Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5690, del 29-01-2008 (2008/957)

RESOLUCIÓ de 10 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent als municipis La Vall d'Uixó, Onda, Mutxamel, Forcall, Altura i Almussafes.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5690

Data del DOGV
:   29-01-2008

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2008/957

CVE


Data del document
:   10-01-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Onda](javascript:void(0))
    * [Almussafes](javascript:void(0))
    * [Altura](javascript:void(0))
    * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [Mutxamel](javascript:void(0))
    * [Forcall](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 de gener de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per què s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental, corresponent als municipis La Vall d'Uixó, Onda, Mutxamel, Forcall, Altura i Almussafes. [2008/957]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 333/03-AIA La Vall d'Uixó, 492/99-AIA Onda, 397/04-AIA Mutxamel, 215/05-AIA Forcall, 088/05-AIA Altura i 100/05-AIA Almussafes, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 10 de gener de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 333/03 - AIA  
Títol: Explotació de recursos de la secció A denominada La Murta  
Promotor: Fuentes SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló  
Objecte del projecte: Extracció de graves i arenes  
Localització: Parcel·les 31, 32, 33 i 579 del polígon 3 del municipi de la Vall d'Uixó  
Ref. òrgan substantiu: JRB/rt MIEXPA/2002/1 NMINC  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El titular vol extraure graves i arenes del plistocé inferior en les parcel·les proposades del municipi de la Vall d'Uixó. L'explotació es realitza per zones per mitjà de bancs de 8 metres d'alçària, bermes de 20 metres d'amplària i talussos de 60º d'inclinació respecte a la vertical, les labors comencen en l'oest.  
L'extracció es realitza per mitjà de retroexcavadora Caterpillar 235 o carregadora frontal de rodes de pneumàtics Caterpillar 966 i transport en un camió de 25 tones. No es projecta l'extracció per mitjà de perforació i voladures.  
La longitud mitjana del front d'explotació és de 250 m i l'avanç que s'ha de realitzar en els cinc anys és de 128 metres.  
Tot el material extret és aprofitat, no existiran runams.  
Durant els 5 anys que durarà l'explotació i a un ritme d'extracció anual d'unes 93.352 t, es preveuen extraure unes 466.762 t de graves i arenes.  
El personal de què disposa la pedrera és un director facultatiu i dos operaris.  
2. Alternatives  
L'explotació d'àrids proposada se situa en unes parcel·les seleccionades per criteris que no han tingut en compte els factors ambientals. El titular inclou el comentari que les labors començaran per l'oest, a fi de reduir al mínim l'impacte visual causat al paisatge.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
17.11.2003 El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet projecte d'explotació, pla de restauració i estudi d'impacte ambiental de l'explotació de la secció A denominada Murta.  
19.02.2004 Es requereix al promotor una ampliació de documentació i canvis en la revegetació proposada.   
23.04. 2004 El promotor remet tres còpies de l'estudi d'impacte ambiental, plànol topogràfic de l'entorn i una nova proposta de revegetació segons les indicacions rebudes.  
14.05.2004 Es realitza una consulta a Patrimoni Cultural Valencià.  
31.05.2004 Es rep un informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat.  
21.03.2005 Se sol·licita al promotor, a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló, documentació administrativa.  
09 11 2005 El promotor aporta a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló una còpia del justificant de trobar-se en tramitació l'informe de Patrimoni Cultural Valencià.  
2. Informació pública  
La documentació ha estat sotmesa al període d'informació pública i no s'hi han presentat al·legacions.  
Informes sectorials  
El Servei de Conservació de la Biodiversitat informa que l'actuació només podria afectar la fauna típica d'aquests hàbitats, que probablement podrà reubicar-se amb facilitat en l'ecosistema semblant que rodeja la zona.  
Afeccions legals  
En la demarcació hi ha un pal elèctric, del qual parteix una línia elèctrica aèria a un transformador trifàsic que subministra energia a la granja del propietari, la línia elèctrica aèria travessa l'àrea d'explotació d'est a oest.  
La pedrera proposada se situa dins de la zona de l'àrea d'influència antròpica del PORN de la Serra d'Espadà, on està permesa l'activitat extractiva.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
En la pàgina 25 del projecte d'explotació es diu textualment: "Àrea que s'ha d'explotar. Els materials a explotar: conglomerats corresponen al quaternari i en concret al Q1 Me = plistocé inferior".   
En el lloc proposat afloren majoritàriament calcàries i calcàries margoses, que poden observar-se en les vessants del perímetre i també en la plaça existent a la vora de les naus de la granja, una part de les roques són bastant resistents com per a extraure's únicament per mitjà de perforació i voladures, una retroexcavadora no pot arrancar-les. Hi ha també: bretxes calcàries en un volum molt reduït, zones milonititzades; graves, cudols i blocs en una matriu detriticoargilosa, aquestes últimes poden correspondre a terrasses relíctiques o a dipòsits de peu de forest. Les reserves de graves i arenes són una xifra discreta en comparació amb la resta de roques existents.   
Els conglomerats del plistocé inferior que desitja explotar el titular no han sigut avaluats geològicament, per a conéixer la distribució d'aquests en superfície i profunditat. Es desconeix com s'han avaluat les reserves de graves i arenes.  
L'explotació de les calcàries per mitjà de perforació i voladures ocasiona danys per projeccions a les plantacions de tarongers que es troben fronterissos i pot resultar perillós per a les persones que es troben treballant en les proximitats i per als seus béns, si no s'adopten mesures extremes de seguretat respecte d'això.   
El perímetre que delimita la pedrera se n'ix fora de les parcel·les 31, 579, 33, 32 del polígon 3 del municipi de la Vall d'Uixó, que són les parcel·les referides pel promotor per a l'explotació dels recursos. El perímetre entra dins de les parcel·les 34 i 1432. Les coordenades geogràfiques en longitud i latitud que dóna el promotor per al punt d'inici de les labors mineres se situen a uns 190 metres a l'oest del perímetre que figura en els plànols.   
En l'últim paràgraf de la pàgina 11 del projecte d'explotació es comenta: «[...] No es prenen mesures de desguàs especials, per a protegir l'explotació i la plataforma de treball de les aigües d'escorriment superficial, pel drenatge propi de les graves que s'han d'explotar». En els plànols no figura el canal de guarda perimetral, la cuneta de les bermes, les baixants, la decantació de les partícules sòlides arrossegades per l'escorriment, ni se sàpia a on anirà a desaiguar la pluja caiguda sobre la pedrera.  
La restauració ha de tenir en compte que la zona proposada ha evolucionat cap a característiques forestals, a més es localitza en els voltants de la Serra d'Espadà, per la qual cosa la revegetació ha de realitzar-se amb espècies forestals autòctones.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Les aigües superficials i subterrànies poden ser contaminades pels líquids que empren els motors de combustió interna, ja que no s'ha previst la utilització d'una instal·lació ensostrada i impermeabilitzada per a dur a terme les tasques de manteniment, o bé no s'ha previst realitzar el manteniment de la maquinària en tallers externs a l'explotació. En el cas de l'impacte sobre les aigües subterrànies, el promotor explica en l'apartat 4.2.2 - Aigües subterrànies: «Ateses les característiques del tipus de material que s'ha d'extraure, l'impacte serà nul».  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Respecte a l'emissió de partícules sòlides a l'atmosfera, es regarà només en els abassegaments, no es diu on estaran situats aquests; la resta: plaça i accessos no s'ha previst regar-los, la qual cosa és insuficient.  
En el pla de restauració no s'expliquen els aspectes següents: la neteja de la coberta vegetal, la preparació del terreny previ a la revegetació, la grossària de terra vegetal que serà aportada, les esmenes o millores edàfiques; a més s'ometen les cures posteriors a la implantació de la vegetació: reg i necessitat fertilització.   
La restauració no es realitza per mitjà de fases simultànies amb l'explotació, ja que no figuren comentades en la memòria ni en els plànols.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental en trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'explotació de recursos de la secció A denominat La Murta i el seu pla de restauració, atés que la proposta tècnica presenta les deficiències següents:  
1. Es pretenen explotar graves i arenes sense conéixer-se les reserves i sense que afloren per les quatre vessants del perímetre. Per a excavar i formar les dues places de pedrera projectades és necessari perforar i realitzar voladures en calcàries, la qual cosa no està prevista en el projecte d'explotació.  
2. La restauració no es realitza de manera simultània a l'explotació, per mitjà de fases.  
3. El pla de restauració no explica: la neteja de la coberta vegetal, l'emmagatzemament del material edàfic, la preparació del terreny, la grossària de terra vegetal empleada i procedència, les esmenes edàfiques i les cures posteriors a la revegetació. La revegetació es proposa per mitjà de tarongers, no amb espècies forestals autòctones.  
4. No es prenen mesures per a controlar l'escorriment superficial i el seu desguàs.  
5. En l'àrea dels treballs hi ha una línia elèctrica aèria i no es coneixen els tràmits per a la modificació del traçat d'aquesta fora de la pedrera.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pot interposar-se cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 1 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 492/99 - AIA  
Promotor: Pedrera La Torreta SA  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló  
Objecte del projecte: Explotació de calcàries per a la fabricació d'àrids, formigó i aglomerat asfàltic.  
Localització: Si situa a 8 km al NO de la ciutat d'Onda i en el límit d'aquest municipi amb el terme municipal de l'Alcora, al paratge conegut com a Font de Pedrisses (vessant sud de la serra de les Pedrisses).  
Ref. òrgan substantiu: jr/ac data eixida 10.08.1999, número 8969.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
El projecte se situa en la serra de les Pedrisses, dista 4.300 m en línia recta de la ciutat d'Onda i 5 km de Fanzara, ocupa una superfície de 370.810 m². Es pretén l'explotació de calcàries del juràssic portlandià a cel obert per mitjà de pedrera; a més es projecta la instal·lació d'una planta de tractament per a fabricar àrids, oficines, tallers i magatzems, bàscula, dipòsits de combustible, una planta de formigó i una planta d'aglomerat asfàltic  
L'àrea habitada més pròxima és el Corral de Julves i se situa a uns 400 metres a l'est de la pedrera.   
L'accés al lloc es realitza des de la carretera de l'Alcora a Onda, en direcció N-NO a l'altura del pla de Sanchils i aprofitant un camí asfaltat de 4 metres d'amplària, proveït de cunetes i propietat de pedrera La Torreta SA; el camí voreja camps de cítrics.   
El sistema d'explotació és per mitjà de pedrera, amb deu bancs de 20 metres d'alçària cadascun, talús individual de 72º d'inclinació respecte a l'horitzontal i amplària de berma variable. Les cotes màxima i mínima d'explotació són 290 m i 110 m respectivament.  
L'extracció és per mitjà de perforació i voladura amb una càrrega instantània de 125 kg. La càrrega de fons és de dinamita i la càrrega de columna d'Anfo a granel, amb detonadors no elèctrics tipus Primadet, i ús ocasional de cordó detonant de 20 grams i detonador elèctric.  
Per a càrrega i transport s'empra una pala frontal de pneumàtics i dos dúmpers de 50 t de pes net. S'utilitza una cisterna per al reg permanent de pistes.  
El personal està constituït per un director facultatiu, un encarregat i set operaris.  
El volum de calcària que s'ha d'explotar és de 18,4 milions de m³ (46 milions de tones, considerant un pes específic de 2,5 t/m³), i s'aprofitarà pràcticament la totalitat de les roques extretes, ja que l'estèril suposa el 0,4%.  
El material edàfic existent s'emmagatzema temporalment en la pedrera i es torna a utilitzar en les fases de restauració.  
No es creen ni formen runams. Els productes elaborats per la planta de tractament s'emmagatzemen en un abassegament intermedi situat en l'àrea de la planta fins a la seua venda, el qual disposa d'un sistema de reg per aspersió per a evitar les emissions de pols a l'atmosfera.  
La planta de tractament empra un molí d'impactes en la trituració primària, un molí centrífug en la trituració secundària, 3 garbelles i cintes transportadores. Per a la càrrega s'empra una pala frontal. El personal que treballa adscrit a la planta el formen tres operaris. La planta disposa d'aïllament, aspiració de pols, polvorització d'aigua i insonorització.  
L'explotació es planifica en 4 fases successives:  
- Fase 1: Dura uns 10 anys i les labors es desenvolupen per a conformar la plaça de la pedrera, que se situa a la cota 170 m, així com l'esplanada de la planta de tractament. La producció anual és d'unes 500.000 tones. Durant aquesta fase s'empra una planta semimòbil de tractament, accionada per un grup electrogen.  
- Fase 2: Dura uns 15 anys. Els fronts d'explotació avancen en direcció NO, entre les cotes 230 i 150 m. S'explota un milió de tones anuals.  
- Fase 3: Dura 3 anys. Es treballen els fronts situats a major cota per a minimitzar el temps de generació d'impacte visual. S'explota descendentment a raó de 2 milions de tones per any.  
- Fase 4: Dura 10 anys. Avança l'explotació cap a bancs inferiors fins a arribar a la cota 110 m. La producció anual és de 2 milions de tones.  
La restauració geomorfològica es realitza per mitjà d'un remodelatge dels bancs de producció, dotant-los d'una alçària de 7 metres i bermes de 4 metres, d'aquesta manera s'aconseguix un talús general de 45º.  
2. Alternatives   
Les alternatives d'explotació presentades, segons explica l'estudi d'impacte ambiental en la pàgina 14, "[...] van nàixer des d'un punt de vista purament miner i logístic, traduint-se en els sectors A, B, C i D. En tots, es preveia superar la cota límit de protecció establida segons l'ordenació municipal d'Onda, actuant respecte d'això segons els requisits establits per aquesta".  
Des d'un punt de vista mediambiental s'han rebutjat les alternatives A, B i C per les raons següents:  
Alternatives Raons de la seua exclusió  
A. Existència de dosser arbrat en l'àrea més septentrional del sector.  
Una porció pertany a la zona d'amortització d'impactes, grup d'àrees naturals del PORN de la serra d'Espadà, on està prohibida l'explotació minera.  
Impacte visual notable per explotar a cotes elevades (280-310 m).  
La carretera de Ribesalbes no suporta el trànsit de vehicles pesants.  
B. Fort impacte visual des dels municipis d'Onda, Fanzara i l'Alcora.  
Pròxima a masies d'explotació agrícola.  
La zona se situa, pràcticament tota, a sòl no urbanitzable protegit, on no és compatible l'activitat extractiva.  
C. Afectaria les edificacions i els valors naturals, ecològics, socials i culturals, per la proximitat al riu Millars i la presa.  
El promotor diu que selecciona l'alternativa D per les raons següents:  
- L'explotació se situa en la zona d'amortització d'impactes del PORN de la serra Calderona, en una àrea d'influència antròpica on l'activitat minera està permesa.   
- Gran part de la superfície de la pedrera està classificada com a sòl no urbanitzable comú, on és compatible l'activitat extractiva.   
- L'àrea es troba a més de 400 metres de les edificacions del Corral de Julves i a més de 800 metres dels edificis de l'embassament de Sitjar.   
- Presenta una menor incidència visual que les restants opcions.   
- No hi ha jaciments arqueològics, paleontològics o etnològics inventariats, ni punts d'interés geològic.   
- La vegetació dominant és el matoll termòfil amb Quercus coccifera i Pistacia lentiscus, i Juniperus oxycedrus dispersos de fins a 2 metres d'alçària. Es tracta d'espècies d'àmplia distribució al llarg de l'àmbit mediterrani i pel seu caràcter aïllat no presenten cap interés per a la conservació. Fins fa pocs anys es trobaven explotacions agrícoles, però actualment estan en fase d'abandó significatiu.  
- La fauna són poblacions i espècies lligades a l'activitat humana.  
Tramitació administrativa  
Tramitació   
- 13 d'agost de 1999: El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de la conselleria d'Ocupació, Indústria i Comerç de Castelló remet Projecte d'explotació, Pla de restauració i Estudi d'impacte ambiental, i s'obri l'expedient.  
- 9 de novembre de 1999: Es rep del STI de Castelló el resultat de la informació pública (publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló l'11 de setembre de 1999), i les al·legacions presentades.  
- 29 de febrer de 2000: Es realitza una consulta a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló sobre temes de caràcter mediambiental.  
- 29 de febrer de 2000: Es realitza una consulta a la conselleria de Cultura, Educació i Esports sobre assumptes mediambientals de la seua competència.  
- 29 de febrer de 2000: Es consulta al Servei d'Espais Naturals.  
- 29 de febrer de 2000: Es consulta l'Ajuntament d'Onda sobre assumptes mediambientals de la seua competència.  
- 8 de juny de 2000: El promotor remet un exemplar complementari titulat Classificació i ordenació del territori en l'entorn de la concessió minera Zoo Pedrizas.  
- 29 de setembre de 2000: El titular sol·licita personalment una còpia de la documentació que figura en l'expedient arran de la consulta feta a l'Ajuntament d'Onda. Se li lliura en mà.  
- 19 de gener de 2001: La Direcció General de Planificació i Gestió del Medi emet una resolució de tancament de l'expedient basant-se en les al·legacions rebudes i que el PGOU d'Onda no autoritza l'explotació de pedreres en tot el terme municipal.  
- 28 de febrer de 2001: El promotor presenta un recurs de reposició amb les al·legacions següents:  
1. El fonament en què descansa la resolució recorreguda és que la sol·licitud plantejada és incompatible amb la normativa urbanística vigent, ja que afirma que el PGOU d'Onda, homologat a la Llei 6/1994 (LRAU), aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 22 de juliol de 1998, estableix en l'article 6.8.1: "El PGOU d'Onda no autoritza l'explotació de pedreres en tot el terme municipal". La resolució no fa referència, i per tant, no s'han tingut en compte, les modificacions introduïdes en el planejament per mitjà de la correcció d'errors de l'homologació global del Pla general d'Onda, aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló de 27 de juliol de 1999. En aquesta i entre altres modificacions, s'hi afig un punt 6 en l'article 6.17 de la normativa urbanística, pel qual es permet excepcionalment l'ús extractiu en el sòl no urbanitzable: «Excepcionalment, per a activitats en el sector primari agropecuari o extractiu, per mitjà de l'elaboració i declaració favorable de l'estudi d'impacte ambiental i complint rigorosament els requisits establits en l'article 6.8 d'aquestes normes, podran autoritzar-se els usos assenyalats condicionant la llicència a les condicions de restauració i seguiment del pla de vigilància corresponent».  
D'acord amb aquesta modificació, es dedueix que sí que té cabuda l'explotació de la pedrera Zoo Pedrizas encara que supeditada a l'obtenció d'una declaració d'impacte ambiental favorable.  
2. L'article 20 de la Llei 6/1998, sobre règim del sòl i valoracions, pot entendre's també com un argument favorable a la concessió de l'autorització sol·licitada, ja que permet l'esmentada explotació si bé condicionada a les limitacions imposades per les lleis i el planejament.  
3. Fa constar la possible nul·litat en què incorre el PGOU d'Onda pel fet de no permetre en tot el seu terme municipal una activitat econòmica determinada, ja que vulnera la previsió de l'article 38 de la Constitució Espanyola: la llibertat d'empresa.  
- 19 d'abril de 2001: La Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló remet la sol·licitud de l'empresa Gravas y Derivados SA en què demana el seu reconeixement com a part interessada en el procediment d'adjudicació d'explotació de l'esmentada pedrera.  
- 22 de febrer de 2002: L'Àrea de Planificació de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, emet un informe a l'Àrea Jurídica sobre el recurs d'alçada interposat, en nom i representació de la mercantil pedrera La Torreta SA, en el qual es proposa l'estimació d'aquest, l'anul·lació de la resolució de data 19 de gener de 2001 i la continuació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental al projecte de referència, per ser certes les al·legacions efectuades per l'interessat.   
- 21 de març de 2002: L'Àrea Jurídica resol estimar el recurs interposat pel Sr. Arcadio Gómez Safont contra la resolució de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de data 19 de gener de 2001, quedant aquesta anul·lada en tots els seus termes i ordenar la continuació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
- 3 d'abril de 2002: El conseller emet una resolució estimant el recurs interposat pel promotor contra la resolució de la directora general de Planificació i Gestió del Medi de data 19 de gener de 2001, quedant aquesta anul·lada en tots els seus termes i ordena la continuació de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
- 4 d'abril de 2002: L'Àrea Jurídica de la conselleria de Territori i Habitatge notifica a la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi la resolució del conseller de Territori i Habitatge al recurs d'alçada interposat pel promotor.  
- 17 d'abril de 2002: La sala contenciosa administrativa, secció tercera, del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana sol·licita la remissió de l'expedient administratiu, original o copiat i confrontat, acompanyat d'un índex confrontat dels documents que conté.  
- 18 d'abril de 2002: El Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental notifica la resolució del conseller al promotor, a l'Ajuntament d'Onda, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de Castelló i al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló.  
- 22 d'abril de 2002: Es remet una còpia autentificada de la documentació que obra en l'expedient administratiu 492/99-AIA al Tribunal Superior de Justícia.  
- 16 de juliol de 2002: El promotor, a través de la DTMA de Castelló, remet dos exemplars del Projecte d'explotació i del Pla de restauració.  
- 12 de setembre de 2002: S'informa al promotor que s'accepta el recurs de reposició; també se li comunica que si desitja continuar amb la tramitació de l'expedient ha d'aportar documentació nova a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, on queden reflectides de manera més concreta les característiques de l'explotació, l'estudi d'impacte ambiental i el projecte de restauració.  
- 9 de gener de 2003: L'Àrea Jurídica remet a la Direcció General de Planificació i Gestió de la Medi la interlocutòria núm. 270/02, de 21 de maig de 2002, dictat pel Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, sala contenciosa administrativa, secció tercera, respecte del recurs interposat per pedrera La Torreta SA contra la resolució presumpta de la Direcció General de Planificació i Gestió del Medi, en relació amb l'expedient núm. 492/99-AIA sobre desestimació per silenci administratiu de recurs de reposició, a través del qual es declara apartat i desistit el demandant.  
- 14 d'agost de 2003: La conselleria de Cultura, Educació i Esports, Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, tramita l'informe (desfavorable) del permís d'investigació Zoo Pedrizas. Aquest informe no es correspon amb l'expedient 492/99-AIA que és un aprofitament de recursos que la llei de mines classifica com a secció A i en l'informe de patrimoni es fa referència a quadrícules mineres.  
- 24 de maig de 2004: El promotor remet, a través de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló, els documents següents: projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració. En la instància informa que el projecte de l'explotació minera afecta el camí ramader d'Extremadura. El titular afirma que ha modificat el projecte inicial a un ja concret (producte de les tres superfícies anteriors) en el qual es conjuga l'eficiència geològica amb la mediambiental, tenint en compte tots els informes demanats en el seu dia i que consten en l'expedient de referència.  
- 31 de maig de 2004: El promotor remet Projecte d'explotació, Pla de restauració i Estudi d'impacte ambiental.  
- 20 d'abril de 2005: Se sol·licita l'informe de patrimoni al promotor a través del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.  
- 4 de maig de 2005: El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial sol·licita aclariments a l'escrit de data 20 d'abril de 2005.  
- 13 de maig de 2005: Es tramiten els aclariments sol·licitats pel Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial i s'acompanya una còpia de l'Informe emés per la conselleria de Cultura, Educació i Esports.  
- 29 de juny de 2005: Es tramita un nou aclariment al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.   
- 5 de juliol de 205: S'explica per escrit un dubte al Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial.  
- 23 de setembre de 2005: Es realitza una consulta al Servei de Parcs Naturals sobre la nova zona d'explotació proposada.  
- 29 de setembre de 2005: Es formula una consulta escrita a l'Ajuntament d'Onda sobre la nova zona d'explotació proposada.  
- 24 d'octubre de 2005: L'Ajuntament d'Onda remet un informe tècnic en contestació a la sol·licitud d'informe.  
2. Informació pública  
En data 9 de novembre de 1999 es rep del Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló el resultat de la informació pública, publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló l'11 de setembre de 1999, i les al·legacions presentades.  
3. Resum de les al·legacions  
Les al·legacions han sigut presentades per Miguel Marcos Cervera Martínez i s'hi resumeixen a continuació:  
1. El projecte de pedrera infringeix l'acord de la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, de 22 de juliol de 1998, pel qual es va aprovar definitivament l'homologació global del Pla general d'Onda.  
2. S'Infringeix l'article 3 del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals (PORN) de la serra d'Espadà, ja que la pedrera Zoo Pedrizas s'instal·laria dins de l'àmbit d'actuació de l'esmentada serra. De conformitat amb allò que disposa l'article 5.2 de la Llei 4/1989, de conservació de la natura i de la flora i fauna silvestres, el Pla d'ordenació dels recursos naturals serà obligatori i executiu en les matèries regulades per l'esmentada llei. De conformitat amb allò que disposa l'article 35 de la Llei 11/1994, de la Generalitat Valenciana, d'espais naturals protegits, el PORN serà obligatori i executiu en allò que afecte la conservació, la protecció i la millora de la flora, la fauna, els ecosistemes, el paisatge o els recursos naturals, prevalent sobre qualssevol altres instruments d'ordenació territorial o física. El planejament urbanístic i territorial que s'aprove després de l'entrada en vigor del Pla d'ordenació dels recursos naturals ha d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en aquest.   
Amb caràcter general, en l'àmbit territorial del PORN es prohibeix la implantació d'activitats industrials de qualsevol tipus fora del sòl classificat com a urbà o urbanitzable. El PORN imposa que els terrenys situats en les àrees naturals i àrees de predomini forestal es classifiquen a l'efecte urbanístic com a sòl no urbanitzable de protecció especial; a més disposa que les edificacions de nova planta que es construïsquen en l'àmbit del PORN i que no s'ajusten a les determinacions del planejament municipal i a les normes del PORN, no podran ser legalitzades, han de demolir-se.  
La sol·licitud de la pedrera Zoo Pedrizas se situa sobre terrenys no urbanitzables, que segons el PORN pertanyen a la zona d'amortització d'impacte, en la categoria d'àrees naturals. En els articles 66 i 67 es determinen els usos prohibits, que són tots aquells que comporten una degradació del medi o dificulten el desenvolupament d'usos permesos. En especial, es prohibeixen aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a l'explotació forestal, ramadera i cinegètica i d'aprofitaments de la forest, o a l'exercici d'activitats científiques i naturalístiques i no es troben expressament permeses en l'article 66, el qual no fa cap referència a l'activitat d'extracció d'àrids. L'article 67.2 estableix com a usos prohibits: les actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres o l'explotació dels recursos miners.  
3. Els terrenys sobre els quals es pretén situar la pedrera estan qualificats en el PGOU d'Onda com a sòl no urbanitzable de protecció integral, o com a sòl no urbanitzable protegit, protecció Integral, o com a sòl no urbanitzable de protecció paisatgística i forestal. D'acord amb les normes generals reguladores dels usos del sòl, en els sòls no urbanitzables de protecció integral (constituït pels terrenys muntanyosos de la serra d'Espadà) estan prohibits els usos extractius; els terrenys classificats com a sòl no urbanitzable de protecció forestal i paisatgística (s'inclouen en aquesta categoria els sòls d'elevat pendent en l'entorn de l'embassament del Sitjar i la serra de les Pedrisses) han de ser protegits, preservant-los de qualsevol actuació que destruïsca o limite el seu caràcter, a més no es permet cap tipus d'edificació de nova planta.   
4. La circulació de camions passarà per la carretera de Castelló a Ribesalbes, que té prohibida la circulació de vehicles que superen les 16 tones. Igualment discorrerà el trànsit per la carretera de l'embassament, en la qual es prohibeix la circulació de vehicles que superen les 3,5 tones. El pes freqüent dels camions que transporten àrids està comprés entre les 12 i 18 tones. Aquestes carreteres no han sigut projectades per a mantenir un trànsit intens de vehicles pesants.  
5. Les vies de circulació no estan adaptades per al tipus de vehicles que transporten àrids i suposen un perill per als treballadors de la pedrera i altres conductors.  
6. La pedrera que es projecta empra explosius, la qual cosa genera alts índexs sonors, projeccions i vibracions, a més exigeix el transport de material explosiu per vies de circulació que no reuneixen els requisits mínims necessaris, ni l'adopció de les mesures de seguretat que es requereixen.  
7. La implantació d'una planta de tractament de grans dimensions necessita grans volums d'aigua per a la línia de llavada, necessitaria construir basses de decantació i la formació de grans enderrocs d'estèrils.  
4. Peticions d'informes sectorials i documentació suplementària  
Informes sectorials  
Servei d'Espais Naturals   
Respon el 2 de març de 2000 que no hi ha cap zona humida que previsiblement puga veure's afectada per aquest projecte. En cas d'autoritzar-lo, la zona d'explotació es recularia fins una distància mínima de 100 metres del límit del domini públic hidràulic. L'aprovació del projecte suposaria l'incompliment de la normativa del PORN de la serra d'Espadà.  
Ajuntament d'Onda  
L'Ajuntament d'Onda contesta el 3 d'abril de 2000 a la consulta formulada en els termes següents: «El Pla general d'ordenació urbana d'Onda, homologat a la Llei 6/1994 (LRAU), aprovat definitivament per la CTU el 22 de juliol de 1998, estableix en l'article 6.8.1: el PGO d'Onda no autoritza l'explotació de pedreres en tot el terme municipal».  
L'Ajuntament respon el 24 d'octubre de 2005 a la segona consulta realitzada sobre la nova zona d'explotació proposada pel promotor, en els termes següents:  
«L'àrea grafiada com a zona d'explotació situada en la serra de les Pedrisses, està classificada parcialment com a sòl no urbanitzable comú i també com a sòl no urbanitzable especialment protegit, amb protecció forestal, tal com apareix en el plànol adjunt del PGOU».  
Segons la normativa del PGOU, l'activitat de pedrera no seria admissible en la zona qualificada com a sòl no urbanitzable protegit.  
La protecció forestal en la serra de les Pedrisses apareix grafiada en els plànols de la sèrie B del PGOU aprovat en 1994 a partir de la cota 225 m."  
Servei de Patrimoni Arqueològic i Etnològic  
El 10 d'abril de 2000 respon el Servei de Patrimoni Arqueològic i Etnològic que el projecte d'explotació de la pedrera Zoo Pedrizas no afecta el patrimoni etnològic.  
Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló, Secció Forestal  
Es rep, el 18 d'abril de 2000, contestació a la consulta efectuada a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló.   
Informa que a la finca hi ha el camí ramader núm. 2 denominat assagador Reial d'Extremadura, i el camí ramader núm. 3 denominat assagador d'Almassora a la Pedrissa.   
Es considera que l'obertura de la pedrera en la totalitat de la finca ocasionaria un impacte ambiental extremadament alt, ja que afecta els costums socials d'oci i recreació en la zona de l'embassament de Sitjar; el paisatge vist des de les poblacions de la Plana Baixa i la carretera Onda - l'Alcora; la nidificació d'aus i flora variada que existeix als farallons del riu Millars; els jaciments de fòssils; els camins ramaders; la població de ducs que nien; finalment, afectaria notablement la flora endèmica de la Comunitat Valenciana.   
La Direcció Territorial proposa unes mesures correctores i protectores, entre les quals destaquen les dos següents:   
- Ha de preservar-se íntegrament el vessant sud i oest d'aquesta finca forestal subjecta a impacte ambiental, sent aquestes: la zona del riu Millars i la zona del vessant de la serra de la Pedrissa que mira cap a l'embassament del Sitjar.   
- Únicament han d'estar subjectes a explotació minera les zones del vessant est de la serra de la Pedrissa, estant aquestes zones per sota de la cota 220 msnm, al llarg de la corba de nivell. Aquesta zona d'explotació ha de subdividir-se en xicotetes pedreres de no més de 150 metres, estant separades entre si almenys 40 metres, que serviran de corredors per a la lliure circulació de la fauna terrestre. Les referències espacials estan detallades en un plànol adjunt.   
La vegetació abundant i variada, formada per un matoll termòfil de coscoll i llentiscle, corresponent a l'associació Querco cocciferae-Pistacietum lentisci, que presenta molt localitzadament un estrat arbori de Pinus halepensis ocupant sobretot les parts inferiors del vessant d'ombria de la serra, que confronta amb la carretera de l'embassament de Sitjar. Hi ha restes d'antics cultius d'oliveres i garroferes en bancals. Hi ha endemismes significatius de la Comunitat Valenciana: Leucojum valentium (exclusiu de la Comunitat Valenciana, la tala o el desarrelament està sotmés a autorització per estar inclòs en l'annex I de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades), Erodium aguilellae (endemisme estricte de la província de Castelló), Centaurea saguntina (endemisme exclusiu de la Comunitat Valenciana), i endemismes de la Comunitat Valenciana i terrenys limítrofs com ara: Helianthemum origanifolium ssp. mole, Satureja innota, Sideritis tragoriganum; i els endemismes iberollevantins d'àrea àmplia següents: Dianthus broteri ssp valentinus, Antirrhinum barrelieri ssp. Litigiosum.  
Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic  
El 17 d'abril de 2000, el Servei d'Arqueologia de la conselleria de Cultura, Educació i Esport informa que s'ha de notificar a la conselleria de Territori i Habitatge i al titular, la necessitat de realitzar una prospecció arqueològica, sistemàtica i meticulosa, del lloc proposat. La prospecció ha de ser realitzada per un arqueòleg o paleontòleg i sol·licitada davant de la Direcció General de Patrimoni Artístic.  
El 22 de maig de 2000, la Direcció General de Promoció Cultural i Patrimoni Artístic remet un informe on considera que:   
1. L'estudi sobre el patrimoni històric, artístic i arqueològic és insuficient, ja que no s'hi han tingut en compte els jaciments arqueològics que podran veure's afectats per l'explotació.   
2. La superfície afectada per la pedrera es troba cercada per jaciments arqueològics, un dels quals, el Testar de Pistoles, se situa en el mateix límit.  
3. El Corral del Corb és un jaciment ibèric i com a tal pot tenir en les seues proximitats la corresponent necròpolis, que podria ser afectada per l'explotació.  
4. Atesa l'elevada densitat de jaciments arqueològics en els voltants de l'explotació, hi ha moltes possibilitats que en els terrenys de la pedrera existisquen més jaciments, per la qual cosa, a fi d'evitar la possible destrucció de patrimoni arqueològic serà imprescindible la prospecció prèvia de l'entorn que s'ha d'explotar.  
5. En l'esmentada prospecció es delimitarà amb precisió l'extrem sud de la pedrera i es determinarà en quin grau afectarà el Testar de Pistoles i el camí Empedrat de les Pedrisses.  
Conservació de Flora de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló  
El dia 9 de juny de 2000 es rep un informe de Conservació de Flora, de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló, que fa referència a la flora endèmica, rara o amenaçada i als hàbitats naturals d'interés comunitari.   
Resumint, s'informa que en la zona de la pedrera hi ha el coscoll, el llentiscle, comunitats d'Alysso-Sedion i l'herbassar de Teucrio-Brachypodietum que corresponen a hàbitats naturals d'interés comunitari de la Directiva 97/62/CE del Consell, de 27 d'octubre de 1997, per a la conservació dels quals és necessari designar zones especials de conservació. Hi ha espècies protegides o catalogades com ara el margalló (Chamaerops humilis), el te de roca (Jasonia glutinosa), la cua de gat (Sideritis tragoriganum), poliol mascle (Teucrium angustissimum) i timó (Thymus vulgaris subsp. aestivus), incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, per a les quals queda sotmesa a autorització prèvia la tala o desarrelament.   
Hi ha una població coneguda de Leucojum valentinum, espècie inclosa en l'annex I de l'avantdita Ordre de 20 de desembre, que es troba estrictament protegida i es localitza als voltants de la pedrera projectada; no ha pogut constatar-se'n la presència en l'interior de la superfície explotable el dia 27-4-2000 per ser espècie bulbosa, clarament identificable durant el seu període de floració, de mitjan agost a mitjan octubre. La presència d'herbassars vivaços de Teucrio-Brachypodietum retusi sobre el substrat rocós de l'àrea explotable, hàbitat potencial de l'espècie, i la proximitat amb la població de Leucojum valentinum existent, determinen una alta probabilitat que l'espècie també existisca en la zona d'explotació prevista.  
Conselleria de Territori i Habitatge, Servei de Parcs Naturals  
El 19 d'octubre de 2000 el Sr. Juan José Martín Pino, en nom de la mercantil pedrera La Torreta SA fa una consulta al Servei de Parcs Naturals sobre un error material en la representació cartogràfica del PORN de la serra d'Espadà, en tres zones denominades A, B i C situades a la serra de les Pedrisses del municipi d'Onda. En l'expedient figura còpia del plànol amb les zones A, B i C i també còpia de la resposta cursada a l'empresa avantdita, la qual es resumix a continuació.  
La cartografia de l'àmbit territorial i la seua zonificació del PORN de la serra d'Espadà ha inclòs la serra de les Pedrisses en la zona d'amortització d'impactes i més concretament en l'àrea natural, d'acord amb la zonificació establida en l'article núm. 62 del Decret 218/1997, de 30 de juliol, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà.  
L'article 64.1 caracteritza les àrees naturals com «[...] totes les masses forestals en què predomina l'arbratge i les formacions de matoll amb presència de dosser arbrat [...]». L'article 68 defineix les àrees d'influència antròpica com «[...] les zones dominades per formacions de matoll que presenten un estrat arbori escassament desenvolupat, predominen els coscollars, matolls i zones cultivades abandonades [...]».  
L'àrea cartografiada com A en la memòria presenta una vegetació que es troba en un bon estat de regeneració, estant fins i tot formada per una vegetació arbustiva, amb un dosser arbrat format per pi blanc a la zona inferior de la vessant i al peu de forest. La zona A si que té les característiques de les àrees naturals.  
L'àrea representada com B sustenta una vegetació majoritàriament de tipus matollar i on es detecta un error entre el document gràfic i les normes de protecció escrites en el PORN de la serra d'Espadà, ja que té característiques pròpies de les àrees d'influència antròpica.  
L'àrea cartografiada com C presenta la dicotomia ombria-solana, és a dir, la zona amb orientació nord-oest es pot considerar que està constituïda per un matoll amb un dosser arbrat, mentre que a la zona amb orientació sud-est domina un estrat de matollar. L'orientació sud-est de la zona C posseeix característiques de les àrees d'influència antròpica i on s'ha detectat un error entre el document gràfic i les normes de protecció escrites en el PORN de la serra d'Espadà.  
L'últim perímetre proposat que delimita l'explotació, sobre el qual es cursa aquesta declaració d'impacte ambiental, conté terrenys que pertanyen a les zones A, B i C. La zona A es troba al nord-est de la pedrera projectada.  
Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial  
La consulta efectuada es refereix al nou emplaçament proposat per a la pedrera. Es resumeix a continuació el contingut de l'informe rebut en data 3 de novembre de 2005.  
L'àrea proposada per a l'extracció de calcàries queda situada en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals de la serra d'Espadà, aprovat per Decret del Govern Valencià, 218/1997, de 30 de juliol; queda inclosa en la zona d'amortització d'impactes i al seu torn dins de l'àrea d'influència antròpica.   
La superfície que ocupa la pedrera projectada és un terreny forestal constituït majoritàriament per un matoll de Quercus coccifera i Pistacia lentiscus, corresponent a l'associació Querco cocciferae-Pistacietum lentisci, amb Pinus halepensis que presenta puntualment un estrat arbori, ocupant principalment les parts inferiors del vessant d'ombria de la serra, afrontant amb la carretera de l'embassament de Sitjar. Els clars d'aquest matoll els ocupa una timoneda dominada per Thymus vulgaris subsp. aestivus. On predomina l'aflorament rocós es desenvolupen comunitats d'Alysso-Sedion, en els clavills i sòls predregosos hi ha un herbassar vivaç de Teucrio-Brachypodietum retusi.  
Tant el matoll de coscoll i llentiscle, com les comunitats d'Alysso-Sedion i l'herbassar de Teucrio-Brachypodietum corresponen a hàbitats naturals d'interés comunitari de la Directiva 97/62/CE del Consell, de 27 d'octubre de 1997, per a la conservació de les quals és necessari designar zones especials de conservació. Els hàbitats de prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion albi (codi 6110\* de Natura 2000) i zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachipodietea" (codi 6220\* de Natura 2000) són hàbitats prioritaris de la Directiva.  
A la zona hi ha espècies protegides o catalogades com ara Chamaerops humilis, Jasonia glutinosa, Sideritis tragoriganum, Teucrium angustissimum i Thymus vulgaris subsp. aestivus, incloses en l'annex III de l'Ordre de 20 de desembre de 1985 de la conselleria d'Agricultura i Pesca sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades, per a les quals queda sotmesa a autorització prèvia la tala o desarrelament. A la zona projectada es reuneixen les condicions perquè existisca una població de Leucojum valentinum, espècie estrictament protegida de l'annex I; falta confirmar-ne la presència en l'època de floració.  
A la zona d'explotació hi ha espècies com ara: Erodium aguilellae, endemisme estricte de la província de Castelló; Biscutella carolipauana i Centaurea saguntina, que són endemismes exclusius de la Comunitat Valenciana; Helianthemum origanifolium subsp. molle, Satureja innota, Sideritis tragoriganum i Thymus vulgaris subs. aestivus, endemismes de la Comunitat Valenciana i territoris limítrofs, i Antirrhinum barrelieri subsp. litigiosum, Dianthus broteri subsp. valentinus i Launaea pumila, endemismes iberollevantins d'àrea àmplia.   
Segons els articles 70 i 71 del PORN de la serra d'Espadà, en les àrees d'influència antròpica es permeten les explotacions mineres. No obstant això, l'activitat extractiva ha de tenir presents les comunitats botàniques anteriorment descrites.  
Afeccions legals  
El camí ramader núm. 2 denominat assagador Reial d'Extremadura, de domini públic i de 75 metres d'amplària legal, té el seu traçat per la divisòria de la serra de la Pedrissa, i pel tossal cap a la partida denominada San Gil. El promotor ha presentat davant de la Direcció Territorial de la conselleria de Territori i Habitatge a Castelló una proposta de modificació del traçat de l'assagador al pas d'aquest per l'àrea d'estudi.  
La pedrera es projecta en una superfície en què hi ha un curs esporàdic d'aigua que desemboca en el riu Millars.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
Totes les consideracions ambientals que segueixen es refereixen a l'última zona proposada per a l'explotació de calcàries.  
- La xarxa hidrogràfica i l'aigua subterrània  
El disseny de la pedrera preveu la creació d'una àmplia depressió central que se situa a la cota final de 110 metres, la qual es troba uns 70 metres per sota de la superfície del terreny actual. S'elimina el barranc existent i es projecta una zona deprimida recoberta d'argiles, d'aquest mode es crea una zona entollada formada per dues llacunes contigües i sense circulació d'aigua. Les tolles s'alimenten de l'escorriment de les cunetes de guarda i baixants de la pedrera; es desconeix si tindrà un desguàs superficial. Les roques del lloc són calcàries amb una porositat secundària i permeabilitat suficients per a permetre la recàrrega dels aqüífers des de la superfície, per la qual cosa les tolles poden constituir un focus de contaminació de l'aigua subterrània en el cas que se n'isquen i vagen aigües avall.  
- El paisatge i la revegetació  
La restauració es realitza una vegada finalitzada cada una de les fases en què es planifica l'explotació. Durant la fase I, s'inicien els treballs amb la formació de la plaça de pedrera a la cota 170, després es puja explotant fins a la cota 230 m.  
En la fase II, s'aprofundeixen 20 metres fins a la cota de 150 m i s'explota en sentit ascendent fins a la cota de 230 m, enllaçant els fronts de l'oest i est de la pedrera. Més de 2/3 de la superfície de la pedrera es troben ja alterats i s'esgoten les reserves de la zona oest.  
En la fase III es continua l'explotació ascendent des de la cota 230 m fins a la cota 290 m.  
En la fase IV s'explota ascendentment des de la cota 110 m fins a la 230 m, el front avança des del centre de la pedrera cap a l'est.  
El paisatge patirà un impacte sever per l'obertura de la pedrera ja que la conca visual és àmplia i abasta quilòmetres al voltant i nombroses zones de l'entorn, com ara carreteres (carretera CV-21, entre altres), és visible des de Ribesalbes, des d'Onda, zones residencials i industrials, etc.  
En resum: la restauració segueix en el temps a l'explotació, que és ascendent; gran part de la vida de la pedrera transcorre amb quasi tota la seua superfície oberta a l'explotació, la qual cosa ocasiona un impacte visual de major duració sobre el paisatge del que cabria esperar d'una explotació i restauració simultànies i en sentit descendent. La revegetació es pot veure afectada pel pas de vehicles, per la pols emesa, per les projeccions de les voladures i per l'escorrentia que procedeix de cotes més elevades, que la podria erosionar.  
- El planejament urbanístic  
El plànol núm. 6 Planejament Vigent, de l'estudi d'impacte ambiental mostra dins del perímetre de l'explotació sòl no urbanitzable comú i sòl no urbanitzable protegit. Segons la normativa del PGOU d'Onda, l'activitat extractiva no està permesa en la zona qualificada com a sòl no urbanitzable protegit.  
La pedrera Zoo Pedrizas es projecta per a extraure calcàries per damunt de la cota de 225 metres. En els plànols de la sèrie B del PGOU, aprovat en 1994, figura la protecció forestal per damunt d'aquesta cota.  
- El sòl i l'aigua subterrània  
En el cas que es produïsca la falta de sòl emmagatzemat per a restaurar tota la superfície, la qual cosa és més que probable pel nul o escàs desenvolupament d'aquest, es projecta substituir el material edàfic per fangs de depuradora compostats. Aquesta solució podria contaminar de metalls pesants els sòls i l'aigua subterrània.  
- La geomorfologia   
Es dissenya la pedrera sobre dos vessants i gran part de la vall compresa entre ambdues. El vessant situat a llevant s'explota fins a la cima, perd la seua forma arredonida i adquireix dues divisòries agudes que no poden corregir-se amb la restauració, el seu pendent passa del 37% al 66% aproximadament.  
La vall perd el seu pendent al sud per a convertir-se en una depressió profunda i tancada. L'impacte geomorfològic que genera la pedrera Zoo Pedrizas és crític: la falta d'integració geomorfològica en l'entorn perdurarà durant moltes generacions.  
- Les infraestructures  
La carretera que parteix des de la CV-21 i arriba a la pedrera és d'amplària insuficient per a la circulació de camions, per la qual cosa haurien de construir-se eixamplaments a cada determinada distància o dotar-la d'una amplària major en tot el traçat d'aquesta.  
La carretera CV-21 es veuria sotmesa a un increment del trànsit de camions, maquinària i d'altres vehicles.  
- Els camins ramaders  
El camí ramader núm. 2 assagador Reial d'Extremadura passa per la zona projectada i ha de modificar-ne el traçat. Aquest impacte és compatible, ja que s'ha realitzat un projecte de modificació del traçat que està en tramitació en el Servei de Camins Ramaders.  
- Els costums socials  
El soroll generat per les explosions de les voladures i el funcionament de la maquinària, com també les emissions de pols que es produiran, com a part inexorable de l'activitat minera, ocorren en un lloc freqüentat per excursionistes, en les proximitats d'un lloc amb valor paisatgístic i recreatiu, lliure de sorolls. El valor del paratge per a l'esplai es veuria perjudicat durant tota la vida activa de la pedrera i les instal·lacions de fabricació d'aquesta.  
-L'avifauna   
Pròxim a la pedrera, en els farallons del riu Millars, nidifiquen aus com ara el duc (Bubo bubo) que previsiblement han de migrar a un altre lloc.  
- La flora  
En les mesures preventives i compensatòries de l'estudi d'impacte ambiental es preveu protegir la flora endèmica, cas de ser viable tècnicament i econòmicament, amb l'autorització prèvia, per mitjà de trasplantament per a posterior ús en la restauració. Si no és viable el trasplantament, es veuran afectats per l'explotació minera les espècies i hàbitats següents:  
Els hàbitats naturals d'interés comunitari (Querco cocciferae-Pistacietum lentisci, les comunitats d'Alysso-Sedion i l'herbassar de Teucrio-Brachypodietum), els hàbitats prioritaris de prats calcaris càrstics o basòfils de l'Alysso-Sedion albi i zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachipodietea.  
Les espècies protegides o catalogades com ara Chamaerops humilis, Jasonia glutinosa, Sideritis tragoriganum, Teucrium angustissimum i Thymus vulgaris subsp. aestivus  
Endemismes com ara: Erodium aguilellae, Biscutella carolipauana i Centaurea saguntina, Helianthemum origanifolium subsp. molle, Satureja innota, Sideritis tragoriganum i Thymus vulgaris subs. aestivus, Antirrhinum barrelieri subsp. litigiosum, Dianthus broteri subsp. valentinus i Launaea pumila.  
Els cultius de cítrics podrien veure's coberts per una capa de pols, la qual podria créixer especialment durant l'època més seca de l'any, la qual cosa afectaria desfavorablement les funcions vitals d'aquests.   
2. Identificació i valoració dels impactes  
En els plànols aportats figuren construccions que es troben fora del perímetre d'explotació de la pedrera: una zona d'oficines, la bàscula, els tallers, el pàrquing de maquinària, un dipòsit d'aigua, la meitat de la pista situada al nord i quasi la meitat dels abassegaments. En la pàgina 182 de l'estudi d'impacte ambiental es comenta el següent sobre l'adequada ubicació de les instal·lacions auxiliars: «Les instal·lacions auxiliars que siguen necessàries per a l'execució d'obres (fase de construcció) se situaran sempre a l'interior de l'àrea d'actuació proposada per l'actual projecte d'execució i mai fora d'elles, minimitzant d'aquesta manera els impactes paisatgístics que aquestes instal·lacions poden ocasionar».   
El promotor ha identificat i valorat els impactes, però l'impacte geomorfològic el cataloga com a sever. La pedrera augmenta el pendent de la vessant al doble del seu valor natural, a més crea dues divisòries on les corbes de nivell formen angles aguts, la qual cosa contrasta fortament amb la geomorfologia de l'entorn. Aquest impacte serà crític durant el temps geològic que tarde a esborrar-lo l'erosió i la meteorització, és a dir, tardarà moltes generacions humanes a desaparéixer.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
En el cas del control del soroll produït per la circulació de camions es recomana que la velocitat d'aquests siga inferior a 50 km/h fora de la pedrera. No obstant això, el sentit que pretén transmetre la mesura correctora, es pot considerar elevada la velocitat proposada; una velocitat límit més coincident amb els fins perseguits estaria al voltant dels 20 km/h.  
Els estudis periòdics de les vibracions del terreny provocades per les voladures, que proposen com a mesura per a la reducció de les possibles molèsties a les persones, no concreten la forma de fer-ho.  
Les instal·lacions auxiliars i la fabricació de formigons, etc. consumiran aigua i se'n desconeix la procedència. En els plànols presentats consta un dipòsit d'aigua.   
No es detalla la manera de controlar i eliminar els abocaments que, sent susceptibles d'evacuar-se a través de la xarxa de clavegueram, no poden eliminar-se d'aquesta manera per no tenir l'avantdit sanejament.  
Dins de les mesures preventives, correctores i compensatòries enunciades en l'estudi d'impacte ambiental, pàgina 185, apartat Q. Canalització de les aigües d'escorrentia, el titular diu: «A més, l'obertura dels fronts d'explotació, ocasionarà una greu alteració de la xarxa de drenatge, per la qual cosa el projecte i el pla de restauració han d'incorporar una sèrie de mesures per a evitar l'entrada d'aigües fins a l'interior de l'explotació (cuneta de guarda en el cap del front, baixants, esculleres antierosió, etc.) evitant la comunicació directa entre la pedrera i els llits naturals, reduint d'aquesta manera el risc d'erosió, mantenint un adequat control dels sediments de les aigües d'escorrentia i disminuint amb això el grau de terbolesa dels llits pròxims». No s'explica com es realitzarà «l'adequat control dels sediments de les aigües d'escorrentia».   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental pel fet de trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el Projecte d'explotació de la pedrera Zoo Pedrizas i el Pla de restauració d'aquesta, atés que les labors mineres, les seues instal·lacions i infraestructures presenten problemes mediambientals que no han sigut resolts, és a dir:  
1. El perímetre de la pedrera se situa en sòl no urbanitzable comú i també en sòl no urbanitzable especialment protegit, amb protecció forestal. L'activitat extractiva no està permesa en el sòl no urbanitzable protegit.  
2. Ja que hi ha un dèficit de terra vegetal, en la restauració de la pedrera es proposa emprar fangs de depuradora compostats com a substitut del material edàfic.  
3. L'impacte que genera la pedrera a la geomorfologia és crític, ja que no s'integra en l'entorn i perdurarà per a les generacions futures.  
4. Afecta el traçat del camí ramader núm. 2 assagador Reial d'Extremadura, que necessita autorització per a modificar-ne el traçat, la qual cosa és un impacte compatible, sempre que es complisca la legislació vigent sobre camins ramaders.  
5. La planta de fabricació d'àrids, la planta per a fabricar formigó i la planta d'aglomerat asfàltic necessiten un consum important d'aigua, la seua procedència no ha sigut justificada, tampoc s'ha estudiat el reciclatge o neteja de les aigües usades a fi d'incorporar-les al curs del riu Millars.  
6. La carretera que parteix des de la CV-21 i arriba a la pedrera és d'amplària insuficient per al pas de camions i maquinària, la qual cosa comporta perill per a les persones que circulen pel lloc.   
7. En la zona es troben hàbitats naturals d'interés comunitari, hàbitats prioritaris, espècies protegides o catalogades i endemismes. Les mesures preventives es refereixen exclusivament a les espècies endèmiques o amenaçades i es planteja el trasplantament, durant la fase d'explotació, cas de ser viable tècnicament i econòmicament.   
8. La pedrera Zoo Pedrizas posseeix una plaça central a uns 70 metres per sota del terreny actual, és una depressió tancada a la qual es recobreix d'argiles per a formar dues tolles. L'aigua no té circulació i en cas de sobreeiximent pot contaminar l'aigua subterrània; les tolles interrompen i fan desaparéixer el drenatge natural existent.  
9. Es planifica l'explotació i la restauració de la pedrera de manera majoritàriament ascendent. Durant gran part de la vida de la pedrera la pràctica totalitat de la superfície de l'explotació roman amb la roca exposada: s'erosiona per més temps el terreny, se'n retarda la restauració i s'allarga l'impacte visual sobre el paisatge.  
10. No s'explica amb detall la manera de mesurar i limitar les acceleracions sísmiques induïdes al terreny per mitjà de les voladures.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta estimació d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 1 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 397/2004-AIA   
Títol: Pla parcial de millora sector Cotoveta, a Mutxamel  
Promotor: Ajuntament de Mutxamel  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Mutxamel i CTU   
Localització: Partida forest Cotoveta, al nord-oest del terme municipal de Mutxamel   
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
El Pla parcial de millora té com a objecte una nova reclassificació de sòl no urbanitzable comú a sòl urbanitzable en una superfície de 36.815,68 m², una reclassificació de sòl urbanitzable a SNU comú amb una superfície de 47.676,95 m² i una modificació de l'ordenació detallada del sòl urbanitzable reclassificat.   
2. Decripció de les característiques més rellevants del projecte   
El sector proposat, amb una superfície total de 428.219 m², es recolza en sentit est - oest en el viari municipal que uneix Mutxamel i el Campello, i en sentit nord - sud ho fa en la carretera del Campello a Busot. L'àmbit de l'actuació es troba en l'actualitat en execució d'urbanització i edificació, trobant-se en construcció aproximadament el 16% de la totalitat d'habitatges permesos.  
El Pla parcial la Cotoveta va ser aprovat el 3 de juny de 1975 per la Comissió Provincial d'Urbanisme, i va ser reformat i adaptat amb posterioritat, amb aprovació definitiva el 6 d'abril de 1979. L'esmentat planejament va ser novament modificat i aprovat per Ple municipal de 26 d'abril de 1988 i per la Comissió Provincial d'Urbanisme el 26 de juliol de 1989.  
Aquest planejament i delimitació estan vigents des de la seua aprovació i es mantenen sense modificació en la HG de les normes subsidiàries, aprovades per la CTU en sessió de 30 de gener de 1998. Amb data 26 de setembre de 1997, aquest Servei comunica que l'expedient núm.137/1997-AIA del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental relatiu a l'homologació global i complementària de les normes subsidiàries de Mutxamel, es considera que no es troba entre els supòsits sotmesos al tràmit d'estudi d'impacte ambiental.  
La modificació ara proposada es justifica a causa d'un possible error entre la grafia del planejament aprovat i la seua correlació cadastral, pareix que ambdós plànols estiguen lleugerament girats i amb discrepàncies pel que fa a superfícies, és necessari un ajustament dels límits del sector, i la seua corresponent modificació parcial de l'ordenació detallada en la zona nord principalment.   
3. Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, tractant-se d'una modificació en la delimitació d'un planejament ja vigent.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 9 de novembre de 2004 l'Ajuntament de Mutxamel va remetre una còpia de la documentació tècnica, estudi d'impacte ambiental relatiu al PP de millora del sector la Cotoveta, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el tauler d'edictes de l'Ajuntament de Mutxamel, en el diari Información d'Alacant de data 14 d'octubre de 2004, i en el DOGV núm. 4874, de 2 de novembre de 2004.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament de Mutxamel.  
3. Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 31 de maig de 2005 es requereix a l'Ajuntament de Mutxamel que complete la informació amb el resultat del tràmit d'informació pública i l'informe preceptiu de la DG de Patrimoni Cultural Valencià.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura 2000, no es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi. En la parcel·la d'estudi no es troba cap llit natural, ni permanent ni esporàdic que transcórrega pel seu interior, ni presenta afeccions territorials de cap tipus. No s'han observat riscos ambientals associats a la localització proposada a banda del risc sísmic comú a la zona sud de la província d'Alacant.   
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que no es coneix l'existència en la zona d'estudi, ni en les seues proximitats, de jaciments arqueològics, ni es troba afectat pels camins ramaders del municipi.   
Consta en l'expedient administratiu informe favorable de la DG de Patrimoni Cultural Valencià, d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998.  
Consideracions ambientals  
El pla parcial de millora proposat no implica un canvi d'ús del sòl, ja que aquest es troba classificat com a urbanitzable en el planejament anterior vigent al municipi. La situació actual de l'àrea d'actuació és de plena transformació, les restes de vegetació de matoll són disperses, amb un alt grau d'antropització pel que les espècies faunístiques presents tampoc són un condicionant per al desenvolupament urbanístic d'uns terrenys sense interés ambiental.  
De fet, la zona es troba ja molt desenvolupada urbanísticament, amb urbanitzacions residencials pròximes, un camp de golf i hivernacles als seus voltants. A més, el sector es localitza sobre una superfície arrasada per una pedrera i els vials d'accés a aquesta. Com a conseqüència de tot l'anterior, no afecta cap variable ambiental rellevant pel que els impactes sobre el medi natural derivats de l'actuació proposada seran sempre baixos i compatibles amb aquest.  
Fins i tot en tractar-se d'un ajustament en la delimitació d'un sector ja vigent, es produeix un increment de la població, per la qual cosa s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable i de reg per a les noves zones verdes i enjardinades, i un major volum d'aigües residuals urbanes de les generades en l'actualitat.   
Igualment succeeix pel que fa als residus sòlids inerts i als residus sòlids urbans, havent de realitzar la gestió d'aquests a través del servei municipal de recollida i tractament dels esmentats residus.  
Atés que els impactes previstos són baixos, l'estudi d'impacte ambiental recomana una sèrie de mesures de minimització per a la seua compatibilitat i un PVA d'acord amb aquestes. Les principals mesures correctores es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic, de la qualitat de l'aire i en la gestió de les aigües residuals i dels residus, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de Pla parcial de millora sector Cotoveta al municipi de Mutxamel, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
- Serà necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme la disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de l'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.   
- Les xarxes de sanejament del sector han de definir-se com a separatives, connectant-se les canalitzacions de residuals a l'estació depuradora per al seu tractament definitiu.  
- Serà necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, i abans de l'aprovació definitiva del pla parcial, la capacitat de depuració de l'EDAR a la qual es pretén connectar els col·lectors d'aigües residuals i si no n'hi ha la reserva corresponent per a la seua ampliació d'acord amb les expectatives del projecte presentat, segons informe i condicions de l'òrgan competent en la matèria.  
- Han de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels distints tipus de residus que estan tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
3. Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no pot interposar-se cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 215/2005-AIA  
Títol: Projecte urbanístic per a una instal·lació fotovoltaica  
Promotor: Gil Bordás, SL  
Autoritat substantiva: conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal de Forcall, partida Pedreres  
Descripció de l'activitat  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la instal·lació d'una planta solar fotovoltaica al polígon 9, parcel·les 101 i 107 del terme municipal de Forcall partida Pedreres (Castelló), a sòl classificat com a no urbanitzable comú, promogut per Gil Bordás, SL.  
Es justifica la ubicació de la instal·lació a sòl no urbanitzable per l'àmplia extensió de terreny que requereix.  
En total, es col·locaran 33 branques connectades en paral·lel amb 14 panells cada una connectades en sèrie, la qual cosa suposa una superfície de plaques de 761 m². L'energia generada per la instal·lació s'estima en 100 kWp.  
El parc solar se situaria en un recinte tancat de 12.053 m² que ocuparà 9.591 m² de la parcel·la 101 (d'una superfície inicial de 15.205 m²) i 2.461 m² de la parcel·la 107 (d'una superfície inicial de 18.427 m²). Aquest recinte tindrà accés al camí (situat a uns 50 m) i estarà situat a uns 100 m del riu Cantavella.  
Les actuacions previstes per al condicionament de la parcel·la consisteixen en: compactació del terreny i cobriment amb grava d'insistència, excavació de rases per a fonaments, canalitzacions i arquetes d'inspecció, construcció de bancades per a suportar els panells, tanca de 2 m d'alçària amb portes, col·locació d'edificacions (casetes prefabricades de formigó) per al centre de transformació (CT), l'inversor i altres equips i una tercera per al personal de manteniment i ferramentes.  
L'energia elèctrica generada serà evacuada des del CT de la instal·lació. Amb aquest fi, s'instal·larà un suport amb funció d'ancoratge en un punt de la línia existent, des del qual es construirà una línia trifàsica de 20 KV (amb una longitud d'uns 50 m), per a poder efectuar una derivació aèria fins aquest CT. El final de la línia es connectarà aèriament des d'un únic suport sobre gelosia metàl·lica que s'instal·larà en la parcel·la. La línia aèria de 20 KV existent discorre paral·lela al riu Cantavella, límit sud de la parcel·la 107.   
La parcel·la 101, limita al nord amb el camí Forcall-Todolella (assagador), des del qual es projecta l'accés a la instal·lació.  
2. Alternatives  
No es proposen alternatives al projecte.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
Segons s'indica, les parcel·les sobre les quals s'ubicarà la instal·lació són de terreny agrícola en desús. Limita amb camps de past, cereal i fruiters de secà. Com a límits més destacables, la parcel·la 101 limita al nord amb el camí Forcall-Todolella (assagador) i la 107 afronta al sud amb el riu Cantavella. No obstant això, el recinte en què se situarà la instal·lació queda a uns 50 m del camí i uns 100 m del riu.  
Els elements que es veuran principalment afectats seran el paisatge, per l'alteració que la instal·lació introduirà en aquest i el sòl, pel moviment de terres requerit i l'ocupació generada pels panells.  
No es preveu cap afecció sobre els terrenys circumdants.  
El moviment de terres també pot generar una determinada afecció a l'aire ambient.  
Pròxims a la ubicació triada es troben situades una zona LIC (l'Alt Maestrat, uns 400 m al sud) i un paratge municipal (la Mola de la Vila, uns 400 m al nord) els quals, pel tipus d'activitat que s'ha d'instal·lar, no és previsible que es vegen afectats.   
La vegetació natural pràcticament ha desaparegut, per la seua substitució per cultius. Així mateix, la fauna de la zona es limita a determinats rosegadors com el ratolí i la rata comuna. A més, la zona afectada és reduïda.  
S'indica que no hi ha cap element patrimonial d'interés que es veja afectat per l'activitat.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els impactes més rellevants identificats en l'estudi d'impacte ambiental són els relatius a l'alteració i l'ocupació del sòl i al paisatge.  
Durant la fase de realització, es produirà un impacte sobre el sòl a causa del moviment de terres per a realitzar els fonaments de les edificacions, de la tanca perimetral i de les plaques solars, així com les rases per a les instal·lacions associades. Es tracta d'excavacions poc profundes (entre 1 m les rases per a canalitzacions i 0,5 m la resta) que no implicarà extraure grans volums de terra. Al seu torn, el moviment de maquinària i persones comportarà un augment de la compactació del terreny.   
Durant la fase d'explotació, el major impacte anirà associat al paisatge. No obstant això, es considera que la zona pròxima a l'activitat projectada té escassa qualitat paisatgística, pel fet que les estructures humanes trenquen i solquen tota la zona.  
Un altre efecte considerat és l'impacte sobre l'atmosfera, que es considera negatiu durant la fase de realització per l'emissió de partícules i positiu durant l'explotació, ja que es redueixen les emissions globals de gasos per generació d'energia.   
La instal·lació no requereix proveïment d'aigua potable i no s'hi generen abocaments. En cas que en les operacions de manteniment es generaren residus, es depositaran en els contenidors municipals. La neteja dels panells es realitzarà amb aigua (sense productes o substàncies químiques) per a protegir la superfície dels panells.  
L'evacuació de l'energia generada es farà a través d'una línia aèria de mitjana tensió ja existent, fins a la qual es construirà un tram nou de 50 m. Els suports se situaran, un en l'interior de la parcel·la i l'altre sota la línia existent, per la qual cosa no s'alteraran zones annexes.  
S'indica finalment que totes les solucions adoptades en aquestes instal·lacions produeixen un impacte mediambiental compatible, si bé s'han d'adoptar les mesures correctores i precaucions proposades.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Com a mesures protectores i correctores i protectores es proposen:  
- No s'obriran nous accessos  
- No es realitzaran abassegaments de materials  
- En cas de vessament accidental, es restituirà la zona afectada  
- No s'empraran substàncies o composts químics per a la neteja dels panells  
- Es dissimularà la tanca perimetral amb elements arboris  
- Es realitzarà un manteniment preventiu i correctiu dels equips  
- Després del cessament de la instal·lació es procedirà al desmuntatge de tota la instal·lació, materials i equips, la segregació i la classificació dels residus que s'hi generen, el reciclatge i la reutilització de materials i equips, la reparació del sòl eliminant el formigó i la grava i la restauració de la zona a terrenys de cultiu, replantant així mateix arbratge de cultiu de secà.  
Concretament, s'indica que per a dissimular la tanca perimetral es plantaran xiprers del menys 2 m d'alçària, amb l'objecte de reduir l'impacte paisatgístic de la instal·lació.  
S'assenyala també que el centre de transformació comptarà amb una envoltant de formigó armat d'1 sol bloc amb cisterna de recollida d'oli, que evitarà els accidentals vessaments d'oli mineral.  
Com a Programa de vigilància ambiental s'inclou:  
- Observació i control durant la fase d'implantació perquè no es produïsquen vessaments accidentals.  
- En finalitzar la implantació, s'inspeccionarà que no s'han produït residus, i en cas contrari, es gestionaran aquests.  
- Vigilar el creixement de les espècies vegetals, a fi de mantenir i si és el cas, reposar-les.  
- Controlar que no s'empren substàncies que generen residus perillosos.  
Vistes les propostes del projecte, cal assenyalar que no s'ha previst l'afecció a l'assagador que limita amb la parcel·la 101 i a la qual es crea un accés tancat per a la zona en què situa la instal·lació. En cap cas es podrà envair l'amplària que li corresponga segons l'acte administratiu de classificació.  
Segons la cartografia temàtica de la Comunitat Valenciana, es tracta d'una zona amb vulnerabilitat alta d'aqüífers, per la qual cosa no serà admissible cap abocament al sòl ni emmagatzemament de cap residu, havent d'eliminar-se immediatament qualsevol abocament accidental.   
A pocs metres es troba, entre altres jaciments arqueològics catalogats per la conselleria de Cultura, Educació i Esport a Forcall, el de la Gravera i un poc més allunyat el del Maset de la Trampa. Serà necessari determinar la viabilitat patrimonial de l'actuació o les condicions a què ha de subjectar-se necessàriament aquesta.  
Tramitació administrativa  
En data 15 de setembre de 2005, va tenir entrada en els serveis centrals de la conselleria de Territori i Habitatge un ofici de remissió de documentació procedent dels serveis territorials de Castelló d'aquesta conselleria, per la qual es remetia el projecte urbanístic, l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi d'aquest últim per a la declaració d'interés comunitari d'una planta de generació d'energia fotovoltaica a sòl no urbanitzable al terme municipal de Forcall.  
Revisada la documentació, amb data 2 de novembre de 2005 es va reclamar per escrit el certificat del resultat del tràmit d'informació pública.  
El 10 de novembre de 2005, es va rebre nota interna per la qual es remetia l'esmentat certificat, com també còpia dels anuncis d'informació pública realitzats en el DOGV i en el tauler d'anuncis de l'Ajuntament de Forcall.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental segons el que ha indicat l'article 24 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del sòl no urbanitzable.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'activitat instal·lació fotovoltaica de connexió a xarxa de 100 kWp, situada a sòl no urbanitzable comú (polígon 9, parcel·les 101 i 107), promoguda per Gil Bordás, SL al terme municipal de Forcall, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Previ a l'inici dels treballs d'excavació, s'ha de sol·licitar informe a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià, que en aplicació de l'article 62.2 de la Llei 4/1998, determinarà la viabilitat patrimonial de l'actuació o les condicions a què ha de subjectar-se necessàriament aquesta.  
2. Ha de respectar-se l'amplària legal de l'assagador que constitueix el límit nord-est de la parcel·la 101.  
3. En cap cas, les instal·lacions associades a la planta solar fotovoltaica superaran els 6 m d'alçària.  
4. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la Direcció General de Gestió del Medi Natural de la conselleria de Territori i Habitatge que establirà, si procedeix, l'aplicació de noves mesures correctores.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 88/05 - AIA  
Títol: Explotació de calcàries de la secció A denominada la Masia  
Promotor: Áridos Palancia SL  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló  
Objecte del projecte: Extracció de calcàries per a àrids  
Localització: Parcel·les 65, 72, 73, 143, 144,145 i 214 del polígon 3 del municipi d'Altura  
Ref. òrgan substantiu: NMINC MIEXPA/2004/7 NMINC/JR/kf  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques del projecte  
L'objecte de l'explotació és l'extracció de calcàries del juràssic (toarcià superior a kimmeridgià) per a àrids per mitjà de pedrera, la qual es troba situada al municipi d'Altura. La superfície disponible és de 568.986 m², i la superfície afectada per les labors i instal·lacions és d'uns 450.000 m².  
Les reserves de tot-u ascendeixen a uns 35 milions de tones, de les quals el 5% són estèrils. Segons el projecte d'explotació, la vida prevista de la pedrera és d'uns 100 anys; però en el pla de restauració se li atribueix una vida de trenta anys.   
En la pedrera està previst emprar una instal·lació semimòbil per a la fabricació d'àrids amb una capacitat d'unes 150 t/h.  
L'actuació també preveu l'obertura d'uns 250 metres de pista des del camí situat en els voltants de la rambla de Rivas cap al nord; permetrà accedir durant l'etapa final a la plaça de la pedrera, als abassegaments i a la instal·lació de tractament.  
L'explotació se situa en dos vessants oposades i la vall abancalada per la qual discorre un torrent.  
El sistema d'explotació és per bancs descendents de 20 metres d'alçària, amb bermes d'uns 22 metres d'amplària i talussos inclinats 71º respecte a l'horitzontal. L'extracció s'iniciarà a la cota 720 metres i la cota mínima de 610 metres correspon a la plaça de la pedrera.   
L'extracció es realitza per mitjà de perforació i l'ús de grans voladures de 85/90 mm de diàmetre de barrina.  
El material arrancat es carrega sobre camió per mitjà de carregadora frontal i es transporta fins a la instal·lació de tractament, o bé el tot-u és comercialitzat directament.  
No es preveu la formació de runams.  
La maquinària que s'empra en la pedrera consisteix en: un equip de perforació, una carregadora frontal o retroexcavadora de 3 o 5 m³ i un camió de trabuc o dúmper amb una càrrega útil de 25 o 50 tones.   
La restauració de les vessants es realitza per mitjà de tres fases successives; els bancs d'explotació es remodelen a 7 metres d'alçària, amb bermes de 5 metres i talussos individuals de 45º.  
La plantilla prevista la componen 5 operaris.  
2. Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no figura l'estudi de les alternatives tècnicament viables ni la justificació ambiental de la solució adoptada.  
Tramitació administrativa  
1. Tramitació   
13.12.2004 El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet el projecte d'explotació, el pla de restauració i l'estudi d'impacte ambiental de la sol·licitud d'explotació de recursos de la secció A denominada la Masia.  
14.01.2005 Es torna al promotor la documentació per no haver obtingut elements de judici suficients per a prendre una decisió respecte a l'actuació projectada.  
25.05.2005 El Servei Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de Castelló remet el certificat del tràmit d'informació pública, fotocòpia compulsada del certificat de l'Ajuntament d'Altura i l'informe de patrimoni, projecte d'explotació, pla de restauració i estudi d'impacte ambiental.  
17.06.2005 Se sol·licita informació al Servei d'Ordenació Sostenible del Medi de la conselleria de Territori i Habitatge.  
20.06.2005 Se sol·licita un informe a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge a Castelló sobre aspectes mediambientals.  
03.08.2005 Se sol·licita informació a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre aspectes mediambientals de la seua competència.  
17.08.2005 La Direcció Territorial de Territori i Habitatge remet l'informe sol·licitat.  
22.09.2005 Se sol·licita informació mediambiental a l'Ajuntament d'Altura.  
17.10.2005 Es rep la informació sol·licitada al Servei de Planificació i Ordenació Sostenible del Medi.  
25.10.2005 L'Ajuntament d'Altura remet la informació sol·licitada.  
2. Informació pública  
La documentació ha estat sotmesa al període d'informació pública sense que s'hi presentaren al·legacions.  
Informes sectorials  
Ajuntament d'Altura  
L'Ajuntament d'Altura informa que la pedrera se situa a sòl no urbanitzable, classificat com a comú general, on es permet l'explotació de pedreres.  
Conselleria de Cultura, Educació i Esports, Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental  
El Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental ha emés un informe favorable, amb la condició que a l'inici de l'explotació o de qualsevol remoció del subsòl, el promotor ha de tenir aprovat un projecte de seguiment arqueològic firmat per tècnic competent que estarà present en tots els desmunts de terra vegetal.  
Direcció Territorial de Territori i Habitatge  
Segons l'informe de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, l'explotació de calcàries no afecta camins ramaders classificats.  
Servei d'Ordenació Sostenible del Medi  
L'informe del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi estableix que el projecte se situa en l'àmbit territorial del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la serra Calderona, dins de la zona d'influència, afectant l'àrea de predomini agrícola i l'àrea de regeneració. L'article 72 del PORN, relatiu als usos permesos dins de les àrees de regeneració, inclou les activitats extractives i mineres.  
Les parcel·les en què es projecta l'explotació de les calcàries alberguen hàbitats de matolls arborescents de Juniperus spp. (5210), inclòs en l'annex I de la Directiva 92/43/CEE, del Consell de 21 de maig, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la flora i fauna silvestres.   
A més, la major part de la superfície ocupada per les parcel·les en què es pretén realitzar l'explotació està classificada com a forestal arbratge natural, segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (aprovat pel Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat), que el mateix decret defineix, en l'article 10, com a "agrupació d'arbres en espessor amb una fracció de cabuda coberta superior al 5% i ús netament forestal. L'origen d'aquest és natural o de repoblació netament integrada".   
L'execució del projecte implica l'eliminació total de la coberta vegetal i, per tant, de l'hàbitat d'interés comunitari mencionat, dins de les parcel·les en què se situa.  
Malgrat que l'activitat extractiva està permesa, en principi, per a aquestes categories d'ordenació, atesos els valors ambientals de les parcel·les en qüestió, el Servei d'Ordenació Sostenible del Medi informa desfavorablement sobre aquest projecte.  
Afeccions legals  
La pedrera projecta explotar calcàries del llit de la rambla que discorre pels voltants del paratge denominat El Covarcho, que és afluent de la rambla de Rivas.   
Una xicoteta part de l'extrem SO de la pedrera es troba dins de la zona de policia del domini públic hidràulic.  
Pel sud de l'explotació passen dues línies elèctriques aèries. No es té constància que es trobe en tramitació o s'haja autoritzat la modificació del traçat d'aquestes.  
Consideracions ambientals  
1. Elements que poden veure's afectats pel projecte de l'activitat  
- La geomorfologia  
La pedrera es projecta ocupant la vall situada als voltants del turó El Covarcho i també ocupa una xicoteta part d'una altra vall situada en el nord-oest de la demarcació. La cota màxima d'explotació arriba fins la cima dels tossals situats al nord i sud de la pedrera; en la resta, la pedrera no sobrepassa la mitja vessant.  
El pendent de les vessants del nord és d'un 23%, una vegada explotada la pedrera i restaurada passa a ser del 92%. El perfil longitudinal de la vall canvia el seu descens suau per dos trams horitzontals, de cotes 640 i 610 metres, separats ambdós per una zona abancalada.  
L'impacte geomorfològic que crea la pedrera és crític, ja que la restauració no pot corregir-lo i la geomorfologia final no s'integra en l'entorn.  
- El sòl i la xarxa hidrogràfica  
Durant les fases d'explotació i restauració s'ha de controlar el poder erosiu de l'escorriment superficial, a fi d'evitar pèrdues del sòl existent i la formació de depòsits per decantació fora de la pedrera. En la documentació tècnica aportada pel titular no figura el càlcul del cabal d'escorriment, ni la situació del canal de guarda en cada una de les fases d'explotació; tampoc s'han dibuixat les corbes de nivell en la plaça de pedrera.   
Les places de pedrera no desaiguen l'escorrentia superficial per no tenir pendent.  
Amb el Pla de restauració proposat, el torrent El Covarcho pot erosionar els bancs situats entre les dues places de pedrera, arrossegaria partícules i causaria destrosses a la revegetació implantada aigües avall.  
No han sigut presentades les obres necessàries per al control de l'erosió i per a decantar les partícules arrossegades per l'escorriment, de manera que sedimenten dins del recinte de la pedrera.  
La pedrera ocupa gran part de la conca d'alimentació i uns 700 metres del llit del torrent que discorre pel paratge denominat El Covarcho. L'avanç de les labors provoca la desaparició del llit durant anys; la restitució final del seu traçat es produeix a desenes de metres per sota de la posició actual, la qual cosa incrementa el poder erosiu de l'aigua.  
Es desconeix si el titular disposa d'autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a extraure calcàries en la rambla El Covarcho i també en aquella part de la pedrera que solapa amb la zona de policia de la rambla de Rivas.  
- La vegetació, la fauna i el paisatge.  
Les parcel·les en què es projecta l'explotació de les calcàries alberguen l'hàbitat de matolls arborescents de Juniperus spp. hàbitat d'interés comunitari, per la qual cosa l'explotació de la calcària eliminaria gran part d'aquest.  
Es parla de tres fases d'explotació dibuixades únicament en secció transversal en els plànols núm. 6 i núm. 7 del pla de restauració; la memòria tècnica presentada dóna a entendre que la superfície corresponent a cada fase serà restaurada subsegüentment. El pla de restauració no explica la relació entre superfícies explotades i restaurades al llarg de la vida de la pedrera, és a dir, no es pot seguir l'evolució dels treballs de restauració respecte dels d'explotació per no tenir els plànols que mostren aquesta informació.  
La pedrera produeix simultàniament calcàries dels fronts oberts simultàniament en les dues vessants i el tram de la vall compresa entre ambdues. Aquesta planificació augmenta la duració tant de l'impacte visual com de l'erosió del sòl, retarda la restauració i constitueix una zona d'exclusió per a la fauna local durant més de temps.  
En la restauració es proposa una sembra de lleguminoses i gramínies sense donar a conéixer en quina època s'efectuarà la sembra.  
2. Identificació i valoració dels impactes  
Els impactes han sigut identificats i valorats, encara que l'impacte geomorfològic no ha sigut valorat com a crític.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Respecte a les mesures correctores de l'impacte sobre les aigües superficials, el titular afirma en la pàgina 60: «No s'afectarà cap barranc o línia d'escorrentia existent en l'àrea, ni quant a extracció de materials en aquests, ni en el pas de la maquinària al seu través, ni en el dipòsit d'estèrils o coberta de terra vegetal sobre ells, per la qual cosa no cal establir mesures preventives respecte d'això, encara que tal com s'ha comentat les aigües d'escorriment que puguen dirigir-se cap a l'explotació s'evacuaran per les cunetes de drenatge perquè seguisquen el seu llit natural.» Aquesta afirmació contradiu la previsió d'explotar les calcàries del torrent El Covarcho.  
En l'estudi d'impacte ambiental no concreten les mesures correctores per a corregir els processos erosius, només es comenten mesures de caràcter general.   
El Programa de vigilància ambiental no desenvolupa detalladament les accions que s'ha de seguir.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte es troba sotmés a declaració d'impacte ambiental per trobar-se inclòs dins dels supòsits previstos en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.  
Per tant, en vista de tot l'anterior i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar desfavorable, només a l'efecte ambiental, el projecte d'explotació de calcàries de la secció A denominat la Masia i la seua restauració, atés que la zona on se situa correspon majoritàriament a l'hàbitat d'interés comunitari de matolls arborescents de Juniperus spp. (5210) d'alt valor ambiental. A més, la major part de la superfície ocupada per les parcel·les en què es pretén realitzar l'explotació està classificada com a forestal arbratge natural, segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana (aprovat pel Decret 106/2004, de 25 de juny, del Consell de la Generalitat), amb la qual cosa l'execució del projecte implica l'eliminació total de la coberta vegetal.   
En el text d'aquesta declaració i en especial en l'apartat consideracions ambientals, es comenten aspectes tècnics importants que la presentada presentada deixa sense resoldre.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no pot interposar-se cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 100/05-AIA  
Títol: Planta de producció de formaldehid, coles i resines  
Promotor: Formol y Derivados, SA  
Localització: Ctra. C-3320 Silla-Alzira, km 41,2 - 46440 Almussafes (València)  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
Formol y Derivados SA és una indústria del sector químic afectada per la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació, segons l'apartat 4 de l'annex I (indústries químiques) les instal·lacions de la qual, situades en una parcel·la del polígon industrial Nord-Ford en la carretera C-3320 Silla - Alzira, km 41,2 - 46440 Almussafes (València), es dediquen específicament a la fabricació de formaldehid, coles i resines fenòliques, per a la seua utilització com a desinfectant i esterilitzant el primer, i com a aglomerants i aïllant tèrmic (entre altres aplicacions) els altres derivats obtinguts en els processos; amb una capacitat de producció tal, que resulta preceptiva l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, motiu pel qual es redacta el projecte avaluat.  
Característiques més rellevants de les construccions o de l'activitat  
Formol y Derivados, SA està situada en una parcel·la amb compatibilitat del planejament urbanístic, segons certificat municipal de 26/11/2003, qualificada com a zona urbana, àrea industrial, atenint-se a les característiques d'ús exclusiu industrial, d'acord amb les determinacions urbanístiques de compatibilitat segons el PGOU del municipi d'Almussafes, té concedida llicència municipal d'inici d'ampliació de la fàbrica en data 20 de febrer de 2003 segons certificat de la Comissió Municipal de Govern, l'activitat productiva de la qual data de 1970, estant la planta rodejada amb altres activitats industrials, sent una zona fortament antropitzada i pròxima a vies ràpides de circulació.   
Les instal·lacions industrials, consten de cinc unitats bàsiques de fabricació de: a) formaldehid, b) paraformaldehid, c) coles d'urea-formaldehid, d) resines de melamina-formaldehid, i e) resines de fenol-formaldehid; el primer d'aquests processos és bàsic i pas previ del producte intermedi que es transforma per a la resta de les fabricacions:  
a) Formaldehid  
Obtingut per mitjà de deshidrogenació del metanol, per combustió catalítica per mitjà de catalitzador de plata, obtenint el formaldehid i hidrogen, absorbint-se en aigua el primer i cremant-se l'hidrogen residual en una caldera, obtenint una solució aquosa de formaldehid del 70%.  
Tot el formaldehid fabricat és transformat en els següents processos, no expedint-se com a tal.  
b) Paraformaldehid  
El formaldehid en solució obtingut en el procés anterior es polimeritza catalíticament després d'una concentració al buit, per mitjà d'una columna de destil·lació i una altra d'absorció amb refrigeració intermèdia, obtenint dos corrents, una solució concentrada i una altra de vapors de formaldehid del 20-50% i aigua, passant els vapors a una altra planta després de ser condensats, per a fabricar coles d'urea-formaldehid i resines de melamina-formaldehid. I d'altra banda la solució concentrada es polimeritza catalíticament i se seca en una torre de prill, seguit d'un garbellament.  
c) Coles Urea-Formaldehid  
El formaldehid de diverses concentracions procedent de distints punts de les plantes de formaldehid i de paraformaldehid, es fa reaccionar amb urea, obtenint-se la urea-formaldehid (formourea), aquest és un producte intermedi empleat en la fabricació de coles d'urea-formaldehid. Aquestes s'obtenen fent reaccionar la formourea amb més urea en presència d'additius àcids o alcalins, per mitjà de calfament a una temperatura determinada, donant temps a la polimerització que es manté fins a aconseguir el producte una determinada viscositat objectiu. A continuació es concentren per mitjà de destil·lació, i s'obté com a concentrat la resina i com a destil·lat un corrent pobre en formaldehid i metanol, que és tractat en la depuració d'aigües de procés.  
d) Resines melamina-formaldehid  
La polimerització s'aconsegueix per reacció de melamina amb formaldehid de baixa concentració al medi alcalí en un reactor agitat, en presència de catalitzador i per mitjà de l'additivació d'agents dopants i estabilitzants on es controla la temperatura, per mitjà de serpentins de calefacció-refrigeració.  
e) Resines fenol-formaldehid  
El procés té lloc en dues etapes, la primera és la formació de formofenol a partir de formaldehid i fenol, i la segona és la polimerització catalítica del formofenol obtingut amb més fenol diluït, i l'addició d'àcids i alcalins i altres que actuen com a estabilitzant, reacció que té lloc per calfament del sistema controlat fins a aconseguir la viscositat desitjada i posterior refredament per a descàrrega del reactor. Els vapors formats es condensen, i els gasos són llavats.  
Les matèries primeres bàsiques dels seus processos són metanol, urea i fenol, (amb un total de 368.400 t), com també una àmplia llista d'altres matèries secundàries, que empren com a àcids i bases, additius, catalitzadors, i altres productes químics.  
Té una capacitat de producció anual d'unes 586.500 t (total de composicions, líquids i granulat).   
La parcel·la té una superfície de 68.221 m².  
Com a serveis generals, disposen d'equipaments auxiliars com ara oficines, laboratoris, centre de transformació i generació d'electricitat, tractament d'aigües refrigeració, conducció d'aigües pluvials, serveis generals, compressors i magatzem de residus generats, etc.  
Compta amb xarxa de sanejament i depuració biològica d'aigües residuals d'ús domèstic d'una banda, i per una altra d'homogeneïtzació de les industrials, controlant les produïdes; comptant a més amb xarxa de les pluvials amb tanc de tempestat, de la qual són abocades a l'exterior, després del seu control.   
Disposen d'emmagatzemaments de les matèries primeres, productes intermedis i finals en tancs amb cubetes independents per a recollida de vessaments en cas de fallada, comptant amb sistemes de seguretat.  
Les matèries primeres bàsiques, els productes intermedis i els productes finals són catalogats com a perillosos.  
Tramitació administrativa  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental Integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la conselleria de Territori i Habitatge.  
En data 23 de juny de 2005 es rep, remés per l'Àrea d'Avaluació Ambiental, el projecte bàsic i l'estudi d'impacte del projecte de referència, i s'informa que havent sigut exposat en el DOGV 4946, de 15/12/04 per la DGCA d'aquesta conselleria de Territori i Habitatge sense haver-se rebut al·legacions en la conselleria de Territori i Habitatge, adjuntant:  
- Informe municipal de l'Ajuntament d'Almussafes de data 14 de juny de 2005, d'adequació al projecte. Afegint-se que s'han tramitat 7 projectes amb dates de concessió: 4/12/97, 12/2/02, 2/9/99, 16/11/00, 27/11/01, 3/11/03, i 5/11/03 de producció de formaldehid i d'alguns dels seus derivats, ampliacions i de la bassa d'homogeneïtzació i emergència.  
En data 20 d'octubre de 2005 es rep en aquesta conselleria ofici de la Direcció Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial, en el qual s'informa que l'empresa Formol y Derivados, SA ha presentat la documentació de seguretat industrial conforme al RD 1254/1999, sobre accidents greus, amb informe favorable d'OCA, relatiu al compliment dels requisits en aquesta matèria.  
Atés completa la documentació remesa, es procedeix a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Afeccions legals  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribuïxen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.  
Segons s'estableix en el punt 3.3 de l'annex 1 de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrat de la contaminació, a l'activitat i instal·lacions li és aplicable la dita legislació.  
Segons s'estableix en el punt a) 1ª del grup 5 de l'annex I de la Llei 6/2001, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, indústria química, petroquímica, tèxtil i paperera: Producció de productes químics orgànics bàsics, es troba sotmesa al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que procedisca obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat.  
La planta de procés requereix un considerable consum d'energia i d'aigua, originant al mateix temps emissions atmosfèriques i residus sòlids i líquids i moderat soroll.  
Respecte al sòl i les aigües, cal assenyalar que la ubicació de la indústria està en una zona sense risc d'inundació ni de lliscament, però d'alta vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies, a causa de l'alta permeabilitat del sòl, tot això d'acord amb la Cartografia Temàtica de la conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports de la Generalitat Valenciana.  
Atés que la situació de l'emplaçament està ja ocupada per la indústria, en un entorn industrial antropitzat, on coexisteixen indústria i àrees de cultiu, el medi biòtic i social es veurà molt lleugerament afectat.  
A causa de la transcendència de possibles abocaments incontrolats o accidentals hauran d'extremar-se les exigències a la impermeabilització de zones d'emmagatzematge i manipulació de residus i materials pulverulents, i establir-se controls estrictes pel que fa a l'abocament i gestió de les aigües.  
Pel que fa a la generació de residus durant el funcionament normal i manteniment de la indústria, està previst l'emmagatzemament temporal d'aquests fins a la recollida d'aquests per un gestor extern. Per aquest motiu, només s'avalua la gestió intracentre dels residus i l'existència de gestors autoritzats per a la recollida dels residus produïts, en tractar-se de gestors autoritzats.   
També és ressenyable l'abocament de les aigües residuals industrials, que són controlades, si bé ha de garantir-se la impermeabilització de la bassa d'emmagatzemament.   
Identificació i valoració d'impactes durant la fase de funcionament  
L'estudi d'impacte ambiental es du a terme partint de les premisses que la instal·lació objecte de projecte està ja construïda i en ple funcionament sent productora de residus i que se'ls classifica dins del grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric. Així que, durant la fase d'explotació que ens ocupa, es considera que les accions que poden generar impacte (els factors d'impacte) seran bàsicament la generació d'emissions gasosa i pols generada en els distints equips, i els residus de diferent índole, els sorolls i vibracions, així com els originats pel trànsit rodat d'entrades i eixides de producte, sent per tant els elements ambientals atmosfèrics els susceptibles de ser afectats, ja que com s'ha assenyalat la instal·lació no produirà cap abocament sòlid d'origen industrial, encara que està abocant les aigües residuals industrials i les d'origen sanitari depurades i les pluvials a la séquia del Barranc de la Foia, havent-hi una autorització per a execució de l'obra de la canalització del barranc de la Font (del Coronel), per la qual cosa haurà de disposar de la llicència d'abocament a la séquia per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.   
Es conclou que després de l'adopció de les corresponents mesures preventives o correctores, l'impacte de l'execució i entrada en funcionament no tenen sentit i en el cessament de l'actuació no necessita mesures correctores addicionals a les exposades per a recuperar les condicions originals.  
Mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Es proposen una sèrie de condicions, que han de ser observades les següents mesures correctores :  
1) Contaminació acústica. Vibracions  
Estant sotmesa l'actuació a avaluació d'impacte ambiental, ha d'atenir-se a allò que estableix el títol IV, capítol II: Condicions de les activitats comercials, industrials i de serveis, i en el títol II, capítol II: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica. I d'acord amb l'article 37 de l'esmentada Llei 7/2002, ha d'aportar en el termini màxim de 5 anys una auditoria d'autocontrol.   
2) Contaminació atmosfèrica  
La indústria compta amb un total de 4 focus fixos d'emissió de contaminants atmosfèrics, no s'han considerat com a tals, els corresponents a les eixides dels filtres de mànegues, que hauran de controlar les seues emissions.  
Les emissions atmosfèriques contaminants del procés de fabricació són:   
- En els forns: bàsicament són partícules, NOx, CO, CO2 i COV.  
- Han de ser controlats aquests contaminants, els nivells d'emissió dels quals, basant-se en allò que disposa el punt 1.a de l'article 22 de la Llei 16/2002, de prevenció de control integrats de la contaminació, de millors tècniques disponibles i específicament per a les substàncies enumerades en l'annex 3.  
Pel que fa als mitjans de transport, i per damunt de les emissions procedents dels escapaments de motor, estan les procedents del transport de materials pulverulents. Respecte d'això s'assenyala que durant la fase de funcionament, el generat pels camions en el rodament sobre el material i el que es desprén de les caixes carregades, per la qual cosa hauran d'anar envelats tant amb càrrega com sense ella.  
Finalment, hauran de disposar d'una màquina agranadora amb filtre de captació de pols per a l'agranament de determinades zones i mantenir net el sòl de la fàbrica en el seu conjunt.  
La indústria es troba recollida en el punt 2.6.9 del grup B, del catàleg d'activitats potencialment contaminants de l'atmosfera, de l'annex ll del Decret 833/75, de 6 de febrer que desenvolupa la Llei 38/1972, de protecció de l'ambient atmosfèric. Per això, i com a mesura preventiva de la contaminació, s'exigeix la confecció del Llibre de registre d'emissions, amb la mesura dels contaminants controlats, per a cada un dels focus d'emissió, segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976, sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, realitzades per un organisme de control autoritzat. Així mateix, s'indica que els focus han de disposar d'orificis que possibiliten la presa de mostres dels paràmetres contaminants de l'emissió i tinga accessibilitat a aquests segons s'indica en l'esmentada ordre.  
3) Usos de l'aigua i contaminació hídrica  
El proveïment d'aigua de la indústria procedeix part de pou propi i extern i de la xarxa municipal, estant en tràmit d'autorització per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer la captació subterrània.  
L'autorització d'abocament està així mateix en fase de tramitació, motivada per la canalització del barranc de la Font del Coronel, per la qual cosa ha de disposar de la llicència d'abocament a la séquia per part de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
No s'aporta informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment del consum d'aigua per a ús industrial que pot suposar la implantació de la indústria avaluada amb les previsions de la concessió aportada, garantint la no-afectació o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
La indústria disposa de xarxa de canaletes per a la recollida d'aigües residuals industrials, que és emmagatzemada en bassa per al seu control, no estant connectada a la xarxa municipal de sanejament, en no tenir col·lector municipal, per la qual cosa, segons s'indica, les aigües pluvials s'aboquen a la séquia del barranc de la Foia.  
Les aigües residuals sanitàries produïdes per l'empresa van a fossa sèptica i es depuren per mitjà de depuració biològica, i s'hi aboquen ja depurades.  
Contaminació del sòl  
Aquest apartat està íntimament relacionat amb l'anterior per quant que l'afecció sobre les aigües podria desembocar en la contaminació del sòl i viceversa.  
Malgrat que es tracta d'una activitat potencialment contaminant del sòl, en la documentació presentada s'exposa que el risc de contaminació és pràcticament nul. De la documentació aportada es dedueix que la solera és llisa i impermeable sense solució de continuïtat i no esvarosa, permetent-ne la neteja.  
4) Residus generats  
Durant el seu funcionament normal i manteniment, la indústria genera una àmplia gamma de residus.  
Emmagatzemen els residus temporalment en zona reservada en una zona projectada a aquest efecte en l'interior d'una nau industrial adossada a la principal, fins a la recollida d'aquests per un gestor autoritzat.  
Els llots de les depuradores biològiques es recolliran directament.  
5) Programa de vigilància ambiental  
Es presenta un programa de vigilància ambiental centrat en la periodicitat i mode en què s'han de dur-se a terme el mesurament de les emissions i immissions gasoses i el control de la generació i gestió de residus.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta, ja que tal com estableix l'apartat a) 1ª del grup 5 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, les instal·lacions químiques integrades es troben sotmeses al tràmit de declaració d'impacte ambiental.  
En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte per a la instal·lació d'una indústria per a la fabricació de formaldehid i derivats, promoguda Formol y Derivados, SA, que s'ha d'implantar al polígon industrial Nord-Ford en la ctra. C-3320 Silla-Alzira, km 41,2 - 46440 Almussafes (València), en els termes que estableix el projecte i l'estudi d'impacte ambiental, sempre que es complisquen les condicions següents:  
1) Totes les substàncies que puguen ser catalogades com a residus, seran adequadament emmagatzemats i entregats a un gestor autoritzat, segons la Llei 10/2000, de residus, de 12 de desembre.  
2) Pel que fa a la zona d'emmagatzemament de residus perillosos:  
- Es tractarà d'una zona pavimentada, coberta, ventilada, amb sistemes que permeten la retenció i recollida d'abocaments accidentals, i de fàcil accés de manera que es minimitze el risc d'accidents en la càrrega/descàrrega dels diversos residus.  
- Per a l'emmagatzemament de residus líquids o que per l'alt contingut líquid d'aquests puguen generar abocaments es comptarà amb cubetes o sistema de recollida que garantisquen el confinament i posterior recollida dels possibles vessaments. Cada cubeta o recipient de recollida de vessaments accidentals ha de tenir com a mínim el volum de l'envàs més gran o el 10% del total (la major d'ambdues quantitats). Les cubetes hauran de ser individuals per a cada tipus de residus la mescla dels quals en cas de vessament supose augment de la seua perillositat o en dificulten la gestió. Havent de complir-se allò reglamentàriament exigit per als dissolvents i els seus residus i d'altres productes inflamables.  
3) El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre periòdicament a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en el Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats.  
4) Es nodreixen d'aigua de pou que està dins de la seua parcel·la, la captació del qual ha d'estar autoritzada per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHX).   
5) Vist que estan abocant a la séquia les aigües residuals tractades i pluvials, i tenint en compte que les aigües pluvials arrossegaran la pols depositada en totes les superfícies horitzontals i de coberta, i considerant que aquestes partícules poden contenir productes perillosos, (procedents de les matèries primeres utilitzades), que es traslladarien a la séquia, s'estableix que han de disposar d'un tanc de tempestat, de capacitat suficient per a albergar la màxima descàrrega recollida en una hora, segons les dades històriques dels últims vint anys. I bé utilitzar l'aigua en el procés, o abocar en condicions d'abocament controlat, amb autorització expressa de la CHX.  
6) Es comptarà amb l'adequada quantitat d'absorbent no inflamable per a resoldre els vessaments accidentals. L'absorbent contaminat es gestionarà segons la naturalesa del vessament.  
7) Els resultats del programa de vigilància ambiental determinaran si s'han d'implementar les mesures correctores adoptades per a prevenir la contaminació acústica (obertures per a ventilació dotades de silenciadors, etc.) havent de complir-se el que estableix el títol lV, capítol ll: Condicions acústiques de les activitats comercials, industrials i de serveis, i el títol ll, capítol ll: Nivells de pertorbació, de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
8) L'alçària de les xemeneies ha de ser clarament superior a la d'edificis o estructures pròxims o limítrofs, de manera que no es produïsquen turbulències i se'n garantisca la dispersió.  
9) L'activitat ha de disposar d'un llibre de registre per cada un dels focus emissors de contaminants segons el model que apareix en l'annex lV de l'Ordre de 18 d'octubre de 1976 sobre prevenció i correcció de la contaminació industrial de l'atmosfera, on han d'anotar-se tots els mesuraments periòdics d'autocontrol de les emissions a l'atmosfera. (El llibre de registre es troba disponible en els Serveis Territorials de la conselleria de Territori i Habitatge). Així mateix han de presentar correctament emplenada l'adaptació de l'enquesta que apareix en l'annex V de la mencionada ordre, la qual igualment es troba disponible en els mencionats serveis territorial.  
10) Pel que fa al programa de vigilància ambiental, ha de constar de les accions següents:  
- Mesuraments de les emissions de NOx, CO, COV, i partícules, realitzades per un organisme de control autoritzat a la posada en marxa i cada tres anys, ja que l'activitat es troba classificada com a grup B segons l'annex ll del Catàleg d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera del Decret 833/75, de protecció de l'ambient atmosfèric.  
- Mesuraments d'autocontrol de les emissions de NOx, CO, COV i partícules realitzades per un centre qualificat o per la mateixa empresa una vegada cada any.  
- Mesuraments del soroll ambiental en l'entorn immediat de la parcel·la de l'activitat, o en l'interior d'habitatges o instal·lacions que puguen estar limítrofs o pròxims. Aquests mesuraments han de realitzar-se per organismes col·laboradors de l'administració tant a la posada en marxa, com almenys cada cinc anys, d'acord amb l'article 37 de la Llei 7/2002.  
- S'asseguraran les condicions d'operació d'acord amb allò que estabeix el projecte d'execució i l'estudi d'impacte ambiental, comprovant que les mesures preventives i correctores proposades s'han realitzat i es troben en bon estat de funcionament. Aquestes mesures es completaran amb les proposades en la resolució d'impacte ambiental.  
- Ha de portar un control d'analítica d'abocament, d'acord amb allò que s'ha establit per la CHX.  
- El titular de la instal·lació estarà obligat a remetre a la Direcció General de Qualitat Ambiental l'informe de situació especificat en l'article 3 del Reial decret 9/2005, de 14 de gener, pel qual s'estableix la relació d'activitats potencialment contaminants del sòl i els criteris i estàndards per a la declaració de sòls contaminats. Elaborant-se anualment l'Informe de situació especificat en aquest condicionant.  
- El programa de vigilància ambiental proposat pel promotor amb les addicions ací detallades es remetrà anualment a la Direcció General de Gestió del Medi Natural.  
11) Altres condicionants ambientals que s'establisquen a través de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació.  
12) Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, han de ser comunicats a la conselleria de Territori i Habitatge, Direcció General de Gestió del Medi Natural, que establirà si procedeix l'aplicació de noves mesures correctores.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per ser acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 15 de desembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5690, del 29-01-2008 (2008/957)

RESOLUCIÓN de 10 de enero de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de La Vall d'Uixó, Onda, Mutxamel, Forcall, Altura y Almussafes.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5690

Fecha DOGV
:   29-01-2008

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2008/957

CVE


Fecha del documento
:   10-01-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Onda](javascript:void(0))
    * [Almussafes](javascript:void(0))
    * [Altura](javascript:void(0))
    * [Vall d'Uixó, la](javascript:void(0))
    * [Mutxamel](javascript:void(0))
    * [Forcall](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de enero de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental, correspondientes a los municipios de La Vall d'Uixó, Onda, Mutxamel, Forcall, Altura y Almussafes. [2008/957]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana.  
En su virtud, he resuelto:   
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental, correspondiente a los expedientes 333/03-AIA La Vall d'Uixó, 492/99-AIA Onda, 397/04-AIA Mutxamel, 215/05-AIA Forcall, 088/05-AIA Altura, y 100/05-AIA Almussafes, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 10 de enero de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 333/03 - AIA  
Título: Explotación de recursos de la Sección A denominada La Murta.  
Promotor: Fuentes SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón.  
Objeto del proyecto: Extracción de gravas y arenas.  
Localización: Parcelas 31, 32, 33 y 579 del polígono 3 del Municipio de La Vall d'Uixó.  
Ref. órgano sustantivo: JRB/rt MIEXPA/2002/1 NMINC  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
El titular desea extraer gravas y arenas del Pleistoceno inferior en las parcelas propuestas del municipio de La Vall d'Uixó. La explotación se realiza por zonas mediante bancos de 8 metros de altura, bermas de 20 metros de anchura y taludes de 60º de inclinación respecto a la vertical, las labores comienzan en el oeste.  
El arranque se realiza mediante retroexcavadora Caterpillar 235 o cargadora frontal de ruedas de neumáticos Caterpillar 966 y transporte en un camión de 25 toneladas. No se proyecta el arranque mediante perforación y voladuras.  
La longitud media del frente de explotación es de 250 m y el avance a realizar en los cinco años es de 128 metros.  
Todo el material extraido es aprovechado, no existirán escombreras.  
Durante los 5 años que durará la explotación y a un ritmo de extracción anual de unas 93.352 tm, se prevén extraer unas 466.762 tm de gravas y arenas.  
El personal con que cuenta la cantera es de un director facultativo y dos operarios.  
2. Alternativas  
La explotación de áridos propuesta se sitúa en unas parcelas seleccionadas por criterios que no han tenido en cuenta los factores medioambientales. El titular incluye el comentario de que las labores comenzarán por el oeste, con el fin de reducir al mínimo el impacto visual causado al paisaje.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación   
17.112003 El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón remite Proyecto de Explotación, Plan de Restauración y Estudio de Impacto Ambiental de la explotación de la Sección A denominada Murta.  
19.02.2004 Se requiere al promotor una ampliación de documentación y cambios en la revegetación propuesta.  
23.04.2004 El promotor remite tres copias del Estudio de Impacto Ambiental, plano topográfico del entorno y una nueva propuesta de revegetación según las indicaciones recibidas.  
14.05.2004 Se realiza una consulta a Patrimonio Cultural Valenciano.  
31.05.2004 Se recibe un informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad.  
21.03.2005 Se solicita al promotor, a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón, documentación administrativa.  
09.11.2005 El promotor aporta a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón una copia del justificante de encontrarse en tramitación el informe de Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Información Pública  
La documentación ha estado sometida al período de información pública y no se han presentado alegaciones.  
Informes sectoriales  
El Servicio de Conservación de la Biodiversidad informa que la actuación sólo podría afectar a la fauna típica de estos hábitats, que probablemente podrá reubicarse con facilidad en el ecosistema similar que rodea la zona.  
Afecciones legales  
En la demarcación existe un poste eléctrico, del cual parte una línea eléctrica aérea a un transformador trifásico que suministra energía a la granja del propietario, el tendido eléctrico aéreo atraviesa el área de explotación de este a oeste.  
La cantera propuesta se sitúa dentro de la zona del Área de Influencia Antrópica del PORN de la Sierra de Espadán, donde está permitida la actividad extractiva.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
En la página 25 del Proyecto de Explotación se dice textualmente: «Área a explotar. Los materiales a explotar: conglomerados corresponden al Cuaternario y en concreto al Q1 Me = Pleistoceno inferior».   
En el lugar propuesto afloran mayoritariamente calizas y calizas margosas, que pueden observarse en las laderas del perímetro y también en la plaza existente junto a las naves de la granja, una parte de las rocas son lo suficientemente resistentes como para extraerse únicamente mediante perforación y voladuras, una retroexcavadora no puede arrancarlas. Existen también: brechas calcáreas en un volumen muy reducido, zonas milonitizadas; gravas, cantos y bloques en una matriz detrítico-arcillosa, éstas últimas pueden corresponder a terrazas relícticas o a depósitos de pie de monte. Las reservas de gravas y arenas son una cifra discreta en comparación con el resto de rocas existentes.   
Los conglomerados del Pleistoceno Inferior que desea explotar el titular no han sido evaluados geológicamente, para conocer su distribución en superficie y profundidad. Se desconoce cómo se han evaluado las reservas de gravas y arenas.  
La explotación de las calizas mediante perforación y voladuras ocasiona daños por proyecciones a las plantaciones de naranjos que se encuentran lindantes y puede resultar peligroso para las personas que se encuentren trabajando en las proximidades y para sus bienes, si no se adoptan medidas extremas de seguridad al respecto.   
El perímetro que delimita la cantera se sale fuera de las parcelas 31, 579, 33, 32 del polígono 3 del municipio de La Vall d'Uixó, que son las parcelas referidas por el promotor para la explotación de los recursos. El perímetro entra dentro de las parcelas 34 y 1432. Las coordenadas geográficas en longitud y latitud que da el promotor para el punto de inicio de las labores mineras se sitúan a unos 190 metros al oeste del perímetro que figura en los planos.   
En el último párrafo de la página 11 del Proyecto de Explotación se comenta: «[...] No se toman medidas de desagüe especiales, para proteger la explotación y la plataforma de trabajo de las aguas de escorrentía superficial, por el drenaje propio de las gravas a explotar». En los planos no figura el canal de guarda perimetral, la cuneta de las bermas, las bajantes, la decantación de las partículas sólidas arrastradas por la escorrentía, ni se sepa a dónde irá a desaguar la lluvia caída sobre la cantera.  
La restauración ha de tener en cuenta que la zona propuesta ha evolucionado hacia características forestales, además se localiza en las inmediaciones de la Sierra de Espadán, por lo que la revegetación ha de realizarse con especies forestales autóctonas.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
Las aguas superficiales y subterráneas pueden ser contaminadas por los líquidos que emplean los motores de combustión interna, pues no se ha previsto la utilización de una instalación techada e impermeabilizada para llevar a cabo las tareas de mantenimiento, o bien no se ha previsto realizar el mantenimiento de la maquinaria en talleres externos a la explotación. En el caso del impacto sobre las aguas subterráneas, el promotor explica en el apartado 4.2.2 - Aguas subterráneas: «Dadas las características del tipo de material que se va a extraer, el impacto será nulo».  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Con respecto a la emisión de partículas sólidas a la atmósfera, se regará solamente en los acopios, no se dice dónde estarán situados estos; el resto: plaza y accesos no se ha previsto regarlos, lo cual es insuficiente.  
En el Plan de Restauración no se explican los siguientes aspectos: la limpieza de la cubierta vegetal, la preparación del terreno previo a la revegetación, el espesor de tierra vegetal que será aportado, las enmiendas o mejoras edáficas; además se omiten los cuidados posteriores a la implantación de la vegetación: riego y necesidad de fertilización.   
La restauración no se realiza mediante fases simultáneas con la explotación, pues no figuran comentadas en la memoria ni en los planos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a Declaración de Impacto Ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el Anexo I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Explotación de recursos de la sección A denominado La Murta y su Plan de Restauración, dado que la propuesta técnica presenta las deficiencias siguientes:  
1. Se pretenden explotar gravas y arenas sin conocerse las reservas y sin que afloren por las cuatro laderas del perímetro. Para excavar y formar las dos plazas de cantera proyectadas es preciso perforar y realizar voladuras en calizas, lo cual no está previsto en el Proyecto de Explotación.  
2. La restauración no se realiza de forma simultánea a la explotación, mediante fases.  
3. El Plan de Restauración no explica: la limpieza de la cubierta vegetal, el almacenamiento del material edáfico, la preparación del terreno, el espesor de tierra vegetal empleado y procedencia, las enmiendas edáficas y los cuidados posteriores a la revegetación. La revegetación se propone mediante naranjos, no con especies forestales autóctonas.  
4. No se toman medidas para controlar la escorrentía superficial y su desagüe.  
5. En el área de los trabajos existe una línea eléctrica aérea y no se conocen los trámites para la modificación de su trazado fuera de la cantera.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 1 de diciembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 492/99 - AIA  
Promotor: Cantera La Torreta SA.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón.  
Objeto del proyecto: Explotación de calizas para la fabricación de áridos hormigón y aglomerado asfáltico.  
Localización: Si sitúa a 8 km al NO de la ciudad de Onda y en el límite de éste municipio con el Término Municipal de Alcora, en el paraje conocido como Font de Pedrisses (vertiente sur de La Sierra de las Pedrizas).  
Ref. órgano sustantivo: jr/ac fecha salida 10-8-99, número 8969.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
El proyecto se ubica en la Sierra de las Pedrizas, dista 4.300 m en línea recta de la ciudad de Onda y 5 km de Fanzara, ocupa una superficie de 370.810 m². Se pretende la explotación de calizas del Jurásico Portlandiense a cielo abierto mediante cantera; además se proyecta la instalación de una planta de tratamiento para fabricar áridos, oficinas, talleres y almacenes, báscula, depósitos de combustible, una planta de hormigón y una planta de aglomerado asfáltico  
El área habitada más próxima es El Corral de Julves y se sitúa a unos 400 metros al este de la cantera.   
El acceso al lugar se realiza desde la carretera de Alcora a Onda, en dirección NNO a la altura del Pla de Sanchils y aprovechando un camino asfaltado de 4 metros de ancho, provisto de cunetas y propiedad de Cantera La Torreta SA; el camino bordea campos de cítricos.   
El sistema de explotación es mediante cantera, con diez bancos de 20 metros de altura cada uno, talud individual de 72º de inclinación respecto a la horizontal y anchura de berma variable. Las cotas máxima y mínima de explotación son 290 m y 110 m respectivamente.  
El arranque es mediante perforación y voladura con una carga instantánea es de 125 kg. La carga de fondo es de dinamita y la carga de columna de Anfo a granel, con detonadores no eléctricos tipo Primadet, y empleo ocasional de cordón detonante de 20 gramos y detonador eléctrico.  
Para carga y transporte se emplea una pala frontal de neumáticos y dos dumpers de 50 t de peso neto. Se usa una cuba para el riego permanente de pistas.  
El personal está constituido por un director facultativo, un encargado y siete operarios.  
El volumen de caliza a explotar es de 18,4 millones de m³ (46 millones de toneladas, considerando un peso específico de 2,5 t/m³), y se aprovechará prácticamente la totalidad de las rocas extraidas, pues el estéril supone el 0,4%.  
El material edáfico existente es se almacena temporalmente en la cantera y se vuelve a utilizar en las fases de restauración.  
No se crean ni forman escombreras. Los productos elaborados por la planta de tratamiento se almacenan en un acopio intermedio situado en el área de la planta hasta su venta, el cual cuenta con un sistema de riego por aspersión para evitar las emisiones de polvo a la atmósfera.  
La planta de tratamiento emplea un molino de impactos en la trituración primaria, un molino centrífugo en la trituración secundaria, 3 cribas y cintas transportadoras. Para la carga se emplea una pala frontal. El personal que trabaja adscrito a la planta lo compone tres operarios. La planta dispone de aislamiento, aspiración de polvo, pulverización de agua e insonorización.  
La explotación se planifica en 4 fases sucesivas:  
- Fase 1: Dura unos 10 años y las labores se desarrollan para conformar la plaza de la cantera, que se sitúa a la cota 170 m, así como la explanada de la planta de tratamiento. La producción anual es de unas 500.000 toneladas. Durante esta fase se emplea una planta semimóvil de tratamiento accionada por un grupo electrógeno.  
- Fase 2: Dura unos 15 años. Los frentes de explotación avanzan en dirección NO, entre las cotas 230 y 150 m. Se explota un millón de toneladas anuales.  
- Fase 3: Dura 3 años. Se trabajan los frentes situados a mayor cota para minimizar el tiempo de generación de impacto visual. Se explota descendentemente a razón de 2 millones de toneladas por año.  
- Fase 4: Dura 10 años. Avanza la explotación hacia bancos inferiores hasta llegar a la cota 110 m. La producción anual es de 2 millones de toneladas.  
La restauración geomorfológica se realiza mediante un remodelado de los bancos de producción, dotándolos de una altura de 7 metros y bermas de 4 metros, de este modo se consigue un talud general de 45º.  
2. Alternativas   
Las alternativas de explotación presentadas, según explica el Estudio de Impacto Ambiental en la página 14, «[...] nacieron desde un punto de vista puramente minero y logístico, traduciéndose en los sectores A, B, C y D. En todos, se preveía superar la cota límite de protección establecida según la ordenación municipal de Onda, actuando al respecto según los requisitos establecidos por la misma».  
Desde un punto de vista medioambiental se han desechado las alternativas A, B, y C por las razones siguientes:  
Alternativas Razones de su exclusión  
A. Existencia de dosel arbolado en el área más septentrional del sector.  
Una porción pertenece a la Zona de Amortiguación de Impactos, grupo de Áreas Naturales del PORN de la Sierra de Espadán, donde está prohibida la explotación minera.  
Impacto visual notable por explotar a cotas elevadas (280-310 m).  
La carretera de Ribesalbes no soporta el tráfico de vehículos pesados.  
B. Fuerte impacto visual desde los Municipios de Onda, Fanzara y Alcora.  
Próxima a masías de explotación agrícola.  
La zona se sitúa prácticamente toda en Suelo No Urbanizable Protegido, donde no es compatible la actividad extractiva.  
C. Afectaría las edificaciones y los valores naturales, ecológicos, sociales y culturales, por la proximidad al Río Mijares y la presa.  
El promotor dice que selecciona la alternativa D por las razones siguientes:  
- La explotación se sitúa en la Zona de Amortiguación de Impactos del PORN de la Sierra Calderona, en un Área de Influencia Antrópica donde la actividad minera está permitida.   
- Gran parte de la superficie de la cantera está clasificada como Suelo No Urbanizable Común, donde es compatible la actividad extractiva.   
- El área se encuentra a más de 400 metros de las edificaciones del Corral de Julves y a más de 800 metros de los edificios del Embalse de Sitjar.   
- Presenta una menor incidencia visual que las restantes opciones.   
- No existen yacimiento arqueológicos, paleontológicos o etnológicos inventariados, ni puntos de interés geológico.   
- La vegetación dominante es el matorral termófilo con Quercus coccifera y Pistacia lentiscus, y Juniperus oxycedrus dispersos de hasta 2 metros de altura. Se trata de especies de amplia distribución a lo largo del ámbito mediterráneo y por su carácter aislado no presentan interés alguno para la conservación. Hasta hace pocos años se encontraban explotaciones agrícolas pero actualmente están en fase de abandono significativo.  
- La fauna son poblaciones y especies ligadas a la actividad humana.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación   
- 13 de agosto de 1999: El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de la conselleria de Ocupación, Industria y Comercio, de Castellón remite Proyecto de Explotación, Plan de Restauración y Estudio de Impacto Ambiental y se abre el expediente.  
- 9 de noviembre de 1999: Se recibe del STI de Castellón el resultado de la información pública (publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón el 11 de septiembre de 1999), y las alegaciones presentadas.  
- 29 de febrero de 2000: Se realiza una consulta a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón sobre temas de carácter medioambiental.  
- 29 de febrero de 2000: Se realiza una consulta a la conselleria de Cultura, Educación y Deportes sobre asuntos medioambientales de su competencia.  
- 29 de febrero de 2000: Se consulta al Servicio de Espacios Naturales.  
- 29 de febrero de 2000: Se consulta al Ayuntamiento de Onda sobre asuntos medioambientales de su competencia.  
- 8 de junio de 2000: El promotor remite un ejemplar complementario titulado Clasificación y ordenación del territorio en el entorno de la Concesión Minera Zoo Pedrizas.  
- 29 de septiembre de 2000: El titular solicita personalmente una copia de la documentación que figura en el expediente a raíz de la consulta hecha al Ayuntamiento de Onda. Se le entrega en mano.  
- 19 de enero de 2001: La Dirección General de Planificación y Gestión del Medio emite una resolución de cierre del expediente basándose en las alegaciones recibidas y en que el PGOU de Onda no autoriza la explotación de canteras en todo el término municipal.  
- 28 de febrero de 2001: El promotor presenta un recurso de reposición con las alegaciones siguientes:  
1. El fundamento en el que descansa la resolución recurrida es que la solicitud planteada es incompatible con la normativa urbanística vigente, pues afirma que el PGOU de Onda, homologado a la Ley 6/1994 (LRAU.), aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón el 22 de julio de 1998, establece en su artículo 6.8.1: «El PGOU de Onda no autoriza la explotación de canteras en todo el término municipal». La resolución no hace referencia, y por tanto, no se han tenido en cuenta, a las modificaciones introducidas en el planeamiento mediante la corrección de errores de la homologación global del Plan General de Onda, aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón de 27 de julio de 1999. En la misma y entre otras modificaciones, se añade un punto 6 en el artículo 6.17 de la normativa urbanística, por el cual se permite excepcionalmente el uso extractivo en el suelo no urbanizable: «Excepcionalmente, para actividades en el sector primario agropecuario o extractivo, mediante la elaboración y declaración favorable del estudio de impacto ambiental y cumpliendo rigurosamente los requisitos establecidos en el artículo 6.8 de estas Normas, podrá autorizarse los usos señalados condicionando la licencia a las condiciones de restauración y seguimiento del plan de vigilancia correspondiente».  
Conforme a esta modificación, se deduce que sí tiene cabida la explotación de la cantera Zoo Pedrizas aunque supeditada a la obtención de una declaración de impacto ambiental favorable.  
2. El artículo 20 de la Ley 6/1998, sobre Régimen del Suelo y Valoraciones, puede entenderse también como un argumento favorable a la concesión de la autorización solicitada, pues permite dicha explotación si bien condicionada a las limitaciones impuestas por las leyes y el planeamiento.  
3. Hace constar la posible nulidad en que incurre el PGOU de Onda al no permitir en todo su término municipal una actividad económica determinada, pues vulnera la previsión del artículo 38 de la Constitución Española: la libertad de empresa.  
- 19 de abril de 2001: La Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón remite solicitud de la empresa Gravas y Derivados SA en el que pide su reconocimiento como parte interesada en el procedimiento de adjudicación de explotación de la mencionada cantera.  
- 22 de febrero de 2002: El Área de Planificación de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, emite un informe al Área Jurídica sobre el recurso de alzada interpuesto, en nombre y representación de la mercantil Cantera La Torreta SA, en el que se propone la estimación del mismo, la anulación de la resolución de fecha 19 de enero de 2001 y la continuación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental al proyecto de referencia, por ser ciertas las alegaciones efectuadas por el interesado.   
- 21 de marzo de 2002: El Área Jurídica resuelve estimar el recurso interpuesto por Arcadio Gómez Safont contra la resolución de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de fecha 19 de enero de 2001, quedando ésta anulada en todos sus términos y ordenar la continuación del expediente de evaluación de impacto ambiental.  
- 3 de abril de 2002: El conseller emite una resolución estimando el recurso interpuesto por el promotor contra la resolución de la directora general de Planificación y Gestión del Medio de fecha 19 de enero de 2001, quedando ésta anulada en todos sus términos y ordena la continuación del expediente de evaluación de impacto ambiental.  
- 4 de abril de 2002: El Área Jurídica de la conselleria de Territorio y Vivienda notifica a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio la resolución del conseller de Territorio y Vivienda al recurso de alzada interpuesto por el promotor.  
- 17 de abril de 2002: La Sala de lo Contencioso-Administrativo, Sección Tercera, del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana solicita la remisión del expediente administrativo, original o copiado y autentificado, acompañado de un índice autentificado de los documentos que contiene.  
- 18 de abril de 2002: El Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental notifica la resolución del conseller al promotor, al Ayuntamiento de Onda, a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Castellón y al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón.  
- 22 de abril de 2002: Se remite copia autentificada de la documentación que obra en el expediente administrativo 492/99-AIA al Tribunal Superior de Justicia.  
- 16 de julio de 2002: El promotor, a través de la DTMA de Castellón, remite dos ejemplares del Proyecto de Explotación y del Plan de Restauración.  
- 12 de septiembre de 2002: Se le informa al promotor que se le acepta el Recurso de Reposición; también se le comunica que si desea continuar con la tramitación del expediente habrá de aportar documentación nueva a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial, donde queden reflejadas de forma más concreta las características de la explotación, el Estudio de Impacto Ambiental y el Proyecto de Restauración.  
- 9 de enero de 2003: El Área Jurídica remite a la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio el Auto nº 270/02, de 21 de mayo de 2002, dictado por el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, Sala de lo Contencioso-Administrativo, Sección Tercera, respecto del recurso interpuesto por Cantera La Torreta SA. contra la Resolución presunta de la Dirección General de Planificación y Gestión del Medio, en relación con el expediente Nº 492/99-AIA sobre desestimación por silencio administrativo de recurso de reposición, a través del cual se declara apartado y desistido al demandante.  
- 14 de agosto de 2003: La conselleria de Cultura, Educación y Deportes, Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, tramita el informe (desfavorable) del Permiso de Investigación Zoo Pedrizas. Este informe no se corresponde con el expediente 492/99-AIA que es un aprovechamiento de recursos que la Ley de Minas clasifica como Sección A y en el informe de Patrimonio se hace referencia a cuadrículas mineras.  
- 24 de mayo de 2004: El promotor remite, a través de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón, los siguientes documentos: Proyecto de Explotación, Estudio de Impacto Ambiental y Plan de Restauración. En la instancia informa que el proyecto de la explotación minera afecta a la Vía Pecuaria de Extremadura. El titular afirma que ha modificado el proyecto inicial a uno ya concreto (producto de las tres superficies anteriores) en el que se conjuga la eficiencia geológica con la medioambiental, teniendo en cuenta todos los informes recabados en su día y que constan en el expediente de referencia.  
- 31 de mayo de 2004: El promotor remite Proyecto de Explotación, Plan de Restauración y Estudio de Impacto Ambiental.  
- 20 de abril de 2005: Se solicita el informe de Patrimonio al promotor a través del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial.  
- 4 de mayo de 2005: El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial solicita aclaraciones al escrito de fecha 20 de abril de 2005.  
- 13 de mayo de 2005: Se tramitan las aclaraciones solicitadas por el Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial y se acompaña una copia del Informe emitido por la conselleria de Cultura, Educación y Deportes.  
- 29 de junio de 2005: Se tramita una nueva aclaración al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial.   
- 5 de julio de 205: Se explica por escrito una duda al Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial.  
- 23 de septiembre de 2005: Se realiza una consulta al Servicio de Parques Naturales sobre la nueva zona de explotación propuesta.  
- 29 de septiembre de 2005: Se formula una consulta escrita al Ayuntamiento de Onda sobre la nueva zona de explotación propuesta.  
- 24 de octubre de 2005: El Ayuntamiento de Onda remite un informe técnico en contestación a la solicitud de informe.  
2. Información pública  
En fecha 9 de noviembre de 1999 se recibe del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón el resultado de la información pública, publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón el 11 de septiembre de 1999, y las alegaciones presentadas.  
3. Resumen de las alegaciones  
Las alegaciones han sido presentadas por Miguel Marcos Cervera Martínez y se resumen a continuación:  
1. El proyecto de cantera infringe el Acuerdo de la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón, de 22 de julio de 1998, por el que se aprobó definitivamente la homologación global del Plan General de Onda.  
2. Se Infringe el artículo 3 del Decreto 218/1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales (PORN) de la Sierra del Espadán, ya que la cantera Zoo Pedrizas se instalaría dentro del ámbito de actuación de dicha Sierra. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 5.2 de la Ley 4/1989, de Conservación de la Naturaleza y de la Flora y Fauna Silvestres, el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales será obligatorio y ejecutivo en las materias reguladas por dicha Ley. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 35 de la Ley 11/1994, de la Generalitat Valenciana, de Espacios Naturales Protegidos, el PORN será obligatorio y ejecutivo en lo que afecte a la conservación, protección y mejora de la flora, la fauna, los ecosistemas, el paisaje o los recursos naturales, prevaleciendo sobre cualesquiera otros instrumentos de ordenación territorial o física. El planeamiento urbanístico y territorial que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo.   
Con carácter general, en el ámbito territorial del PORN se prohibe la implantación de actividades industriales de cualquier tipo fuera del suelo clasificado como urbano o urbanizable. El PORN impone que los terrenos situados en las Áreas Naturales y Áreas de Predominio Forestal se clasifiquen a efectos urbanísticos como Suelo No Urbanizable de Protección Especial; además dispone que las edificaciones de nueva planta que se construyan en el ámbito del PORN y que no se ajusten a las determinaciones del planeamiento municipal y a las normas del PORN, no podrán ser legalizadas, debiendo procederse a su demolición.  
La solicitud de la cantera Zoo Pedrizas se ubica sobre terrenos No Urbanizables, que según el PORN pertenecen a la Zona de Amortiguación de Impacto, en la categoría de Áreas Naturales. En los artículos 66 y 67 se determinan los usos prohibidos, que son todos aquellos que comporten una degradación del medio o dificulten el desarrollo de usos permitidos. En especial, se prohiben aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculadas a la explotación forestal, ganadera y cinegética y de aprovechamientos del monte, o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas y no se hallen expresamente permitidas en el artículo 66, el cual no hace referencia alguna a la actividad de extracción de áridos. El artículo 67.2 establece como usos prohibidos: Las actuaciones o actividades relacionadas con la extracción de áridos y tierras o la explotación de los recursos mineros.  
3. Los terrenos sobre los que se pretende ubicar la cantera están calificados en el PGOU de Onda como Suelo no Urbanizable de Protección Integral, o como Suelo No Urbanizable Protegido, Protección Integral, o como Suelo No Urbanizable de Protección Paisajística y Forestal. De acuerdo con las Normas Generales Reguladoras de los Usos del Suelo, en los Suelos No Urbanizables de Protección Integral (constituido por los terrenos montañosos de la Sierra del Espadán) están prohibidos los usos extractivos; los terrenos clasificados como Suelo No Urbanizable de Protección Forestal y Paisajística (se incluyen en esta categoría los suelos de elevada pendiente en el entorno del Embalse del Sitjar y la Sierra de las Pedrizas) deben ser protegidos, preservándolos de cualquier actuación que destruya o limite su carácter, además no se permite ningún tipo de edificación de nueva planta.   
4. La circulación de camiones pasará por la carretera de Castellón a Ribesalbes, que tiene prohibida la circulación de vehículos que superen las 16 toneladas. Igualmente discurrirá el tráfico por la carretera del embalse, en la que se prohibe la circulación de vehículos que superen las 3,5 toneladas. El peso frecuente de los camiones que transportan áridos está comprendido entre las 12 y 18 toneladas. Estas carreteras no han sido proyectadas para mantener un tráfico intenso de vehículos pesados.  
5. Las vías de circulación no están adaptadas para el tipo de vehículos que transportan áridos y suponen un peligro para los trabajadores de la cantera y otros conductores.  
6. La cantera que se proyecta emplea explosivos, lo que genera altos índices sonoros, proyecciones y vibraciones, además exige el transporte de material explosivo por vías de circulación que no reúnen los requisitos mínimos necesarios, ni la adopción de las medidas de seguridad que se requieren.  
7. La implantación de una planta de tratamiento de grandes dimensiones necesita grandes volúmenes de agua para la línea de lavado, necesitaría construir balsas de decantación y la formación de grandes escombreras de estériles.  
4. Peticiones de informes sectoriales y documentación suplementaria  
Informes sectoriales  
Servicio de Espacios Naturales   
Responde el 2 de marzo de 2000 que no existe zona húmeda alguna que previsiblemente pudiera verse afectada por este proyecto. En caso de autorizar el mismo, la zona de explotación se retranquearía hasta una distancia mínima de 100 metros del límite del dominio público hidráulico. La aprobación del proyecto supondría el incumplimiento de la normativa del PORN de la Sierra de Espadán.  
Ayuntamiento de Onda  
El Ayuntamiento de Onda contesta el 3 de abril de 2000 a la consulta formulada en los siguientes términos: El Plan General de Ordenación Urbana de Onda, homologado a la Ley 6/1994 (LRAU), aprobado definitivamente por la CTU. el 22 de julio de 1998, establece en su artículo 6.8.1: El PGOU de Onda no autoriza la explotación de canteras en todo el término municipal.  
El Ayuntamiento responde el 24 de octubre de 2005 a la segunda consulta realizada sobre la nueva zona de explotación propuesta por el promotor, en los siguientes términos:  
«El área grafiada como zona de explotación ubicada en la Sierra de las Pedrizas, está clasificada parcialmente como suelo no urbanizable común y también como suelo no urbanizable especialmente protegido, con protección forestal, tal y como aparece en el plano adjunto del PGOU».  
Según la normativa del PGOU, la actividad de cantera no sería admisible en la zona calificada como suelo no urbanizable protegido.  
La protección forestal en la Sierra de las Pedrizas aparece grafiada en los planos de la serie B del PGOU aprobado en 1994 a partir de la cota 225 m".  
Servicio de Patrimonio Arqueológico y Etnológico  
El 10 de abril de 2000 responde el Servicio de Patrimonio Arqueológico y Etnológico que el proyecto de explotación de la cantera Zoo Pedrizas no afecta al Patrimonio Etnológico.  
Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón, Sección Forestal  
Se recibe, el 18 de abril de 2000, contestación a la consulta efectuada a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón.   
Informa que en la finca existen la vía pecuaria nº 2 denominada Cañada Real de Extremadura, y la vía pecuaria nº 3 denominada Cordel de Almassora a La Pedriza.  
Se considera que la apertura de la cantera en la totalidad de la finca ocasionaría un impacto ambiental extremadamente alto, pues afecta: las costumbres sociales de ocio y recreo en la zona del embalse de Sitjar, al paisaje visto desde las poblaciones de la Plana Baixa y la carretera Onda - Alcora, a la nidificación de aves y flora variada que existe en los farallones del Río Mijares, los yacimientos de fósiles, las vías pecuarias, la población de búhos que anidan; finalmente, afectaría notablemente a la flora endémica de la Comunidad Valenciana.   
La Dirección Territorial propone unas medidas correctoras y protectoras, de entre las cuales destacan las dos siguientes:   
- Deberá preservarse íntegramente la vertiente sur y oeste de esta finca forestal sujeta a impacto ambiental, siendo estas: la zona del río Mijares y la zona de la ladera de la Sierra de La Pedriza que mira al embalse del Sitjar.   
- Únicamente deberá estar sujeto a explotación minera las zonas de la vertiente este de la Sierra de la Pedriza, estando estas zonas por debajo de la cota 220 m.s.n.m., a lo largo de la curva de nivel. Esta zona de explotación deberá de subdividirse en pequeñas canteras de no más de 150 metros, estando separadas entre sí al menos 40 metros, que servirán de corredores para la libre circulación de la fauna terrestre. Las referencias espaciales vienen detalladas en un plano adjunto.   
La Vegetación abundante y variada, formada por un matorral termófilo de coscoja y lentisco, correspondiente a la asociación Querco cocciferae-Pistacietum lentisci, que presenta muy localizadamente un estrato arbóreo de Pinus halepensis ocupando sobre todo las partes inferiores de la vertiente de umbría de la sierra, lindando con la carretera del embalse de Sichar. Hay restos de antiguos cultivos de olivos y algarrobos en bancales. Existen endemismos significativos de la Comunidad Valenciana: Leucojum valentium (exclusivo de la Comunidad Valenciana, la tala o desarraigo está sometida a autorización por estar incluido en el Anexo I de la Orden de 20 de diciembre de 1985 sobre protección de especies endémicas o amenazadas), Erodium aguilellae (endemismo estricto de la Provincia de Castellón), Centaurea saguntina (endemismo exclusivo de la Comunidad Valenciana), y endemismos de la Comunidad Valenciana y terrenos limítrofes tales como: Helianthemum origanifolium ssp. mole, Satureja innota, Sideritis tragoriganum; y los endemismos iberolevantinos de área amplia siguientes: Dianthus broteri ssp valentinus, Antirrhinum barrelieri ssp. Litigiosum.  
Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico  
El 17 de abril de 2000, el Servicio de Arqueología de la conselleria de Cultura, Educación y Deportes, informa que se ha de notificar a la conselleria de Territorio y Vivienda y al titular, la necesidad de realizar una prospección arqueológica, sistemática y meticulosa, del lugar propuesto. La prospección deberá ser realizada por un arqueólogo y/o paleontólogo y solicitada ante la Dirección General de Patrimonio Artístico.  
El 22 de mayo de 2000, la Dirección General de Promoción Cultural y Patrimonio Artístico remite un informe en donde considera que:   
1) El estudio sobre el Patrimonio Histórico, Artístico y Arqueológico es insuficiente, puesto que no se han tenido en cuenta los yacimientos arqueológicos que podrán verse afectados por la explotación.   
2) La superficie afectada por la cantera se encuentra cercada por yacimientos arqueológicos, uno de los cuales, el Testar de Pistoles, se sitúa en el mismo límite.  
3) El Corral del Corb es un yacimiento ibérico y como tal puede tener en sus proximidades la correspondiente necrópolis, que podría ser afectada por la explotación.  
4) Dada la elevada densidad de yacimientos arqueológicos en las inmediaciones de la explotación, existen muchas posibilidades de que en los terrenos de la cantera existan más yacimientos, por lo que, a fin de evitar la posible destrucción de Patrimonio Arqueológico será imprescindible la prospección previa del entorno a explotar.  
5) En la citada prospección se procederá a delimitar con precisión el extremo sur de la cantera y se determinará en que grado afectará al Testar de Pistoles y al Camí Empedrat de les Pedrisses.  
Conservación de Flora de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón  
El día 9 de junio de 2000 se recibe un informe de Conservación de Flora, de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón, que hace referencia a la flora endémica, rara o amenazada y a los hábitats naturales de interés comunitario.   
Resumiendo, informa de que en la zona de la cantera existen la coscoja, el lentisco, comunidades de Alysso-Sedion y el herbazal de Teucrio-Brachypodietum que corresponden a hábitats naturales de interés comunitario de la Directiva 97/62/CE del Consejo, de 27 de octubre de 1997, para cuya conservación es necesario designar zonas especiales de conservación. Existen especies protegidas o catalogadas como el palmito (Chamaerops humilis), el té de roca (Jasonia glutinosa), el rabo de gato (Sideritis tragoriganum), teucrio (Teucrium angustissimum) y tomillo (Thymus vulgaris subsp. aestivus), incluidas en el Anexo III de la orden de 20 de diciembre de 1985 de la conselleria de Agricultura y Pesca sobre protección de especies endémicas o amenazadas, para las cuales queda sometida a autorización previa la tala o desarraigo.   
Existe una población conocida de Leucojum valentinum, especie incluida en el Anexo I de la antedicha orden de 20 de diciembre, que se encuentra estrictamente protegida y se localiza en las inmediaciones de la cantera proyectada; no ha podido constatarse su presencia en el interior de la superficie explotable el día 27-4-2000 por ser especie bulbosa, claramente identificable durante su período de floración de mediados de agosto a mediados de octubre. La presencia de herbazales vivaces de Teucrio-Brachypodietum retusi sobre el sustrato rocoso del área explotable, hábitat potencial de la especie, y la proximidad con la población de Leucojum valentinum existente, determinan una alta probabilidad de que la especie también exista en la zona de explotación prevista.  
Conselleria de Territorio y Vivienda, Servicio de Parques Naturales  
El 19 de octubre de 2000 Juan José Martín Pino, en nombre de la mercantil Cantera La Torreta SA. hace una consulta al Servicio de Parques Naturales sobre un error material en la representación cartográfica del PORN de la Sierra de Espadán, en tres zonas denominadas A, B y C situadas en la Sierra de las Pedrizas del Municipio de Onda. En el expediente figura copia del plano con las zonas A, B y C y también copia de la respuesta cursada a la empresa antedicha, la que se resume a continuación.  
La cartografía del ámbito territorial y su zonificación del PORN de la Sierra de Espadán ha incluido a la Sierra de las Pedrizas en la Zona de Amortiguación de Impactos y más concretamente en el Área Natural, de acuerdo con la zonificación establecida en el artículo nº 62 del decreto 218/1997, de 30 de julio, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba el Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra de Espadán.  
El artículo 64.1 caracteriza las Áreas Naturales como «[...] todas las masas forestales en las que predomina el arbolado y las formaciones de matorral con presencia de dosel arbolado [...]». El artículo 68 define las áreas de Influencia Antrópica como «[...] las zonas dominadas por formaciones de matorral que presentan un estrato arbóreo escasamente desarrollado, predominan los coscojares, matorrales y zonas cultivadas abandonadas [...]».  
El área cartografiada como A en la memoria presenta una vegetación que se encuentra en un buen estado de regeneración, estando incluso formada por una vegetación arbustiva, con un dosel arbolado formado por pino carrasco en la zona inferior de la ladera y en el pie de monte. La zona A sí que tiene las características de las Áreas Naturales.  
El área representada como B sustenta una vegetación mayoritariamente de tipo matojar y en ella se detecta un error entre el documento gráfico y las normas de protección escritas en el PORN de la Sierra de Espadán, pues tiene características propias de las Áreas de Influencia Antrópica.  
El área cartografiada como C presenta la dicotomía umbría-solana, es decir, la zona con orientación noroeste se puede considerar que está constituida por un matorral con un dosel arbolado, mientras que en la zona con orientación sureste domina un estrato de matojar. La orientación sureste de la zona C posee características de las Áreas de Influencia Antrópica y en ella se ha detectado un error entre el documento gráfico y las normas de protección escritas en el PORN de la Sierra de Espadán.  
El último perímetro propuesto que delimita la explotación, sobre el cual se cursa esta Declaración de Impacto Ambiental, contiene terrenos que pertenecen a las zonas A, B y C. La zona A se encuentra en el noreste de la cantera proyectada.  
Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial  
La consulta efectuada se refiere al nuevo emplazamiento propuesto para la cantera. Se resume a continuación el contenido del informe recibido en fecha 3 de noviembre de 2005.  
El área propuesta para la extracción de calizas queda ubicada en el ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales de la Sierra Espadán, aprobado por decreto del Gobierno Valenciano, 218/1997, de 30 de julio; queda incluida en la Zona de Amortiguación de Impactos y a su vez dentro del Área de Influencia Antrópica.   
La superficie que ocupa la cantera proyectada es un terreno forestal constituido mayoritariamente por un matorral de Quercus coccifera y Pistacia lentiscus, correspondiente a la asociación Querco cocciferae-Pistacietum lentisci, con Pinus halepensis que presenta puntualmente un estrato arbóreo, ocupando principalmente las partes inferiores de la vertiente de umbría de la sierra, lindando con la carretera del Embalse de Sitjar. Los claros de este matorral los ocupa un tomillar dominado por Thymus vulgaris subsp. aestivus. Donde predomina el afloramiento rocoso se desarrollan comunidades de Alysso-Sedion, en las grietas y suelos predregosos existe un herbazal vivaz de Teucrio-Brachypodietum retusi.  
Tanto el matorral de coscoja y lentisco, como las comunidades de Alysso-Sedion y el herbazal de Teucrio-Brachypodietum corresponden a hábitats naturales de interés comunitario de la Directiva 97/62/CE del Consejo, de 27 de octubre de 1997, para cuya conservación es preciso designar zonas especiales de conservación. Los hábitats de Prados Calcáreos Kársticos o Basófilos del Alysso-Sedion albi (código 6110\* de Natura 2000) y Zonas Subestépicas de Gramíneas y Anuales del Thero-Brachipodietea (código 6220\* de Natura 2000) son hábitats prioritarios de la Directiva.  
En la zona existen especies protegidas o catalogadas tales como Chamaerops humilis, Jasonia glutinosa, Sideritis tragoriganum, Teucrium angustissimum y Thymus vulgaris subsp. aestivus, incluidas en el Anexo III de la Orden de 20 de diciembre de 1985 de la conselleria de Agricultura y Pesca sobre protección de especies endémicas o amenazadas, para las cuales queda sometida a autorización previa la tala o desarraigo. En la zona proyectada se reúnen las condiciones para que exista una población de Leucojum valentinum, especie estrictamente protegida del Anexo I; falta confirmar su presencia en la época de floración.  
En la zona de explotación existen especies tales como: Erodium aguilellae, endemismo estricto de la Provincia de Castellón; Biscutella carolipauana y Centaurea saguntina, que son endemismos exclusivos de la Comunidad Valenciana; Helianthemum origanifolium subsp. molle, Satureja innota, Sideritis tragoriganum y Thymus vulgaris subs. aestivus, endemismos de la Comunidad Valenciana y territorios limítrofes, y Antirrhinum barrelieri subsp. litigiosum, Dianthus broteri subsp. valentinus y Launaea pumila, endemismos iberolevantinos de área amplia.   
Según los artículos 70 y 71 del PORN de la Sierra de Espadán, en las Áreas de Influencia Antrópica se permiten las explotaciones mineras. No obstante, la actividad extractiva deberá tener presente las comunidades botánicas anteriormente descritas.  
Afecciones legales  
La vía pecuaria nº 2 denominada Cañada Real de Extremadura, de dominio público y de 75 metros de anchura legal, tiene su trazado por la divisoria de la Sierra de La Pedriza, y por el collado hacia la partida denominada San Gil. El promotor ha presentado ante la Dirección Territorial de la conselleria de Territorio y Vivienda en Castellón una propuesta de modificación del trazado de la cañada a su paso por el área de estudio.  
La cantera se proyecta en una superficie en la que existe un curso esporádico de agua que desemboca en el Río Mijares.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
Todas las consideraciones ambientales que siguen se refieren a la última zona propuesta para la explotación de calizas.  
- La red hidrográfica y el agua subterránea.  
El diseño de la cantera contempla la creación de una amplia depresión central que se sitúa a la cota final de 110 metros, la cual se encuentra unos 70 metros por debajo de la superficie del terreno actual. Se elimina el barranco existente y se proyecta una zona deprimida recubierta de arcillas, de éste modo se crea una zona encharcada formada por dos lagunas contiguas y sin circulación de agua. Las charcas se alimentan de la escorrentía de las cunetas de guarda y bajantes de la cantera; se desconoce si tendrá un desagüe superficial. Las rocas del lugar son calizas con una porosidad secundaria y permeabilidad suficientes para permitir la recarga de los acuíferos desde la superficie, por lo las charcas pueden constituir un foco de contaminación del agua subterránea en caso de que rebosen y viertan aguas abajo.  
- El paisaje y la revegetación  
La restauración se realiza una vez finalizada cada una de las fases en las que se planifica la explotación. Durante la fase I, se inician los trabajos con la formación de la plaza de cantera a la cota 170, luego se sube explotando hasta la cota 230 m.  
En la fase II, se profundizan 20 metros hasta la cota de 150 m y se explota en sentido ascendente hasta la cota de 230 m, enlazando los frentes del oeste y este de la cantera. Más de 2/3 de la superficie de la cantera se encuentran ya alteradas y se agotan las reservas de la zona oeste.  
En la fase III se continúa la explotación ascendente desde la cota 230 m hasta la cota 290 m.  
En la fase IV se explota ascendentemente desde la cota 110 m hasta la 230 m, el frente avanza desde el centro de la cantera hacia el este.  
El paisaje sufrirá un impacto severo por la apertura de la cantera pues la cuenca visual es amplia y alcanza kilómetros alrededor y numerosas zonas del entorno, como carreteras (carretera CV-21, entre otras), es visible desde Ribesalbes, desde Onda, zonas residenciales e industriales, etc.  
En resumen: la restauración sigue en el tiempo a la explotación, que es ascendente; gran parte de la vida de la cantera transcurre con casi toda su superficie abierta a la explotación, lo que ocasiona un impacto visual de mayor duración sobre el paisaje de lo que cabría esperar de una explotación y restauración simultáneas y en sentido descendente. La revegetación se puede ver afectada por el paso de vehículos, por el polvo emitido, por las proyecciones de las voladuras y por la escorrentía que procede de cotas más elevadas, que la podría erosionar.  
- El planeamiento urbanístico  
El plano nº 6 Planeamiento Vigente del Estudio de Impacto Ambiental muestra dentro del perímetro de la explotación suelo no urbanizable común y suelo no urbanizable protegido. Según la normativa del PGOU de Onda, la actividad extractiva no está permitida en la zona calificada como suelo no urbanizable protegido.  
La cantera Zoo Pedrizas se proyecta para extraer calizas por encima de la cota de 225 metros. En los planos de la serie B del PGOU, aprobado en 1994, figura la protección forestal por encima de ésta cota.  
- El suelo y el agua subterránea  
En caso de que se produzca la falta de suelo almacenado para restaurar toda la superficie, lo cual es más que probable por el nulo o escaso desarrollo del mismo, se proyecta sustituir el material edáfico por fangos de depuradora compostados. Ésta solución podría contaminar de metales pesados los suelos y el agua subterránea.  
- La geomorfología   
Se diseña la cantera sobre dos laderas y gran parte del valle comprendido entre ambas. La ladera situada a levante se explota hasta la cima, pierde su forma redondeada y adquiere dos divisorias agudas que no pueden corregirse con la restauración, su pendiente pasa del 37% al 66% aproximadamente.  
El valle pierde su pendiente al sur para convertirse en una depresión profunda y cerrada. El impacto geomorfológico que genera la cantera Zoo Pedrizas es crítico: la falta de integración geomorfológica en el entorno perdurará durante muchas generaciones.  
- Las infraestructuras  
La carretera que parte desde la CV-21 y llega a la cantera es de ancho insuficiente para la circulación de camiones, por lo que tendrían que construirse ensanches a cada cierta distancia o dotarla de un ancho mayor en todo su trazado.  
La carretera CV-21 se vería sometida a un incremento del tráfico de camiones, maquinaria y de otros vehículos.  
- Las vías pecuarias  
La vía pecuaria nº 2 Cañada Real de Extremadura pasa por la zona proyectada y ha de modificar su trazado. Este impacto es compatible, porque se ha realizado un proyecto de modificación del trazado que está en tramitación en el Servicio de Vías Pecuarias.  
- Las costumbres sociales  
El ruido generado por las explosiones de las voladuras y el funcionamiento de la maquinaria, así como las emisiones de polvo que se producirán, como parte inexorable de la actividad minera, ocurren en un lugar frecuentado por excursionistas, en las proximidades de un lugar con valor paisajístico y recreativo, libre de ruidos. El valor del paraje para el esparcimiento se vería perjudicado durante toda la vida activa de la cantera y sus instalaciones de fabricación.  
- La avifauna   
Próximo a la cantera, en los farallones del Río Mijares, nidifican aves tales como el búho (Bubo bubo) que previsiblemente habrán de migrar a otro lugar.  
- La flora  
En las medidas preventivas y compensatorias del Estudio de Impacto Ambiental se prevé proteger la flora endémica, caso de ser viable técnica y económicamente, previa autorización, mediante trasplante para posterior empleo en la restauración. Caso de no ser viable el trasplante, se verán afectados por la explotación minera las especies y hábitats siguientes:  
Los hábitats naturales de interés comunitario (Querco cocciferae-Pistacietum lentisci, las comunidades de Alysso-Sedion y el herbazal de Teucrio-Brachypodietum), los hábitats prioritarios de Prados Calcáreos Kársticos o Basófilos del Alysso-Sedion albi y Zonas Subestépicas de Gramíneas y Anuales del Thero-Brachipodietea  
Las especies protegidas o catalogadas tales como Chamaerops humilis, Jasonia glutinosa, Sideritis tragoriganum, Teucrium angustissimum y Thymus vulgaris subsp. aestivus  
Endemismos tales como: Erodium aguilellae, Biscutella carolipauana y Centaurea saguntina, Helianthemum origanifolium subsp. molle, Satureja innota, Sideritis tragoriganum y Thymus vulgaris subs. aestivus, Antirrhinum barrelieri subsp. litigiosum, Dianthus broteri subsp. valentinus y Launaea pumila.  
Los cultivos de cítricos podrían verse cubiertos por una capa de polvo, la cual podría engrosar especialmente durante la época más seca del año, lo que afectaría desfavorablemente sus funciones vitales.   
2. Identificación y valoración de los impactos  
En los planos aportados figuran construcciones que se encuentran fuera del perímetro de explotación de la cantera: una zona de oficinas, la báscula, los talleres, el parking de maquinaria, un depósito de agua, la mitad de la pista situada al norte y casi la mitad de los acopios. En la página 182 del Estudio de Impacto Ambiental se comenta lo siguiente acerca de la adecuada ubicación de las instalaciones auxiliares: "Las instalaciones auxiliares que sean necesarias para la ejecución de obras (fase de construcción) se ubicarán siempre en el interior del área de actuación propuesta por el actual proyecto de ejecución y nunca fuera de ellas, minimizando de este modo los impactos paisajísticos que estas instalaciones pueden ocasionar".   
El promotor ha identificado y valorado los impactos, pero el impacto geomorfológico lo cataloga como severo. La cantera aumenta la pendiente de la ladera al doble de su valor natural, además crea dos divisorias en donde las curvas de nivel forman ángulos agudos, lo que contrasta fuertemente con la geomorfología del entorno. Este impacto será crítico durante el tiempo geológico que tarde en borrarlo la erosión y la meteorización, es decir, tardará muchas generaciones humanas en desaparecer.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
En el caso del control del ruido producido por la circulación de camiones se recomienda que la velocidad de éstos sea inferior a 50 km/h fuera de la cantera. No obstante el sentido que pretende transmitir la medida correctora, se puede considerar elevada la velocidad propuesta; una velocidad límite más acorde con los fines perseguidos estaría en torno a los 20 km/h.  
Los estudios periódicos de las vibraciones del terreno provocadas por las voladuras, que proponen como medida para la reducción de las posibles molestias a las personas, no concretan la forma de hacerlo.  
Las instalaciones auxiliares y la fabricación de hormigones, etc. consumirán agua y se desconoce su procedencia. En los planos presentados consta un depósito de agua.   
No se detalla la forma de controlar y eliminar los vertidos que, siendo susceptibles de evacuarse a través de la red de alcantarillado, no pueden eliminarse de este modo por carecer del antedicho saneamiento.  
Dentro de las medidas preventivas, correctoras y compensatorias enunciadas en el Estudio de Impacto Ambiental, página 185, apartado Q. Canalización de las aguas de escorrentía el titular dice: «Además, la apertura de los frentes de explotación, ocasionará una grave alteración de la red de drenaje, por lo que el proyecto y el plan de restauración deberán incorporar una serie de medidas para evitar la entrada de aguas hasta el interior de la explotación (cuneta de guarda en la cabeza del frente, bajantes, escolleras anti-erosión, etc.) evitando la comunicación directa entre la cantera y los cauces naturales, reduciendo de este modo el riesgo de erosión, manteniendo un adecuado control de los sedimentos de las aguas de escorrentía y disminuyendo con ello el grado de turbidez de los cauces próximos». No se explica cómo se realizará el adecuado control de los sedimentos de las aguas de escorrentía.   
Consideraciones Jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a Declaración de Impacto Ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el Anexo I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto de Explotación de la Cantera Zoo Pedrizas y su Plan de Restauración, dado que las labores mineras, sus instalaciones e infraestructuras presentan problemas medioambientales que no han sido resueltos, a saber:  
1. El perímetro de la cantera se sitúa en suelo no urbanizable común y también en suelo no urbanizable especialmente protegido, con protección forestal. La actividad extractiva no está permitida en el suelo no urbanizable protegido.  
2. Puesto que existe un déficit de tierra vegetal, en la restauración de la cantera se propone emplear fangos de depuradora compostados como sustituto del material edáfico.  
3. El impacto que genera la cantera a la geomorfología es crítico, pues no se integra en el entorno y perdurará para las generaciones venideras.  
4. Afecta al trazado de la vía pecuaria nº 2 Cañada Real de Extremadura, que precisa autorización para modificar su trazado, lo cual es un impacto compatible, siempre y cuando se cumpla con la legislación vigente sobre Vías Pecuarias.  
5. La planta de fabricación de áridos, la planta para fabricar hormigón y la planta de aglomerado asfáltico precisan un consumo importante de agua, su procedencia no ha sido justificada, tampoco se ha estudiado el reciclado o limpieza de las aguas usadas a fin de incorporarlas al curso del Río Mijares.  
6. La carretera que parte desde la CV-21 y llega a la cantera es de ancho insuficiente para el paso de camiones y maquinaria, lo que entraña peligro para las personas que circulen por el lugar.   
7. En la zona se encuentran hábitats naturales de interés comunitario, hábitats prioritarios, especies protegidas o catalogadas y endemismos. Las medidas preventivas se refieren exclusivamente a las especies endémicas o amenazadas y se plantea el transplante, durante la fase de explotación, caso de ser viable técnica y económicamente.   
8. La cantera Zoo Pedrizas posee una plaza central a unos 70 metros por debajo del terreno actual, es una depresión cerrada a la que se recubre de arcillas para formar dos charcas. El agua carece de circulación y en caso de rebose puede contaminar el agua subterránea; las charcas interrumpen y hacen desaparecer el drenaje natural existente.  
9. Se planifica la explotación y restauración de la cantera de forma mayoritariamente ascendente. Durante gran parte de la vida de la cantera la práctica totalidad de la superficie de la explotación permanece con la roca expuesta: se erosiona por más tiempo el terreno, se retrasa la restauración y se alarga el impacto visual sobre el paisaje.   
10. No se explica con detalle la forma de medir y limitar las aceleraciones sísmicas inducidas al terreno mediante las voladuras.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Estimación de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 1 de diciembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 397/2004-AIA   
Título: Plan Parcial de Mejora Sector Cotoveta en Mutxamel  
Promotor: Ayuntamiento de Mutxamel  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Mutxamel y CTU   
Localización: Partida Monte Cotoveta, al noroeste del TM Mutxamel   
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El Plan Parcial de Mejora tiene por objeto la una nueva reclasificación de Suelo No Urbanizable Común a Suelo Urbanizable en una superficie de 36.815,68m², una reclasificación de Suelo Urbanizable a SNU Común con una superficie de 47.676,95m² y una modificación de la ordenación pormenorizada del suelo urbanizable reclasificado.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El sector propuesto, con una superficie total de 428.219m², se apoya en sentido Este-Oeste en el viario municipal que une Mutxamel y El Campello, y en sentido Norte-Sur lo hace en la carretera de El Campello a Busot. El ámbito de la actuación se encuentra en la actualidad en ejecución de urbanización y edificación, encontrándose en construcción aproximadamente el 16% de la totalidad de viviendas permitidas.  
El PP La Cotoveta fue aprobado el 3 de junio de 1975 por la Comisión Provincial de Urbanismo, siendo reformado y adaptado con posterioridad, con aprobación definitiva el 6 de abril de 1979. Dicho planeamiento fue nuevamente modificado y aprobado por Pleno municipal de 26 de abril de 1988 y por la Comisión Provincial de Urbanismo el 26 de julio de 1989.  
Este planeamiento y delimitación están vigentes desde su aprobación y se mantienen sin modificación en la HG de las NNSS, aprobadas por la CTU en sesión de 30 de enero de 1998. Con fecha 26 de septiembre de 1997, este Servicio comunica que el expediente nº 137/1997-AIA del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental relativo a la Homologación Global y Complementaria de las NNSS de Mutxamel, se considera no se halla entre los supuestos sometidos al trámite de EIA.  
La modificación ahora propuesta se justifica debido a un posible error entre la grafía del planeamiento aprobado y su correlación catastral, pareciendo que ambos planos estén ligeramente girados y con discrepancias en cuanto a superficies, siendo necesario un ajuste de los límites del sector, y su correspondiente modificación parcial de la ordenación pormenorizada en la zona norte principalmente.   
3. Alternativas  
Las posibles alternativas, frente a la solución adoptada, quedan condicionadas por las características propias del proyecto, tratándose de una modificación en la delimitación de un planeamiento ya vigente.  
Tramitación Administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 9 de noviembre de 2004 el Ayuntamiento de Mutxamel remitió una copia de la documentación técnica, estudio de impacto ambiental relativo al PP de Mejora del Sector La Cotoveta, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Tablón de Edictos del Ayuntamiento de Mutxamel, en el diario Información de Alicante de fecha 14 de octubre de 2004, y en el DOGV nº4.874, de 2 de noviembre de 2004.  
Durante el periodo de Información Pública no se presentó ninguna alegación, según consta en el certificado emitido por el Secretario del Ayuntamiento de Mutxamel.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 31 de mayo de 2005 se requiere al Ayuntamiento de Mutxamel que complete la información con el resultado del trámite de Información Pública y el informe preceptivo de la DG de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Informes Sectoriales  
No se han solicitado Informes Sectoriales.  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PATRICOVA, PGOF y Red Natura 2000, no se detectan afecciones sobre el área de estudio. En la parcela de estudio no se encuentra ningún cauce natural, ni permanente ni esporádico que transcurra por su interior, ni presenta afecciones territoriales de ningún tipo. No se han observado riesgos ambientales asociados a la localización propuesta aparte del riesgo sísmico común a la zona Sur de la Provincia de Alicante.   
2. El Estudio de Impacto Ambiental afirma que no se conoce la existencia en la zona de estudio, ni en sus proximidades, de yacimientos arqueológicos, ni se encuentra afectado por las Vías Pecuarias del municipio.   
Consta en el expediente administrativo informe favorable de la DG de Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al articulo 11 de la Ley 4/1998.  
Consideraciones ambientales  
El PP de Mejora propuesto no implica un cambio de uso del suelo, ya que éste se encuentra clasificado como urbanizable en el planeamiento anterior vigente en el municipio. La situación actual del área de actuación es de plena transformación siendo los restos de vegetación de matorral disperso, con un alto grado de antropización por lo que las especies faunísticas presentes tampoco son un condicionante para el desarrollo urbanístico de unos terrenos sin interés ambiental.  
De hecho, la zona se encuentra ya muy desarrollada urbanísticamente, con urbanizaciones residenciales cercanas, un campo de golf e invernaderos en sus inmediaciones. Además el sector, se localiza sobre una superficie arrasada por una cantera y los viales de acceso a la misma. Como consecuencia de todo lo anterior, no se afecta ninguna variable ambiental relevante por lo que los impactos sobre el medio natural derivados de la actuación propuesta serán siempre bajos y compatibles con el mismo.  
Aun al tratarse de un ajuste en la delimitación de un sector ya vigente, se produce un incremento de la población, por lo que se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable y de riego para las nuevas zonas verdes y ajardinadas, y un mayor volumen de aguas residuales urbanas de las generadas en la actualidad.   
Igualmente sucede por lo que respecta a los residuos sólidos inertes y a los residuos sólidos urbanos, debiéndose realizar la gestión de los mismos a través del servicio municipal de recogida y tratamiento de dichos residuos.  
Dado que los impactos previstos son bajos, el EsIA recomienda una serie de medidas de minimización para su compatibilidad y un PVA acorde a las mismas. Las principales medidas correctoras se apoyan en el control de la contaminación sobre el medio físico, de la calidad del aire y en la gestión de las aguas residuales y de los residuos, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, que no entren en contradicción con la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Plan Parcial de Mejora Sector Cotoveta en el municipio de Mutxamel, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
- Será necesario acreditar ante la Comisión Territorial de Urbanismo la disponibilidad y compatibilidad del incremento de consumo del agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.   
- Las redes de saneamiento del sector deberán definirse como separativas, conectándose las canalizaciones de residuales a la estación depuradora para su tratamiento definitivo.  
- Será necesario acreditar ante la Comisión Territorial de Urbanismo, y antes de la aprobación definitiva del Plan Parcial, la capacidad de depuración de la EDAR a la que se pretende conectar los colectores de aguas residuales y en su defecto la reserva correspondiente para su ampliación de acuerdo con las expectativas del proyecto presentado, según informe y condiciones del órgano competente en la materia.  
- Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunidad Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
2. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
3. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 7 de diciembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 215/2005-AIA  
Título: Proyecto Urbanístico para una Instalación Fotovoltaica.  
Promotor: Gil Bordás SL.  
Autoridad sustantiva: conselleria de Territorio y Vivienda.  
Localización: Término municipal de Forcall, Partida Pedreres.  
Descripción de la Actividad  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la instalación de una planta solar fotovoltaica en el polígono 9, parcelas 101 y 107 del término municipal de Forcall Partida Pedreres (Castellón), en suelo clasificado como No Urbanizable Común, promovido por Gil Bordás SL.  
Se justifica la ubicación de la instalación en suelo no urbanizable por la amplia extensión de terreno que requiere.  
En total, se colocarán 33 ramas conectadas en paralelo con 14 paneles cada una conectados en serie, lo cual supone una superficie de placas de 761 m². La energía generada por la instalación se estima en 100 kWp.  
El parque solar se situaría en un recinto cerrado de 12.053 m² que ocupará 9.591 m² de la parcela 101 (de una superficie inicial de 15.205 m²) y 2.461 m² de la parcela 107 (de una superficie inicial de 18.427 m²). Este recinto tendrá acceso al camino (situado a unos 50 m) y estará situado a unos 100 m del río Cantavella.  
Las actuaciones previstas para el acondicionamiento de la parcela consisten en: compactación del terreno y cubrimiento con grava de machaqueo, excavación de zanjas para cimentaciones, canalizaciones y arquetas de inspección, construcción de bancadas para soportar los paneles, vallado de 2 m de altura con puertas, colocación de edificaciones (casetas prefabricada de hormigón) para el Centro de Transformación (CT), el inversor y otros equipos y una tercera para el personal de mantenimiento y herramientas.  
La energía eléctrica generada será evacuada desde el CT de la instalación. Para ello, se instalará un apoyo con función de anclaje en un punto de la línea existente, desde el cual se construirá una línea trifásica de 20 KV (con una longitud de unos 50 m), para poder efectuar una derivación aérea hasta dicho CT. El final de la línea se conectará aéreamente desde un único apoyo sobre celosía metálica que se instalará en la parcela. La línea aérea de 20 KV existente discurre paralela al río Cantavella, linde sur de la parcela 107.   
La parcela 101, linda al norte con el camino Forcall-Todolella (colada), desde el cual se proyecta el acceso a la instalación.  
2. Alternativas  
No se proponen alternativas al proyecto.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
Según se indica, las parcelas sobre las que se ubicará la instalación son de terreno agrícola en desuso. Linda con campos de pasto, cereal y frutales de secano. Como lindes más destacables, la parcela 101 linda al norte con el camino Forcall-Todolella (colada) y la 107 linda al sur con el río Cantavella. No obstante, el recinto en el que se situará la instalación queda a unos 50 m del camino y unos 100 m del río.  
Los elementos que se verán principalmente afectados serán el paisaje, por la alteración que la instalación introducirá en este y el suelo, por el movimiento de tierras requerido y la ocupación generada por los paneles.  
No se prevé afección alguna sobre los terrenos circundantes.  
El movimiento de tierras también puede generar cierta afección al aire ambiente.  
Próximos a la ubicación elegida se encuentran situadas una zona LIC (L'Alt Maestrat, unos 400 m al sur) y un paraje municipal (La Mola de la Vila, unos 400 m al norte) los cuales, por el tipo de actividad a instalar, no es previsible que se vean afectados.   
La vegetación natural prácticamente ha desaparecido, por su sustitución por cultivos. Asimismo, la fauna de la zona se limita a ciertos roedores como el ratón y la rata común. Además, la zona afectada es reducida.  
Se indica que no existe ningún elemento patrimonial de interés que se vea afectado por la actividad.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Los impactos más relevantes identificados en el estudio de impacto ambiental son los relativos a la alteración y ocupación del suelo y al paisaje.  
Durante la fase de realización, se producirá un impacto sobre el suelo debido al movimiento de tierras para realizar las cimentaciones de las edificaciones, de la valla perimetral y de las placas solares, así como las zanjas para las instalaciones asociadas. Se trata de excavaciones poco profundas (entre 1 m las zanjas para canalizaciones y 0,5 m el resto) que no implicará extraer grandes volúmenes de tierra. A su vez, el movimiento de maquinaria y personas conllevará un aumento de la compactación del terreno.   
Durante la fase de explotación, el mayor impacto irá asociado al paisaje. No obstante, se considera que la zona próxima a la actividad proyectada tiene escasa calidad paisajística, debido a que las estructuras humanas rompen y surcan toda la zona.  
Otro efecto considerado es el impacto sobre la atmósfera, que se considera negativo durante la fase de realización por la emisión de partículas y positivo durante la explotación, puesto que se reducen las emisiones globales de gases por generación de energía.   
La instalación no requiere abastecimiento de agua potable y no se generan vertidos. En caso que en las operaciones de mantenimiento se generasen residuos, se depositarán en los contenedores municipales. La limpieza de los paneles se realizará con agua (sin productos o sustancias químicas) para proteger la superficie de los paneles.  
La evacuación de la energía generada se hará a través de una línea aérea de media tensión ya existente, hasta la cual se construirá un tramo nuevo de 50 m. Los apoyos se situarán uno en el interior de la parcela y el otro bajo la línea existente, por lo que no se alterarán zonas anejas.  
Se indica finalmente que todas las soluciones adoptadas en estas instalaciones producen un impacto medioambiental compatible, si bien se deberán adoptar las medidas correctoras y precauciones propuestas.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
Como medidas protectoras y correctoras y protectoras se proponen:  
- No se abrirán nuevos accesos  
- No se realizarán acopios de materiales  
- En caso de derrame accidental, se restituirá la zona afectada  
- No se emplearán sustancias o compuestos químicos para la limpieza de los paneles  
- Se disimulará la valla perimetral con elementos arbóreos  
- Se realizará un mantenimiento preventivo y correctivo de los equipos  
- Tras el cese de la instalación se procederá al desmontaje de toda la instalación, materiales y equipos, la segregación y clasificación de los residuos que se generen, el reciclaje y reutilización de materiales y equipos, la reparación del suelo eliminando el hormigón y la grava y la restauración de la zona a terrenos de cultivo, replantando asimismo arbolado de cultivo de secano.  
Concretamente, se indica que para disimular la valla perimetral se plantarán cipreses de al menos 2 m de altura, con el objeto de reducir el impacto paisajístico de la instalación.  
Se señala también que el Centro de Transformación contará con una envolvente de hormigón armado de 1 solo bloque con cuba de recogida de aceite, que evitará los accidentales derrames de aceite mineral.  
Como programa de vigilancia ambiental se incluye:  
- Observación y control durante la fase de implantación para que no se produzcan derrames accidentales.  
- Al finalizar la implantación, se inspeccionará que no se ha producido residuos, y en caso contrario, se gestionará este.  
- Vigilar el crecimiento de las especies vegetales, con objeto de mantenerlas y en su caso, reponerlas.  
- Controlar que no se empleen sustancias que generen residuos peligrosos.  
Vistas las propuestas del proyecto, cabe señalar que no se ha contemplado la afección a la colada que limita con la parcela 101 y a la cual se crea un acceso vallado para la zona en la que sitúa la instalación. En ningún caso se podrá invadir la anchura que le corresponda según el acto administrativo de clasificación.  
Según la cartografía temática de la Comunidad Valenciana, se trata de una zona con vulnerabilidad alta de acuíferos, por lo que no será admisible ningún vertido al suelo ni almacenamiento de residuos alguno, debiendo eliminarse de inmediato cualquier vertido accidental.   
A pocos metros se encuentra, entre otros yacimientos arqueológicos catalogados por la conselleria de Cultura, Educación y Deporte en Forcall, el de la Gravera y un poco más alejado el de El Maset de la Trampa. Será necesario determinar la viabilidad patrimonial de la actuación y/o las condiciones a las que debe sujetarse necesariamente la misma.  
Tramitación administrativa  
En fecha 15 de septiembre de 2005, tuvo entrada en los servicios centrales de la conselleria de Territorio y Vivienda oficio de remisión de documentación procedente de los servicios territoriales de Castellón de esta conselleria, por la que se remitía el proyecto urbanístico, el estudio de impacto ambiental y el documento de síntesis de este último para la declaración de interés comunitario de una planta de generación de energía fotovoltaica en suelo no urbanizable en el término municipal de Forcall.  
Revisada la documentación, con fecha 2 de noviembre de 2005 se reclamó por escrito la certificación del resultado del trámite de información pública.  
El 10 de noviembre de 2005, se recibió nota interna por la cual se remitía dicho certificado, así como copia de los anuncios de información pública realizados en el DOGV y en el tablón de anuncios del Ayuntamiento de Forcall.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental según lo indicado en el artículo 24 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la actividad Instalación Fotovoltaica de conexión a red de 100 kWp, ubicada en Suelo No Urbanizable Común (polígono 9, parcelas 101 y 107), promovida por Gil Bordás SL. en el término municipal de Forcall, siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Previo al inicio de los trabajos de excavación, se deberá solicitar informe a la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano, que en aplicación del art. 62.2 de la Ley 4/98 determinará la viabilidad patrimonial de la actuación y/o las condiciones a las que debe sujetarse necesariamente la misma.  
2. Deberá respetarse la anchura legal de la colada que constituye el linde noreste de la parcela 101.  
3. En ningún caso, las instalaciones asociadas a la planta solar fotovoltaica superarán los 6 m de altura.  
4. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la Dirección General de Gestión del Medio Natural de la conselleria de Territorio y Vivienda que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 12 de diciembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 88/05 - AIA  
Título: Explotación de calizas de la Sección A denominada La Masía.  
Promotor: Áridos Palancia SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón.  
Objeto del proyecto: Extracción de calizas para áridos.  
Localización: Parcelas 65, 72, 73, 143, 144,145 y 214 del polígono 3 del Municipio de Altura.  
Ref. órgano sustantivo: NMINC MIEXPA/2004/7 NMINC/JR/kf  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características del proyecto  
El objeto de la explotación es la extracción de calizas del Jurásico (Toarciense superior a Kimmeridgiense) para áridos mediante cantera, la cual se encuentra situada en el Municipio de Altura. La superficie disponible es de 568.986 m², y la superficie afectada por las labores e instalaciones es de unos 450.000 m².  
Las reservas de todouno ascienden a unos 35 millones de toneladas, de las cuales el 5% son estériles. Según el Proyecto de Explotación, la vida prevista de la cantera es de unos 100 años; pero en el Plan de Restauración se le atribuye una vida de treinta años.   
En la cantera está previsto emplear una instalación semimóvil para la fabricación de áridos con una capacidad de unas 150 tm/h.  
La actuación también contempla la apertura de unos 250 metros de pista desde el camino situado en las inmediaciones de la Rambla de Rivas hacia el norte; permitirá acceder durante la etapa final a la plaza de cantera, los acopios y la instalación de tratamiento.  
La explotación se sitúa en dos laderas opuestas y el valle abancalado por el que discurre un torrente.  
El sistema de explotación es por bancos descendentes de 20 metros de altura, con bermas de unos 22 metros de anchura y taludes inclinados 71º respecto a la horizontal. El arranque se iniciará a la cota 720 metros y la cota mínima de 610 m corresponde a la plaza de la cantera.   
El arranque se realiza mediante perforación y el empleo de grandes voladuras de 85/90 mm de diámetro de barreno.  
El material arrancado se carga sobre camión mediante cargadora frontal y se transporta hasta la instalación de tratamiento, o bien el todouno es comercializado directamente.  
No se prevé la formación de escombreras.  
La maquinaria que se emplea en la cantera consiste en: un equipo de perforación, una cargadora frontal o retroexcavadora de 3 ó 5 m³ y un camión volquete o dumper con una carga útil de 25 ó 50 toneladas.   
La restauración de las laderas se realiza mediante tres fases sucesivas; los bancos de explotación se remodelan a 7 metros de altura, con bermas de 5 metros y taludes individuales de 45º.  
La plantilla prevista la componen 5 operarios.  
2. Alternativas  
En el Estudio de Impacto Ambiental no figura el estudio de las alternativas técnicamente viables y la justificación ambiental de la solución adoptada.  
Tramitación administrativa  
1. Tramitación   
13-12-04 El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón remite el Proyecto de Explotación, El Plan de Restauración y el Estudio de Impacto Ambiental de la solicitud de explotación de recursos de la sección A denominada La Masía.  
14-01-05 Se devuelve al promotor la documentación por no haber obtenido elementos de juicio suficientes para tomar una decisión respecto a la actuación proyectada.  
25-05-05 El Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Castellón remite el certificado del trámite de información pública, fotocopia compulsada del certificado del Ayuntamiento de Altura y el informe de Patrimonio, Proyecto de Explotación, Plan de Restauración y Estudio de Impacto Ambiental.  
17-06-05 Se solicita información al Servicio de Ordenación Sostenible del Medio de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
20-06-05 Se solicita un informe a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda en Castellón sobre aspectos medioambientales.  
03-08-05 Se solicita información a la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre aspectos medioambientales de su competencia.  
17-08-05 La Dirección Territorial de Territorio y Vivienda remite el informe solicitado.  
22-09-05 Se solicita información medioambiental al Ayuntamiento de Altura.  
17-10-05 Se recibe la información solicitada al Servicio de Planificación y Ordenación Sostenible del Medio.  
25-10-05 El Ayuntamiento de Altura remite la información solicitada.  
2. Información Pública  
La documentación ha estado sometida al período de información pública sin que se presentaran alegaciones.  
Informes sectoriales  
Ayuntamiento de Altura  
El Ayuntamiento de Altura informa que la cantera se sitúa en suelo no urbanizable, clasificado como Común General, donde se permite la explotación de canteras.  
Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental  
El Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental ha emitido un informe favorable, con la condición de que al inicio de la explotación o de cualquier remoción del subsuelo, el promotor habrá de tener aprobado un proyecto de seguimiento arqueológico firmado por técnico competente que estará presente en todos los desmontes de tierra vegetal.  
Dirección Territorial de Territorio y Vivienda  
Según el informe de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, la explotación de calizas no afecta a vías pecuarias clasificadas.  
Servicio de Ordenación Sostenible del Medio  
El informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio establece que el proyecto se ubica en el ámbito territorial del Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) de la Sierra Calderona, dentro de la Zona de Influencia, afectando al Área de Predominio Agrícola y el Área de Regeneración. El artículo 72 del PORN, relativo a los usos permitidos dentro de las Áreas de Regeneración, incluye las actividades extractivas y mineras.  
Las parcelas en que se proyecta la explotación de las calizas albergan el hábitat Matorrales arborescentes de Juniperus spp. (5210), incluido en el anexo I de la Directiva 92/43/CEE, del Consejo de 21 de mayo, relativa a la Conservación de los Hábitats Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres.   
Además, la mayor parte de la superficie ocupada por las parcelas en las que se pretende realizar la explotación está clasificada como Forestal Arbolado Natural, según el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana (aprobado por el Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat), que el mismo decreto define, en su artículo 10, como "agrupación de árboles en espesura con una fracción de cabida cubierta superior al 5% y uso netamente forestal. El origen del mismo es natural o de repoblación netamente integrada".   
La ejecución del proyecto implica la eliminación total de la cubierta vegetal y, por lo tanto, del hábitat de interés comunitario mencionado, dentro de las parcelas en las que se ubica.  
A pesar de que la actividad extractiva está permitida, en principio, para estas categorías de ordenación, dados los valores ambientales de las parcelas en cuestión, el Servicio de Ordenación Sostenible del Medio informa desfavorablemente este proyecto.  
Afecciones legales  
La cantera proyecta explotar calizas del cauce de la rambla que discurre por las inmediaciones del paraje denominado El Covarcho, que es afluente de la Rambla de Rivas.   
Una pequeña parte del extremo SO de la cantera se encuentra dentro de la zona de policía del dominio público hidráulico.  
Por el sur de la explotación pasan dos líneas eléctricas aéreas. No se tiene constancia de que se encuentre en tramitación o se haya autorizado la modificación del trazado de las mismas.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos que pueden verse afectados por el proyecto de la actividad  
- La geomorfología  
La cantera se proyecta ocupando el valle situado en las inmediaciones del cerro El Covarcho y también ocupa una pequeña parte de otro valle situado en el noroeste de la demarcación. La cota máxima de explotación llega hasta la cumbre de las colinas situadas en el norte y sur de la cantera; en el resto, la cantera no sobrepasa la media ladera.  
La pendiente de las laderas del norte es de un 23%, una vez explotada la cantera y restaurada pasa a ser del 92%. El perfil longitudinal del valle cambia su descenso suave por dos tramos horizontales, de cotas 640 y 610 metros, separados ambos por una zona abancalada.  
El impacto geomorfológico que crea la cantera es crítico, pues la restauración no puede corregirlo y la geomorfología final no se integra en el entorno.  
- El suelo y la Red Hidrográfica  
Durante las fases de explotación y restauración se ha de controlar el poder erosivo de la escorrentía superficial, a fin de evitar pérdidas del suelo existente y la formación de depósitos por decantación fuera de la cantera. En la documentación técnica aportada por el titular no figura el cálculo del caudal de escorrentía, ni la situación del canal de guarda en cada una de las fases de explotación; tampoco se han dibujado las curvas de nivel en la plaza de cantera.   
Las plazas de cantera no desaguan la escorrentía superficial por carecer de pendiente.  
Con el Plan de Restauración propuesto, el torrente El Covarcho puede erosionar los bancos situados entre las dos plazas de cantera, arrastraría partículas y causaría destrozos a la revegetación implantada aguas abajo.  
No han sido presentadas las obras necesarias para el control de la erosión y para decantar las partículas arrastradas por la escorrentía, de modo que sedimenten dentro del recinto de la cantera.  
La cantera ocupa gran parte de la cuenca de alimentación y unos 700 metros del cauce del torrente que discurre por el paraje denominado El Covarcho. El avance de las labores provoca la desaparición del cauce durante años; la restitución final de su trazado se produce a decenas de metros por debajo de la posición actual, lo que incrementa el poder erosivo del agua.  
Se desconoce si el titular dispone de autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para extraer calizas en la Rambla El Covarcho y también en aquella parte de la cantera que solapa con la zona de policía de la Rambla de Rivas.  
- La vegetación, la fauna y el paisaje.  
Las parcelas en que se proyecta la explotación de las calizas albergan el hábitat Matorrales arborescentes de Juniperus spp. hábitat de interés comunitario, por lo que la explotación de la caliza eliminaría gran parte del mismo.  
Se habla de tres fases de explotación y vienen dibujadas únicamente en sección transversal en los planos nº 6 y nº 7 del Plan de Restauración; la memoria técnica presentada da a entender que la superficie correspondiente a cada fase será restaurada subsiguientemente. El Plan de Restauración no explica la relación entre superficies explotadas y restauradas a lo largo de la vida de la cantera, es decir, no se puede seguir la evolución de los trabajos de restauración respecto de los de explotación por carecer de los planos que muestren esta información.  
La cantera produce simultáneamente calizas de los frentes abiertos simultáneamente en las dos laderas y el tramo del valle comprendido entre ambas. Esta planificación aumenta la duración tanto del impacto visual como de la erosión del suelo, retrasa la restauración y constituye una zona de exclusión para la fauna local durante más tiempo.  
En la restauración se propone una siembre de leguminosas y gramíneas sin dar a conocer en que época se efectuará la siembra.  
2. Identificación y valoración de los impactos  
Los impactos han sido identificados y valorados, aunque el impacto geomorfológico no ha sido valorado como crítico.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Con respecto a las medidas correctoras del impacto sobre las aguas superficiales, el titular afirma en la página 60: «No se afectará a ningún barranco o línea de escorrentía existente en el área, ni en lo relativo a extracción de materiales en los mismos, ni en el paso de la maquinaria a su través, ni en el depósito de estériles o cubierta de tierra vegetal sobre ellos, por lo que no es necesario establecer medidas preventivas al respecto, aunque tal y como se ha comentado las aguas de escorrentía que puedan dirigirse hacia la explotación se evacuarán por las cunetas de drenaje para que sigan su cauce natural.» Esta afirmación contradice la previsión de explotar las calizas del torrente El Covarcho.  
En el Estudio de Impacto Ambiental no concretan las medidas correctoras para corregir los procesos erosivos, solo se comentan medidas de carácter general.   
El Programa de Vigilancia Ambiental no desarrolla detalladamente las acciones a seguir.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto se encuentra sometido a Declaración de Impacto Ambiental al encontrarse incluido dentro de los supuestos previstos en el ANEXO I, apartado 3c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda y según el Artículo 17, se atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.  
Por tanto, en vista de todo lo anterior y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de explotación de calizas de la Sección A denominado La Masía y su restauración, dado que la zona donde se ubica corresponde mayoritariamente al hábitat de interés comunitario Matorrales arborescentes de Juniperus spp. (5210) de alto valor ambiental. Además, la mayor parte de la superficie ocupada por las parcelas en las que se pretende realizar la explotación está clasificada como Forestal Arbolado Natural, según el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana (aprobado por el Decreto 106/2004, de 25 de junio, del Consell de la Generalitat), con lo que la ejecución del proyecto implica la eliminación total de la cubierta vegetal.   
En el texto de ésta declaración y en especial en el apartado Consideraciones Ambientales, se comentan aspectos técnicos importantes que la propuesta presentada deja sin resolver.  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 13 de diciembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 100/05-AIA  
Título: Planta de producción de formaldehído, colas y resinas  
Promotor: Formol y Derivados, SA.  
Localización: Ctra. C-3320 Silla-Alcira, km 41,2 - 466440 Almussafes (Valencia)  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
Formol y Derivados SA es una industria del sector químico afectada por la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el apartado 4 del Anejo I (Industrias químicas) cuyas instalaciones sitas en una parcela del Polígono Industrial Norte-Ford en la Ctra. C-3320 Silla - Alcira, km 41,2 - 466440 Almussafes (Valencia), se dedican específicamente a la fabricación de formaldehído, colas y resinas fenólicas, para su utilización como desinfectante y esterilizante el primero, y como aglomerantes y aislante térmico (entre otras aplicaciones) los otros derivados obtenidos en los procesos; con una capacidad de producción tal, que resulta preceptiva la obtención de la Autorización Ambiental Integrada, motivo por el que se redacta el proyecto evaluado.  
Características más relevantes de las construcciones y/o de la actividad  
Formol y Derivados, SA está situada en una parcela con compatibilidad del planeamiento urbanístico, según certificado municipal de 26/11/2003, calificada como zona urbana, área industrial, ateniéndose a las características de uso exclusivo industrial, conforme a las determinaciones urbanísticas de compatibilidad según el PGOU del municipio de Almussafes, teniendo concedida licencia municipal de inicio de ampliación de la fábrica en fecha 20 de febrero de 2003 según Certificado de la Comisión Municipal de Gobierno, cuya actividad productiva data de 1970, estando la planta rodeada con otras actividades industriales, siendo una zona fuertemente antropizada y próximo a vías rápidas de circulación.   
Las instalaciones industriales, constan de cinco unidades básicas de fabricación de: a) formaldehído, b) paraformaldehído, c) colas de urea-formaldehido, d) resinas de melamina-formaldehído, y e) resinas de fenol-formaldehido; siendo el primero de estos procesos básico y paso previo del producto intermedio que se transforma para el resto de las fabricaciones:  
a) Formaldehído  
Obtenido mediante deshidrogenación del metanol, por combustión catalítica mediante catalizador de plata, obteniendo el formaldehído e hidrógeno, absorbiéndose en agua el primero y quemándose el hidrogeno residual en una caldera, obteniendo una solución acuosa de formaldehído del 70%.  
Todo el formaldehído fabricado es transformado en los siguientes procesos, no expidiéndose como tal.  
b) Paraformaldehído  
El formaldehído en solución obtenido en el proceso anterior se polimeriza catalíticamente tras una concentración al vacío, mediante una columna de destilación y otra de absorción con refrigeración intermedia, obteniendo dos corrientes, una solución concentrada y otra de vapores de formaldehído del 20-50% y agua, pasando los vapores a otra planta tras ser condensados, para fabricar colas de urea-formaldehído y resinas de melamina-formaldehído. Y por otra parte la solución concentrada se polimeriza catalíticamente y se seca en una torre de prill, seguido de un cribado.  
c) Colas Urea-Formaldehído  
El formaldehído de diferentes concentraciones procedente de distintos puntos de las plantas de formaldehído y de paraformaldehído, se hace reaccionar con urea, obteniéndose la urea-formaldehído (formourea), siendo este un producto intermedio empleado en la fabricación de colas de urea-formaldehído. Éstas se obtienen haciendo reaccionar la formourea con más urea en presencia de aditivos ácidos o alcalinos, mediante calentamiento a una temperatura determinada, dando tiempo a la polimerización que se mantiene hasta alcanzar el producto una determinada viscosidad objetivo. Seguidamente se concentran mediante destilación, obteniéndose como concentrado la resina y como destilado una corriente pobre en de formaldehído y metanol, que es tratada en la depuración de aguas de proceso.  
d) Resinas Melamina-Formaldehído  
La polimerización se consigue por reacción de melamina con formaldehído de baja concentración en medio alcalino en un reactor agitado, en presencia de catalizador y mediante la aditivación de agentes dopantes y estabilizantes donde se controla la tempertura, mediante serpentines de calefacción-refrigeración.  
e) Resinas Fenol-Formaldehido  
El proceso tiene lugar en dos etapas, la primera es la formación de formofenol a partir de formaldehído y fenol, y la segunda es la polimerización catalítica del formofenol obtenido con más fenol diluido, y la adición de ácidos y alcalinos y otros que actúan como estabilizantes, reacción que tiene lugar por calentamiento del sistema controlado hasta alcanzar la viscosidad deseada y posterior enfriamiento para descarga del reactor. Los vapores formados se condensan, y los gases son lavados.  
Las materias primas básicas de sus procesos son metanol, urea y fenol, (con un total de 368.400 Tm), así como una amplia lista de otras materias secundarias, que emplean como ácidos y bases, aditivos, catalizadores, y otros productos químicos.  
Tiene una capacidad de producción anual de unas 586.500 Tm (total de composiciones, líquidos y granulado).   
La parcela tiene una superficie de 68.221 m².  
Como servicios generales, disponen de equipamientos auxiliares tales como oficinas, laboratorios, centro de transformación y generación de electricidad, tratamiento de aguas refrigeración, conducción de aguas pluviales, servicios generales, compresores y almacén de residuos generados, etc.  
Cuenta con red de saneamiento y depuración biológica de aguas residuales de uso doméstico por una parte, y por otra de homogeneización de las industriales, controlando las producidas; contando además con red de las pluviales con tanque de tormenta, del que son vertidas al exterior, tras su control.   
Disponen de almacenamientos de las materias primas, productos intermedios y finales en tanques con cubetos independientes para recogida de derrames en caso de fallo, contando con sistemas de seguridad.  
Las materias primas básicas, los productos intermedios y los productos finales son catalogados como peligrosos.  
Tramitación administrativa  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la conselleria de Territorio y Vivienda.  
En fecha 23 de junio de 2005 se recibe, remitido por el Área de Evaluación Ambiental, el Proyecto Básico y el Estudio de Impacto del proyecto de referencia, y se informa que habiendo sido expuesto en el DOGV 4946 DE 15/12/04 por la DGCA de esta conselleria de Territori i Habitatge sin haberse recibido alegaciones en la conselleria de Territori i Habitatge, adjuntando:  
- Informe Municipal del Ayuntamiento de Almussafes de fecha 14 de junio de 2005, de adecuación al proyecto. Añadiéndose que se han tramitado 7 proyectos con fechas de concesión: 4/12/97, 12/2/02, 2/9/99, 16/11/00, 27/11/01, 3/11/03, y 5/11/03 de producción de formaldehído y de algunos de sus derivados, ampliaciones y de la balsa de homogeneización y emergencia.  
En fecha 20 de octubre de 2005 se recibe en esta conselleria oficio de la Dirección Territorial de Industria y Seguridad Industrial, en el que se informa que la empresa Formol y Derivados, SA ha presentado la documentación de Seguridad Industrial conforme al RD 1254/1999 sobre accidentes graves, con informe favorable de OCA, relativo al cumplimiento de los requisitos en esta materia.  
Considerando completa la documentación remitida, se procede a incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Afecciones legales  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.  
Según se establece en el punto 3.3 del Anejo 1 de la Ley 16/2002 de 1 de julio, de prevención y control integrado de la contaminación, a la actividad e instalaciones le es de aplicación dicha legislación.  
Según se establece en el punto a) 1ª del Grupo 5 del Anexo I de la Ley 6/2001 de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, industria química, petroquímica, textil y papelera: Producción de productos químicos orgánicos básicos, se encuentra sometida al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
La planta de proceso requiere un considerable consumo de energía y de agua, originando a la vez emisiones atmosféricas y residuos sólidos y líquidos y moderado ruido.  
Respecto al suelo y las aguas, es de señalar que la ubicación de la industria está en una zona sin riesgo de inundación ni de deslizamiento, pero de alta vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas, debido a la alta permeabilidad del suelo, todo ello de acuerdo a la Cartografía Temática de la conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes de la Generalitat Valenciana.  
Dado que la situación del emplazamiento está ya ocupada por la industria, en un entorno industrial antropizado, en donde coexisten industria y áreas de cultivo, el medio biótico y social se verá muy ligeramente afectado.  
Debido a la trascendencia de posibles vertidos incontrolados o accidentales deberán extremarse las exigencias a la impermeabilización de zonas de almacenaje y manipulación de residuos y materiales pulverulentos, y establecerse controles estrictos en cuanto al vertido y gestión de las aguas.  
En cuanto a la generación de residuos durante el normal funcionamiento y mantenimiento de la industria, está previsto el almacenamiento temporal de los mismos hasta su recogida por gestor externo. Por este motivo, sólo se evalúa la gestión intracentro de los residuos y la existencia de gestores autorizados para la recogida de los residuos producidos, al tratarse de gestores autorizados.   
También es reseñable el vertido de las aguas residuales industriales, que son controladas, si bien ha de garantizarse la impermeabilización de la balsa de almacenamiento.   
Identificación y valoración de impactos durante la fase de funcionamiento.  
El Estudio de Impacto Ambiental se lleva a cabo partiendo de las premisas de que la instalación objeto de proyecto está ya construida y en pleno funcionamiento siendo productora de residuos y de que se le clasifica dentro del grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico. Así que, durante la fase de explotación que nos ocupa, se considera que las acciones que pueden generar impacto (los factores de impacto) serán básicamente la generación de emisiones gaseosas y polvo generado en los distintos equipos, y los residuos de diferente índole, los ruidos y vibraciones, así como los originados por el tráfico rodado de entradas y salidas de producto, siendo por tanto los elementos ambientales atmosféricos los susceptibles de ser afectados, ya que como se ha señalado la instalación no producirá ningún vertido sólido de origen industrial, aunque está vertiendo las aguas residuales industriales y las de origen sanitario depuradas y las pluviales a la acequia del Barranco de la Foia, habiendo una autorización para ejecución de la obra del encauzamiento del barranco de la Fuente (del Coronel), por lo que tendrá que disponer de la Licencia de vertido a la acequia por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.   
Se concluye que tras la adopción de las correspondientes medidas preventivas y/o correctoras, el impacto de la ejecución y entrada en funcionamiento carecen de sentido y en el cese de la actuación no precisa medidas correctoras adicionales a las expuestas para recuperar las condiciones originales.  
Medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen una serie de condiciones, debiendo ser observadas las siguientes medidas correctas :  
1) Contaminación acústica. Vibraciones  
Estando sometida la actuación a evaluación de impacto ambiental, deberá atenerse a lo establecido en el Título IV, Capítulo II: Condiciones de las Actividades Comerciales, Industriales y de Servicios y en el Título II Capítulo II: Niveles de Perturbación, de la Ley 7/2002 de Protección contra la Contaminación Acústica.. Y de acuerdo con el artículo 37 de la citada Ley 7/2002 deberá aportar en el plazo máximo de 5 años una auditoria de autocontrol.   
2) Contaminación atmosférica  
La industria cuenta con un total de 4 focos fijos de emisión de contaminantes atmosféricos, no habiéndose considerado como tales, los correspondientes a las salidas de los filtros de mangas, que deberán controlar sus emisiones.  
Las emisiones atmosféricas contaminantes del proceso de fabricación son:   
- En las hornos: básicamente son partículas, NOx, CO, CO2 y COV's.  
- Deberán ser controlados estos contaminantes, cuyos niveles de emisión, en base a lo dispuesto en el punto 1.a del Artículo 22 de la Ley 16/2002 de Prevención de control integrados de la contaminación, de mejores técnicas disponibles y específicamente para las sustancias enumeradas en el anejo 3.  
En cuanto a los medios de transporte, y por encima de las emisiones procedentes de los escapes de motor, están las procedentes del transporte de materiales pulverulentos. Al respecto se señala que durante la fase de funcionamiento, el generado por los camiones en la rodadura sobre el material y el desprendido de las cajas cargadas, por lo que deberán ir entoldados tanto con carga como sin ella.  
Finalmente, deberán disponer de una máquina barredora con filtro de captación de polvo para el barrido de determinadas zonas y mantener limpio el suelo de la fábrica en su conjunto.  
La industria se encuentra recogida en el punto 2.6.9 del grupo B, del catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera, del Anexo ll del Decreto 833/75, de 6 de febrero que desarrolla la Ley 38/1972 de Protección del Ambiente Atmosférico. Por ello, y como medida preventiva de la contaminación, se exige la confección del Libro de Registro de Emisiones, con la medida de los contaminantes controlados, para cada uno de los focos de emisión, según el modelo que aparece en el Anexo IV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, realizadas por un organismo de control autorizado. Asimismo, se indica que los focos han de disponer de orificios que posibiliten la toma de muestras de los parámetros contaminantes de la emisión y tenga accesibilidad a los mismos según se indica en la citada Orden.  
3) Usos del agua y contaminación hídrica  
El abastecimiento de agua de la industria procede parte de pozos propio y externo y de la red municipal, estando en trámite de autorización por la Confederación Hidrográfica del Júcar la captación subterránea.  
La autorización de vertido está asimismo en fase de tramitación, motivado por el encauzamiento del barranco de la Fuente del Coronel, por lo que tendrá que disponer de la Licencia de vertido a la acequia por parte de la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
No se aporta informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento del consumo de agua para uso industrial que puede suponer la implantación de la industria evaluada con las previsiones de la concesión aportada, garantizando la no afectación o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
La industria dispone de red de canaletas para la recogida de aguas residuales industriales, que es almacenada en balsa para su control, no estando conectada a la red municipal de saneamiento, al carecer de colector municipal, por lo que, según se indica, las aguas pluviales se vierten a la acequia del Barranco de la Foia.  
Las aguas residuales sanitarias producidas por la empresa van a fosa séptica depurándose mediante depuración biológica, vertiéndolas ya depuradas.  
Contaminación del suelo  
Este apartado está íntimamente relacionado con el anterior por cuanto que la afección sobre las aguas podría desembocar en la contaminación del suelo y viceversa.  
A pesar de tratarse de una actividad potencialmente contaminante del suelo, en la documentación presentada se expone que el riesgo de contaminación es prácticamente nulo. De la documentación aportada se deduce que la solera es lisa e impermeable sin solución de continuidad y no resbaladiza, permitiendo su limpieza.  
4) Residuos generados  
Durante su normal funcionamiento y mantenimiento, la industria genera una amplia gama de residuos.  
Almacenan los residuos temporalmente en zona reservada en una zona proyectada a tal efecto en el interior de una nave industrial adosada a la principal, hasta su recogida por gestor autorizado.  
Los lodos de las depuradoras biológicas se recogerán directamente.  
5) Programa de Vigilancia Ambiental  
Se presenta un Programa de Vigilancia Ambiental centrado en la periodicidad y modo en que se han de llevarse a cabo la medición de las emisiones e inmisiones gaseosas y el control de la generación y gestión de residuos.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, ya que tal y como establece el apartado a) 1ª del Grupo 5 del Anexo 1 de la Ley 6/2001 de 8 de mayo de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986 de 28 de junio de evaluación de impacto ambiental, las instalaciones químicas integradas se encuentran sometidas al trámite de Declaración de Impacto Ambiental.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el Proyecto para la instalación de una Industria para la fabricación de formaldehido y derivados, promovida Formol y Derivados SA., a implantar Polígono Industrial Norte-Ford en la Ctra. C-3320 Silla-Alcira, km 41,2 - 466440 Almussafes (Valencia), en los términos que establece el Proyecto y el Estudio de Impacto Ambiental, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:  
1) Todas las sustancias que puedan ser catalogadas como residuos, serán adecuadamente almacenados y entregados a Gestor Autorizado, según la Ley 10/2000 de Residuos de 12 de diciembre.  
2) En cuanto a la zona de almacenamiento de residuos peligrosos:  
- Se tratará de una zona pavimentada, cubierta, ventilada, con sistemas que permitan la retención y recogida de vertidos accidentales, y de fácil acceso de modo que se minimice el riesgo de accidentes en la carga/descarga de los diversos residuos.  
- Para el almacenamiento de residuos líquidos o que por su alto contenido líquido puedan generar vertidos se contará con cubetos o sistema de recogida que garanticen el confinamiento y posterior recogida de los posibles derrames. Cada cubeto o recipiente de recogida de derrames accidentales debe tener como mínimo el volumen del envase de mayor tamaño o el 10% del total (la mayor de ambas cantidades). Los cubetos deberán ser individuales para cada tipo de residuos cuya mezcla en caso de derrame suponga aumento de su peligrosidad o dificulten su gestión. Debiendo cumplirse lo reglamentariamente exigido para los disolventes y sus residuos y de otros productos inflamables.  
3) El titular de la instalación estará obligado a remitir periódicamente a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados.  
4) Se nutren de agua de pozo que está dentro de su parcela, cuya captación deberá estar autorizada por la Confederación Hidrográfica del Jucar (CHJ).   
5) Resultando que están vertiendo a la acequia las aguas residuales tratadas y pluviales, y teniendo en cuenta que las aguas pluviales arrastrarán el polvo depositado en todas las superficies horizontales y de cubierta, y considerando que tales partículas pueden contener productos peligrosos, (procedentes de las materias primas utilizadas), que se trasladarían a la acequia, se establece que deberán disponer de un tanque de tormenta, de capacidad suficiente para albergar la máxima descarga recogida en una hora, según los datos históricos de los últimos veinte años. Y bien utilizar el agua en el proceso, o verter en condiciones de vertido controlado, con autorización expresa de la CHJ.  
6) Se contará con la adecuada cantidad de absorbente no inflamable para solventar los derrames accidentales. El absorbente contaminado se gestionará según la naturaleza del derrame.  
7) Los resultados del Programa de vigilancia Ambiental determinarán si se han de implementar las medidas correctoras adoptadas para prevenir la contaminación acústica (aperturas para ventilación dotadas de silenciadores, etc.) debiendo cumplirse lo establecido en el título lV, capítulo ll Condiciones acústicas de las actividades comerciales, industriales y de servicios y el Título ll, capítulo ll Niveles de perturbación, de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana de Protección contra la Contaminación Acústica.  
8) La altura de las chimeneas deberá ser claramente superior a la de edificios o estructuras próximas o colindantes, de modo que no se produzcan turbulencias y se garantice la dispersión.  
9) La actividad deberá disponer de un libro de registro por cada uno de los focos emisores de contaminantes según el modelo que aparece en el Anexo lV de la Orden de 18 de octubre de 1976 sobre prevención y corrección de la contaminación industrial de la atmósfera, donde deben anotarse todas las mediciones periódicas de autocontrol de las emisiones a la atmósfera. (El libro de registro se encuentra disponible en los servicios territoriales de la conselleria de Territorio y Vivienda). Asimismo deberán presentar correctamente cumplimentada la adaptación de la encuesta que aparece en el Anexo V de la mencionada orden, la cual igualmente se encuentra disponible en los mencionados SS.TT.  
10) En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental, deberá constar de las siguientes acciones:   
- Mediciones de las emisiones de NOx, CO, COV's, y partículas, realizadas por un organismo de control autorizado a la puesta en marcha y cada tres años, ya que la actividad se encuentra clasificada como grupo B según el Anexo ll del Catálogo de Industrias Potencialmente Contaminadoras de la Atmósfera del Decreto 833/75 de Protección del Ambiente Atmosférico.  
- Mediciones de autocontrol de las emisiones de NOx, CO, COV's y partículas realizadas por un centro cualificado o por la propia empresa una vez cada año.  
- Mediciones del ruido ambiental en el entorno inmediato de la parcela de la actividad, o en el interior de viviendas o instalaciones que pudieran estar colindantes o próximas. Estas mediciones deben realizarse por organismos colaboradores de la administración tanto a la puesta en marcha, como al menos cada cinco años, de acuerdo con el artículo 37 de la Ley 7/2002.  
- Se asegurarán las condiciones de operación de acuerdo con lo establecido en el Proyecto de Ejecución y el Estudio de Impacto Ambiental, comprobando que las medidas preventivas y correctoras propuestas se han realizado y se encuentran en buen estado de funcionamiento. Estas medidas se completarán con las propuestas en la resolución de impacto ambiental.  
- Deberá llevar un control de analítica de vertido, de acuerdo a lo establecido por la CHJ.  
- El titular de la instalación estará obligado a remitir a la Dirección General de Calidad Ambiental el Informe de Situación especificado en el artículo 3 del Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, por el que se establece la relación de actividades potencialmente contaminantes del suelo y los criterios y estándares para la declaración de suelos contaminados. Elaborándose anualmente el Informe de Situación especificado en este condicionante.  
- El Programa de Vigilancia Ambiental propuesto por el promotor con las adiciones aquí detalladas se remitirá anualmente a la Dirección General de Gestión del Medio Natural.  
11) Otros condicionantes ambientales que se establezcan a través de las autorizaciones sectoriales que resulten de aplicación.  
12) Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados a la conselleria de Territorio y Vivienda, Dirección General de Gestión del Medio Natural, que establecerá si procede la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 15 de diciembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML