable de formigó, amb parets laterals i lleuger pendent, de manera que es puguen canalitzar els possibles lixiviats que es produïsquen en el munt, els quals han de dirigir-se a una bassa impermeable i estanca construïda per a aquesta finalitat. S'han de presentar plànols de detall i característiques que el definisquen.
  
En cas de ser el mateix agricultor qui gestiona com a adob orgànic el fem, ha de presentar davant d'aquesta Direcció General una relació de les parcel·les vinculades, indicant-hi superfície i tipus de cultiu, com també un calendari d'adobament d'acord amb les necessitats. La distribució del fem s'ha de fer de manera adequada en les parcel·les i s'ha de soterrar. L'esmentada aplicació s'ha d'efectuar considerant no sobrepassar els 170 kg N/any indicats en el Reial Decret 261/96 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedent de fonts agràries. L'adobament només es pot realitzar sobre parcel·les dedicades a cultivar, ja que es rebutgen la resta de parcel·les.
  
El fem ha de retenir-se el mínim temps possible en l'explotació, i en cas de produir-se emissió de males olors, és necessari el volteig de les piles.
  
En l'interior de la nau s'ha d'executar una solera de formigó, impermeabilitzada, de característiques i dimensions adequades per al pas de maquinària i per a la producció animal. S'han de presentar plànols de detall i característiques que la definisquen.
  
S'ha de subscriure contracte de retirada de cadàvers amb una empresa autoritzada per a la recollida d'aquesta. Ha de presentar-se, davant d'aquesta Direcció General en un termini no superior a 3 mesos a partir de la data d'obtenció de la llicència d'activitat, un contracte firmat per ambdues parts on quede reflectit el període de vigència.
  
L'explotació ha d'estar tancada i s'ha de construir un gual sanitari o sistema equivalent en l'accés a la parcel·la.
  
S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
S'han de plantar espècies arbòries i arbustives pròpies de la zona en el perímetre de l'explotació, perquè actuen com a pantalla visual de l'activitat, especialment des de la carretera que voreja l'explotació pel nord.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 3 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martínez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 120/03-AIA
  
Títol: planta de fluïdificació per a la fabricació de combustibles alternatius (mescla de fuel)
  
Promotor: Ecocat, SL
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental, Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: polígon industrial El Serrallo, Grau de Castelló (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
Objecte del projecte
  
Amb el projecte de planta de fluïdificació per a la fabricació de combustibles alternatius (mescla de fuel), es persegueix l'elaboració d'una mescla de residus amb unes característiques fisicoquímiques que permeten que puga ser empleada com a combustible líquid de substitució de combustibles fòssils tradicionals en cimentera.
  
És destacable que tot i que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a la realització o, si és procedent, autorització de l'obra, instal·lació o activitat que es tracte, el projecte de referència compta amb llicència municipal d'activitat de l'Ajuntament de Castelló, de data 18 de febrer de 2002, després del pas d'aquest per la comissió provincial de qualificació d'activitats.
  
Característiques més rellevants de les construccions i de l'activitat
  
Es tracta d'una indústria del sector dels gestors de residus, dedicada a la recollida, emmagatzematge i posterior tractament de diversos residus agrupats en funció de la tipologia d'aquests.
  
Es projecta el desenvolupament d'aquestes activitats en una parcel·la d'aproximadament 10.260 m², propietat de BP OIL, Refinería de Castellón SA, situada al polígon industrial El Serrallo, a Castelló de la Plana, en un emplaçament classificat i qualificat pel PGMOU com a sòl urbanitzable i industrial respectivament. L'activitat està entre els usos permesos en aquell sòl. La parcel·la afronta al nord, est i oest amb una indústria química i al sud amb un vial del polígon que discorre paral·lel a una séquia, a partir de la qual s'estén un terreny cultivable ja dins del terme municipal d'Almassora.
  
Amb el tractament projectat es pretén la fluïdificació de residus pastosos ?o sòlids de fina granulometria- amb l'ajuda de dissolvents compatibles i igualment residuals. La finalitat d'aquest tractament és l'obtenció d'un combustible derivat de residus (CDR) en estat líquid, que puga ser emprat com a combustible líquid de substitució (CLS) en cimenteres. Amb aquest fi, aquest CLS ha de complir amb uns paràmetres qualitatius. Aquests paràmetres són les condicions d'acceptació que impose, si és procedent, cada cimentera, condicions que bàsicament se centren en el poder calorífic inferior (PCI), contingut en halògens i concentració en metalls pesants.
  
En la parcel·la es distribueixen les oficines, pont bàscula, zona d'emmagatzematge coberta, les unitats i equips de procés i les zones d'aparcament de turismes i camions.
  
Es projecta el processament de 17.000 tones/any de residus. Per a l'emmagatzematge previ al procés de fluïdificació d'aquestes, es projecten dues formes d'emmagatzematge: en envasos i a granel en tancs. Es tracta de quatre tancs de 50 m³/unitat per a dissolvents residuals, dos tancs de 100 m³/ unitat per a fangs lleugers residuals i una bassa de 150 m³ equipada amb un caragol infinitat i bomba específica per al trasbals de fangs pesants residuals.
  
Una vegada establerta la composició de les matèries de partida d'una banda, i del CLS requerit per un altre, es procedeix a la corresponent formulació a través de la dosificació i mescla en un dispersiu de les diverses proporcions de solut (fangs lleugers, pesants o sòlids de fina granulometria) i dissolvent (dissolvents residuals compatibles amb el solut a dissoldre). El procés de fluïdificació s'ha de realitzar sobre mescles compatibles que no presenten cap risc d'exotermicitat o de polimerització en les condicions de treball del dispersiu. El dispersiu, amb una capacitat de 5 m³, treballarà per lots. El temps de residència en el dispersiu serà d'uns 15 minuts en condicions de sobrepressió i atmosfera inertitzada amb nitrogen. El CLS així obtingut ?que anirà des d'una dissolució completa fins una més de més grossor en funció dels sòlids afegits- s'ha d'emmagatzemar fins a l'expedició d'aquest a cimentera en dos dipòsits de 100 m³ de capacitat unitària.
  
També es disposa d'un separador d'olis lamel·lar, dos dipòsits de 80 m³/unitat per a l'emmagatzematge d'aigües decantades i un dipòsit de 80 m³ per a l'emmagatzematge d'aigües de PTAR. Finalment, es projecta una bassa per a la recollida de vessaments.
  
Serveis com els d'aire comprimit, energia elèctrica, aigua i aigua contra incendis seran subministrats per BP OIL, Refinería de Castellón SA. Igualment, les xarxes de drenatge d'aigües residuals, pluvials d'escorriment, pluvials de cobertes i aigües sanitàries de la planta han d'estar connectades a les corresponents xarxes de drenatge de la refineria.
  
Tramitació administrativa
  
En data 23 de desembre de 2002, el Servei de Gestió de Residus remet el projecte tècnic, el projecte d'explotació i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència.
  
En data 5 de maig de 2003, se sol·licita al Servei de Gestió de Residus un informe a través del qual ens donen a conéixer les al·legacions, propostes o indicacions que consideren oportunes respecte a l'impacte ambiental que podria comportar el desenvolupament del projecte de referència.
  
En data 5 de juny de 2003, el Servei de Gestió de Residus remet l'informe sol·licitat, en el qual, entre altres aspectes s'assenyala:
  
1. Les instal·lacions previstes es troben al polígon industrial El Serrallo, s/n, del terme municipal de Castelló. L'activitat de gestió de residus proposada es troba annexa a les instal·lacions de la refineries de petroli existent.
  
2. L'activitat consisteix en l'execució de les instal·lacions necessàries per a la fluïdificació de residus. És a dir, una vegada efectuada la recepció dels residus bé en estat pastós o sòlid, bé en estat líquid, s'efectua un tractament físic per tal d'obtenir-ne un combustible derivat de residu (denominat en la documentació combustible líquid de substitució o CLS) que puga utilitzar-se per a la substitució parcial del combustible fòssil convencional utilitzat en cimenteres.
  
3. Aquesta activitat comporta la realització d'operacions de gestió que requereixen d'autorització específica de gestió de residus, en concret R13, ja que es tracta d'una acumulació de residus per a sotmetre'ls a l'operació R1, utilització com a combustible en forns de ciment.
  
4. Les instal·lacions proposades s'han dissenyat per a tractar fins a 17.000 tones l'any.
  
5. A l'interior, s'efectuen les següents observacions:
  
a) Ha d'efectuar-se una identificació dels residus a la recepció en les instal·lacions que s'adeqüe a les especificacions del procés i als paràmetres d'admissió establerts en el pla d'explotació. S'ha de prestar especial importància a la determinació in situ tant del poder calorífic inferior com al contingut en compostos clorats.
  
b) Ha d'efectuar-se el registre de les entrades de residus i de les quantitats d'aquestes.
  
c) L'emmagatzematge dels residus rebuts en recipients transportables ha d'efectuar-se en envasos compatibles amb les característiques del contingut.
  
d) Ha d'efectuar-se un registre d'eixides de residus perillosos a un gestor autoritzat, tant del combustible líquid de substitució com de qualsevol altre residu produït com a conseqüència de l'activitat.
  
e) Ha de preveure's una zona específica per al trasbals i manipulació dels residus rebuts en recipients transportables en el cas que les esmentades operacions s'hagen d'efectuar.
  
f) Per a les possibles afeccions al sòl, a les aigües i a l'atmosfera s'han previst mesures correctores que pareixen suficients. No obstant això, com a complement al pla de vigilància ambiental, hauria d'establir-se un procediment per a l'avaluació inicial i seguiment de l'estanquitat de les basses i cubetes de seguretat que puguen rebre tant vessaments accidentals com les aigües pluvials potencialment contaminades.
  
En data 27 de novembre de 2003, la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de Castelló remet l'expedient municipal del projecte de referència en què, a més dels informes favorables dels tècnics municipals entre els quals s'assenyala que l'activitat requereix declaració d'impacte ambiental, s'adjunta el certificat pel qual es fa constar que durant el període d'informació pública en el BOP de Castelló número 135, de 10 de novembre de 2001, no es van presentar al·legacions.
  
Afeccions legals
  
Amb la posada en marxa de les noves instal·lacions, la indústria gestionarà i generarà nous residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que s'hagen d'obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que resulte d'aplicació.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
Atés el tipus d'activitat i el nivell d'antropització del lloc on es projecta desenvolupar (un polígon industrial preparat per a indústria química pesant), en principi, són els elements del medi natural inert o abiòtic (aire, aigua i sòl) els que més directament es poden veure afectats per les activitats avaluades. Els impactes ambientals directes són sobre els quals més fàcilment es poden adoptar mesures correctores que, al mateix temps, resulten mesures preventives per als impactes indirectes sobre el medi físic biòtic (flora, fauna i processos biòtics).
  
Les emissions de les instal·lacions són les procedents de les ventilacions dels dipòsits i del dispersador durant les operacions de trasbals de residus. Les aigües residuals tenen diverses procedències: aigües sanitàries, aigües processament i neteja de les instal·lacions (incloent-hi les de llavatge d'aparells i utensilis de laboratori), aigües pluvials d'escorriment potencialment contaminades (cubetes de seguretat i vials) i aigües pluvials de cobertes.
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'analitza prolixament els efectes que el projecte de referència pot tenir sobre el sector del ciment, aspecte aquest que, si és procedent, serà avaluat quan les cimenteres es facen gestores de residus perillosos.
  
Respecte al sòl i les aigües s'ha d'assenyalar que la indústria es troba situada en una zona de mitjana vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, de mitjana/baixa accessibilitat potencial als recursos hídrics i sense risc d'inundació, tot això d'acord a la cartografia temàtica de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.
  
Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental elaborat per Ecocat, SL, per a conéixer l'impacte que podria generar el desenvolupament del projecte de referència en l'interior del polígon industrial El Serrallo, es tenen en compte les fases de construcció i funcionament. Atés el lloc on es portaran a terme les obres, és recomanable centrar-se únicament en la fase de funcionament. Durant aquesta fase, en l'estudi d'impacte ambiental valoren diversos impactes. Els més importants resulten ser els impactes derivats de les emissions gasoses a l'atmosfera, increment del nivell sonor, modificació de la dinàmica de l'escorriment supeficial i la possible contaminació d'aquest, la contaminació del sòl i la valoració de residus.
  
Es conclou que atés que la instal·lació se situa en un polígon industrial i químic, amb una qualitat del medi molt baixa, i que les úniques limitacions del medi són la vulnerabilitat de les aigües subterrànies, amb les mesures preventives o correctores adoptades, el projecte és admissible des del punt de vista ambiental, sempre que es complisquen estrictament les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental exposats en l'EIA.
  
Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
1) Contaminació atmosfèrica
  
Les ventilacions dels tancs, bàsicament compostos orgànics volàtils, s'han de recollir per mitjà d'un sistema d'aspiració forçada, i s'han d'enviar a un rentador en contracorrent amb una dissolució de sosa càustica. Com a conseqüència d'això, l'únic focus emissor és el constituït per l'eixida del rentador.
  
2) Usos de l'aigua i contaminació hídrica
  
L'empresa no necessita aigua en el procés industrial, únicament la necessària per als serveis sanitaris i neteja de les instal·lacions, subministrada per BP OIL, Refinería de Castellón, SA.
  
Encara que en la documentació presentada no queda clara la generació i gestió d'aquestes, les aigües residuals que es generaran durant el funcionament de les instal·lacions seran:
  
Les aigües sanitàries, enviades a tractament en la PTAR de la refineria.
  
Les aigües residuals de procés:
  
Les procedents de residus de BP OIL SA., després de travessar un separador de greixos i olis, s'enviaran a través de la xarxa d'aigües residuals a la refineria.
  
Les procedents de l'escorriment de la zona de procés seran recollides i dirigides cap a la bassa de seguretat.
  
Les procedents de residus externs a BP, després de travessar un separador de greixos i olis, s'enviaran a una PTAR igualment externa a BP OIL, SA.
  
Pel que fa a les aigües procedents de la porga del rentador de gasos, no s'especifica la destinació d'aquestes.
  
-Les aigües pluvials de cobertes i d'escorriment exterior a la zona de procés s'han de recollir i enviar a la xarxa de pluvials de la refineria.
  
El magatzem d'envasos està resolt en pendent de forma que per ell mateix és una cubeta de seguretat de retenció, connectada al mateix temps amb la bassa de seguretat/tempesta, on si és procedent quedarien recollides les vessaments o aigües d'incendi. En cas de vessaments es recircularien des de la bassa fins als tancs per al processament d'aquestes en planta. Encara que el magatzem d'envasos està cobert, no s'assenyalen les mesures que s'adoptaran per a prevenir que les pluvials d'escorriment s'introduïsquen en l'interior d'aquest. S'indica la possibilitat de llavar el magatzem d'envasos per neteja a poalades; les aigües queden així recollides en quatre arquetes situades en cadascun dels cantons del magatzem.
  
Pel que fa a la bassa que es projecta executar per a la recollida de vessaments de gran magnitud i pluvials d'escorriment potencialment contaminades, s'assenyala que disposaria de dos compartiments: el primer de 50 m³ de capacitat per a la recollida de grans vessaments, executat en formigó armat de dèbil coeficient de retracció per a evitar fissures, i un segon compartiment de 200 m³, sobre el qual sobreeixiria l'anterior en cas d'episodis de pluviometria intensa o incendi de les instal·lacions, executat amb una geomembrana que descansaria sobre un fons d'argila de 0.30 m de gruix compactada a proctor 100 i amb uns pendents dels murs de senyalització de 45º.
  
En el projecte tècnic s'assenyala l'opció de cobrir les zones de càrrega/descàrrega de residus, encara que finalment no s'adopta. S'entén que d'aquesta manera es reduiria la generació de pluvials d'escorriment potencialment contaminades.
  
3) Contaminació del sòl
  
Aquest impacte està íntimament relacionat amb l'anterior per això l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.
  
El conjunt de les zones de treball (àrees de càrrega/descàrrega, zona de procés i soleres de les cubetes de seguretat dels tancs) s'han de realitzar de formigó armat. Els vials s'han d'executar amb un paviment asfaltat previst per al trànsit de vehicles pesants.
  
Es projecta la construcció d'una bassa per a la recepció i emmagatzematge fins al corresponent processament de fangs pesants no bombables. No s'exposen els sistemes per a la recollida dels lixiviats d'aquests fangs, ni el control de l'estanquitat en el temps de la bassa.
  
4) Residus gestionats i generats
  
Es projecta el processament d'una sèrie de residus partint de tres premisses bàsiques, a banda dels condicionants legals:
  
El poder calorífic inferior d'aquests, ja que es busca la generació d'un combustible alternatiu.
  
Que els soluts (fangs lleugers, pesants o sòlids de fina granulometria) siguen miscibles entre ells i els dissolvents (dissolvents residuals compatibles amb el solut a dissoldre).
  
Que les característiques fisicoquímiques el facen apte per a la utilització d'aquest en cimentera, ja que l'objectiu principal de les plantes cimenteres és el de fabricar ciment amb la major qualitat possible i al menor cost, no ser gestor de residus.
  
Bàsicament, es projecta el processament de dissolvents i mescles de dissolvents sense halògens i altres residus de reacció i de destil·lació, olis i substàncies olioses sense halògens, líquids de neteja i licors mare aquosos, emulsions a l'aigua/oli o hidrocarbur/aigua sense halògens, fangs o residus que no contenen dissolvents halogenats, residus de la indústria fotogràfica, fangs de depuració i separadors aigua/oli, quitrans, ceres i greixos usats, pintures, tints, resines i gomes d'enganyar, productes agroquímics, conservants de la fusta no halogenats, residus de la producció i fabricació de pasta de paper, paper i cartó, residus de la indústria tèxtil i de la pell i residus del tractament d'aigües residuals. Gran part d'aquests residus hauran de procedir de la refineria BP OIL, Refinería de Castellón, SA.
  
Queden directament exclosos els residus hospitalaris, radioactius, explosius o amb característiques explosives, lacrimògens, residus susceptibles de reaccionar o formar mescles o vapors tòxics o detonants, i residus que puguen afectar la seguretat de les persones i les instal·lacions.
  
Sobre la resta de residus es fixen uns paràmetres d'acceptació, que han d'estar necessàriament molt pròxims als d'acceptació de la cimentera de destinació. En base a això, s'exposa un interval de valors que permetrien preparar un combustible alternatiu acceptable en cimentera, que s'ha enfrontat als paràmetres d'acceptació en cementera:
  
Paràmetre Acceptació en Acceptació en
  
 planta de cimentera
  
 fluïdificació
  
PCI (kcal/kg) 3.000 a 10.000 4.500 a 9.000
  
[Clor] 0 a 1.2% < 1%
  
[Sofre] 0 a 1.5%
  
Metalls pesants:
  
 [Hg] 0 a 12 ppm < 10 ppm
  
 [Hg+Tl+Cd] 0 a 120 ppm < 100 ppm
  
 [As+Co+Cu+Mn+Ni+Sb+Pb+V] 0 a 5.500 ppm < 5.000 ppm
  
Tot això a falta que les mateixes cimenteres fixen uns límits particulars, la funció de la composició del cru i les característiques de les instal·lacions d'aquestes.
  
Amb el desenvolupament del projecte de referència, a banda del CDR líquid, es produiran nous residus, com poden ser els envasos residuals.
  
5) Programa de vigilància ambiental
  
Es presenta un programa de vigilància ambiental durant les fases de construcció, funcionament i abandó, en el qual durant la fase de funcionament, es proposa el control de la concentració de COV, el control qualitatiu i quantitatiu dels residus tractats, el control de l'estanquitat dels dipòsits i el control de la bassa de vessaments i anàlisi del contingut per a la posterior gestió d'acord amb les característiques d'aquesta.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix el punt 6.c de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, les instal·lacions d'eliminació o tractament de residus tòxics i perillosos per incineració, tractament físic o químic, o emmagatzematge en terra, es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.
  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
Atés que l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, el projecte de planta de fluïdificació per a la fabricació de combustibles alternatius (mescla de fuel), promogut per Ecocat, SL, a situar al polígon industrial El Serrallo, del Grau de Castelló (Castelló), en els termes establerts en el projecte tècnic, el projecte d'explotació i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les següents condicions:
  
1) Pel que fa a la gestió i generació de residus:
  
Durant el normal funcionament d'aquesta, la planta de fluïdificació gestionarà i generarà residus, per la qual cosa ha d'obtenir les preceptives autoritzacions administratives que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana. Les operacions de gestió de residus s'han d'ajustar a l'objecte establert en la Llei 10/1998, de 21 d'abril de residus i als principis generals de la Llei 10/2000, de 12 de desembre, de Residus de la Comunitat Valenciana, com també a l'Ordre de 28 de febrer de 1989 que regula la gestió dels olis usats.
  
Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es disposarà de cubetes de seguretat o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada cubeta de seguretat o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs de major grandària o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les instal·lacions s'han de dissenyar i executar d'acord a la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzematge de líquids inflamables.
  
El sistema per a la recollida, retenció i posterior recirculació dels possibles vessaments accidentals que es produïsquen en el magatzem d'envasos ha d'estar controlat per una vàlvula que s'ha de mantenir tancada, i només s'ha d'obrir per al trasbals d'aigües en cas d'incendi fins a la bassa. Aquesta mateixa operativa és la que s'ha d'implementar a les cubetes de seguretat dels tancs amb les aigües pluvials potencialment contaminades i, si és procedent, les d'incendi.
  
El tanc per a la recollida, emmagatzematge i trasbals de fangs pesants residuals ha de disposar d'un sistema per a la recollida i posterior recirculació per al processament d'aquests en planta dels possibles lixiviats procedents dels fangs pesants. Aquest tanc ha d'equipar-se amb els sistemes que permeten controlar l'estanquitat en el temps.
  
Pel que fa als paràmetres d'admissió en la planta de fluïdificació, ha de vigilar-se que la mescla de residus es faça buscant-ne sempre la valoració per damunt de l'eliminació d'aquests. En base a això, no s'admetran a la planta de fluïdificació residus de baix PCI (inferior a 3.000 kcal/kg). D'altra banda, el contingut en halògens i metalls pesants dels residus acceptats a la planta de fluïdificació no ha de presentar una desviació respecte dels paràmetres d'acceptació que fixen els gestors finals, és a dir, les cimenteres, que siga necessària la dilució de determinats contaminants per mescla amb residus en què no estiguen presents.
  
A banda que queden fora dels paràmetres d'admissió a la planta de fluïdificació, no es pot admetre a les instal·lacions residus amb PCB/PCT > 50 ppm, tota substància que puga produir olors nauseabundes, residus corrosius, residus de plaguicides organohalogenats, residus hospitalaris, radioactius, explosius o amb característiques explosives, residus lacrimògens, residus susceptibles de reaccionar o formar mescles o vapors tòxics o detonants, i residus que puguen afectar la seguretat de les persones i les instal·lacions.
  
Han de preveure's les infrastructures necessàries destinades únicament a l'emmagatzematge en trànsit dels possibles residus fóra d'especificació per al processament d'aquests en planta, i dels produïts durant el normal funcionament i manteniment de les instal·lacions.
  
Es disposarà de l'adequada quantitat d'absorbent per a resoldre els possibles vessaments accidentals produïts durant el trasbals de residus líquids, etc. S'entén que en aquest cas, i l'absorbent contaminat es pot processar de la mateixa manera que la resta de residus, sempre que siga de matriu inflamable.
  
2) Pel que fa a la generació i gestió d'aigües residuals i vessaments:
  
Per a minimitzar la generació de pluvials d'escorriment potencialment contaminades, ha de cobrir-se la zona de càrrega/descàrrega de residus que, a més, ha de disposar d'un sistema cec per a la recollida, retenció i posterior recirculació de les possibles vessaments accidentals fins als tancs per al posterior processament d'aquestes. Les zones de càrrega/descàrrega i emmagatzematge d'envasos s'han d'executar amb els sistemes preventius adequats perquè encara en cas d'intensa pluviometria, les aigües de pluja no puguen penetrar per escorriment en aquestes zones.
  
Ha de preveure's una zona específica per al trasbals i manipulació dels residus rebuts en recipients transportables en el cas que les esmentades operacions s'hagen d'efectuar. S'entén que aquestes operacions es podrien portar a terme en la zona coberta per a càrrega/descàrrega.
  
La bassa que es projecta per a la recollida de vessaments accidentals, pluvials potencialment contaminades i aigües d'incendi, tindrà un únic compartiment dedicat exclusivament a la recollida i regulació d'aigües potencialment contaminades i d'incendi, ja que les vessaments hauran de quedar retingudes, bé en el magatzem d'envasos, bé en els cubetes de seguretat dels tancs, des d'on han de ser recirculades per al processament d'aquestes en planta. El dimensionament de la bassa es portarà a terme emprant la dada de pluviometria màxima diària corresponent a un període de retorn de 25 anys.
  
Respecte a les aigües que no es projecta evacuar cap a les corresponents xarxes de drenatge de BP OIL, Refinería de Castellón, SA, bé s'implementarà un sistema de tractament que permeta l'abocament d'aquestes en planta, bé es gestionaran de manera semblant als altres corrents.
  
S'a de comunicar al Servei de Qualitat de les Aigües, Direcció General de Qualitat Ambiental, Conselleria de Territori i Habitatge, les noves aportacions d'aigües residuals que hauran de ser gestionades en les instal·lacions de BP OIL, Refinería de Castellón, SA, per si fóra necessari sol·licitar la modificació de les condicions de l'autorització d'abocament de terra al mar de què disposa actualment la indústria.
  
3) Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, ha de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis i en el títol ll, capítol ll nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació aAústica. Si se sobrepassen els límits, ha de procedir-se a completar el tancament de la nau en la part que correspon a la zona de condicionament de residus.
  
4) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que resulten d'aplicació, especialment pel que fa a les atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de les preceptives autoritzacions administratives.
  
5) Qualsevol modificació o ampliació del projecte, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que ha d'establir, si escau, l'aplicació de noves mesures correctores.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 3 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 299/2003-AIA
  
Títol: pla especial per a la construcció de l'Hospital de Torrevieja i desdoblament de la carretera CV-95
  
Promotor: Ajuntament de Torrevieja
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: al sud-oest del nucli urbà de Torrevieja, prop de la carretera de Torrevieja a San Miguel de Salinas, al paratge conegut com La Ceñuela i al sud de la Llacuna de Torrevieja
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Dotar l'àmbit d'actuació de les condicions urbanístiques i d'edificabilitat necessàries per a la implantació d'un hospital públic, i oferir així un millor servei sanitari a tota la zona.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. El pla especial afecta un sòl no urbanitzable qualificat com a normal pel vigent Pla general d'ordenació urbana del municipi, segons la documentació tramitada. Queda sotmés al règim de l'edificació excepcional en sòl no urbanitzable (article 11 de les normes urbanístiques de l'esmentat document de planejament) que permet l'aprofitament urbanístic d'aquest sòl a través de l'execució d'actuacions aïllades i per mitjà del desenvolupament de plans especials. La utilitat pública o l'interés social de l'actuació queda justificada i es desprén de l'atribució d'usos que l'únic ús permés és el de dotacions de caràcter eminentment públic.
  
II. L'àmbit de l'actuació conté una parcel·la de 100.000 m², cedida amb anterioritat a la Conselleria de Sanitat i Consum. La totalitat de la superfície afectada és de 130.670 m² (131.849 m² segons la fitxa de planejament) i es destina únicament i exclusivament a la construcció d'un hospital, amb les dotacions i infrastructures necessàries per a un correcte funcionament.
  
III. Els accessos a l'hospital pretenen millorar-se des de la costa per mitjà del desdoblament del tram corresponent de la carretera CV-95, la qual cosa comporta tant l'ampliació de la plataforma d'aquesta com la construcció de dues rotondes, la primera d'elles en l'enllaç amb la nacional CN-332 Alacant - Cartagena i la segona sobre la mateixa CV-95, que permetrà l'accés controlat al futur hospital.
  
IV. L'edificabilitat demandada per la dotació, conseqüència del programa de necessitats exposat, es calcula en un mínim de 50.000 m², complementada amb un altre mínim de 10.000 m² de sòl destinat a aparcament.
  
V. La parcel·la no gaudeix de la totalitat de les infrastructures necessàries per a la posada en funcionament d'un hospital, de manera que resulta imprescindible l'execució, entre altres, de les xarxes d'aigua potable i energia elèctrica.
  
VI. El coeficient d'ocupació de parcel·la està previst que siga igual o inferior al 65%; les construccions s'han d'establir en sentit oest'est, des de la rotonda d'accés, i en qualsevol cas han d'estar allunyades del límit nord de la parcel·la. Com a complement a aquests criteris s'ha localitzat una franja paral·lela a la CV-95 al nord de la parcel·la, la destinació de la qual ha de ser la de zona verda, més enllà fins i tot del vial perimetral que circumscriu la zona on s'han de disposar les construccions.
  
VII. El nombre màxim de plantes és de quatre, si bé no es consideren dins del còmput les entreplantes destinades a instal·lacions ni l'entreplanta situada entre la planta baixa i la planta primera. Igualment es descompten els soterranis i semisoterranis. En qualsevol cas l'alçada màxima ha de ser igual o inferior a 22 metres.
  
VIII. El pla especial comporta la creació d'un nou articulat en el règim normatiu del sòl no urbanitzable comú o normal que regeix segons el pla general d'ordenació urbana, sense que hi haja canvis pel que fa a la classificació o qualificació del sòl.
  
3. Alternatives
  
No s'han presentat alternatives, així enteses, pel que fa a la situació de la parcel·la elegida. No obstant això, segons el desenvolupament urbanístic de Torrevieja i les especials condicions d'inserció territorial que demanda una dotació com l'avaluada, el nombre d'opcions de localització del projecte en el terme municipal es redueixen dràsticament; totes elles queden pròximes a les Llacunes de la Mata i Torrevieja, per tant, es veuen condicionades per l'existència de distints dominis públics o àrees amb un marcat valor ambiental. D'altra banda, sí s'ha valorat la distribució dels usos dins de l'àmbit del pla especial considerant els factors externs a aquest, especialment els de valor ambiental destacat.
  
No cal oblidar, d'altra banda, que el projecte resulta compatible amb els instruments de planejament vigents amb només uns lleugers canvis, com també amb els documents més recents relacionats amb l'ordenament dels usos de l'entorn de les Llacunes de la Mata i Torrevieja.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 17 de novembre de 2002 el Servei Territorial de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al pla especial per a la construcció de l'hospital de Torrevieja i desdoblament de la carretera CV-95, promogut per l'Ajuntament de Torrevieja, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons l'anunci publicat en el DOGV núm. 4603, de 7 d'octubre de 2003.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar dues al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretària de l'Ajuntament de Torrevieja en el qual s'incloïa l'aprovació provisional, remés pel mateix Ajuntament en data 1 de desembre de 2003.
  
2. Resum de les al·legacions
  
La primera al·legació s'estructura en els següents punts:
  
S'expressa el rebuig al fet que l'àrea d'amortiment d'impactes d'una zona del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, sotmesa a protecció especial integral, sofrisca un procés urbanitzador. També s'indica que les Llacunes de la Mata i Torrevieja es troben doblement protegides, com a parc natural i com a zona humida inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana. S'ha de destacar que l'àmbit del pla especial s'ubica en la conca d'afecció de 500 m entorn de la delimitació de la zona humida, aspecte que no ha sigut previst en la documentació presentada.
  
Es destaca la vàlua del sector on s'emplaça el pla especial, en atenció als valors biològics d'aquesta, és a dir, protecció especial integral. Es fa menció als impactes ambientals negatius que pot produir la construcció del futur hospital, i es ressalta especialment l'impacte visual i l'impacte sobre els valors naturals presents en la zona. També s'afirma que, a pesar que es manté la classificació i qualificació de sòl del planejament vigent, l'acció que produirà major impacte es correspon amb el procés urbanitzador que es portarà a terme en la zona. Finalment, s'afegeix que la Llacuna de Torrevieja disposa de figures de protecció d'àmbit europeu, qualificada com a zona d'especial protecció d'aus (ZEPA) i lloc d'importància comunitària (LIC).
  
En aquest punt s'afirma que ni el pla especial ni l'estudi d'impacte ambiental han considerat el que disposa la Llei 22/1988, de 28 de juliol, de costes i el reglament d'aquesta. Així, s'indica que la documentació presentada no ha tingut en compte l'existència al voltant del domini públic maritimoterrestre d'una zona d'influència d'amplària mínima de 500 m, on les construccions que es porten a terme han d'evitar la formació de pantalles arquitectòniques, i així permetre la percepció de la Llacuna des de diferents punts, com és el cas de la CV-95. Per això, se sol·licita que el pla especial siga objecte d'informe per la Direcció General de Costes.
  
S'afirma que l'estudi d'impacte ambiental no ha analitzat emplaçaments alternatius al proposat, i conseqüentment ha incomplit el que estableix la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental. També s'indica que l'estudi d'impacte ambiental no ha tingut en compte la proximitat de l'actuació proposada a l'estació depuradora d'aigües residuals de Torrevieja. S'apunta l'existència d'altres emplaçaments alternatius fora de la zona de protecció del parc o, inclosos en aquesta, que provoquen menor impacte ambiental.
  
Es qualifica com a molt greu el fet que l'estudi d'impacte ambiental no haja tingut en compte la proximitat dels terrenys del pla espacial, escassament 1.000 m, a l'estació depuradora d'aigües residuals de Torrevieja. Es parla de com pot afectar la presència de l'esmentada infrastructura la salut humana. Finalment, s'indica que la distància de 1000 m incompleix la distància de 2.000 m que els nuclis de població han de mantenir respecte a activitats considerades com a perilloses o insalubres.
  
Es proposen emplaçaments alternatius per a la construcció de l'hospital de Torrevieja. Aquests són, al voltant de la via Parque N-332, en els sectors S-25 (Pozo Dulce II) o S-20 (La Hoya II) del PGOU de Torrevieja.
  
Per últim l'al·legant exigeix que, en aplicació de l'article 8 del Decret 49/1995, de 22 de març, del Govern Valencià, pel qual s'aprova definitivament el pla rector d'ús i gestió del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, la junta rectora de l'esmentat parc informa del pla especial i l'estudi d'impacte ambiental.
  
La segona al·legació estima que:
  
La parcel·la objecte del pla especial forma part de l'àmbit d'actuació de la modificació del PGOU de Torrevieja denominada Pla parcial S-2 La Ceñuela, que planteja la reclassificació de 762.000 m² de sòl no urbanitzable, i que es tramita paral·lelament al pla especial.
  
La carretera CV-95 divideix la finca objecte del projecte en dos. Els terrenys es troben ubicats al nord d'aquesta, quasi un 30% de la superfície total, dins de l'àrea de protecció dels 500 m del parc i afectada per la Llei de costes.
  
El Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja està seriosament amenaçat per la pressió urbanística i edificatòria. A aquest respecte, s'afirma que els tècnics de la Conselleria de Medi Ambient, ara de Territori i Habitatge, han proposat que la zona afectada mantinga el caràcter de sòl rústic, qualificant-la d'especial per la importància d'aquesta envers la conservació del parc.
  
Aquest punt tracta del nombre de plantes i alçada permesa en el sòl sobre el qual es pretén construir el citat hospital amb l'aprovació del pla espacial, i de les que realment consten en projecte.
  
S'afirma que la construcció de l'hospital, amb 7 plantes i una alçada de 22 m, com també totes les instal·lacions i infrastructures necessàries per al funcionament, suposarà una alteració en l'ecosistema del Parc Natural de les Llacunes de Torrevieja.
  
Que s'incrementaran els nivells de trànsit, soroll, emissions, etc.
  
Es fa referència a la proximitat de l'actuació proposada a l'estació depuradora d'aigües residuals, la instal·lació utilitzada per a la comercialització de les aigües residuals, el cementiri de Torrevieja, la canalització de la Confederació Hidrogràfica del Segura, etc.
  
Tenint en compte tot el que s'ha exposat, se sol·licita que el Pla especial i el Pla parcial del sector S-2 siguen redelimitats perquè l'àmbit d'actuació es corresponga amb la part de la finca que queda al sud de la carretera CV-95, i que la zona nord mantinga les característiques actuals.
  
Ambdues al·legacions van ser contestades per l'Ajuntament de Torrevieja. La primera d'aquestes es va remetre a la Conselleria de Territori i Habitatge en data 24 de novembre de 2003.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi de Torrevieja s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat: les Llacunes de la Mata i Torrevieja, amb una excel·lent representació dels hàbitats lligats a ambients salins, principalment matolls halòfils, malgrat que la concentració de sals en l'aigua impedeix el desenvolupament de flora aquàtica. El lloc serveix a més per a la nidificació i pas d'important avifauna, circumstància que ha derivat en la designació de zona d'especial protecció per a les aus, si bé no es té constància de nidificacions en l'àrea del projecte.
  
La totalitat de la superfície del pla especial queda fora de l'àmbit de l'esmentat lloc d'interés comunitari, si bé l'hi resulta tangent. El desenvolupament del projecte podria derivar, de no prendre's mesures adequades al respecte, en determinades afeccions ambientals a les llacunes derivades principalment dels abocaments d'aigües pluvials en modificar-se l'escorriment i el drenatge del terreny, i de les molèsties ocasionades a la fauna durant la fase d'execució i de funcionament de les instal·lacions sanitàries amb motiu de la generació de sorolls i contaminació lumínica.
  
D'una manera un poc menys evident podria derivar-se l'afecció a determinades espècies vegetals per la producció de pols, si bé no està prevista l'eliminació directa d'hàbitats prioritaris per trobar-se, la parcel·la de l'actuació, dedicada al cultiu de cítrics en règim de regadiu en la pràctica totalitat d'aquesta, a més d'estar en règim improductiu xicotetes àrees d'aquesta.
  
La present declaració d'impacte es redacta sense perjudici dels informes que resulten necessaris després de l'aplicació de les legislacions sectorials vigents en matèria d'espais protegits i la competència de la qual excedeix les d'aquesta Direcció General.
  
2. Amb una delimitació molt semblant a la del lloc d'interés comunitari es troba catalogada la forest d'utilitat pública amb clau AL3064.
  
El projecte se situa tangent a aquesta. Les possibles afeccions hi resulten equivalents a les ja descrites durant la fase de construcció i de funcionament.
  
3. El domini públic maritimoterrestre que constitueixen les Llacunes de la Mata i Torrevieja es troba delimitat amb caràcter provisional, la superfície del pla especial queda fora d'aquest com també dels 100 primers metres, corresponents a la servitud de protecció, tot això sense perjudici de l'obtenció de les autoritzacions prèvies que es deriven de l'aplicació de la legislació sectorial vigent.
  
4. No es té constància de l'existència de jaciments arqueològics o d'altres béns d'interés cultural en l'àmbit de l'actuació.
  
No obstant això, no s'ha remés informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, i se'n requereix pronunciament respecte amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del projecte.
  
Consideracions ambientals
  
1. El pla especial es localitza en el perímetre d'una llacuna amb un alt contingut salí, circumstància aquesta que condiciona la composició dels sòls immediatament confrontants. La capacitat agrària del sòl és mitjana en aquest sentit, i requereix esforços complementaris, i en ocasions importants, per a desenvolupar cultius de manera senzilla. La colonització sembla més evident per part d'espècies vegetals pròpies d'ambients salins. Cal considerar també el factor de la salinitat del sòl a l'hora de dissenyar les fonamentacions de les edificacions per a no comprometre l'estabilitat estructural d'aquestes amb el pas del temps.
  
Per la seua banda, els terrenys afectats no formen part de cap àrea susceptible de comportar-se com un corredor biològic que afavorisca tant la proliferació d'espècies vegetals com animals, i troba en la carretera cap a San Miguel de Salinas una barrera física de difícil superació. Aquests terrenys són plans, molt antropitzats, i presenten un lleuger pendent cap a la Llacuna de Torrevieja.
  
2. Un dels factors que podria veure's afectat pel projecte és el de la variació de les condicions lumíniques de l'entorn, que afectarien principalment el comportament de determinades espècies de l'avifauna. En aquest sentit, i també en relació amb els continguts del punt següent, el projecte incorpora un articulat normatiu per a afavorir el control de l'enllumenat per a la protecció del medi nocturn, per a l'estalvi del consum d'aigua i per al foment de les energies renovables.
  
3. En tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, no s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals, sinó que escau entendre un canvi en la localització del recurs o de la generació d'abocaments. L'anterior no és obstacle perquè es demostren les capacitats d'abastament i depuració d'aigües, circumstància aquesta que es dóna en la documentació remesa en contenir certificats que avalen, per part de les entitats responsables dels esmentats serveis, la capacitat i proximitat dels punts d'entroncament.
  
Respecte a l'aigua potable, es requereix, això no obstant això, la construcció d'un ramal de proveïment que discorre paral·lel a la carretera de San Miguel de Salinas, circumstància aquesta que se superposarà amb l'execució del desdoblament d'aquesta sense produir impactes addicionals.
  
Pel que fa al sanejament, segons la informació aportada, no és necessari ampliar els col·lectors generals; d'aquesta manera s'eliminen les afeccions més directes als espais de major valor ambiental situats al nord de la parcel·la. L'entroncament amb la xarxa general de sanejament se situa a la vora sud-oest de la parcel·la.
  
Sí que es generaran, amb motiu de la fase de construcció, residus de caràcter inert. Amb aquest respecte, el projecte no indica la gestió que se'ls pretén donar.
  
Durant la fase de funcionament es generaran residus sòlids urbans, els quals han de ser gestionats de la mateixa manera que es gestionen els residus generats al terme municipal, a més de residus sanitaris, que han de ser tractats d'acord amb la seua naturalesa fisicoquímica per empreses autoritzades.
  
Tampoc s'ha valorat el tractament de les aigües pluvials que es recolliran en la parcel·la. Poden aparéixer punts de contaminació puntual en el cas que s'aboquen directament a la llacuna de Torrevieja.
  
4. De la lectura de la informació gràfica facilitada, en relació amb el proveïment d'energia elèctrica, es desprén una possible dualitat en la solució que es pretén adoptar. Mentre que de l'informe emés per l'empresa subministradora pareix apuntar-se a un punt d'entroncament derivat d'una línia preexistent que discorre en direcció nord-est - sud-oest, a l'est de la parcel·la objecte del projecte, del plànol PE-O.004 es deriva la connexió amb un entroncament no executat procedent de la foia que travessa zones d'elevat valor ambiental. És necessari, doncs, aclarir les solucions que s'ha d'adoptar al respecte.
  
5. El desdoblament de la carretera CV-95 comportarà una alteració addicional de les condicions actuals que presenta la zona d'estudi, de manera que es requereix algun tipus de control en l'origen dels materials a emprar, en el dipòsit dels residus generats i en els sistemes d'il·luminació elegits.
  
6. Sense perjudici de la preservació dels hàbitats prioritaris característics de medis salins, que no es veuen afectats per substitució directa, i en general dels valors ambientals que caracteritzen una bona part de l'entorn, cal considerar que l'objectiu del projecte és el desenvolupament d'una dotació sanitària i necessària per a donar un adequat servei tant a la població resident com a l'estacional.
  
7. L'execució del projecte comportarà una modificació en el perfil paisatgístic de la Llacuna de Torrevieja. No obstant això, es considera que l'alteració introduïda serà puntual i localitzada en una zona ja transformada que se situa entre dues àrees de caràcter urbà i el fons de la qual respon al mateix caràcter, i queda preservat totalment el límit oest de la Llacuna que, encara avui, roman inalterat pel que fa a presència d'edificacions.
  
8. La distància de la parcel·la a l'estació depuradora d'aigües residuals i al cementiri, com també la localització geogràfica d'aquesta en relació amb els vents dominants en la zona, no permet estimar una afecció clara al projecte que puga posar en perill les condicions de salubritat d'aquest.
  
9. L'estudi d'impacte ambiental estableix una sèrie de mesures correctores el compliment de les quals ha de reduir substancialment l'impacte que previsiblement puga arribar a generar el desenvolupament del projecte.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta, de l'article 14.3 del Decret 60/2003, de 13 de maig, i de totes les disposicions normatives complementàries, relacionades amb matèries ambientals, que puguen resultar d'aplicació.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el Pla especial per a la construcció de l'hospital de Torrevieja i el desdoblament de la carretera CV-95 del municipi de Torrevieja (Alacant), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. La superfície de parcel·la no ocupada per l'edificació, vials o aparcaments, el mínim de la qual segons el projecte és del 35% d'aquella, ha de mantenir-se en condicions naturals, amb implantació d'espècies vegetals pròpies d'ambients salins com els que dominen en l'entorn de la Llacuna de Torrevieja. El projecte d'urbanització ha d'incloure un apartat dedicat a les espècies vegetals que s'han d'implantar en les zones verdes i en les àrees naturals que ha de tenir l'informe favorable de la direcció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja. Així mateix, les labors d'execució del projecte han de supervisar-se tant per personal de l'esmentat parc com per un tècnic acreditat al respecte.
  
II. El projecte d'execució de l'Hospital de Torrevieja ha de preveure i concretar, per a cadascuna de les corresponents fases, la prohibició de les labors de construcció en determinades hores del dia amb l'objecte de no alterar les condicions d'habitació dels habitatges pròxims. Al mateix temps, les obres han de paralitzar-se en els períodes de nidificació i cria de les espècies animals que es troben en les proximitats de l'àrea d'actuació, respectant l'ornitofauna que no només nidifica en el parc, sinó que es concentra en les Llacunes en l'època hivernal. En aquest sentit, i tenint en compte els estudis de camp relacionats amb la fauna que s'han efectuat, es requerirà informe al director'conservador del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja amb la intenció de contrastar l'adequació dels períodes assenyalats.
  
III. Durant la fase de construcció han de prohibir-se els treballs nocturns que puguen produir impactes sonors o vibracions molestes tant sobre la fauna existent com sobre la població resident.
  
IV. El projecte d'execució ha d'aprofundir en els paràmetres de control de la contaminació acústica i atmosfèrica (nivell de decibels i de partícules en suspensió), indicant al mateix temps els instruments de mesura que s'utilitzaran en els controls.
  
V. A les mesures de control de la il·luminació recollides en la documentació presentada s'ha d'afegir la localització dels bàculs de llum en l'anell exterior de les rotondes i en les vores del vial a desdoblar, amb l'objecte d'evitar que la fauna accedisca als punts de trànsit rodat a la recerca d'aliment, sinó que es quede en la perifèria d'aquests.
  
VI. L'entroncament amb la xarxa elèctrica ha de realitzar-se sobre les indicacions realitzades per la companyia subministradora en relació amb les xarxes de transport existents. En cap cas es pot procedir a la construcció de nous ramals travessant llocs d'alt valor ambiental com són les Llacunes. L'esmentat entroncament ha de comportar la construcció d'un ramal, des del punt on s'encreua l'actual línia de transport d'energia elèctrica i la carretera a San Miguel de Salinas, que ha de discórrer soterrat i paral·lel a la carretera CV-95, i que s'ha d'executar amb motiu del desdoblament d'aquest per a evitar impactes addicionals.
  
VII. S'ha de realitzar una recollida i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació. Els residus que tinguen la consideració inerta han de ser traslladats a un abocador autoritzat. La resta dels residus generats durant les obres han de ser gestionats per empreses autoritzades tenint en compte les característiques fisicoquímiques d'aquests.
  
VIII. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament o recollida no autoritzat en la zona. En tot cas, s'han d'identificar les zones on s'ha de realitzar l'emmagatzematge temporal de materials i productes a emprar i dels residus generats fins a la seua recollida per l'empresa autoritzada, dins de la parcel·la objecte del projecte. Han de ser emplaçades a l'abric dels vents dominants i amb la disposició de les mesures preventives necessàries per a evitar l'afecció a les zones confrontants. També es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles han de ser degudament gestionats per un taller o un gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.
  
IX. Els materials de farciment (terraplens i pedraplens) que calguen per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades.
  
X. En el desdoblament de la carretera CV-95 s'ha d'utilitzar ferm porós antisoroll.
  
XI. En el cas que l'hospital produïra, o estiga previst produir en el projecte d'aquest, més de 10 t/any de residus perillosos, és necessari procedir al tràmit d'avaluació d'impacte ambiental.
  
XII. L'abocament de pluvials, de manera excepcional, s'ha de realitzar a la xarxa de clavegueram atés que no sembla haver-hi una xarxa específica per a aquest tipus d'aigües, tot això amb la intenció d'evitar l'aportació d'aigües d'escorriment que puguen contenir algun tipus de substància o compost contaminant a la llacuna de Torrevieja. No obstant això, perquè aquesta connexió siga viable, ha d'estimar-se el volum d'aportació en funció de les dades climàtiques disponibles i sol·licitar a l'entitat explotadora de l'estació depuradora d'aigües residuals un informe de capacitat de la instal·lació per a fer front a l'esmentat increment de l'afluent. En el supòsit en què la instal·lació resultara incapaç de tractar les pluvials s'ha de procedir a l'ampliació d'aquesta.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquests estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 3 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 291/02-AIA
  
Títol: projecte d'instal·lació d'un centre d'emmagatzematge i transferència de ferralla i residus especials
  
Promotor: Recogil, SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alginet
  
Localització: parcel·la 351 del polígon industrial PPI-2 d'Alginet (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una estació de transferència, gestió de ferralles i residus perillosos.
  
L'esmentada activitat se centra fonamentalment en la revaloració dels residus originats per tallers d'automoció i empreses relacionades, com també vehicles fora d'ús. A més, separa i cataloga els residus segons la reutilització potencial, tipologia i toxicitat que tinguen; i els canalitza cap a les fases de gestió més oportunes i legalment establertes.
  
Entre els residus que s'han de gestionar ens trobem l'alumini, plom, zinc, ferro i acer, com a no perillosos, i com a residus perillosos estan les bateries, filtres, líquid de frens, olis usats, envasos contaminats, etc.
  
La planta disposa de tres àrees destinades al processament de residus:
  
Cos de nau tancada de 400 m², destinada a oficines, tallers, garatge, lavabos i emmagatzematge.
  
Cos de nau oberta frontalment, de 355 m², destinada a tallers i magatzem de materials.
  
Pati central de 1.183 m² destinat a la recepció, emmagatzematge i processament de materials fèrrics.
  
Tramitació administrativa
  
En data 15 de maig de 2002, l'Ajuntament d'Alginet va remetre el projecte d'activitat, el projecte de protecció contra incendis i l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, juntament amb l'expedient municipal de llicència d'activitat incoat a petició de Recogil SL. L'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci publicat en el BOP núm. 138, de data 12 de juny de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
La indústria sol·licita la llicència municipal d'activitat per a la instal·lació d'un magatzem de ferralla i d'una estació de transferència de residus no perillosos atorgada per l'Ajuntament d'Alginet. Igualment, ha d'obtenir el permís d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, d'acord al model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, elaborat per l'entitat de sanejament en col·laboració amb la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Durant el normal funcionament, la indústria gestionarà i generarà diversos residus, per la qual cosa ha de sol·licitar les corresponents autoritzacions administratives atorgades per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
En general, tota la superfície objecte del projecte està en cultiu, principalment cítrics. A més de les espècies de cultiu, en aquests ambients s'identifiquen formacions edàfiques de caràcter nitròfil, que han sorgit com a conseqüència de l'adobament dels cultius amb sals amòniques, nitrats, etc., amb la constitució de les nomenades comunitats arvenses o de males herbes. Per tant, no hi ha espècies ni animals, ni vegetals que calga protegir o preservar.
  
Sí que es detecta una elevada concentració de nitrats a les aigües subterrànies que es relacionen amb la utilització d'adobs nitrogenats en els cultius, pel fet que la vulnerabilitat de l'aqüífer és molt alta, ja que es tracta d'un aqüífer lliure.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
La principal afecció derivada de l'ocupació del sòl és primordialment la pèrdua de la capacitat agrològica, també la qualitat de l'aire es veu afectada per les emissions de pols, gasos i sorolls tant en la fase de construcció com de funcionament, com a conseqüència de la manipulació dels residus.
  
La qualitat de l'aigua subterrània pot veure's alterada per la lixiviació de productes residuals de la planta amb motiu d'emergències o accidents.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst, entre altres, les següents mesures correctores, les quals s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de l'actuació prevista.
  
Construcció d'un parament exterior capaç d'aïllar el dipòsit de materials, i d'emmascarar les actuacions projectades. S'aconsella l'adopció de mesures capaces de endolcir la duresa del parament exterior. S'ha de tendir als acabats amb colors integradors o fins i tot utilitzar espècies vegetals enfiladores-entapissants o penjants que harmonitzen l'estructura.
  
La planta ha dissenyat un sistema de llosa de formigó amb drenatge i evacuació a fossa de decantació, amb unes característiques que garanteixen la impermeabilitat i la protecció del sòl davant de les activitats normals d'operació.
  
Les aigües pluvials s'han de recollir en bassa de decantació independent de la xarxa d'aigües sanitàries abans del seu abocament a la xarxa de sanejament municipal prèvia comprovació analítica de les seues característiques fisicoquímiques.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental ha de tenir per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental. A manera de síntesi, cal destacar els aspectes bàsics objecte de control ambiental següents:
  
Anàlisis químiques, físiques de l'efluent de l'activitat per a comprovar que es compleixen els paràmetres exigits per a l'abocament a la xarxa de sanejament pública.
  
Manteniment de les zones i barreres vegetals dissenyades.
  
Revisions periòdiques de la xarxa de recollida d'aigües pluvials.
  
Control sobre gestió dels fangs i greixos obtinguts en la fossa de decantació.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 6-c) de l'annex I, i 3-f) de l'annex II del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'instal·lació d'un centre d'emmagatzematge, transferència de ferralla i residus especials, promogut per la Recogil SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:
  
1. Els residus gestionats, per la indústria durant el seu normal funcionament, han de ser adequadament emmagatzemats, etiquetats i lliurats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000 de 12 de desembre, de Residus. Això inclou l'obtenció de les autoritzacions administratives per a la gestió de residus que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
2. Ha de preveure's una zona en l'interior de la nau industrial destinada únicament a l'emmagatzematge en trànsit dels residus perillosos recollits per error i els produïts durant el normal funcionament i manteniment de les instal·lacions.
  
3. A les zones destinades a la recepció, la classificació i l'agrupament, el condicionament i l'emmagatzematge temporal dels diversos residus, s'ha de disposar d'una solera impermeable.
  
4. Ha d'implementar-se una xarxa de drenatge d'aigües pluvials, amb l'execució de la solera de la parcel·la amb pendents que formen conques vessants cap a embornals, pous de registre i conduccions de PVC, per a l'evacuació de pluvials; s'ha de tenir en compte que els pendents no conduïsquen les aigües d'escorriment cap a les zones d'emmagatzematge de residus.
  
5. Ha d'instal·lar-se una arqueta separadora de greixos, olis i sòlids en suspensió abans de la connexió final de la conducció d'aigües pluvials d'escorriment.
  
6. Dins del programa de vigilància ambiental, s'ha de constatar, per mitjà d'anàlisis periòdiques (almenys una vegada a l'any), que les aigües residuals abocades a la xarxa de clavegueram no superen els nivells indicats en les ordenances municipals o en el model d'ordenances desenvolupat conjuntament per l'Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Amb aquest fi ha d'instal·lar-se una arqueta per a la presa de mostres abans de la connexió del col·lector d'eixida de la indústria amb el clavegueram municipal. Una còpia del resultat de les analítiques comparades amb els límits d'abocament es remetrà a l'organisme que autoritza l'abocament, és a dir, l'Ajuntament d'Alginet.
  
7. Respecte al nivell de sorolls transmesos a l'exterior, ha de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll, Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol ll, capítol ll, Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica. Si se sobrepassaren els límits, ha de procedir-se a completar el tancament de la nau en la part que correspon a la zona de condicionament de residus.
  
8. Per a l'emmagatzematge de residus líquids o que per l'alt contingut líquid puguen generar abocaments s'ha de disposar de dipòsits o sistemes de recollida que garantisquen el confinament dels possibles vessaments. Cada dipòsit o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs de major grandària o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Els dipòsits i sistemes de recollida de vessaments han de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament implique un augment de la perillositat d'aquests o en dificulten la gestió. Les instal·lacions s'han de dissenyar i executar d'acord a la ITC-MIE APQ-001, d'emmagatzematge de líquids inflamables.
  
9. Periòdica vigilància de les instal·lacions en general per a, si és procedent, actuar contra la propagació de possibles plagues.
  
10. Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que resulten d'aplicació.
  
11. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Qualitat Ambiental, que ha d'establir si escau l'aplicació de noves mesures correctores.
  
12. S'ha d'atendre a qualsevol altra condició de caràcter ambiental que establisca en el seu moment la Direcció General de Qualitat Ambiental a través de la preceptiva autorització administrativa.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 4 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 330/02-AIA
  
Títol: Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Sant Joan de Moró
  
Promotor: Ajuntament de Sant Joan de Moró
  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
El terme municipal de Sant Joan de Moró es troba situat a la comarca de la Plana Alta, província de Castelló, amb una extensió de 2.692,5 ha; limita al nord amb els termes municipals de Costur i Vilafamés, a l'est amb el terme municipal de Borriol, a l'oest amb el terme municipal de l'Alcora i al sud amb el terme municipal de Borriol.
  
El Pla general de Sant Joan de Moró proposa un model territorial que permeta l'assentament d'un considerable nombre de treballadors del sector ceràmic instal·lat en el terme municipal, i per al qual es proposa un increment important. En aquest sentit, el desenvolupament de sòl residencial previst s'incrementarà un 35% respecte al planejament vigent.
  
En el model territorial proposat s'indiquen les superfícies de sòls urbans i urbanitzables per als diferents usos de residencial, industrial i terciari. Per contra, s'ignora la superfície de sòl no urbanitzable que es destinarà a cadascuna de les qualificacions que determina el pla general, com per exemple SNU comú, SNU de reserva urbà, SNU d'explotacions mineres, SNU de protecció hidràulica i SNU de protecció forestal i de forests. Així mateix, s'han identificat una llista d'usos que no s'han englobat dins de cap classificació de sòl com els jaciments arqueològics, la forest d'utilitat pública, la reserva per a depuradora, els camins ramaders i les xarxes primàries i secundàries.
  
Al terme municipal de Sant Joan de Moró hi ha diversos nuclis urbans residencials consolidats, corresponents al mateix municipi de Sant Joan de Moró i als masos de mas de Flors, mas de Massianos, masia de Correntilla, Pla de Lluch, Font de Juncosa, mas d'Ametllers, Casino Vell i mas de Botja. Respecte al sòl industrial, al sud del terme municipal, hi ha una zona qualificada com a sòl urbà industrial i sòl urbanitzable industrial, actualment en fase de desenvolupament i poc consolidada.
  
El proveïment d'aigua a Sant Joan de Moró es considera garantit segons l'informe emés per l'empresa concessionària del servei EFAHR, SL. La procedència d'aquest és dels pous Violons I i II, la Granja, el brollador la Torreta, el pou Perchets, el pou Ramos, els pous Flors I i II, el pou Fortea i el pou Tomillar. Les aigües residuals urbanes actualment s'eliminen en part per mitjà de fosses sèptiques i pous negres, es condueixen a la depuradora municipal i es tracten uns 443 m³/dia. Les aigües industrials no són tractades en la depuradora municipal. En la documentació no s'indica si les aigües industrials són abocades a llit amb algun tipus de tractament previ en cadascuna de les indústries o no. Es preveu la reserva d'un sòl, al costat de la rambla de la Viuda, a l'oest del mas de Correntilla, per tal de construir en un futur una depuradora que permeta el tractament conjunt de les aigües residuals industrials. Els residus sòlids urbans són gestionats per l'empresa FCC, SA i traslladats a l'abocador controlat de la societat Reciplasa, fora del terme municipal.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
L'Ajuntament de Sant Joan de Moró va remetre el Pla General d'Ordenació Urbana del municipi de Sant Joan de Moró i l'estudi d'impacte ambiental, juntament amb l'expedient administratiu, a la Direcció Territorial de Castelló de l'anterior Conselleria de Medi Ambient, en data 29 d'abril de 2001. L'esmentada documentació va ser traslladada al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge en data 4 de setembre de 2002.
  
El Pla General d'Ordenació Urbana i l'estudi d'impacte ambiental es van sotmetre al corresponent tràmit d'informació pública per mitjà d'anuncis publicats en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 3955, de data 8 de març de 2001 i en els diaris Mediterráneo i Levante, de data 28 de febrer de 2001. Es van presentar 79 al·legacions durant el termini d'informació pública, segons consta en el certificat emés per la secretària-interventora de l'Ajuntament de Sant Joan de Moró.
  
De les nombroses al·legacions presentades, un grup reduït d'aquestes fa referència directa a aspectes ambientals. Les característiques més destacades d'aquestes al·legacions ambientals poden resumir-se en els següents apartats:
  
Un al·legant va sol·licitar poder veure una llista de plànols de l'estudi d'impacte ambiental que no es trobaven exposats al públic, al·legant indefensió respecte d'això.
  
Alguns al·legants, en representació d'empreses dedicades a la mineria, manifesten una oposició a la classificació del sòl no urbanitzable de protecció forestal i de forests a causa de les limitacions d'usos, en particular l'extracció d'argiles.
  
Respecte al sòl no urbanitzable de protecció hidràulica, alguns al·legants sol·liciten que s'ajuste a allò estrictament necessari, i que es revisen les delimitacions cadastrals corresponents.
  
Alguns dels plànols de l'estudi d'impacte ambiental indicats per un al·legant s'han presentat en la documentació tramitada en aquesta administració, com també un certificat de la secretària-interventora de l'Ajuntament de Sant Joan de Moró en el qual s'indica que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut exposat al públic conjuntament amb el pla general. En qualsevol cas, és l'òrgan substantiu qui ha de determinar si el procediment d'informació pública s'ha efectuat conforme a la llei.
  
2. Peticions d'informes i documentació complementària
  
En data 29 d'octubre de 2002, es va sol·licitar a l'Ajuntament una ampliació de l'estudi d'impacte ambiental remés i de la documentació urbanística, amb l'objecte d'esmenar una llista de deficiències detectades, referides al contingut mínim de l'EIA exigit en el Decret 162/90, identificació, grafiat i normativa dels camins ramaders, gestió de les aigües residuals, disponibilitat de recursos hídrics, gestió dels residus sòlids urbans, inerts i perillosos, nombre, localització, límits i estat administratiu de les concessions i explotacions mineres existents dins del terme municipal de Sant Joan de Moró, correcció de la representació gràfica del sòl no urbanitzable d'especial protecció que afecta llits de rius i barrancs, incorporació dels jaciments arqueològics, etnològics o paleontològics existents en el pla general i obtenció de l'informe favorable de la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència el qual és necessari i vinculant, conforme amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià, inclusió de mesures protectores i correctores, i elaboració d'un programa de vigilància ambiental.
  
En data 17 de març de 2003, el Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló va remetre documentació complementària lliurada per l'Ajuntament de Sant Joan de Moró per tal d'esmenar els inconvenients indicats en la sol·licitud d'ampliació. La documentació presentada a l'efecte consta de:
  
Certificat del secretari accidental de l'Ajuntament que indica que la gestió del tractament de residus sòlids urbans del municipi de Sant Joan de Moró el tenen contractat amb l'empresa Reciplasa.
  
Informe de disponibilitat de recursos hídrics per a l'ordenació prevista en el PGOU emés per l'entitat concessionària del servei públic de proveïment d'aigües potables en el terme municipal de Sant Joan de Moró, Mercantil Explotación y Fomento de Aguas Hermanos Renau, SL.
  
Plànols de qualificació del sòl i ordenació estructural.
  
En data 6 de maig de 2003, l'Ajuntament va remetre un exemplar de l'estudi d'impacte ambiental i del document de síntesi.
  
En data 29 de setembre de 2003, l'Ajuntament va remetre documentació referent a plànols modificats de qualificació del sòl i ordenació estructural, i un catàleg d'edificis i espais protegits.
  
Informes sectorials
  
Informes dels serveis territorials de Castelló de la Conselleria de Medi Ambient
  
Resum de les observacions efectuades pel servei territorial de Castelló
  
1. S'apunten unes consideracions generals sobre les unitats ambientals en les quals pot dividir-se el terme municipal de Sant Joan de Moró, i es destaca de cadascuna d'elles la morfologia, edafologia, geotècnia, riscos, vegetació, usos admissibles, etc.
  
2. Es destaca que els usos actuals del municipi que es troben en expansió són la indústria ceràmica i els usos miners, i que s'abandonen progressivament els usos tradicionals agrícoles i pecuaris.
  
3. Respecte al sòl urbà i urbanitzable es destaca l'elevat nombre de masos existents, i s'estableix una reserva de sòl urbà pròxim al mas de Flors i en l'entorn del nucli urbà de Sant Joan. Respecte al sòl urbà industrial es troba en avançat estat de consolidació al sud-oest del terme municipal, de manera que es proposen nous desenvolupaments al peu de la muntanya de la serra del Montnegre.
  
4. Respecte al sòl no urbanitzable protegit, s'indica que el sòl forestal protegit es troba concentrat en les serres del Frontó i del Montnegre, i es deixa la serra de Moró sense protecció, tot i que és una de les zones amb major valor ambiental del municipi. S'haurien d'establir uns paràmetres mínims de qualitat ambiental en les zones d'extracció minera.
  
5. Respecte als camins ramaders s'han detectat errors i omissions en la documentació presentada del pla general.
  
6. Respecte als sistemes de depuració d'aigües residuals, segons la documentació, la situació de sanejament no s'adequa a la normativa, i no es proposa cap solució a la situació actual. S'ha de garantir el tractament de les aigües residuals generades en tot el terme municipal, i evitar-se els abocaments sense tractar a barrancs o pous secs.
  
7. Respecte als sistemes de tractament dels residus sòlids, no es troba en la documentació cap instal·lació regularitzada per al acolliment d'aquest tipus de residus, i és important la seua previsió.
  
8. Respecte al proveïment d'aigües potables, per a evitar o disminuir el risc de contaminació d'aqüífers és necessari establir un perímetre de protecció de les captacions per a ús humà, i l'Ajuntament ha de sol·licitar a l'organisme de conca l'establiment d'aquests perímetres.
  
Afeccions legals
  
El projecte tramitat ha de complir les legislacions sectorials per les quals es regulen les afeccions que aquest produirà i que s'indiquen a continuació:
  
Forests d'utilitat pública: Al terme municipal de Sant Joan de Moró hi ha una forest consorciada de gestió pública, la CS3066, situada a l'est de la rambla de la Viuda, en el límit oest del terme municipal de Sant Joan de Moró.
  
Domini públic hidràulic: El terme municipal de Sant Joan de Moró es troba solcat per una extensa xarxa de barrancs, tots ells tributaris del llit més emblemàtic de la zona, la rambla de la Viuda, que constitueix el límit oest del terme municipal. Entre els barrancs més importants de l'extensa xarxa existent, es troben el barranc de la Ragina, el dels Perchets, el de Forés, el del Molí del Roig i el de la Parra. És d'aplicació el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.
  
PATRICOVA: Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana. En l'esmentat acord s'inclou el llit de la rambla de la Viuda al seu pas pel terme municipal de Sant Joan de Moró, com a zona amb nivell de risc d'inundació 6.
  
Camins ramaders: És d'aplicació la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders. Al terme municipal de Sant Joan de Moró es troben classificats sis camins ramaders denominats assagador reial del Frontó al tossal del Regall (amplària legal 75 metres), sendera de la Talallola al coll d'Hullastre (amplària legal 20 metres), sendera del tossal Blanch (amplària legal 20 metres), sendera del mas del Pi (amplària legal 20 metres), sendera del Piné (amplària legal 20 metres) i sendera de Llansola (amplària legal 20 metres), tots ells grafiats en els plànols d'ordenació sense indicar-se per a cada camí ramader la denominació, amplària legal, longitud i superfície.
  
Patrimoni cultural: l'inventari de jaciments de la Conselleria de Cultura inclou 4 jaciments de diferent cronologia, tots ells recollits en el Pla general, amb l'aplicació de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
Els abocaments d'aigües residuals, han d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i, en particular, al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text Refós de la Llei d'Aigües.
  
Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
Revisada la documentació tramitada, els informes sectorials i efectuada visita a la zona afectada per tècnics del Servei d'avaluació de l'impacte ambiental, s'ha pogut comprovar que el Pla general del municipi de Sant Joan de Moró, amb les modificacions efectuades, proposa un model territorial compatible amb el medi ambient, amb limitacions puntuals, respectant i protegint àrees que presenten valors naturals. No obstant això, s'han de mencionar alguns aspectes del model que puntualment mereixen ser corregits o complementats, en el sentit que a continuació s'indica:
  
El pla general proposa ampliar el sòl urbanitzable industrial, localitzat al sud-est del terme municipal, considerant com a límit de l'esmentat dit sòl la cota 200. L'actuació afecta una zona amb relleus accentuats que es troba parcialment afeixada. Els usos existents són l'agrícola de secà, principalment oliveres i ametllers, i forestal. Els impactes més destacables del desenvolupament industrial al peu de la muntanya de la serra del Montnegre són la generació de talussos subverticals de molt difícil restauració que s'estan realitzant com a conseqüència de les àmplies explanacions que necessita el sector ceràmic. Ha d'extremar-se l'atenció de la zona de transició entre el sòl urbanitzable industrial i el d'especial protecció forestal i de forest i s'han d'evitar els desmunts de difícil restauració pel sever impacte que generen. Així mateix, la zona es troba solcada per diversos barrancs, no tots ells grafiats, que han de ser íntegrament respectats; també s'ha d'evitar l'aterrament i transformació d'aquests i s'ha de disposar de capacitat de desguàs suficient per a evacuar els escorriments que es generen en els nous sòls urbanitzats.
  
El terme municipal es troba solcat per una àmplia xarxa de barrancs, no grafiats correctament en els plànols d'ordenació estructural, hi destaquen el barranc de la Ragina, el barranc dels Perchets, el barranc de Forés i barranc del Molí del Roig. S'ha observat que els barrancs que transcorren pel sòl industrial han sigut dràsticament reduïts a simples canals. Les parcel·les industrials ocupen parcialment els llits per mitjà de l'abocament de residus. De la mateixa manera, en alguns trams s'ha eliminat la vegetació dels llits que es troben protegits pel planejament vigent i proposat, i s'han arribat a formigonar els talussos que configuren el llit.
  
Al terme municipal hi ha activitats mineres grafiades en els plànols d'ordenació. aquestes àrees no s'ajusten a les autoritzacions existents; es proposen àmbits majors com a reserva per a futures ampliacions de les activitats extractives actuals. La pedrera del Frontó que es preveu ampliar afectarà el camí ramader assagador reial del Frontó al Tossal del Regall (amplària legal 75 metres), la qual ha de ser desviada seguint els tràmits corresponents amb la Conselleria de Territori i Habitatge amb anterioritat a l'inici de l'activitat. Respecte a l'explotació d'Arcitras núm. 2112 s'ha comprovat que l'activitat es troba fora dels límits amb llicència municipal, per la qual cosa s'entén que funciona irregularment. Així mateix afecta una zona, que va sofrir un incendi en data 2 d'abril de 1994, sense autorització municipal, per la qual cosa no pot autoritzar-se cap explotació fins que no transcórreguen deu anys des de la data de l'incendi, conforme al que estableix l'article 159 del Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana. Els límits proposats en el document urbanístic no es consideren justificats ambientalment, per la qual cosa afectarà el barranc del Molí del Roig i la vessant sud d'aquest, els valors botànics, paisatgístics i culturals de la qual han de ser preservats de qualsevol activitat extractiva. En aquest sentit, no s'augmentarà l'afecció de l'activitat minera més cap al sud de l'actualment afectat, sense envair el llit del barranc del Molí del Roig de cap manera.
  
Respecte a la classificació del sòl no urbanitzable de protecció forestal i de forests no es troba justificada la delimitació proposada; afecta sòls que no presenten característiques forestals i deixa fora de l'esmentada qualificació els sòls forestals amb valors semblants a les àrees protegides. De la mateixa manera, no queda clara la delimitació ja que es desconeix a quins criteris respon aquesta i és molt dificultós traslladar al terreny els límits entre les diferents classes de sòl.
  
Respecte als camins ramaders són diversos els errors que el document de planejament presenta, identificats tots ells en l'informe emés per la Direcció Territorial de Medi Ambient de Castelló. S'han corregit alguns traçats sobre els plànols d'ordenació estructural, no obstant això, segueix sense incloure's en els esmentats plànols la identificació de cadascun dels camins ramaders, mentre que s'expressa l'ample legal de cadascun. Respecte a les normes urbanístiques segueixen sense incorporar-se les modificacions que es van indicar en l'ampliació sol·licitada. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha incorporat la descripció de cadascun dels camins ramaders; també s'indica la legislació que els regula. Aquesta informació hauria de ser incorporada en la memòria informativa del Pla general.
  
Respecte al patrimoni històric, artístic i arqueològic, en base a la sol·licitud d'ampliació que es va emetre per aquesta Conselleria a l'estudi d'impacte ambiental, el promotor ha presentat una addenda en la qual s'han catalogat els edificis i espais protegits segons les indicacions de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura i Educació.
  
Respecte als serveis de proveïment d'aigua potable i tractament de residus l'Ajuntament ha adjuntat a l'expedient dos informes mitjançant els quals justifica tenir solucionats sengles serveis. Respecte a la depuració d'aigües, hi ha deficiències en les infrastructures existents. S'ha de resoldre d'una manera que tots els nuclis residencials aboquen les seues aigües negres a la xarxa de clavegueram per al posterior tractament d'aquestes en estacions depuradores. Respecte al sòl industrial s'ha previst la reserva d'un sòl per a executar una depuradora que tracte les aigües negres procedents dels polígons industrials.
  
No s'han representat gràficament els punts de captació d'aigua en el terme municipal, per als quals ha d'establir-se un perímetre de protecció.
  
L'estudi d'impacte ambiental conté un programa de vigilància ambiental, que ha de ser controlat per l'Ajuntament. No obstant això, l'esmentat programa estableix uns indicadors ambientals, tot i que es desconeixen els valors llindars, freqüència del control ambiental i les mesures que s'han d'adoptar si cal.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del Reglament d'aquesta (annex I, apartat 8.g del Decret 162/90).
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 5 del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'Impacte Ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
4. El Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat per mitjà de Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental, i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Sant Joan de Moró (Castelló), promogut pel mateix ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i si es porten a terme les mesures correctores contingudes en aquest i en el corresponent programa de vigilància ambiental, tot això sempre que no entren en contradicció amb els condicionants d'obligat compliment establerts en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:
  
1. El sòl no urbanitzable ha de redelimitar-se i per a això han d'establir-se criteris que justifiquen la no-protecció d'aquells sòls que es consideren genèrics. S'han d'utilitzar criteris que permeten identificar físicament els límits d'un sòl protegit. Per tot això, se suspendrà l'aprovació del sòl no urbanitzable mentre no se s'ajuste a la realitat existent, i s'aprovarà la nova delimitació posteriorment per mitjà d'una resolució complementària que ha d'emetre el director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, en un termini màxim de sis mesos des de l'aprovació del pla general.
  
2. Les activitats extractives que es troben irregulars en el terme municipal han d'efectuar els tràmits legals pertinents a fi de regularitzar-ne la situació. En concret, l'explotació d'Arcitras núm. 2112, ha d'ajustar-ne els límits fins al barranc del Molí del Roig sense augmentar l'activitat extractiva al sud d'aquest. Així mateix, ha de sol·licitar la corresponent llicència d'activitat municipal en l'àmbit no autoritzat fins al moment, no sense que s'admeta l'ampliació d'aquesta fins a la regularització de la pedrera. A les normes subsidiàries s'ha d'especificar que les activitats extractives no poden desenvolupar-se sobre sòls no urbanitzables d'especial protecció.
  
3. S'han de modificar els plànols d'ordenació estructural grafiant correctament el sòl no urbanitzable de protecció hidràulica (barrancs) que afecten concretament el barranc de la Ragina, el barranc dels Perchets, el barranc de Forés i el barranc del Molí del Roig.
  
4. Els camins ramaders s'identificaran en els plànols d'ordenació estructural. També s'ha d'expressar l'ample legal de cadascun d'ells. Així mateix, s'han de modificar les normes urbanístiques i s'han d'incorporar les modificacions que es van indicar en l'ampliació sol·licitada.
  
5. El desenvolupament dels sòls urbanitzables residencials i industrials no han de desenvolupar-se fins que no tinguen resolt el problema de gestió de les aigües residuals, per mitjà d'estacions depuradores que han d'executar-se amb anterioritat al desenvolupament de les actuacions urbanístiques. Tots els sòls urbans han de connectar-se a la xarxa de clavegueram municipal en un termini màxim de cinc anys des de l'aprovació del Pla General.
  
6. Les aigües residuals procedents dels sòls d'ús industrial han de ser tractades prèviament i caracteritzades per la mateixa indústria abans de ser abocades a la xarxa de clavegueram que s'execute. Només són únicament admissibles aquelles que complisquen els límits establerts per les ordenances d'abocament a la xarxa municipal de clavegueram, que en cap cas poden ser més permissius que els límits previstos en el model d'ordenança elaborat a l'efecte conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies. Les aigües que no complisquen els requisits anteriors seran gestionades per empreses gestores de residus tòxics i perillosos. En qualsevol cas, és necessària la construcció d'arquetes de registre en la connexió de la xarxa de sanejament de cada indústria amb la xarxa general de sanejament, de manera que es facilite la presa de mostres sobre els efluents produïts.
  
7. S'ha d'obtenir l'autorització d'abocament per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de les aigües residuals i pluvials que es preveuen abocar sobre els llits, prèviament al desenvolupament dels sectors.
  
8. S'ha d'obtenir de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, informe favorable al Pla general, el qual és vinculant amb anterioritat a l'aprovació definitiva del document urbanístic, de conformitat amb el que preveu la Llei 4/98, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del Patrimoni Cultural Valencià.
  
9. Són d'aplicació totes i cadascuna de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i les correccions proposades en l'ampliació, que no entren en contradicció amb les propostes en els epígrafs anteriors de la present declaració; aquestes han d'incorporar-se en les normes urbanístiques i en els plànols d'ordenació.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes consideren pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 5 de desembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Resolució
  
Vist el Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de Sant Joan de Moró (Castelló), promogut pel mateix Ajuntament.
  
Ja que en data 5 de desembre de 2003, va ser formulada la declaració d'impacte ambiental del citat Pla General (exp. 330/02-AIA), amb caràcter acceptable supeditat al compliment de condicionants.
  
Ja que en data 27 de maig de 2004 l'Ajuntament presenta en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge nova documentació, amb l'objecte de complir els condicionants de la Declaració d'Impacte Ambiental. La documentació està formada per normes urbanístiques del PGOU de Sant Joan de Moro i Plànol núm.3 O-O1-OB d'ordenació. classificació i qualificació. Ordenació estructural.
  
Atés que la documentació aportada a l'expedient esmena les condicions imposades en la declaració d'impacte ambiental, anteriorment citada, referides als aspectes següents:
  
El plànol d'ordenació presentat s'ha modificat de tal manera que s'han redelimitat els àmbits dels sòls no urbanitzables d'especial protecció hidràulica, forestal i de muntanyes, explotacions mineres i vies pecuàries. Així mateix, s'ha incorporat una classificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola, d'acord amb els usos actuals del sòl.
  
Els límits de l'explotació d'Arcitras núm.2112 s'han ajustat al barranc del Molí del Roig i a la carretera que unix els municipis de Sant Joan de Moró i Vilafamés. En el Títol III, Capítol 5, Secció 2a de les normes urbanístiques s'ha incorporat el condicionant segon de la Declaració d'Impacte Ambiental per mitjà del qual es prohibixen les activitats extractives en tot l'àmbit del sòl no urbanitzable protegit, excepte en el propi d'explotacions mineres.
  
Les vies pecuàries han sigut representades gràficament en el plànol d'ordenació estructural amb l'amplària legal, encara que sense indicar en la llegenda del plànol el nom de cada una de les vies pecuàries. No obstant, en les normes urbanístiques els articles referits a les Vies Pecuàries no han sigut corregits conforme a allò que s'ha indicat en el condicionant quart de la declaració, ja que s'han transcrit articles corresponents a la Llei 22/74 de vies pecuàries i el seu Reglament, ambdós derogats per la Llei 3/95, de vies pecuàries. En este sentit l'article de les normes urbanístiques referit a vies pecuàries ha d'adaptar-se en la seua totalitat al contingut expressat en la Llei 3/95, de vies pecuàries.
  
Els condicionants cinqué, sisé i seté de la Declaració d'Impacte Ambiental referits al tractament de les aigües residuals prèviament al desenvolupament dels sectors urbanitzables residencials i industrials, així com, a l'autorització que ha d'obtindre's de l'òrgan de Conca per a l'abocament d'aigües residuals i pluvials, han sigut incorporats en la Normativa Urbanística. No obstant, el condicionant sisé s'ha incorporat parcialment, ha d'incloure en els sòls urbanitzables industrials el paràgraf segon de tal condicionant que diu el següent: ?En tot cas, serà necessària la construcció d'arquetes de registre en la connexió de la xarxa de sanejament de cada indústria amb la xarxa general de sanejament, de manera que es facilite la presa de mostres sobre els efluents produïts?.
  
Atés que el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, aprovat per mitjà de Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Govern Valencià, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la present resolució:
  
Primer
  
Acceptar les modificacions anteriorment avaluades referides al Pla General d'Ordenació Urbana del terme municipal de Sant Joan de Moro (Castelló), promogut pel mateix Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que establix la documentació presentada, no obstant, ha de complir el condicionant quart i sisé de la declaració d'impacte ambiental en el sentit expressat en els epígrafs anteriors, i al condicionant huité de la declaració d'impacte ambiental formulada pel director general de Gestió del Medi Natural en data 5 de desembre de 2003.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, que no posa fi a la via administrativa, es pot interposar recurs d'alçada en el termini d'un mes a comptar des de l'endemà de la seua notificació, davant de la secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient, d'acord amb el que disposen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present resolució. Fet que us notifiquem perquè en prengueu coneixement i efectes oportuns.
  
València, 9 de juny de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4957, del 02-03-2005 (2005/1362)

RESOLUCIÓN de 1 de febrero de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4957

Fecha DOGV
:   02-03-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/1362

CVE


Fecha del documento
:   01-02-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [Alginet](javascript:void(0))
    * [Villargordo del Cabriel](javascript:void(0))
    * [Torrevieja](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 1 de febrero de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/M1362]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 069/02-AIA, 120/03-AIA, 299/03-AIA, 291/02-AIA, y 330/02-AIA que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 1 de febrero de 2005.- El director general de. Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 69/02-AIA
  
Título: legalización de granja avícola
  
Promotor: Granjas Jocar, SL
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Villargordo del Cabriel (Valencia)
  
Objeto del proyecto: obtención de la licencia de actividad para la legalización de granja avícola.
  
Localización: polígono 4, parcelas 331, 332, 342 (b). Partida La Herradilla. Término municipal de Villargordo del Cabriel (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actividad.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para legalizar la explotación avícola, cuyas características según la documentación aportada, son:
  
La explotación se vincula a una parcela de 20.000 m², sobre la que se ha construido una nave de 1.518,72 m², de una sola planta, con cubierta a dos aguas de 25% de pendiente. La explotación dispone de un estercolero de 240 m², cubierto e impermeabilizado, con pendiente que conduce los lixiviados a una poceta adyacente.
  
La actividad objeto del proyecto consiste en el engorde de broilers hasta un peso de 2,1 kg, momento en el que se llevan a matadero. La capacidad de la explotación es de 28.000 aves por ciclo; que manteniendo 5,5 ciclos por año, dan lugar a 154.000 broilers cada año.
  
Los pollitos se alojan en una cama de viruta, directamente dispuesta sobre el suelo de la nave. El proyecto muestra contradicciones respecto al material del suelo:
  
Según el punto 7.1. Descripción de las edificaciones del Proyecto de Actividad, ??la cama se extenderá sobre zahorras compactadas bajo una capa espesa de arcilla que impermeabiliza las posibles filtraciones nocivas,??.
  
Según el apartado ?2. Descripción de características básicas- del Anejo 1 del Estudio Medioambiental del citado Proyecto de Actividad y del Informe de Impacto Ambiental, ??siendo la base de la nave tierra batida sobre 5 cm de arcilla para evitar filtraciones?-
  
Se generan 800 t de estiércol al año. Su retirada se produce de manera inmediata tras la salida de los pollos al matadero, y se almacena en el estercolero. Respecto al destino final, el informe ambiental presenta contradicciones, ya que asegura por un lado que se emplea como abono natural en campos de cultivos propios de viñedo, almendros y huerta; y por otro, que es recogido por empresa dedicada al comercio del abono.
  
Las bajas que se produzcan (estimadas en un 5%), se destruyen en fosa biológica mediante tratamiento estratificado con cal.
  
Los huecos de la nave están protegidos con malla antipájaros para evitar contagios. El recinto está vallado en todo su perímetro y dispondrá de vado sanitario en todos sus accesos.
  
En el proyecto no se establece con claridad el tipo de suelo de la nave, y tampoco su impermeabilización.
  
No se justifica la superficie destinada para almacén de estiércol. Caso de ser utilizado por el propio agricultor como abono orgánico, se estima que no sería suficiente superficie para realizar un correcto compostaje, puesto que las pilas no tendrían una altura adecuada y no podrían ser volteadas convenientemente. Caso de ser recogido por empresa gestora, sí es adecuada para almacenar temporalmente el estiércol generado en cada ciclo.
  
Respecto al destino final del estiércol, y a pesar de las contradicciones que presenta, no determina la superficie de cultivo sobre la que se aplica el estiércol de la granja ni presenta el contrato firmado por la empresa gestora del estiércol, tal y como afirma.
  
Tramitación: administrativa
  
Información pública: remisión del expediente.
  
El expediente, constituido por estudio de impacto ambiental, proyecto de actividad y expediente municipal, fue remitido por la Dirección Territorial de Medio Ambiente el 13 de febrero de 2002.
  
La información pública del expediente se ha realizado en el BOP nº 283, de 28 de noviembre de 2001, sin que se hayan presentado alegaciones, así mismo se ha notificado a los vecinos colindantes.
  
Informes sectoriales
  
El expediente municipal recoge la siguiente información:
  
Informe favorable del jefe local de Sanidad.
  
Informe favorable del aparejador-arquitecto municipal.
  
Informe favorable del ingeniero municipal.
  
Autorización previa de la COPUT condicionada a la previsión del abastecimiento de agua potable y completa evacuación, recogida y depuración de los residuos, así como a que la posición y acabado del edificio han de ser acordes con su carácter aislado y rural, y a que la superficie de la finca no ocupada habrá de estar y mantenerse en explotación agraria efectiva.
  
No se incluye el informe favorable del veterinario de área.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como suelo no urbanizable, zona X - ganadera forestal según normas subsidiarias del municipio de Villargordo del Cabriel.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
El estudio de impacto ambiental no realiza la descripción de los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, sino que enumera elementos del proyecto, elementos ambientales y medidas correctoras (algunas de ellas erróneas, como por ejemplo la fosa de cadáveres), identificándolos como ?impactos?.
  
Se estima que los elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto son principalmente, el suelo (por problemas de percolación por impermeabilización deficiente), paisaje (por introducción de elementos extraños), atmósfera (por emisiones que producen problemas de olores), agua (por contaminación asociada a los residuos generados en la explotación y sus lixiviados).
  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.
  
La explotación linda al norte con una carretera secundaria, y se ubica en una zona donde se alternan zonas de monte bajo y actividades agrícolas, con predominio del cultivo de secano en bancales sin elementos ambientales destacables.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Algunas de las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental son:
  
Recogida de la gallinaza al terminar el ciclo, y depósito al estercolero construido a tal fin, con poceta de recogida de lixiviados.
  
Utilización del estiércol como fertilizante orgánico.
  
Fosa de cadáveres.
  
Vallado de recinto en todo su perímetro e instalación de vado sanitario en todos sus accesos.
  
Se estima que la superficie del estercolero es insuficiente para efectuar el compostaje con una altura adecuada del montón, y por la imposibilidad de realizar el volteado de las pilas por falta de espacio; aunque la capacidad del estercolero sí podría almacenar la cantidad generada con cada ciclo, de forma temporal, hasta su retirada por parte de la empresa gestora.
  
Las paredes de la construcción no están convenientemente impermeabilizadas (cerramiento de mampostería).
  
El suelo de tierra batida sobre base de arcilla impermeable no garantiza por sí mismo que no percole el lixiviado del estiércol. Además aunque la ejecución inicial sea perfecta, durante la extracción de estiércol al final de cada ciclo, la maquinaria produce un deterioro de la base, muy difícil de comprobar e imposible de rectificar cada vez que tiene lugar.
  
Las medidas correctoras propuestas deberán ampliarse o completarse con las siguientes:
  
El estiércol se retirará al terminar cada ciclo y se almacenará en el estercolero.
  
La gestión del estiércol se llevará a cabo por empresa gestora. Si el estiércol es empleado por el propio agricultor como abono orgánico, se justificarán las dimensiones del estercolero proyectado, para una altura del montón y densidad de gallinaza adecuadas. Si es insuficiente, deberá ampliarse dicho estercolero, de manera que tenga capacidad suficiente para contener la gallinaza generada en cada ciclo de engorde y proceder a su compostaje. El estercolero deberá diseñarse a base de solera impermeable de hormigón, con paredes laterales y ligera pendiente, de manera que se puedan canalizar los posibles lixiviados que se produzcan en el montón, los cuales deberán dirigirse a poceta impermeable y estanca construida para tal fin.
  
Caso de ser el propio agricultor quien gestione el estiércol como abono en sus parcelas, deberá justificar una relación de parcelas vinculadas, indicando superficie y tipo de cultivo, así como un calendario de abonado acorde a necesidades. La distribución del estiércol se hará de manera adecuada en las parcelas y se enterrará. Dicha aplicación se efectuará considerando no sobrepasar los 170 kg N/año indicados en el Real Decreto 261/96 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedente de fuentes agrarias. El abonado sólo se realizará sobre parcelas dedicadas a cultivar, desechándose el resto de parcelas.
  
El estiércol deberá retenerse el mínimo tiempo posible en la explotación, y caso de producirse emisión de malos olores, será necesario el volteo de las pilas.
  
En el interior de la nave se ejecutará una solera de hormigón, impermeabilizada, de características y dimensiones adecuadas para el paso de maquinaria y para la producción animal.
  
Se suscribirá contrato de retirada de cadáveres con empresa autorizada para su recogida.
  
La explotación deberá estar vallada y se construirá un vado sanitario o sistema equivalente en el acceso a la parcela.
  
Se plantarán especies arbustivas o arbóreas propias de la zona en el perímetro de la explotación, para que actúen como pantalla visual de la actividad, especialmente desde la carretera que bordea la explotación por el norte.
  
No se incluye programa de vigilancia ambiental
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I apartado 1.h..
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización de granja avícola, situada en el término municipal de Villargordo del Cabriel (Valencia), promovida por Granjas Jocar, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
El estiércol se retirará al terminar cada ciclo y se almacenará en el estercolero.
  
La gestión del estiércol se llevará a cabo por empresa gestora, presentando contrato vigente y firmado por ambas partes, ante esta Dirección General. Si el estiércol es empleado por el propio agricultor como abono orgánico, se justificarán las dimensiones del estercolero proyectado, para una altura del montón y densidad de gallinaza adecuadas. Si es insuficiente, deberá ampliarse dicho estercolero, de manera que tenga capacidad suficiente para contener la gallinaza generada en cada ciclo de engorde y proceder a su compostaje, y deberá edificarse obligatoriamente, tal y como indica el artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Generalitat Valenciana. El estercolero deberá diseñarse a base de solera impermeable de hormigón, con paredes laterales y ligera pendiente, de manera que se puedan canalizar los posibles lixiviados que se produzcan en el montón, los cuales deberán dirigirse a poceta impermeable y estanca construida para tal fin. Se presentarán planos de detalle y características que lo definan.
  
Caso de ser el propio agricultor quien gestiona como abono orgánico el estiércol, deberá presentar ante esta Dirección General una relación de las parcelas vinculadas, indicando superficie y tipo de cultivo, así como un calendario de abonado acorde a necesidades. La distribución del estiércol se hará de manera adecuada en las parcelas y se enterrará. Dicha aplicación se efectuará considerando no sobrepasar los 170 kg N/año indicados en el Real Decreto 261/96 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedente de fuentes agrarias. El abonado sólo se realizará sobre parcelas dedicadas a cultivar, desechándose el resto de parcelas.
  
El estiércol deberá retenerse el mínimo tiempo posible en la explotación, y caso de producirse emisión de malos olores, será necesario el volteo de las pilas.
  
En el interior de la nave se ejecutará una solera de hormigón, impermeabilizada, de características y dimensiones adecuadas para el paso de maquinaria y para la producción animal. Se presentarán planos de detalle y características que la definan.
  
Se suscribirá contrato de retirada de cadáveres con empresa autorizada para su recogida. Deberá presentarse, ante esta Dirección General en un plazo no superior a 3 meses a partir de la fecha de obtención de la licencia de actividad, contrato firmado por ambas partes en el que quede reflejado el periodo de vigencia.
  
La explotación deberá estar vallada y se construirá un vado sanitario o sistema equivalente en el acceso a la parcela.
  
Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Se plantarán especies arbóreas y arbustivas propias de la zona en el perímetro de la explotación, para que actúen como pantalla visual de la actividad, especialmente desde la carretera que bordea la explotación por el norte.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 3 de diciembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martínez.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 120/03-AIA
  
Título: planta de fluidificación para la fabricación de combustibles alternativos (Fuel Blending)
  
Promotor: Ecocat, SL
  
Autoridad sustantiva: D.G. de Calidad Ambiental, Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Localización: Polígono Industrial El Serrallo, Grao de Castellón (Castellón).
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del proyecto
  
Con el proyecto de planta de fluidificación para la fabricación de combustibles alternativos (Fuel Blending), se persigue la elaboración de una mezcla de residuos con unas características físico-químicas tales, que pueda ser empleada como combustible líquido de sustitución de combustibles fósiles tradicionales en cementera.
  
Es destacable que a pesar de que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental con carácter previo a la resolución administrativa que se adopte para la realización o, en su caso, autorización de la obra, instalación o actividad de que se trate, el proyecto de referencia cuenta con licencia municipal de actividad del Ayuntamiento de Castellón, de fecha 18 de febrero de 2002, tras su paso por la Comisión Provincial de Calificación de Actividades.
  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad
  
Se trata de una industria del sector de los gestores de residuos, dedicada a la recogida, almacenamiento y posterior tratamiento de diversos residuos agrupados en función de su tipología.
  
Se proyecta el desarrollo de estas actividades en una parcela de aproximadamente 10.260 m², propiedad de BP OIL, Refinería de Castellón SA, ubicada en el Polígono Industrial El Serrallo, en Castellón de la Plana, en un emplazamiento clasificado y calificado por el PGMOU cmo suelo urbanizable e industrial respectivamente, estando la actividad entre los usos permitidos en ese suelo. La parcela linda al norte, este y oeste con industria química y al sur con un vial del polígono que discurre paralelo a una acequia, a partir de la cual se extiende terreno cultivable ya dentro del término municipal de Almazora.
  
Con el tratamiento proyectado se persigue la fluidificación de residuos pastosos ?o sólidos de fina granulometría- con la ayuda de disolventes compatibles e igualmente residuales. La finalidad de este tratamiento es la obtención de un Combustible Derivado de Residuos (CDR) en estado líquido, que pueda ser empleado como Combustible Líquido de Sustitución (CLS) en cementeras. Para ello, este CLS deberá cumplir con unos parámetros cualitativos. Estos parámetros serán las condiciones de aceptación que imponga en su caso cada cementera, condiciones que básicamente se centran en el Poder Calorífico Inferior (PCI), contenido en halógenos y concentración en metales pesados.
  
En la parcela se distribuyen las oficinas, puente báscula, zona de almacenamiento cubierta, las unidades y equipos de proceso y las zonas de aparcamiento de turismos y camiones.
  
Se proyecta el procesamiento de 17.000 toneladas/año de residuos. Para su almacenamiento previo al proceso de fluidificación, se proyectan dos formas de almacenamiento: en envases y a granel en tanques. Se trata de cuatro tanques de 50 m³/unid. para disolventes residuales, dos tanques de 100 m³/ unid. para lodos ligeros residuales y una balsa de 150 m³ equipada con un tornillo sinfín y bomba especifica para el trasiego de lodos pesados residuales.
  
Una vez establecida la composición de las materias de partida por un lado, y del CLS requerido por otro, se procede a su formulación a través de la dosificación y mezcla en un dispersor de las diversas proporciones de soluto (lodos ligeros, pesados o sólidos de fina granulometría) y disolvente (disolventes residuales compatibles con el soluto a disolver). El proceso de fluidificación se realizará sobre mezclas compatibles que no presenten riesgo alguno de exotermicidad o de polimerización en las condiciones de trabajo del dispersor. El dispersor, con una capacidad de 5 m³, trabajará por lotes. El tiempo de residencia en el dispersor será de unos 15 minutos en condiciones de sobrepresión y atmósfera inertizada con nitrógeno. El CLS así obtenido ?que irá desde una disolución completa hasta una más grosera en función de los sólidos añadidos- se almacenará hasta su expedición a cementera en dos depósitos de 100 m³ de capacidad unitaria.
  
También se cuenta un separador de aceites lamelar, dos depósitos de 80 m³/unid. para el almacenamiento de aguas decantadas y un depósito de 80 m³ para el almacenamiento de aguas de PTAR. Finalmente, se proyecta una balsa para la recogida de derrames.
  
Servicios como los de aire comprimido, energía eléctrica, agua y agua contra incendios serán suministrados por BP OIL, Refinería de Castellón SA. Igualmente, las redes de drenaje de aguas residuales, pluviales de escorrentía, pluviales de cubiertas y aguas sanitarias de la Planta estarán conectadas a las correspondientes redes de drenaje de la refinería.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 23 de diciembre de 2002, el Servicio de Gestión de Residuos remite el proyecto técnico, el proyecto de explotación y el estudio de impacto ambiental del proyecto de referencia.
  
En fecha 5 de mayo de 2003, se solicita al Servicio de Gestión de Residuos un informe a través del cual nos dieran a conocer las alegaciones, propuestas o indicaciones que consideren oportunas respecto al impacto ambiental que podría suponer el desarrollo del proyecto de referencia.
  
En fecha 5 de junio de 2003, el Servicio de Gestión de Residuos remite el informe solicitado, en el que entre otros aspectos se señala:
  
Las instalaciones previstas se encuentran en el Polígono Industrial El Serrallo, s/n, del término municipal de Castellón. La actividad de gestión de residuos propuesta se encuentra anexa a las instalaciones de la refinerías de petróleo existente.
  
La actividad consiste en la ejecución de las instalaciones necesarias para la fluidificación de residuos. Es decir, una vez efectuada la recepción de los residuos bien en estado pastoso o sólido, bien en estado líquido, se procede a un tratamiento físico al objeto de obtener un combustible derivado de residuo (denominado en la documentación combustible líquido de sustitución o CLS) que pueda utilizarse para la sustitución parcial del combustible fósil convencional utilizado en cementeras.
  
Esta actividad supone la realización de operaciones de gestión que requieren de autorización específica de gestión de residuos, en concreto R13, ya que se trata de una acumulación de residuos para someterlos a la operación R1, utilización como combustible en hornos de cemento.
  
Las instalaciones propuestas se han diseñado para tratar hasta 17.000 toneladas al año.
  
A lo interior, se efectúan las siguientes observaciones:
  
Deberá efectuarse una identificación de los residuos a la recepción en las instalaciones que se adecue a las especificaciones del proceso y a los parámetros de admisión establecidos en el plan de explotación. Se prestará especial importancia a la determinación in situ tanto del poder calorífico inferior como al contenido en compuestos clorados.
  
Deberá efectuarse el registro de las entradas de residuos y de sus cantidades.
  
El almacenamiento de los residuos recibidos en recipientes transportables deberá efectuarse en envases compatibles con las características del contenido.
  
Deberá efectuarse un registro de salidas de residuos peligrosos a gestor autorizado, tanto del combustible líquido de sustitución como de cualquier otro residuo producido como consecuencia de la actividad.
  
Deberá preverse una zona específica para el trasiego y manipulación de los residuos recibidos en recipientes transportables en el caso de que dichas operaciones se vayan a efectuar.
  
Para las posibles afecciones al suelo, a las aguas y a la atmósfera se han previsto medidas correctoras que parecen suficientes. No obstante, como complemento al plan de vigilancia ambiental, debería establecerse un procedimiento para la evaluación inicial y seguimiento de la estanqueidad de las balsas y cubetos que puedan recibir tanto derrames accidentales como las aguas pluviales potencialmente contaminadas.
  
En fecha 27 de noviembre de 2003, la Comisión Provincial de Calificación de Actividades de Castellón remite el expediente municipal del Proyecto de referencia en el que, además de los informes favorables de los técnicos municipales entre los que se señala que la actividad requiere Declaración de Impacto Ambiental, se adjunta el certificado por el que se hace constar que durante el periodo de información pública en el BOP de Castellón, número 135, de 10 de noviembre de 2001, no se presentaron alegaciones.
  
Afecciones legales
  
Con la puesta en marcha de las nuevas instalaciones, la industria gestionará y generará nuevos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes Autorizaciones Administrativas que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
Dado el tipo de actividad y lo antropizado del lugar en el que se proyecta desarrollar (un polígono industrial preparado para industria química pesada), en principio, serán los elementos del medio natural inerte o abiótico (aire, agua y suelo) los que más directamente se podrían ver afectados por las actividad evaluada. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas para los impactos indirectos sobre el medio físico biótico (flora, fauna y procesos bióticos).
  
Las emisiones de las instalaciones serán las procedentes de los venteos de los depósitos y del dispersador durante las operaciones de trasiego de residuos. Las aguas residuales tendrán varias procedencias: aguas sanitarias, aguas proceso y limpieza de las instalaciones (incluyendo las de lavado de aparatos y utensilios de laboratorio), aguas pluviales de escorrentía potencialmente contaminadas (cubetos y viales) y aguas pluviales de cubiertas.
  
En el estudio de impacto ambiental se analiza prolijamente los efectos que el proyecto de referencia puede tener sobre el sector del cemento, aspecto este que, en su caso, será evaluado cuando las cementeras se hagan gestores de residuos peligrosos.
  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la industria se encuentra ubicada en una zona de media vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, de media/baja accesibilidad potencial a los recursos hídricos y sin riesgo de inundación, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.
  
Identificación y valoración de impactos.
  
En el estudio de impacto ambiental elaborado por Ecocat, SL, para conocer el impacto que podría generar el desarrollo del proyecto de referencia en el interior del Polígono Industrial El Serrallo, se tienen en cuenta las fases de construcción y funcionamiento. Dado el lugar en el que se van a llevar a cabo las obras, merece la pena centrarse únicamente en la fase de funcionamiento. Durante ésta fase, en el estudio de impacto ambiental valoran diversos impactos, resultando los más importantes los impactos derivados de las emisiones gaseosas a la atmósfera, incremento del nivel sonoro, modificación de la dinámica de la escorrentía supeficial y su posible contaminación, la contaminación del suelo y la valorización de residuos.
  
Se concluye que dado que la instalación se ubica en un polígono industial-químico, siendo la calidad del medio muy baja, y que las únicas limitaciones del medio son la vulnerabilidad de las aguas subterráneas, con las medidas preventivas y/o correctoras adoptadas, el proyecto es admisible desde el punto de vista ambiental, siempre y cuando se cumplan las estrictamente las medidas correctoras y programa de vigilancia ambiental expuestos en el EIA.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Contaminación atmosférica.
  
Los venteos de los tanques, básicamente compuestos orgánicos volátiles, se recogerán mediante un sistema de aspiración forzada, y serán enviados a un lavador en contracorriente con una disolución de sosa caústica. Como consecuencia de ello, el único foco emisor será el constituido por la salida del lavador.
  
Usos del agua y contaminación hídrica.
  
La empresa no necesita agua en su proceso industrial, únicamente la necesaria para los servicios sanitarios y limpieza de las instalaciones, suministrada por BP OIL, Refinería de Castellón, SA.
  
Aunque en la documentación presentada no queda clara la generación y gestión de las mismas, las aguas residuales que se generarán durante el funcionamiento de las instalaciones serán:
  
Las aguas sanitarias, enviadas a tratamiento en la PTAR de la refinería.
  
Las aguas residuales de proceso:
  
Las procedentes de residuos de BP OIL SA, tras atravesar un separador de grasas y aceites, se enviarán a través de la red de aguas residuales a la refinería.
  
Las procedentes de la escorrentía de la zona de proceso serán recogidas y dirigidas hacia la balsa de seguridad.
  
Las procedentes de residuos externos a BP, tras atravesar un separador de grasas y aceites, se enviarán a una PTAR igualmente externa a BP OIL, SA.
  
En cuanto a las aguas procedentes de la purga del lavador de gases, no se especifica su destino.
  
Las aguas pluviales de cubiertas y de escorrentía exterior a la zona de proceso se recogerán y enviarán a la red de pluviales de la refinería.
  
El almacén de envases está resuelto en pendiente de forma que en sí mismo es un cubeto de retención, conectado a su vez con la balsa de seguridad/tormenta, donde en su caso quedarían recogidos los derrames o aguas de incendio. En caso de derrames se recircularían desde la balsa hasta los tanques para su procesamiento en planta. Aunque el Almacén de Envases está cubierto, no se señalan las medidas que se adoptarán para prevenir que las pluviales de escorrentía se introduzcan en su interior. Se indica la posibilidad del lavado del almacén de envases por baldeo, quedando recogidas las aguas en cuatro arquetas ubicadas en cada una de las esquinas del almacén.
  
En cuanto a la balsa que se proyecta ejecutar para la recogida de derrames de gran magnitud y pluviales de escorrentía potencialmente contaminadas, se señala que contaría con dos compartimentos: el primero de 50 m³ de capacidad para la recogida de grandes derrames, ejecutado en hormigón armado de débil coeficiente de retracción para evitar fisuras, y un segundo compartimento de 200 m³, sobre el que rebosaría el anterior en caso de episodios de pluviometría intensa o incendio de las instalaciones, ejecutado con una geomembrana que descansaría sobre un fondo de arcilla de 0.30 m de espesor compactada a proctor 100 y con unas pendientes de los muretos de 45º.
  
En el proyecto técnico se señala la opción de cubrir las zonas de carga/descarga de residuos, aunque finalmente no se adopta. Se entiende que de este modo se reduciría la generación de pluviales de escorrentía potencialmente contaminadas.
  
Contaminación del suelo.
  
Este impacto está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.
  
El conjunto de las zonas de trabajo (áreas de carga/descarga, zona de proceso y soleras de los cubetos de los tanques) se realizarán de hormigón armado. Los viales se ejecutarán con un pavimento asfaltado previsto para el tráfico de vehículos pesados.
  
Se proyecta la construcción de una balsa para la recepción y almacenamiento hasta su procesamiento de lodos pesados no bombeables. No se exponen los sistemas para la recogida de los lixiviados de estos lodos, ni el control de la estanqueidad en el tiempo de la balsa.
  
Residuos gestionados y generados.
  
Se proyecta el procesamiento de una serie de residuos partiendo de tres premisas básicas, aparte de los condicionantes legales:
  
Su poder calorífico inferior, puesto que se busca la generación de un combustible alternativo.
  
Que los solutos (lodos ligeros, pesados o sólidos de fina granulometría) sean miscibles entre ellos y los disolventes (disolventes residuales compatibles con el soluto a disolver).
  
Que sus características físico-químicas lo hagan apto para su utilización en cementera, puesto que el objetivo principal de las plantas cementeras es el de fabricar cemento con la mayor calidad posible y al menor coste, no el ser gestor de residuos.
  
Básicamente, se proyecta el procesamiento de disolventes y mezclas de disolventes sin halógenos y otros residuos de reacción y de destilación, aceites y sustancias oleosas sin halógenos, líquidos de limpieza y licores madre acuosos, emulsiones al agua/aceite o hidrocarburo/agua sin halógenos, lodos o residuos que no contienen disolventes halogenados, residuos de la industria fotográfica, lodos e depuración y separadores agua/aceite, alquitranes, ceras y grasas usadas, pinturas, tintes, resinas y pegamentos, productos agroquímicos, conservantes de la madera no halogenados, residuos de la producción y fabricación de pasta de papel, papel y cartón, residuos de la industria textil y de la piel y residuos del tratamiento de aguas residuales. Gran parte de estos residuos procederán de la Refinería BP OIL, Refinería de Castellón, SA.
  
Quedan directamente excluidos los residuos hospitalarios, radiactivos, explosivos o con características explosivas, lacrimógenos, residuos susceptibles de reaccionar o formar mezclas o vapores tóxicos o detonantes, y residuos que puedan afectar la seguridad de las personas y las instalaciones.
  
Sobre el resto de residuos se fijan unos parámetros de aceptación, que deberán estar necesariamente muy próximos a los de aceptación de la cementera de destino. En base a ello, se expone una horquilla de valores que permitirían preparar un combustible alternativo aceptable en cementera, que se ha enfrentado a los parámetros de aceptación en cementera:
  
Parámetro Aceptación en Aceptación en
  
 Planta de cementera
  
 Fluidificación
  
 PCI (kcal/kg) 3.000 a 10.000 4.500 a 9.000
  
 [Cloro] 0 a 1.2% < 1%
  
 [Azufre] 0 a 1.5% -
  
Metales pesados:
  
 [Hg] 0 a 12 ppm < 10 ppm
  
 [Hg+Tl+Cd] 0 a 120 ppm < 100 ppm
  
 [As+Co+Cu+Mn+Ni+Sb+Pb+V] 0 a 5.500 ppm < 5.000 ppm
  
Todo ello a falta de que las propias cementeras fijen unos límites particulares, función de la composición de su crudo y las características de sus instalaciones.
  
Con el desarrollo del proyecto de referencia, aparte del propio CDR líquido, se producirán nuevos residuos, como pueden ser los envases residuales.
  
Programa de vigilancia ambiental.
  
Se presenta un programa de vigilancia ambiental durante las fases de construcción, funcionamiento y abandono, en el que durante la fase de funcionamento, se propone el control de la concentración de COV's, el control cualitativo y cuantitativo de los residuos tratados, el control de la estanqueidad de los depósitos y el control de la balsa de derrames y análisis del contenido para su posterior gestión de acuerdo con sus características.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el punto 6.c del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, las instalaciones de eliminación y/o tratamiento de residuos tóxicos y peligrosos por incineración, tratamiento físico y/o químico, o almacenamiento en tierra, se encuentran sometidas al trámite de declaración de impacto ambiental.
  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Considerando el artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaracion de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto Planta de fluidificación para la fabricación de combustibles alternativos (Fuel Blending), promovido por Ecocat, SL, a ubicar en el Polígono Industrial El Serrallo, del Grao de Castellón (Castellón), en los términos establecidos en el proyecto técnico, el proyecto de explotación y el estudio de impacto ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:
  
En cuanto a la gestión y generación de residuos:
  
Durante su normal funcionamiento, la planta de fluidificación gestionará y generará residuos, por lo que deberá obtener las preceptivas autorizaciones administrativas que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana. Las operaciones de gestión de residuos se ajustarán al objeto establecido en la Ley 10/1998, de 21 de abril de Residuos y a los principios generales de la Ley 10/2000, de 12 de diciembre, de Residuos de la Comunidad Valenciana, así como a la Orden de 28 de febrero de 1989 que regula la gestión de los aceites usados.
  
Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Las instalaciones se diseñarán y ejecutarán de acuerdo a la ITC-MIE APQ-001, de almacenamiento de líquidos inflamables.
  
El sistema para la recogida, retención y posterior recirculación de los posibles derrames accidentales que se produzcan en el almacén de envases deberá estar controlado por una válvula que se mantendrá cerrada, y sólo se abrirá para el trasiego de aguas en caso de incendio hasta la balsa. Esta misma operativa es la que se implementará en los cubetos de los tanques con las aguas pluviales potencialmente contaminadas y, en su caso, las de incendio.
  
El tanque para la recogida, almacenamiento y trasiego de lodos pesados residuales deberá contar con un sistema para la recogida y posterior recirculación para su procesamiento en planta de los posibles lixiviados procedentes de los lodos pesados. Este tanque deberá equiparse con los sistemas que permitan controlar su estanqueidad en el tiempo.
  
En cuanto a los parámetros de admisión en la planta de fluidificación, deberá vigilarse que la mezcla de residuos se haga persiguiendo siempre su valorización por encima de su eliminación. En base a ello, no se admitirán en la Planta de Fluidificación residuos de bajo PCI (inferior a 3.000 kcal/kg). Por otro lado, el contenido en halógenos y metales pesados de los residuos aceptados en la Planta de Fluidificación no deberá presentar una desviación tal respecto de los parámetros de aceptación que fijen los gestores finales, esto es, las cementeras, que sea necesaria la dilución de determinados contaminantes por mezcla con residuos en los que no estén presentes.
  
Aparte de los que queden fuera de los parámetros de admisión en la Planta de Fluidificación, no se admitirán en las instalaciones residuos con PCB/PCT > 50 ppm, toda sustancia que pueda producir olores nauseabundos, residuos corrosivos, residuos de plaguicidas organohalogenados, residuos hospitalarios, radiactivos, explosivos o con características explosivas, residuos lacrimógenos, residuos susceptibles de reaccionar o formar mezclas o vapores tóxicos o detonantes, y residuos que puedan afectar la seguridad de las personas y las instalaciones.
  
Deberán preverse las infraestructuras necesarias destinadas únicamente al almacenamiento en tránsito de los posibles residuos fuera de especificación para su procesado en Planta, y de los producidos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.
  
Se contará con la adecuada cantidad de absorbente para solventar los posibles derrames accidentales producidos durante el trasiego de residuos líquidos, etc. Se entiende que en esta caso, y el absorbente contaminado podrá ser procesado de igual modo que el resto de residuos, siempre y cuando sea de matriz inflamable.
  
En cuanto a la generación y gestión de aguas residuales y derrames:
  
Para minimizar la generación de pluviales de escorrentía potencialmente contaminadas, deberá cubrirse la zona de carga/descarga de residuos que, además, deberá contar con un sistema ciego para la recogida, retención y posterior recirculación de los posibles derrames accidentales hasta los tanques para su posterior procesamiento. Las zonas de carga/descarga y Almacenamiento de Envases se ejecutarán con los sistemas preventivos adecuados para que aún en caso de intensa pluviometría, las aguas de lluvia no puedan penetrar por escorrentía en estas zonas.
  
Deberá preverse una zona específica para el trasiego y manipulación de los residuos recibidos en recipientes transportables en el caso de que dichas operaciones se vayan a efectuar. Se entiende que estas operaciones se podrían llevar a cabo en la zona cubierta para carga/descarga.
  
La balsa que se proyecta para la recogida de derrames accidentales, pluviales potencialmente contaminadas y aguas de incendio, tendrá un único compartimento dedicado exclusivamente a la recogida y regulación de aguas potencialmente contaminadas y de incendio, puesto que los derrames deberán quedar retenidos, bien en el Almacén de Envases, bien en los cubetos de los tanques, desde donde deberán ser recirculados para su procesado en Planta. El dimensionado de la balsa se llevará a cabo empleando el dato de pluviometría máxima diaria correspondiente a un periodo de retorno de 25 años.
  
Respecto a las aguas que no se proyecta evacuar hacia sus correspondiente redes de drenaje de BP OIL Refinería de Castellón, SA, bien se implementará un sistema de tratamiento que permita su vertido en Planta, bien se gestionarán de manera similar a las demás corrientes.
  
Se deberá comunicar al Servicio de Calidad de las Aguas, Dirección General de Calidad Ambiental, Conselleria de Territorio y Vivienda, los nuevos aportes de aguas residuales que deberán ser gestionadas en las instalaciones de BP OIL Refinería de Castellón, SA, por si fuera necesario solicitar la modificación de las condiciones de la autorización de vertido de tierra al mar con que cuenta actualmente la industria.
  
Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior, deberá cumplirse lo establecido en el Título lV, capítulo ll Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios, y en el Título ll, capítulo ll Niveles de perturbación, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica. Si se sobrepasaran los límites, deberá procederse a completar el cerramiento de la nave en la parte que corresponde a la zona de acondicionamiento de residuos.
  
Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación, especialmente en lo que se refiere a las otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental a través de las preceptivas autorizaciones administrativas.
  
Cualquier modificación o ampliación del proyecto, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 3 de diciembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 299/2003-AIA
  
Título: plan especial para la construcción del Hospital de Torrevieja y desdoblamiento de la carretera CV-95
  
Promotor: Ayuntamiento de Torrevieja
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: al sudoeste del casco urbano de Torrevieja, próximo a la carretera de Torrevieja a San Miguel de Salinas, en el paraje conocido como La Ceñuela y al sur de la Laguna de Torrevieja.
  
Descripción del proyecto
  
Objeto del proyecto
  
Dotar al ámbito de actuación de las condiciones urbanísticas y de edificabilidad necesarias para la implantación de un hospital público, ofreciendo así un mejor servicio sanitario a toda la zona.
  
Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
El plan especial afecta a un suelo no urbanizable calificado como ?normal- por el vigente Plan General de Ordenación Urbana del municipio, según la documentación tramitada, quedando sometido al régimen de la edificación excepcional en suelo no urbanizable (artículo 11 de las normas urbanísticas del citado documento de planeamiento) que permite el aprovechamiento urbanístico de este suelo a través de la ejecución de actuaciones aisladas y mediante el desarrollo de planes especiales, justificando la utilidad pública o el interés social de la actuación, desprendiéndose de la atribución de usos que el único uso permitido es el de dotaciones de carácter eminentemente público.
  
El ámbito de la actuación contiene una parcela de 100.000 m², cedida en su momento a la Conselleria de Sanidad y Consumo, ascendiendo la totalidad de la superficie afectada a 130.670 m² (131.849 m² según la ficha de planeamiento) y destinándose única y exclusivamente a la construcción de un hospital, con las dotaciones e infraestructuras necesarias para su correcto funcionamiento.
  
Los accesos al hospital pretenden mejorarse desde la costa mediante el desdoblamiento del tramo correspondiente de la carretera CV-95, lo que supone tanto la ampliación de su plataforma como la construcción de dos rotondas, la primera de ellas en el enlace con la nacional CN-332 Alicante - Cartagena y la segunda sobre la propia CV-95 que permitirá el acceso controlado al futuro hospital.
  
La edificabilidad demandada por la dotación, consecuencia del programa de necesidades expuesto, se estima en un mínimo de 50.000 m², complementada con otro mínimo de 10.000 m² de suelo destinado a aparcamiento.
  
La parcela no goza de la totalidad de las infraestructuras necesarias para la puesta en funcionamiento de un hospital, de manera que resulta imprescindible la ejecución de, entre otras, las redes de agua potable y energía eléctrica.
  
El coeficiente de ocupación de parcela será igual o inferior al 65%, estableciéndose las construcciones en sentido oeste - este, desde la rotonda de acceso, y en cualquier caso alejándose del límite norte de la parcela. Como complemento a estos criterios se ha localizado una franja paralela a la CV-95 al norte de la parcela cuyo destino será el de zona verde, más allá incluso del vial perimetral que circunscribe la zona donde se dispondrán las construcciones.
  
El número máximo de plantas será de cuatro, si bien no se consideran dentro del cómputo las entreplantas destinadas a instalaciones ni la entreplanta situada entre la planta baja y la planta primera, descontándose igualmente los sótanos y semisótanos. En cualquier caso la altura máxima será igual o inferior a 22 metros.
  
El plan especial supone la creación de un nuevo articulado en el régimen normativo del suelo no urbanizable común o ?normal- que rige según el Plan General de Ordenación Urbana, no existiendo cambios en cuanto a la clasificación o calificación del suelo se refiere.
  
Alternativas
  
No se han presentado alternativas, entendidas como tales, en cuanto a la situación de la parcela elegida. No obstante, atendiendo al desarrollo urbanístico de Torrevieja y a las especiales condiciones de inserción territorial que demanda una dotación como la evaluada, el número de opciones de localización del proyecto en el término municipal se reducen drásticamente, quedando todas ellas próximas a las Lagunas de La Mata y Torrevieja y viéndose, por tanto, condicionadas por la existencia de distintos dominios públicos o áreas con un marcado valor ambiental. Por otra parte, sí se ha valorado la distribución de los usos dentro del ámbito del plan especial considerando los factores externos al mismo, especialmente los de valor ambiental destacado.
  
No hay que olvidar, por otro lado, que el proyecto resulta compatible con los instrumentos de planeamiento vigentes con apenas unos ligeros cambios, así como con los documentos más recientes relacionados con el ordenamiento de los usos del entorno de las lagunas de La Mata y Torrevieja.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública
  
En fecha 17 de noviembre de 2002 el Servicio Territorial de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial remitió proyecto técnico, incluido estudio de impacto ambiental, relativo al plan especial para la construcción del hospital de Torrevieja y desdoblamiento de la carretera CV-95, promovido por el Ayuntamiento de Torrevieja, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según el anuncio publicado en el DOGV nº 4.603, de 7 de octubre de 2003.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron dos alegaciones, según consta en el certificado emitido por la secretaria del Ayuntamiento de Torrevieja, en el que se incluía la aprobación provisional, remitido por el propio Ayuntamiento en fecha 1 de diciembre de 2003.
  
Resumen de las alegaciones
  
La primera alegación se estructura en los siguientes puntos:
  
Se expresa el rechazo a que el área de amortiguación de impactos de una zona del Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja, sometida a protección especial integral, sufra un proceso urbanizador. Asimismo se cita que las lagunas de la Mata y Torrevieja se encuentran doblemente protegidas, como Parque Natural y como humedal incluido en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, destacando que el ámbito del Plan Especial se ubica en la cuenca de afección de 500 m en torno a la delimitación de la zona húmeda, aspecto que no ha sido contemplado en la documentación presentada.
  
Se destaca la valía del sector donde se emplaza el plan especial, en atención a sus valores biológicos, esto es, protección especial integral. Se hace mención a los impactos ambientales negativos que producirá la construcción del futuro hospital, resaltando especialmente el impacto visual y el impacto sobre los valores naturales presentes en la zona. También se afirma que, a pesar de que se mantiene la clasificación y calificación de suelo del planeamiento vigente, la acción que producirá mayor impacto se corresponde con el proceso urbanizador que se llevará a cabo en la zona. Por último, se añade que la Laguna de Torrevieja cuenta con figuras de protección de ámbito europeo, calificada como Zona de Especial Protección de Aves (ZEPA) y Lugar de Importancia Comunitaria (LIC)
  
En este punto se afirma que ni el Plan Especial ni el estudio de impacto ambiental han considerado lo dispuesto en la Ley 22/1988, de 28 de julio, de Costas y su Reglamento. Así, se indica que la documentación presentada no ha tenido en cuenta la existencia en torno al dominio público marítimo - terrestre de una zona de influencia de anchura mínima de 500 m., donde las construcciones que se lleven a cabo deben evitar la formación de pantallas arquitectónicas, y así permitir la percepción de la laguna desde diferentes puntos, como es el caso de la CV-95. Por ello, se solicita que el plan especial sea objeto de informe por la Dirección General de Costas.
  
Se afirma que el estudio de impacto ambiental no ha analizado emplazamientos alternativos al propuesto, y consecuentemente ha incumplido lo establecido en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental. Asimismo se indica que el estudio de impacto ambiental no ha tenido en cuenta la proximidad de la actuación propuesta a la Estación Depuradora de Aguas Residuales de Torrevieja. Se apunta la existencia de otros emplazamientos alternativos fuera de la zona de protección del Parque o, incluidos en la misma, que provoquen menor impacto ambiental.
  
Se califica como muy grave el hecho de que el estudio de impacto ambiental no haya tenido en cuenta la proximidad de los terrenos del Plan Espacial, apenas 1000 m., a la Estación Depuradora de Aguas Residuales de Torrevieja. Se habla de cómo puede afectar la presencia de dicha infraestructura a la salud humana. Finalmente se indica que la distancia de 1000 m. incumple la distancia de 2000 m. que los núcleos de población deben mantener respecto a actividades consideradas como peligrosas o insalubres.
  
Se proponen emplazamientos alternativos para la construcción del Hospital de Torrevieja. Éstos son, en el entorno de la Vía Parque N-332, en los sectores S-25 (Pozo Dulce II) o S-20 (La Hoya II) del PGOU de Torrevieja.
  
Por ultimo el alegante exige que, en aplicación del artículo octavo del Decreto 49/1995, de 22 de marzo, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba definitivamente el Plan Rector de Uso y Gestión del Parque Natural de las Lagunas de La Mata y Torrevieja, la Junta Rectora de dicho Parque informe el Plan Especial y el estudio de impacto ambiental.
  
La segunda alegación estima que:
  
La parcela objeto del plan especial forma parte del ámbito de actuación de la modificación del PGOU de Torrevieja denominada plan parcial S-2 La Ceñuela, que plantea la reclasificación de 762.000 m² de suelo no urbanizable, y que se tramita paralelamente al plan especial.
  
La carretera CV-95 divide la finca objeto del proyecto en dos, encontrándose los terrenos ubicados al norte de la misma, casi un 30% de la superficie total, dentro del área de protección de los 500 m. del Parque y afectada por la Ley de Costas.
  
El Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja está seriamente amenazado por la presión urbanística y edificatoria. A este respecto, se afirma que los técnicos de la Conselleria de Medio Ambiente, ahora de Territorio y Vivienda, han propuesto que la zona afectada mantenga su carácter de suelo rústico, calificándola de especial por su importancia para la conservación del Parque.
  
Este punto trata del número de plantas y altura permitida en el suelo sobre el que se pretende construir el citado hospital con la aprobación del plan especial, y de las que realmente constan en proyecto.
  
Se afirma que la construcción del hospital, con 7 plantas y una altura de 22 m., así como todas las instalaciones e infraestructuras necesarias para su funcionamiento, va a suponer una alteración en el ecosistema del Parque Natural de la Laguna de Torrevieja.
  
Que se van a incrementar los niveles de tráfico, ruido, emisiones, etc.
  
Se hace referencia a la proximidad de la actuación propuesta a la Estación Depuradora de Aguas Residuales, la instalación utilizada para la comercialización de las aguas residuales, el cementerio de Torrevieja, la canalización de la Confederación Hidrográfica del Segura, etc.
  
Basándose en todo lo expuesto, se solicita que el Plan Especial y el Plan Parcial del Sector S-2 sean redelimitados para que el ámbito de actuación se corresponda con la parte de la finca que queda al sur de la carretera CV-95, y que la zona norte mantenga las características actuales.
  
Ambas alegaciones fueron contestadas por el Ayuntamiento de Torrevieja, habiéndose remitido la primera de ellas a la Conselleria de Territorio y Vivienda en fecha 24 de noviembre de 2003.
  
Afecciones legales
  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, en el municipio de Torrevieja se ha designado el lugar de interés comunitario o LIC denominado Lagunas de La Mata y Torrevieja, con una excelente representación de los hábitats ligados a ambientes salinos, principalmente matorrales halófilos, a pesar de que la concentración de sales en el agua impide el desarrollo de flora acuática. El lugar sirve además para la nidificación y paso de importante avifauna, circunstancia que ha derivado en la designación de zona de especial protección para las aves, si bien no se tiene constancia de nidificaciones en el área del proyecto.
  
La totalidad de la superficie del plan especial queda fuera del ámbito del citado lugar de interés comunitario, si bien resulta tangente a él. El desarrollo del proyecto podría derivar, de no tomarse medidas adecuadas al respecto, en ciertas afecciones ambientales a las lagunas derivadas principalmente de los vertidos de aguas pluviales al modificarse la escorrentía y el drenaje del terreno y de las molestias ocasionadas a la fauna durante la fase de ejecución y de funcionamiento de las instalaciones sanitarias con motivo de la generación de ruidos y contaminación lumínica.
  
De una manera un poco menos evidente podría derivarse la afección a determinadas especies vegetales por la producción de polvo, si bien no está prevista la eliminación directa de hábitats prioritarios por encontrarse la parcela de la actuación dedicada al cultivo de cítricos en régimen de regadío en su práctica totalidad, estando en régimen improductivo pequeñas áreas de la misma.
  
La presente declaración de impacto se redacta sin perjuicio de los informes que resulten necesarios tras la aplicación de las legislaciones sectoriales vigentes en materia de espacios protegidos y cuya competencia excede a las de esta dirección general.
  
Con una delimitación muy similar a la del lugar de interés comunitario se encuentra catalogado el monte de utilidad pública con clave AL3064.
  
El proyecto se sitúa tangente al mismo, resultando las posibles afecciones al mismo equivalentes a las ya descritas durante la fase de construcción y de funcionamiento.
  
Encontrándose el dominio público marítimo - terrestre que constituyen las lagunas de La Mata y Torrevieja deslindado con carácter provisional, la superficie del Plan Especial queda fuera del mismo así como de los 100 primeros metros, correspondientes a la servidumbre de protección, todo ello sin perjuicio de la obtención de las autorizaciones previas que se deriven de la aplicación de la legislación sectorial vigente.
  
No se tiene constancia de la existencia de yacimientos arqueológicos o de otros bienes de interés cultural en el ámbito de la actuación.
  
No obstante, no se ha remitido informe de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, requiriéndose pronunciamiento al respecto con carácter previo a la aprobación definitiva del proyecto.
  
Consideraciones ambientales
  
El plan especial se localiza en el perímetro de una laguna con un alto contenido salino, circunstancia ésta que condiciona la composición de los suelos inmediatamente colindantes. La capacidad agraria del suelo es media en este sentido, requiriendo esfuerzos complementarios, y en ocasiones importantes, para desarrollar cultivos de manera sencilla y pareciendo más evidente la colonización por parte de especies vegetales propias de ambientes salinos. Hay que considerar también el factor de la salinidad del suelo a la hora de diseñar las cimentaciones de las edificaciones para no comprometer la estabilidad estructural de las mismas con el paso del tiempo.
  
Por su parte, los terrenos afectados no forman parte de ningún área susceptible de comportarse como un corredor biológico que favorezca tanto la proliferación de especies vegetales como animales, encontrando en la carretera hacia San Miguel de Salinas una barrera física de difícil superación. Estos terrenos son planos, muy antropizados, y presentan una ligera pendiente hacia la laguna de Torrevieja.
  
Uno de los factores que podría verse afectado por el proyecto es el de la variación de las condiciones lumínicas del entorno, que afectarían principalmente al comportamiento de determinadas especies de la avifauna. En este sentido, y también en relación con los contenidos del punto siguiente, el proyecto incorpora un articulado normativo para favorecer el control del alumbrado para la protección del medio nocturno, para el ahorro del consumo de agua y para el fomento de las energías renovables.
  
Al tratarse de un uso dotacional, donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, no se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable o un mayor volumen de aguas residuales, sino que procede entender un cambio en la localización del recurso o de la generación de vertidos. Lo anterior no es óbice para que se demuestren las capacidades de abastecimiento y depuración de aguas, circunstancia ésta que se da en la documentación remitida al contener certificados que avalan, por parte de las entidades responsables de los citados servicios, la capacidad y proximidad de los puntos de entronque.
  
Respecto al agua potable, se requiere, no obstante, la construcción de un ramal de abastecimiento que discurre paralelo a la carretera de San Miguel de Salinas, circunstancia ésta que se superpondrá con la ejecución de su desdoblamiento no produciendo impactos adicionales.
  
En cuanto al saneamiento, según la información aportada, no resulta necesario ampliar los colectores generales, eliminándose de este modo las afecciones más directas a los espacios de mayor valor ambiental situados al norte de la parcela. El entronque con la red general de saneamiento se sitúa en el borde sudoeste de la parcela.
  
Sí se generarán, con motivo de la fase de construcción, residuos de carácter inerte. A este respecto, el proyecto no indica la gestión que se les pretende dar.
  
Durante la fase de funcionamiento se generarán residuos sólidos urbanos, que serán gestionados de la misma manera que vienen gestionándose los generados en el término municipal, además de residuos sanitarios que se tratarán de acuerdo con su naturaleza físico - química por empresas autorizadas.
  
Tampoco se ha valorado el tratamiento de las aguas pluviales que se recogerán en la parcela, pudiendo aparecer puntos de contaminación puntual en caso de verterse directamente a la laguna de Torrevieja.
  
De la lectura de la información gráfica facilitada, en relación con el abastecimiento de energía eléctrica, se desprende una posible dualidad en la solución que se pretende adoptar. Mientras que del informe emitido por la empresa suministradora parece apuntarse a un punto de entronque derivado de una línea preexistente que discurre en dirección noreste - sudoeste, al este de la parcela objeto del proyecto, del plano PE-O.004 se deriva la conexión con un entronque no ejecutado procedente de La Hoya que atraviesa zonas de elevado valor ambiental. Resulta necesario, entonces, aclarar las soluciones a adoptar al respecto.
  
El desdoblamiento de la carretera CV-95 supondrá una alteración adicional de las condiciones actuales que presenta la zona de estudio, requiriéndose cierto control en el origen de los materiales a emplear, en el depósito de los residuos generados y en los sistemas de iluminación elegidos.
  
Sin perjuicio de la preservación de los hábitats prioritarios propios de medios salinos, que no se ven afectados por sustitución directa, y en general de los valores ambientales que caracterizan una buena parte del entorno, hay que considerar que el objetivo del proyecto es el desarrollo de una dotación sanitaria y necesaria para dar un adecuado servicio tanto a la población residente como estacional.
  
La ejecución del proyecto supondrá una modificación en el perfil paisajístico de la laguna de Torrevieja. No obstante, se considera que la alteración introducida será puntual y localizada en una zona ya transformada que se sitúa entre dos áreas de carácter urbano y cuyo fondo responde al mismo carácter, quedando preservado en su totalidad el límite oeste de la laguna que, todavía hoy, permanece inalterado en lo que a presencia de edificaciones se refiere.
  
La distancia de la parcela a la estación depuradora de aguas residuales y al cementerio, así como su localización geográfica en relación con los vientos dominantes en la zona, no permite estimar una afección clara al proyecto que pudiera poner en peligro sus condiciones de salubridad.
  
El estudio de impacto ambiental establece una serie de medidas correctoras cuyo cumplimiento reducirá sustancialmente el impacto que previsiblemente pudiera llegar a generar el desarrollo del proyecto.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, del artículo 14.3 del Decreto 60/2003, de 13 de mayo, y de cuantas disposiciones normativas complementarias, relacionadas con materias medioambientales, pudieran resultar de aplicación.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el plan especial para la construcción del Hospital de Torrevieja y desdoblamiento de la carretera CV-95 del municipio de Torrevieja (Alicante), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
La superficie de parcela no ocupada por la edificación, viales o aparcamientos, cuyo mínimo según el proyecto asciende al 35% de aquella, deberá mantenerse en condiciones naturales, con implantación de especies vegetales propias de ambientes salinos como los que dominan en el entorno de la laguna de Torrevieja. El proyecto de urbanización deberá incluir un apartado dedicado a las especies vegetales a implantar en las zonas verdes y en las áreas naturales que deberá ser informado favorablemente por la dirección del Parque Natural de las Lagunas de La Mata y Torrevieja. Asimismo, las labores de ejecución del proyecto deberán supervisarse tanto por personal de dicho Parque como por técnico acreditado al respecto.
  
El proyecto de ejecución del Hospital de Torrevieja contemplará y concretará, para cada una de sus fases, la prohibición de las labores de construcción en determinadas horas del día con el objeto de no alterar las condiciones de habitación de las viviendas próximas. Al mismo tiempo, las obras deberán paralizarse en los periodos de nidificación y cría de las especies animales que se encuentren en las proximidades del área de actuación, respetando la ornitofauna que no solo nidifica en el parque, sino que se concentra en las lagunas en la época invernal. En ese sentido, y basándose en los estudios de campo relacionados con la fauna que se hayan efectuado, se requerirá informe al director - Conservador del Parque Natural de las Lagunas de La Mata y Torrevieja con la intención de contrastar la adecuación de los periodos señalados.
  
Durante la fase de construcción deberán prohibirse los trabajos nocturnos que puedan producir impactos sonoros y/o vibraciones molestas tanto sobre la fauna existente como sobre la población residente.
  
El proyecto de ejecución deberá profundizar en los parámetros de control de la contaminación acústica y atmosférica (nivel de decibelios y de partículas en suspensión), indicando al mismo tiempo los instrumentos de medida que se utilizarán en los controles.
  
A las medidas de control de la iluminación recogidas en la documentación presentada se añadirá la localización de los báculos de luz en el anillo exterior de las rotondas y en los bordes del vial a desdoblar, con el objeto de evitar que la fauna acceda a los puntos de tráfico rodado en busca de alimento, quedándose en la periferia de los mismos.
  
El entronque con la red eléctrica deberá realizarse sobre las indicaciones realizadas por la compañía suministradora en relación con las redes de transporte existentes. En ningún caso se procederá a la construcción de nuevos ramales atravesando lugares de alto valor ambiental como son las lagunas. Dicho entronque conllevará la construcción de un ramal, desde el punto en el que se cruza la actual línea de transporte de energía eléctrica y la carretera a San Miguel de Salinas, que deberá discurrir enterrado y paralelo a la carretera CV-95, ejecutándose con motivo de su desdoblamiento para evitar impactos adicionales.
  
Se realizará una recogida y gestión selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y edificación. Los residuos que tengan la consideración de inertes serán trasladados a vertedero autorizado. El resto de los residuos generados durante las obras serán gestionados por empresas autorizadas conforme a sus características fisico-químicas.
  
Se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido o acopio no autorizado en la zona. En todo caso, se deberán identificar las zonas donde se realizará el almacenamiento temporal de materiales y productos a emplear y de los residuos generados hasta su recogida por empresa autorizada, dentro de la parcela objeto del proyecto, debiendo ser emplazadas al abrigo de los vientos dominantes y disponiendo las medidas preventivas necesarias para evitar la afección a las zonas colindantes. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de residuos tóxicos y peligrosos debidamente autorizado.
  
Los materiales de relleno (terraplenes y pedraplenes) que fueran necesarios para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos y/o canteras existentes y legalmente autorizadas.
  
En el desdoblamiento de la carretera CV-95 se deberá utilizar firme poroso antirruido.
  
En caso de que el hospital produjera, o esté previsto producir en su proyecto, más de 10 Tm/año de residuos peligrosos, será necesario proceder al trámite de evaluación de impacto ambiental.
  
El vertido de pluviales, de manera excepcional, se realizará a la red de alcantarillado dado que no parece existir una red específica para este tipo de aguas, todo ello con la intención de evitar el aporte de aguas de escorrentía que pudieran contener algún tipo de sustancia o compuesto contaminante a la laguna de Torrevieja. No obstante, para que esta conexión sea viable, deberá estimarse el volumen de aportación en función de los datos climáticos disponibles y solicitar a la entidad explotadora de la estación depuradora de aguas residuales informe de capacidad de la instalación para hacer frente al mencionado incremento del afluente. En el supuesto en que la instalación resultara incapaz de tratar las pluviales se procederá a la ampliación de la misma.
  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 3 de diciembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 291/02-AIA
  
Título: proyecto de instalación de un centro de almacenamiento y transferencia de chatarra y residuos especiales.
  
Promotor: Recogil SL
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alginet.
  
Localización: parcela 351 del Polígono Industrial PPI-2 de Alginet. Valencia.
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es la instalación de una estación de transferencia, gestión de chatarras y residuos peligrosos.
  
La citada actividad se centra fundamentalmente en la revalorización de los residuos originados por talleres de automoción y empresas relacionadas así como vehículos fuera de uso, separando y catalogando los residuos según su potencial reutilización, tipología y toxicidad, canalizándolos hacia las fases de gestión más oportunas y legalmente establecidas.
  
Entre los residuos que serán gestionados nos encontramos con el aluminio, plomo, zinc, hierro y acero, como no peligrosos, y como residuos peligrosos están las baterías, filtros, líquido de frenos, aceite usados, envases contaminados etc.
  
La planta dispondrá de tres áreas destinadas al procesamiento de residuos:
  
Cuerpo de nave cerrada de 400 m²,destinada a oficinas, talleres, garaje, aseos y almacenamiento.
  
Cuerpo de nave abierta frontalmente, de 355 m², destinada a talleres y almacén de materiales.
  
Patio central de 1.183 m² destinado a la recepción, almacenamiento y procesamiento de materiales férricos.
  
Tramitación administrativa
  
En fecha 15 de mayo de 2002, el Ayuntamiento de Alginet remitió el Proyecto de Actividad, el Proyecto de Protección Contra Incendios y el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de referencia, junto con el expediente municipal de licencia de actividad incoado a petición de Recogil SL.
  
El estudio de impacto ambiental, ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el BOP nº 138 de fecha 12 de junio de 2003, no habiéndose presentado alegaciones.
  
Afecciones legales
  
La industria solicita la licencia municipal de actividad para la instalación de un almacén de chatarra. Estación de transferencia de residuos no peligrosos, otorgada por el Ayuntamiento de Alginet. Igualmente, deberá obtener el permiso de vertido a la red municipal de alcantarillado, de acuerdo al modelo de ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado, elaborado por la entidad de saneamiento en colaboración con la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
Durante su normal funcionamiento, la industria gestionará y generará diversos residuos, por lo que deberá solicitar las correspondientes autorizaciones administrativas otorgadas por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
En general, toda la superficie objeto del proyecto está en cultivo, principalmente cítricos. Además de las especies puestas en cultivo, en estos ambientes se identifican formaciones edáficas de carácter nitrófilo, que han surgido como consecuencia del abonado de los cultivos con sales amónicas, nitratos, etc., constituyendo lo que se ha dado en llamar como comunidades arvenses o de ?malas hierbas- Por lo tanto no existen especies ni animales, ni vegetales que haya que proteger o preservar.
  
Si que se detecta una elevada concentración de nitratos en las aguas subterráneas que se relacionan con la utilización de abonos nitrogenados en los cultivos, debido a que la vulnerabilidad del acuífero es muy alta, al tratarse de un acuífero libre.
  
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
La principal afección derivada de la ocupación del suelo es primordialmente la pérdida de la capacidad agrológica, también la calidad del aire será afectada por las emisiones de polvo, gases y ruidos tanto en la fase de construcción como de funcionamiento, como consecuencia de la manipulación de los residuos.
  
La calidad del agua subterránea puede verse alterada por la lixiviación de productos residuales de la planta con motivo de emergencias o accidentes.
  
Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental
  
El estudio de impacto ambiental ha contemplado entre otras las siguientes medidas correctoras, las cuales se encaminan a minimizar los impactos derivados de la actuación prevista.
  
Construcción de un paramento exterior capaz de aislar el depósito de materiales, y de enmascarar las actuaciones proyectadas. Se aconseja la adopción de medidas capaces de dulcificar la dureza del paramento exterior, atendiendo a acabados con colores integradores o incluso utilizando especies vegetales trepadora-tapizantes o colgantes que armonicen la estructura.
  
La planta ha diseñado un sistema de losa de hormigón con drenaje y evacuación a fosa de decantación, con unas características que garantizan la impermeabilidad y la protección del suelo frente a las actividades normales de operación.
  
Las aguas pluviales serán recogidas en balsa de decantación independiente de la red de aguas sanitarias antes de su vertido a la red de saneamiento municipal previa comprobación analítica de sus características fisico-químicas.
  
En cuanto al programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:
  
Análisis químicos, físicos del efluente de la actividad para comprobar que se cumplen los parámetros exigidos para el vertido a la red de saneamiento pública.
  
Mantenimiento de las zonas y barreras vegetales diseñadas.
  
Revisiones periódicas de la red de recogida de aguas pluviales.
  
Control sobre gestión de los fangos y grasas obtenidos en la fosa de decantación.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 6-c) del Anejo I, y 3-f) del Anejo II del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto de instalación de un centro de almacenamiento, transferencia de chatarra y residuos especiales, promovido por la Recogil SL., siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
Los residuos gestionados, por la industria durante su normal funcionamiento, serán adecuadamente almacenados, etiquetados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de 12 de diciembre de Residuos. Esto incluye la obtención de las autorizaciones administrativas para la gestión de residuos que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Deberá preverse una zona en el interior de la nave industrial destinada únicamente al almacenamiento en tránsito de los residuos peligrosos recogidos por error y los producidos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.
  
En las zonas destinadas a la recepción, clasificación y agrupamiento, acondicionamiento y almacenamiento temporal de los diversos residuos, se contará con una solera impermeable.
  
Deberá implementarse una red de drenaje de aguas pluviales, ejecutando la solera de la parcela con pendientes que formen cuencas vertientes hacia imbornales, pozos de registro y conducciones de PVC, para la evacuación de pluviales, cuidando que las pendientes no conduzcan las aguas de escorrentía hacia las zonas de almacenamiento de residuos.
  
Deberá instalarse una arqueta separadora de grasas, aceites y sólidos en suspensión antes de la conexión final de la conducción de aguas pluviales de escorrentía.
  
Dentro del programa de vigilancia ambiental, se constatará, mediante análisis periódicos (al menos una vez al año), que las aguas residuales vertidas a la red de alcantarillado no superan los niveles recogidos por las Ordenanzas municipales o en el modelo de Ordenanzas desarrollado conjuntamente por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Para ello, deberá instalarse una arqueta para la toma de muestras antes de la conexión del colector de salida de la industria con el alcantarillado municipal. Una copia del resultado de las analíticas comparadas con los límites de vertido se remitirá al organismo que autoriza el vertido, esto es, el Ayuntamiento de Alginet.
  
Respecto al nivel de ruidos transmitidos al exterior, deberá cumplirse lo establecido en el Título lV, capítulo ll Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios, y en el Título ll, capítulo ll Niveles de perturbación, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica. Si se sobrepasaran los límites, deberá procederse a completar el cerramiento de la nave en la parte que corresponde a la zona de acondicionamiento de residuos.
  
Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistemas de recogida que garanticen el confinamiento de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos y sistemas de recogida de derrames deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión. Las instalaciones se diseñarán y ejecutarán de acuerdo a la ITC-MIE APQ-001, de almacenamiento de líquidos inflamables.
  
Periódica vigilancia de las instalaciones en general para, en su caso, actuar contra la propagación de posibles plagas.
  
Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.
  
Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados a la Conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Calidad Ambiental, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.
  
Se atenderá a cualquier otra condición de carácter ambiental que establezca en su momento la Dirección General de Calidad Ambiental a través de la preceptiva autorización administrativa.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 4 de diciembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 330/02-AIA.
  
Título: Plan General de Ordenación Urbana del municipio de San Joan de Moró.
  
Promotor: Ayuntamiento de Sant Joan de Moró.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Localización: término municipal de Sant Joan de Moró (Castellón).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
El término municipal de Sant Joan de Moró se encuentra situado en la comarca de la Plana Alta, provincia de Castellón, con una extensión de 2.692,5 Has, limitando al norte con los términos municipales de Costur y Vilafamés, al este con el término municipal de Borriol, al oeste con el término municipal de L'Alcora y al sur con el término municipal de Borriol.
  
El Plan General de Sant Joan de Moró propone un modelo territorial que permita el asentamiento de un considerable número de trabajadores del sector cerámico instalado en el término municipal, y para el cual se propone un incremento importante. En este sentido, el desarrollo de suelo residencial previsto se incrementará un 35% respecto al planeamiento vigente.
  
En el modelo territorial propuesto se indican las superficies de suelos urbanos y urbanizables para los diferentes usos de residencial, industrial y terciario. Por contra, se ignora la superficie de suelo no urbanizable que se destinará a cada una de las calificaciones que determina el Plan General, tales como, SNU Común, SNU de Reserva Urbano, SNU Explotaciones Mineras, SNU de Protección Hidráulica y SNU de Protección Forestal y de Montes. Asimismo, se han identificado una relación de usos que no se han englobado dentro de ninguna clasificación de suelo tales como, yacimientos arqueológicos, monte de utilidad pública, reserva para depuradora, vías pecuarias y redes primarias y secundarias.
  
En el término municipal de Sant Joan de Moró existen varios núcleos urbanos residenciales consolidados, correspondientes al propio municipio de Sant Joan de Moró y a los mases de Mas de Flors, Mas de Massianos, Masía de Correntilla, Pla de Lluch, Font de Juncosa, Mas d'Ametllers, Casino Vell y Mas de Botja. Respecto al suelo industrial, al sur del término municipal, existe una zona calificada como suelo urbano industrial y suelo urbanizable industrial, actualmente en fase de desarrollo y poco consolidada.
  
El abastecimiento de agua a Sant Joan de Moró se considera garantizado según el informe emitido por la empresa concesionaria del servicio EFAHR, SL.. Su procedencia es de los pozos Violons I y II, La Granja, Manantial la Torreta, Pozo Perchets, Pozo Ramos, Pozos Flors I y II, Pozo Fortea y Pozo Tomillar. Las aguas residuales urbanas actualmente se eliminan en parte mediante fosas sépticas y pozos negros, conduciéndose a la depuradora municipal y tratándose unos 443 m³/día. Las aguas industriales no son tratadas en la depuradora municipal. En la documentación no se indica si las aguas industriales son vertidas a cauce con algún tratamiento previo en cada industria o no. Se prevé la reserva de un suelo, junto a la Rambla de la Viuda, al oeste del Mas de Correntilla, con el fin de construir en un futuro una depuradora que permita el tratamiento conjunto de las aguas residuales industriales. Los residuos sólidos urbanos son gestionados por la empresa F.C.C., SA. y trasladados al vertedero controlado de la sociedad Reciplasa, fuera del término municipal.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
El Ayuntamiento de Sant Joan de Moró remitió el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Sant Joan de Moró y el estudio de impacto ambiental, junto con el expediente administrativo, a la Dirección Territorial de Castellón de la anterior Conselleria de Medio Ambiente, en fecha 29 de abril de 2001. Dicha documentación fue trasladada al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda en fecha 4 de septiembre de 2002.
  
El Plan General de Ordenación Urbana y el estudio de impacto ambiental se sometieron al correspondiente trámite de información al público mediante anuncios publicados en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana nº 3.955, de fecha 8 de marzo de 2001 y en los diarios Mediterráneo y Levante, de fecha 28 de febrero de 2001, presentándose 79 alegaciones al respecto durante el plazo de información pública, según consta en el certificado emitido por la secretaria-interventora del Ayuntamiento de Sant Joan de Moró.
  
De las numerosas alegaciones presentadas, un grupo reducido de ellas hace referencia directa a aspectos ambientales. Los rasgos más destacados de estas alegaciones ambientales pueden resumirse en los siguientes apartados:
  
Un alegante solicitó poder ver una relación de planos del Estudio de Impacto Ambiental que no se encontraban expuestos al público, alegando indefensión al respecto.
  
Algunos alegantes, en representación de empresas dedicadas a la minería, manifiestan su oposición a la clasificación del suelo no urbanizable de protección forestal y de montes debido a las limitaciones de usos, en particular la extracción de arcillas.
  
Respecto al suelo no urbanizable de protección hidráulica, algunos alegantes solicitan que ajuste a lo estrictamente necesario, revisándose las delimitaciones catastrales correspondientes.
  
Algunos de los planos del estudio de impacto ambiental indicados por un alegante se han presentado en la documentación tramitada en esta administración, así como un certificado de la secretaria-interventora del Ayuntamiento de Sant Joan de Moró en el cual se indica que el Estudio de Impacto Ambiental ha sido expuesto al público conjuntamente con el Plan General. En cualquier caso, será el órgano sustantivo el que determine si el procedimiento de información pública se ha efectuado conforme a ley.
  
2.Peticiones de informes y documentación complementaria
  
En fecha 29 de octubre de 2002, se solicitó al Ayuntamiento una ampliación del estudio de impacto ambiental remitido y de la documentación urbanística, con el objeto de subsanar una relación de deficiencias detectadas, referidas al contenido mínimo del EIA exigido en el Decreto 162/90, identificación, grafiado y normativa de las vías pecuarias, gestión de las aguas residuales, disponibilidad de recursos hídricos, gestión de los residuos sólidos urbanos, inertes y peligrosos, número, localización, límites y estado administrativo de las concesiones y/o explotaciones mineras existentes dentro del término municipal de Sant Joan de Moró, corrección de la representación gráfica del suelo no urbanizable de especial protección que afecta a cauces de ríos y barrancos, incorporación de los yacimientos arqueológicos, etnológicos y/o paleontológicos existentes en el Plan General y obtención del informe favorable de la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia el cual es necesario y vinculante, conforme con lo previsto en la Ley 4/98, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano, inclusión de medidas protectoras y correctoras, y elaboración de un programa de vigilancia ambiental.
  
En fecha 17 de marzo de 2003, el Servicio Territorial de Urbanismo de Castellón remitió documentación complementaria entregada por el Ayuntamiento de Sant Joan de Moró a fin de subsanar los reparos indicados en la solicitud de ampliación. La documentación presentada al efecto consta de:
  
Certificado del secretario accidental del Ayuntamiento indicando que la gestión del tratamiento de residuos sólidos urbanos del municipio de Sant Joan de Moró lo tienen contratado con la empresa Reciplasa.
  
Informe de disponibilidad de recursos hídricos para la ordenación prevista en el PGOU emitido por la entidad concesionaria del servicio público de abastecimiento de aguas potables en el término municipal de Sant Joan de Moró, mercantil Explotación y Fomento de Aguas Hermanos Renau, SL.
  
Planos de Calificación del Suelo y Ordenación Estructural.
  
En fecha 6 de mayo de 2003, el Ayuntamiento remitió un ejemplar del Estudio de Impacto Ambiental y del documento de Síntesis.
  
En fecha 29 de septiembre de 2003, el Ayuntamiento remitió documentación referente a planos modificados de calificación del suelo y ordenación estructural, y un catálogo de edificios y espacios protegidos.
  
Informes sectoriales
  
Informes de los servicios territoriales de Castellón de la Conselleria de Medio Ambiente:
  
Resumen de las observaciones efectuadas por el Servicio Territorial de Castellón:
  
Se apuntan unas consideraciones generales acerca de las unidades ambientales en que puede dividirse el término municipal de Sant Joan de Moró, destacando de cada una de ellas su morfología, edafología, geotécnia, riesgos, vegetación, usos admisibles, etc.
  
Se destaca que los usos actuales del municipio que se encuentran en expansión son la industria cerámica y los usos mineros, abandonándose progresivamente los usos tradicionales agrícolas y pecuarios.
  
Respecto al suelo urbano y urbanizable se destaca el elevado número de mases existentes, estableciendo una reserva de suelo urbano próximo al Mas de Flors y en el entorno del casco urbano de Sant Joan. Respecto al Suelo Urbano Industrial se encuentra en avanzado estado de consolidación al sudoeste del término municipal, proponiéndose nuevos desarrollos en el pie de monte de la Sierra del Montnegre.
  
Respecto al suelo no urbanizable protegido se indica que el suelo forestal protegido se halla concentrado en las sierras del Frontó y del Montnegre, dejando la Sierra de Moró sin protección, siendo una de las zonas con mayor valor ambiental del municipio. Se debería establecer unos parámetros mínimos de calidad ambiental en las zonas de extracción minera.
  
Respecto a las Vías Pecuarias se han detectado errores y omisiones en la documentación presentada del Plan General.
  
Respecto a los sistemas de depuración de aguas residuales, según la documentación, la situación de saneamiento no se adecua a la normativa, no proponiéndose solución alguna a la situación actual. Se deberá garantizar el tratamiento de las aguas residuales generadas en todo el término municipal, evitándose los vertidos sin tratar a barrancos o pozos secos.
  
Respecto a los sistemas de tratamiento de los residuos sólidos, no se halla en la documentación ninguna instalación regularizada para el acogimiento de este tipo de residuos, siendo importante su previsión.
  
Respecto al abastecimiento de aguas potables, para evitar o disminuir el riesgo de contaminación de acuíferos será necesario establecer un perímetro de protección de las captaciones para uso humano, debiendo solicitar el ayuntamiento al Organismo de Cuenca el establecimiento de estos perímetros.
  
Afecciones legales
  
El proyecto tramitado deberá cumplir las legislaciones sectoriales por las que se regulan las afecciones que el mismo producirá y que se indican a continuación:
  
Montes de utilidad pública: en el término municipal de Sant Joan de Moró existe un monte consorciado de gestión pública, el CS3066, situado al este de la Rambla de la Viuda, en el límite oeste del término municipal de Sant Joan de Moró.
  
Dominio público hidráulico: el término municipal de Sant Joan de Moró se encuentra surcado por una extensa red de barrancos, todos ellos tributarios del cauce más emblemático de la zona, como es, la Rambla de la Viuda, que constituye el límite Oeste del término municipal. Entre los barrancos más importantes de la extensa red existente, se encuentran, el B. de la Rachina, B. dels Perchets, B. de Forés, B. del Molí del Roig y B. de la Parra. Será de aplicación el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.
  
PATRICOVA: Acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba definitivamente el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana. En dicho acuerdo se incluye el cauce de la Rambla de la Viuda a su paso por el término municipal de Sant Joan de Moró, como zona con nivel de riesgo de inundación 6.
  
Vías pecuarias: será de aplicación la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias. En el término municipal de Sant Joan de Moró se encuentran clasificadas seis vías pecuarias denominadas Cañada Real del Frontón al Tossal del Regall (anchura legal 75 metros), Vereda de la Talallola al Coll de Hullastre (anchura legal 20 metros), Vereda del Tossal Blanch (anchura legal 20 metros), Vereda del Mas del Pí (anchura legal 20 metros), Vereda del Piné (anchura legal 20 metros) y Vereda de Llansola (anchura legal 20 metros), todas ellas grafiadas en los planos de ordenación sin indicarse para cada vía pecuaria su denominación, anchura legal, longitud y superficie.
  
Patrimonio cultural: el inventario de yacimientos de la Conselleria de Cultura incluye 4 yacimientos de diferente cronología, todos ellos recogidos en el Plan General, siendo aplicable la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Los vertidos de aguas residuales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el Texto Refundido de la Ley de Aguas.
  
Plan Integral de Residuos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
Revisada la documentación tramitada, los informes sectoriales y efectuada visita a la zona afectada por técnicos del Servicio de Evaluación del Impacto Ambiental se ha podido comprobar que el Plan General del municipio de Sant Joan de Moró, con las modificaciones efectuadas, propone un modelo territorial compatible con el medio ambiente, con limitaciones puntuales, respetando y protegiendo áreas que presentan valores naturales. No obstante, se deben mencionar algunos aspectos del modelo que puntualmente merecen ser corregidos o complementados, en el sentido que a continuación se indica:
  
El Plan General propone ampliar el suelo urbanizable industrial, localizado al sudeste del término municipal, considerando como límite de dicho suelo la cota 200. La actuación afecta a una zona con relieves acentuados, encontrándose parcialmente abancalada siendo los usos existentes agrícola de secano, principalmente olivos y almendros, y forestal. Los impactos más destacables del desarrollo industrial en el pie de monte de la Sierra del Montnegre son la generación de taludes subverticales de muy difícil restauración que se están realizando como consecuencia de las amplias explanaciones que necesita el sector cerámico. Deberá extremarse el cuidado de la zona de transición entre el suelo urbanizable industrial y el de especial protección forestal y de montes, evitándose desmontes de difícil restauración por el severo impacto que generan. Asimismo, la zona se encuentra surcada por varios barrancos, no todos ellos grafiados, que deberán ser íntegramente respetados evitándose el aterramiento y transformación de los mismos, debiendo disponer de capacidad de desagüe suficiente para evacuar las escorrentías que se generen en los nuevos suelos urbanizados.
  
El término municipal se encuentra surcado por una amplia red de barrancos, no grafiados correctamente en los planos de ordenación estructural, destacando el barranco de la Rachina, barranco dels Perchets, barranco de Forés y barranco del Molí del Roig. Se ha observado que los barrancos que transcurren por el suelo industrial han sido drásticamente reducidos a meros canales, ocupando las parcelas industriales parcialmente los cauces mediante el vertido de residuos. Del mismo modo, en algunos tramos se ha eliminado la vegetación de los cauces que se encuentra protegidos por el planeamiento vigente y propuesto, llegándose a hormigonar los taludes que configuran el cauce.
  
En el término municipal existen actividades mineras grafiadas en los planos de ordenación. Dichas áreas no se ajustan a las autorizaciones existentes, proponiéndose ámbitos mayores como reserva para futuras ampliaciones de las actividades extractivas actuales. La cantera del Frontó la cual se prevé ampliar afectará a la vía pecuaria Cañada Real del Frontón al Tossal del Regall (anchura legal 75 metros), la cual deberá ser desviada siguiendo los trámites correspondientes con la Conselleria de Territorio y Vivienda con anterioridad al inicio de la actividad. Respecto a la explotación de Arcitras nº2112, se ha comprobado que la actividad se encuentra fuera de los límites con licencia municipal, por cuanto se entiende funciona irregularmente. Asimismo, está afectando a una zona que sufrió un incendio en fecha 2 de abril de 1994, sin autorización municipal, por cuanto no puede autorizarse explotación alguna hasta transcurridos diez años desde la fecha del incendio, conforme a lo establecido en el artículo 159 del Reglamento de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana. Los límites propuestos en el documento urbanístico no se consideran justificados ambientalmente, por cuanto afectará al barranco del Molí del Roig y su vertiente sur, cuyos valores botánicos, paisajísticos y culturales deberán ser preservados de cualquier actividad extractiva. En este sentido, no se aumentará la afección de la actividad minera más hacia el sur de lo actualmente afectado, no invadiendo el cauce del barranco del Molí del Roig bajo ningún concepto.
  
Respecto a la clasificación del suelo no urbanizable de protección forestal y de montes no se encuentra justificada la delimitación propuesta, afectando a suelos que no presentan características forestales y dejando fuera de dicha calificación suelos forestales con valores semejantes a las áreas protegidas. Del mismo modo, no queda clara la delimitación ya que se desconoce a que criterios responde la misma, siendo muy dificultoso trasladar al propio terreno los límites entre las diferentes clases de suelo.
  
Respecto a las vías pecuarias son varios los errores que el documento de planeamiento presenta, identificados todos ellos en el informe emitido por la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Castellón. Se han corregido algunos trazados sobre los planos de ordenación estructural, no obstante, sigue sin incluirse en dichos planos la identificación de cada una de las vías pecuarias, expresando el ancho legal de cada una. Respecto a las normas urbanísticas sigue sin incorporarse las modificaciones que se indicaron en la ampliación solicitada. En el estudio de impacto ambiental se ha incorporado la descripción de cada una de las vías pecuarias, indicándose la legislación que las regula. Esta información debería ser incorporada en la memoria informativa del Plan General.
  
Respecto al patrimonio histórico, artístico y arqueológico, basándose en la solicitud de ampliación que se emitió por esta Conselleria al Estudio de Impacto Ambiental, el promotor ha presentado una adenda en la cual se han catalogado los edificios y espacios protegidos siguiendo las indicaciones de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura y Educación.
  
Respecto a los servicios de abastecimiento de agua potable y tratamiento de residuos el Ayuntamiento ha adjuntado al expediente dos informes justificando tener solucionados sendos servicios. Respecto a la depuración de aguas, existen deficiencias en las infraestructuras existentes, debiéndose resolver de tal modo que todos los núcleos residenciales viertan sus aguas negras a la red de alcantarillado para su posterior tratamiento en estaciones depuradoras. Respecto al suelo industrial se ha previsto la reserva de un suelo para ejecutar una depuradora que trate la aguas negras procedentes de los polígonos industriales.
  
No se han representado gráficamente los puntos de captación de agua en el término municipal, para los cuales deberá establecerse un perímetro de protección.
  
El estudio de impacto ambiental contiene un programa de vigilancia ambiental, que deberá ser controlado por el Ayuntamiento. No obstante, dicho programa establece unos indicadores ambientales, desconociéndose los valores umbrales, frecuencia del control medioambiental y medidas a adoptar en caso de ser necesario.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento (Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/90).
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 5 del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.
  
4. El Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, aprobado mediante Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos medioambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Sant Joan de Moró (Castellón), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental llevándose a cabo las medidas correctoras contenidas en éste y en su programa de vigilancia ambiental, todo ello siempre y cuando no entren en contradicción con los condicionantes de obligado cumplimiento establecidos en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. El suelo no urbanizable deberá redelimitarse estableciéndose para ello criterios que justifiquen la no protección de aquellos suelos que se consideren genéricos. Se deberán utilizar criterios que permitan identificar físicamente los límites de un suelo protegido. Por todo ello, se suspenderá la aprobación del suelo no urbanizable en tanto en cuanto no se ajuste a la realidad existente, aprobándose la nueva delimitación posteriormente mediante una resolución complementaria que emitirá el director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en un plazo máximo de seis meses desde la aprobación del Plan General.
  
2. Las actividades extractivas que se encuentren irregulares en el término municipal deberán efectuar los trámites legales pertinentes a fin de regularizar su situación. En concreto, la explotación de Arcitras nº2112, deberá ajustar sus límites hasta el barranco del Molí del Roig no aumentándose la actividad extractiva al sur del mismo. Asimismo, deberá solicitar la correspondiente licencia de actividad municipal en el ámbito no autorizado hasta el momento, no admitiéndose ampliación de la misma hasta la regularización de la cantera. En las Normas Subsidiarias se deberá especificar que las actividades extractivas no podrán desarrollarse sobre suelos no urbanizables de especial protección.
  
3. Se modificarán los planos de ordenación estructural grafiando correctamente el suelo no urbanizable de protección hidráulica (barrancos) que afectan concretamente al barranco de la Rachina, barranco dels Perchets, barranco de Forés y barranco del Molí del Roig.
  
4. Las vías pecuarias se identificarán en los planos de ordenación estructural, expresando el ancho legal de cada una. Asimismo, se modificarán las normas urbanísticas incorporándose las modificaciones que se indicaron en la ampliación solicitada.
  
5. El desarrollo de los suelos urbanizables residenciales e industriales no deberán desarrollarse hasta en tanto no tengan resuelto el problema de gestión de las aguas residuales, mediante estaciones depuradoras que deberán ejecutarse con anterioridad al desarrollo de las actuaciones urbanísticas. Todos los suelos urbanos deberán conectarse a la red de alcantarillado municipal en un plazo máximo de cinco años desde la aprobación del Plan General.
  
6. Las aguas residuales procedentes de los suelos de uso industrial deberán ser tratadas previamente y caracterizadas por la propia industria antes de ser vertidas a la red de alcantarillado que se ejecute, siendo únicamente admisibles, aquellas que cumplan los límites establecidos por las ordenanzas de vertido a la red municipal de alcantarillado, que en ningún caso serán más permisivos que los límites previstos en el modelo de ordenanza elaborado al efecto conjuntamente por la Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias. Las aguas que no cumplan los requisitos anteriores serán gestionadas por empresas gestoras de residuos tóxicos y peligrosos. En cualquier caso, será necesaria la construcción de arquetas de registro en la conexión de la red de saneamiento de cada industria con la red general de saneamiento, de manera que se facilite la toma de muestras sobre los efluentes producidos.
  
7. Se obtendrá la autorización de vertido por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar, de las aguas residuales y pluviales que se prevén verter sobre los cauces, previamente al desarrollo de los Sectores.
  
8. Se deberá obtener de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, informe favorable al Plan General, el cual resultará vinculante, con anterioridad a la aprobación definitiva del documento urbanístico, de conformidad con lo previsto en la Ley 4/98, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
9. Serán de aplicación todas y cada una de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y las correcciones propuestas en la ampliación, que no entren en contradicción con las propuestas en los epígrafes anteriores de la presente declaración, debiéndose incorporar las mismas en las normas urbanísticas y en los planos de ordenación.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 5 de diciembre de 2003.- El director general deGestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Resolución
  
Visto el Plan General de Ordenación Urbana del término municipal de Sant Joan de Moró (Castellón), promovido por el propio Ayuntamiento.
  
Resultando que en fecha 5 de diciembre de 2003, fue formulada la declaración de impacto ambiental del citado Plan General (Exp.: 330/02-AIA), con carácter aceptable supeditado al cumplimiento de condicionantes.
  
Resultando que en fecha 27 de mayo de 2004 el Ayuntamiento presenta en los Servicios Centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda nueva documentación, con el objeto de dar cumplimiento a los condicionantes de la declaración de impacto ambiental. La documentación se compone de Normas Urbanísticas del PGOU de Sant Joan de Moró y Plano nº3 O-O1-OB de Ordenación. Clasificación y Calificación. Ordenación Estructural.
  
Considerando que la documentación aportada al expediente subsana las condiciones impuestas en la Declaración de Impacto Ambiental, anteriormente citada, referidas a los aspectos siguientes:
  
El plano de ordenación presentado se ha modificado de tal modo que se han redelimitado los ámbitos de los suelos no urbanizables de especial protección hidráulico, forestal y de montes, explotaciones mineras y vías pecuarias. Asimismo se ha incorporado una clasificación de suelo no urbanizable de especial protección agrícola, acorde con los usos actuales del suelo.
  
Los límites de la explotación de Arcitras nº2112 se han ajustado al barranco del Molí del Roig y a la carretera que une los municipios de Sant Joan de Moró y Vilafamés. En el Título III, Capítulo 5, Sección 2ª de las normas urbanísticas se ha incorporado el condicionante segundo de la declaración de impacto ambiental mediante el cual se prohiben las actividades extractivas en todo el ámbito del suelo no urbanizable protegido, excepto en el propio de explotaciones mineras.
  
Las vías pecuarias han sido representadas gráficamente en el plano de ordenación estructural con el ancho legal, aunque sin indicar en la leyenda del plano el nombre de cada una de las vías pecuarias. No obstante, en las normas urbanísticas los artículos referidos a las vías pecuarias no han sido corregidos conforme a lo indicado en el condicionante cuarto de la declaración, ya que se han transcrito artículos correspondientes a la Ley 22/74 de Vías Pecuarias y su Reglamento, ambos derogados por la Ley 3/95, de Vías Pecuarias. En este sentido el artículo de las normas urbanísticas referido a vías pecuarias debería adaptarse en su totalidad al contenido expresado en la Ley 3/95, de Vías Pecuarias.
  
Los condicionantes quinto, sexto y séptimo de la declaración de impacto ambiental referidos al tratamiento de las aguas residuales previamente al desarrollo de los sectores urbanizables residenciales e industriales, así como, a la autorización que deberá obtenerse del Órgano de Cuenca para el vertido de aguas residuales y pluviales, han sido incorporados en la Normativa Urbanística. No obstante, el condicionante sexto se ha incorporado parcialmente, debiéndose incluir en los suelos urbanizables industriales el párrafo segundo de dicho condicionante que dice lo siguiente: ?En cualquier caso, será necesaria la construcción de arquetas de registro en la conexión de la red de saneamiento de cada industria con la red general de saneamiento, de manera que se facilite la toma de muestras sobre los efluentes producidos?.
  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, aprobado mediante Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Gobierno Valenciano, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la presente resolución:
  
Primero
  
Aceptar las modificaciones anteriormente evaluadas referidas al Plan General de Ordenación Urbana del término municipal de Sant Joan de Moró (Castellón), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle acorde con lo establecido en la documentación presentada, debiéndose no obstante, dar cumplimiento al condicionante cuarto y sexto de la declaración de impacto ambiental en el sentido expresado en los epígrafes anteriores, y al condicionante octavo de la declaración de impacto ambiental formulada por el director general de Gestión del Medio Natural en fecha 5 de diciembre de 2003.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, que no pone fin a la vía administrativa, se podrá interponer recurso de alzada en el plazo de un mes a contar desde el día siguiente de su notificación, ante la secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente, de acuerdo con lo dispuesto en los artículos 114 y 115 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y Procedimiento Administrativo Común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente resolución. Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.
  
Valencia, 9 de junio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML