Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9103, del 09-06-2021 (2021/6201)

RESOLUCIÓ de 27 de maig de 2021, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 001/14-EAE Castelló de la Plana.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9103

Data del DOGV
:   09-06-2021

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2021/6201

CVE


Data del document
:   27-05-2021

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [Castelló de la Plana](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 27 de maig de 2021, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 001/14-EAE Castelló de la Plana. [2021/6201]  
Segons l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, que estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental i territorial estratègica, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 001/14-EAE Castelló de la Plana.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica:  
Tràmit: Avaluació ambiental de pla.  
Promotor: Ajuntament de Castelló de la Plana  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló  
  
Localització: terme municipal de Castelló de la Plana  
Expedient: 001 € 2014 € EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 23 de juliol de 2020, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Castelló de la Plana, en els següents termes:  
  
A la vista de la data d'informació pública (que es detalla més avant) i d'acord amb el que estableix la disposició transitòria primera, punt 2, de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), a aquest pla se li aplica la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desplegada a la Comunitat Valenciana per l'esmentada LOTUP.  
L'objecte de la Declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o el programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la LOTUP. Per a això, verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si és el cas, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar abans de l'aprovació.  
El 29 de maig de 2019, l'Ajuntament de Castelló de la Plana remet la Proposta del pla general estructural i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Per mitjà d'un escrit de 3 de març de 2020, es remeten els últims informes de les administracions afectades i la justificació de com s'integren en la proposta de planejament. (vegeu apartat C.2)  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
- Al·legacions presentades durant el termini legalment establit  
- Resultats del Pla de participació pública.  
- Document de participació pública en què se sintetitzen els seus resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta de pla o programa.  
- Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es derivaran de l'aplicació del pla (a l'EATE)  
- Certificat d'aprovació de la proposta de pla.  
Proposta de pla:  
\* Memòria justificativa del model territorial i urbanístic  
\* Memòria informativa (març 2019)  
\* Plans d'informació. (2019)  
\* Plans d'ordenació estructural (2019).  
\* Normes urbanístiques (març 2019)  
\* Fitxes de zona (març 2019)  
\* Fitxes de gestió (març 2019)  
\* Catàleg de proteccions amb les tres seccions (març 2019)  
- Estudis complementaris:  
\* Estudi valoració ambiental Serradal (març 2019)  
\* Estudi d'inundabilitat (a l'EATE)  
\* Estudi de paisatge. (març 2019)  
\* Estudi acústic. (març 2019)  
\* Mobilitat urbana sostenible i seguretat viària (març 2019)  
\* Informe de viabilitat econòmica (març 2019)  
\* Memòria de sostenibilitat econòmica. (març 2019)  
\* Informe d'obtenció de valors del sòl de sectors (febrer 2019)  
\* Estudi d'afecció a Xarxa Natura (març 2019)  
\* Estudi de disponibilitat de recursos hídrics (març 2019)  
\* Informe d'avaluació d'impacte de gènere (març 2019)  
\* Indicadors de seguiment (en la memòria justificativa i normes urbanístiques)  
\* Memòria  
  
A). Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici i document consultiu 23/12/13  
Emissió del document de referència (equival al document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic). 26/06/14  
Participació pública i consultes del pla general estructural adaptat a la LOTUP durant un període mínim de 45 dies. Publicació en el DOGV: 15/01/18  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de pla. 30/04/19  
Sol·licitud d'emissió de DATE / documentació completa 29/05/19 € 03/03/20  
  
  
B). Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.0) Antecedents. Planejament vigent  
A causa de diverses sentències judicials, el planejament municipal vigent resulta prou excepcional i particular, per això resulta convenient realitzar un breu resum de la successió de fets ocorreguts:  
1) Mitjançant una resolució de la Conselleria d'Obres Públiques i Urbanisme de 17 de novembre de 1984, es va aprovar la revisió d'un pla general ANTERIOR datat en 1964.  
2) Posteriorment es va elaborar una segona revisió que va ser aprovada l'1 de març de 2000 (DIA de 22 de febrer de 2000, exp. 573/99 AIA).  
3) El 9 de desembre de 2008, el Tribunal Suprem va anul·lar el PGOU i va retrotraure el procediment al moment posterior a l'aprovació provisional per a sotmetre-la a informació pública, i va tornar a ser aplicable el pla de 1984.  
4) Es va repetir el tràmit d'informació pública i es va tornar a aprovar definitivament el pla el 28 de gener de 2010. No obstant això, mitjançant interlocutòria de 10 de juliol de 2012, del Tribunal Superior de Justícia de la CV, es va declarar nul·la i sense efectes aquesta aprovació per no elaborar-se i tramitar-se amb la legislació correcta.  
5) El 24 de setembre de 2012, es publica en el DOGV el Decret 139/2012 que suspenia la vigència del PGOU de 1984 i establia un règim urbanístic transitori (per als sòls urbans, urbanitzables amb ordenació detallada i plans especials aprovats), d'acord amb la versió del pla sotmés a informació pública el setembre de 2012.  
  
6) El 2 de març de 2015, es publiquen en el DOGV les normes urbanístiques transitòries d'urgència per al municipi de Castelló de la Plana que substitueixen les anteriors i s'adapten a la LOTUP. S'estructuren en memòria justificativa i normes urbanístiques.  
Les normes transitòries d'urgència estableixen el contingut mínim normatiu necessari que permeta el normal exercici de les facultats urbanístiques en els sòls consolidats per l'edificació que, segons la legislació aplicable, tenen la consideració de sòl urbanitzat o urbà. S'estableixen les mínimes normes que permeten a curt termini l'ordenació dels sòls consolidats.  
Les normes transitòries s'articulen en dos títols:  
- Títol I. Normes generals:  
- Capítol I. Objecte, àmbit territorial i termini de vigència  
- Capítol II. Normes del sòl urbanitzat  
- Capítol III. Normes del sòl en procés d'urbanització  
- Capítol IV. Normes del sòl no urbanitzable  
- Capítol V. Disposicions comunes.  
- Capítol VI. Condicions generals dels usos  
- Títol II. Normes particulars per a cadascuna de les zones de sòl consolidat.  
Els plans especials aprovats eren autònoms i no derivaven del pla anul·lat, motiu pel qual continuen sent vigents.  
Aquestes normes no poden crear/classificar sòl urbanitzable ni remetre's a plans de desenvolupament, ni desclassificar sòl urbanitzable. Ha sigut la declaració de nul·litat del Pla general de 2000, decretada pels tribunals, la que ha donat lloc a la desaparició de l'instrument legal en què es contenia la classificació d'aquests sòls. Aquestes normes no impedeixen que aquests àmbits queden classificats com a urbanitzables en el nou pla general. Però serà amb el nou pla general en tramitació quan s'haurà de decidir quins sòls es classifiquen com a urbanitzables. No obstant això, hi ha determinats programes d'actuació integrada en execució, vàlids i en vigor, no afectats per la declaració de nul·litat del pla. Les normes transitòries no incideixen directament sobre la validesa i eficàcia d'aquests programes en execució.  
En relació al sòl no urbanitzable, li resulta d'aplicació la DT novena de la LOTUP considerant-se tot aquest protegit, si bé, cas per cas, amb informe de la conselleria amb competències urbanístiques, se li podrà aplicar el règim d'usos de l'art.197 LOTUP.  
7) Després de diverses pròrrogues (DOGV 19.01.2017 i DOGV 04.01.2019), les normes urbanístiques transitòries estaran en vigor fins a l'1 d'abril de 2021, llevat que abans entre en vigor el Pla general estructural.  
B.1) Descripció de l'alternativa 0:  
Tal com s'ha descrit en l'apartat anterior, la vigència del PGOU de 1984 s'ha suspés, i ha quedat el sòl classificat en urbà, urbanitzable detallat i sòl no urbanitzable protegit.  
A més, estan vigents tres plans especials que ordenen i regulen tres àmbits concrets que són els relatius a la universitat, al port i a la Marjal.  
  
En els dotze anys transcorreguts des de l'aprovació de la revisió del Pla general l'any 2000 fins a la seua anul·lació l'any 2012, la ciutat s'ha anat transformant i desenvolupant amb diversos nivells en els àmbits següents:  
En el sòl urbà, les unitats d'execució:  
\* Ús residencial: 1, 2, 3, 5, 6, 7, 9, 11, 15, 17, 18, 19, 20, 24, 26, 27, 28, 29, 32, 36, 42, 43, 44, 48, 49A, 54, 55A, 57, 58, 59, 62, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 73, 74, 75, 77, 79, 81, 82, 83, a més d'altres 3 delimitades posteriorment (av. València, grup Pilar, maset Blau).  
\* Ús industrial: 1A, 1B, 10, 14A, 14B, 15, 22, 24, 25, 26.  
\* Ús terciari: 5, 7, 8, 13, 14, 15, 17.  
En el sòl urbanitzable els sectors amb ordenació detallada són:  
  
\* Ús residencial: 3, 24 i 26.  
\* Ús industrial: 6 (1), 9, 10, 14, 15.  
En conseqüència, la resta de sectors previstos en el Pla de 2000, com que no tenen l'ordenació detallada, han de considerar-se com a sòl no urbanitzable.  
Dels sectors amb ordenació detallada, alguns es troben, hui dia, urbanitzats i parcialment edificats, motiu pel qual se'ls pot considerar com a sòl urbà. Aquests són el sector 3 residencial i els sectors 6(1), 9 i 10 d'ús industrial. En conseqüència, el sòl urbanitzable amb ordenació detallada a la data correspon als sectors 24 i 26 d'ús residencial, que sumen 444.000 m², i els sectors 14 i 15 d'ús industrial, que sumen 287.500 m².  
En les pàgines 15 i 16 de la memòria informativa s'aporten les quanties dels quadres següents: (Aquestes quanties es van elaborar en el document consultiu el desembre de 2013, per la qual cosa no s'ajusten a les normes urbanístiques transitòries publicades el 2 de març de 2015, en què es descriu la classificació de sòl que hi ha al municipi)  
  
S. urbà (UE) Urbanitzat Reparcel·lat Sense desenvolupar Total (ha)  
Residencial 167,67 14,78 162,41 344,86  
Industrial 57,02 16,24 119,12 192,38  
Terciari 55,31 23,46 49,68 128,45  
Total 280,00 54,48 331,21 665,69  
  
  
S. urbanitzable Urbanitzat Reparcel·lat Sense desenvolupar Total (ha)  
Residencial 202,92 59,18 772,32 1034,42  
Industrial 157,16 16,24 691,34 864,74  
Terciari 55,31 23,46 49,68 128,45  
Total 415,39 98,88 1513,34 2027,61  
  
  
B.2) Resum del document de referència  
B.2.1) Informació territorial:  
El municipi de Castelló de la Plana es troba a la comarca de la Plana Alta, té una superfície de 107,5 quilòmetres quadrats i la població l'any 2012 va ser de 180.204 habitants. Limita amb Benicàssim, Borriol, Sant Joan de Moró, l'Alcora, Onda i Almassora.  
El terme municipal té una forma semblant a un triangle, en què a l'est se situa la costa amb una longitud de quasi 9 km. La longitud màxima cap a l'interior és de 17 km, mentre que en direcció nord-sud és d'uns 13 km.  
El terme s'estén des de la costa a l'est fins a les muntanyes situades a l'oest; entre ambdues hi ha una extensa plana al·luvial amb suau i uniforme pendent que acaba en una zona de marjal. Les elevacions principals són Roca Blanca (629 m), el racó de Raca (458 m), el tossal de Llobera (352 m) o el tossal Gros (358 m). En el vèrtex oest del terme es troba també el tossal de la Galera (248 m), que delimita l'embassament de María Cristina. Com a llits principals es troba la rambla de la Viuda, que conforma el límit de terme en la seua part coincident amb Onda, i el riu Sec, que travessa el terme fins a desembocar al mar. De menor rellevància són el barranc Malvestit i el barranc de Fraga.  
  
Els elements naturals més rellevants són el Desert de les Palmes, les illes Columbretes, la cova de les Meravelles, la cova del Molí de la Font i l'ermitori de la Magdalena. En la franja costanera es troba la marjal, separada del mar pel cordó dunar i la pineda del Grau, amb aportacions hídriques procedents dels barrancs i dels ullals. En la dècada de 1920 es va condicionar per al cultiu de l'arròs amb l'obertura de sequiols, en els anys seixanta es va canviar el tipus de cultius a hortalisses i en les últimes dècades han proliferat els habitatges unifamiliars.  
Gràcies a les possibilitats hídriques de la zona, abunden els cultius de regadiu, cítrics i hortalisses. En l'interior prevalen els cultius de secà.  
  
En la zona de costa se situa el nucli del Grau, el port, el complex industrial-petroquímic El Serrallo al sud i una zona de platja al nord junt amb la seua zona turística. El nucli principal es troba a uns 4 km de la costa.  
Una gran quantitat d'infraestructures viàries discorren pel municipi, entre les quals destaquen l'AP-7 i l'N-340 pel seu caràcter interprovincial, així com la CV-10 o la CV-16 pel seu caràcter provincial. També són rellevants com a infraestructures la línia fèrria València-Tarragona, el port o l'aeròdrom.  
B.2.2) Alternatives proposades  
En total es van plantejar 3 alternatives. L'alternativa 1, que és l'ordenació proposada en el pla anul·lat per sentència; l'alternativa 2, relativa a la ciutat en el seu estat actual considerant els desenvolupaments produïts en el pla esmentat, i l'alternativa 3, que es denomina «l'ordenació adequada», i és la que s'ha triat.  
S'ha de tindre en compte, tal com s'ha indicat en l'apartat B.1), que el document de referència es va emetre amb anterioritat a la publicació de l'Acord, de 27 de febrer de 2015 (DOGV 02.03.2015), pel qual s'aproven les normes urbanístiques transitòries que aclarien la situació del planejament vigent, motiu pel qual l'alternativa 2 de situació actual s'ha modificat.  
B.2.3) Alternativa 3 «l'ordenació adequada», proposada en el document consultiu.  
Aquesta alternativa incloïa els àmbits del territori la urbanització dels quals resultava convenient per a contribuir a la vertebració de la ciutat.  
En relació a l'ús residencial, dels 27 sectors previstos en el Pla general de l'any 2000, se'n mantenien 13: els tres que n'havien iniciat el desenvolupament (núm. 3, 24 i 26), a més d'altres set (núm. 1, 6, 8, 9, 13, 15 i 27) i altres tres que es conservaven parcialment (10, 16 i 23), mentre que 14 s'eliminaven (2, 4, 5, 7, 10, 11, 12, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 25) Això es traduïa en una classificació de sòl urbanitzable residencial de 2.534.020 m², en què s'eliminaven 3.815.226 m² respecte del planejament derogat. Les unitats d'execució delimitades que es trobaven pendents sumaven 1.261.258 m² de sòl, havent-se eliminat una superfície de 357.091 m².  
Respecte a l'ús terciari, aquest es concentrava principalment al costat de l'avinguda del Mar, en la zona nord al costat de la caserna i en la costa. En total s'ocuparien 506.629 m² de sòl vacant, dels quals més de la meitat ja estaven previstos en el planejament derogat. Descomptant les UE eliminades, el sòl terciari augmentava en uns 145.000 m² respecte a les previsions realitzades en el pla de 2000. En resum, d'acord amb les dades aportades, 442.264 m² s'incloïen en unitats d'execució i 200.000 m² en un nou sector (l'aeroclub que deixa de ser equipament), havent-se eliminat respecte de l'alternativa 1 un total de 54.566 m².  
  
En els usos industrials es fomentaven nous desenvolupaments al costat de la zona portuària, alhora que es reduïen els creixements aïllats en el territori i a la Ciutat del Transport. 7 sectors es mantenien (4, 5, 6, 7, 14, 15 i Parc Castelló), 4 sectors reduïen la seua dimensió (2, 3, 11 i 13), 2 sectors desapareixien (1 i 8). Com a nova actuació es proposava la plataforma logística al sud de la zona portuària i que limita amb Almassora, que ocupa una extensió de 2.000.700 m². Respecte a la delimitació del planejament de l'any 2000, se suprimien 2.098.305 m², quantia semblant a la del nou sector logístic, motiu pel qual l'ocupació de sòl pràcticament no variava.  
  
En el document de referència constava tal qual el quadre següent:  
  
 Alternativa 1 Alternativa 2 (ha) Alternativa 3  
SÒL TRANSFORMAT 1758,36 2173,75 2173,75  
Residencial 1001,94 1204,86 1204,86  
Terciari 0 55,31 55,31  
Industrial 435,83 592,99 592,99  
Dotacional 244,93 244,93 244,93  
P. especial universitat 75,66 75,66 75,66  
SÒL EN PROCÉS DE TRANSFORMACIÓ 557,48 656,94 656,94  
Residencial 59,76 59,76  
Terciari 23,46 23,46  
Industrial 16,24 16,24  
Pla especial port 557,48 557,48 557,48  
NOUS CREIXEMENTS 2540,03 512,42 1637,26  
Residencial 1034,42 379,53  
Pla especial Marjal 512,42 512,42 512,42  
Terciari 128,45 64,23  
Industrial 864,74 481,51  
Plataforma logística 200,07  
SÒL NO URBANITZABLE. 6068,25 7581,01 6456,17  
Comú 4377,86 5890,62 4765,78  
Protegit 1690,39 1690,39 1690,39  
TOTAL 10.924,12 10924,12 10924,12  
  
  
B.2.4) Resum de determinacions que cal tindre en consideració assenyalades en el document d'abast (document de referència).  
La qüestió més rellevant que s'indicava és que l'ocupació del sòl amb usos edificatoris excedia les previsions realitzades per l'ETCV. Es recomanava ajustar-se a aquesta o bé justificar el compliment basant-se en els criteris que s'hi estableixen, i els excessos existents incloure'ls en les DEUT com a possible sòl reclassificable quan s'esgote aquest.  
  
S'han d'aportar les dades de capacitat dels creixements i realitzar una previsió de les necessitats quant a recursos hídrics, depuració d'aigua o gestió de residus.  
S'indicava que la infraestructura verda havia d'utilitzar-se com a base per a dissenyar el model d'ordenació amb una sèrie de directrius per a la seua distribució:  
- El sòl comprés entre la ronda de circumval·lació i la CS-22/l'accés nord al port/CV-149 ha de classificar-se com a SNU protegit agrícola-paisatgístic, analitzant si aquesta franja és suficient per a minimitzar els riscos generats per les indústries existents al polígon El Serrallo.  
  
- Ha d'estudiar-se com connectar la zona situada al nord i al sud de l'avinguda del Mar.  
- Tant a l'est com a l'oest del nucli urbà hi ha grans extensions de sòl amb una capacitat molt alta per als usos agrícoles.  
  
- Tot el conjunt ha d'estar interconnectat i s'han d'establir zones d'afecció visual entorn de les principals infraestructures de comunicació.  
- El desenvolupament de determinats sòls pot ser incompatible amb la funcionalitat de la infraestructura verda, com els sòls industrials al nord i sud del nucli urbà, o els residencials i terciaris a l'est.  
- La zona situada al sud de la CS-22 i el terme d'Almassora es considera per l'ETCV com a àrea d'oportunitat en què haurà d'evitar-se la completa conurbació i la formació d'un continu urbà.  
A més, s'analitzaven els sectors i unitats d'execució proposades indicant:  
- No es considerava ambientalment viable la classificació com a urbanitzable dels sectors 6-SU-R, 8-SU-R, 9-SU-R, 10-SU-R, 15-SU-R, 16-SU-R i 23-SU-R.  
- Del sector Aeroclub s'indicava que se situava en una zona amb risc d'inundació en què l'aigua apareix del subsol per la intrusió marina o bé per la impossibilitat del drenatge en cas de temporal, motiu pel qual s'havia de buscar una alternativa a la reclassificació proposada. El lloc resulta més adequat per a localitzar zones verdes ampliant el parc litoral o recuperant el cordó dunar i la seua vegetació tal com estableix la directriu 147 de l'ETCV. També s'havia de tindre en compte que és una zona amb risc de regressió costanera.  
- S'havia d'analitzar la delimitació dels sectors 12-SU-R, 22-SU-R i 27-SU-R  
- S'indicaven les afeccions existents en els següents àmbits perquè foren tingudes en compte en la seua delimitació i ordenació: 13-UE-R, 45-UE-R, 50-UE-R, 51-UE-R, 83-UE-R, 10-UE-T, 11-UE-T, 4-SU-I, 7-SU-I, 13-SU-I, 14-SU-I, 15-SU-I  
- A causa de les afeccions existents, es recomanava estudiar la viabilitat de 52-UE-R, 53-UE-R, 63-UE-R, 7-UE-I, 8-UE-I, 9-UE-I, 20-UE-I, 23-UE-I, 3-SU-I, 5-SU-I  
- De la plataforma logística s'indicava que el seu àmbit no s'havia sotmés a avaluació ambiental, motiu pel qual la seua localització no era definitiva, per la qual cosa havia de considerar-se com a sòl no urbanitzable comú.  
- El sòl inclòs en unitats d'execució hauria de justificar que compleixen els requisits establits en la normativa urbanística per a ser considerats com a urbans.  
S'indicaven els aspectes que cal tindre en compte en la qualificació i zonificació del sòl no urbanitzable:  
- Fauna i flora.  
- Coves.  
- Zones incendiades  
- Risc de ruptura de la presa embassament de María Cristina.  
- Granges  
- Séquies i canals de reg  
- Les explotacions i els registres miners (La Torreta, La Joquera, L'Abeller...)  
- La depuradora i la seua ampliació  
- Zones amb habitatges per a minimitzar-ne l'impacte ambiental  
S'havia d'analitzar el risc relacionat amb els temporals marins, la pujada del nivell del mar i la regressió costanera, així com les mesures proposades per a combatre'l.  
Encara que es deixara al marge del pla l'àmbit del Pla especial de la Marjal, s'havia d'estudiar com incidia en la planificació de la resta del municipi (consum de recursos, mobilitat...).  
B.3) Continguts acords amb el document d'abast  
En general s'ha tingut en compte el que s'ha indicat en el document d'abast, ja que:  
- Segons s'indica en els informes del Servei d'Ordenació del Territori, la proposta s'adapta als criteris de creixement establits en l'ETCV.  
  
- S'ha utilitzat la infraestructura verda com a base per a la planificació, per a això:  
- S'han considerat com de protecció agrícola els sòls situats entre la ronda de circumval·lació i la CS-22, així com els que es troben a l'oest de la CV-10.  
- Per a la connexió entre la zona situada al nord i al sud de l'avinguda del Mar, s'ha reservat una zona verda en un dels sectors i s'han eliminat els sòls urbanitzables d'ús residencial situats a l'est de la CS-22.  
  
- S'han establit zones d'afecció visual entorn de les principals infraestructures de comunicació.  
- S'han eliminat els nous creixements al costat del nucli urbà d'Almassora per a evitar la completa conurbació.  
- Quant a la classificació del sòl urbanitzable, únicament s'ha eliminat el sector 16-SU-R i, no obstant això, segueixen proposant-se els sectors 6-SU-R, 8-SU-R, 9-SU-R, 15-SU-R. Al 23-SU-R se li ha canviat la forma en una localització semblant. La plataforma logística també s'ha mantingut.  
S'ha analitzat la delimitació dels sectors 12-SU-R, 22-SU-R, 27-SU-R, 3-SU-I i 5-SU-I i finalment s'han eliminat. El sector 4-SU-I ha reduït la seua extensió.  
Diversos sectors (7-SU-R, 10-SU-R, 11-SU-R, 12-SU-R) que eren urbanitzables s'han eliminat, si bé les parts del seu àmbit més consolidades per l'edificació s'han classificat com a urbanes.  
- Pel que fa al Pla especial de la Marjal, en comptes d'estudiar com incidia en la proposta, s'ha optat per eliminar-lo incorporant la proposta de sòls urbans en l'ordenació.  
- S'han inclòs en l'EATE les afeccions i riscos que s'indicaven (fauna, flora, coves, zones incendiades, embassament de María Cristina, granges...)  
- En l'apartat 9.1.10 del títol III i en l'apartat 9 del títol VII de l'EATE s'analitza el risc relacionat amb els temporals marins, la pujada del nivell del mar i la regressió costanera, així com les mesures que es proposen per a combatre'l.  
- Quant a l'anàlisi de les unitats d'execució, la seua delimitació es posposa a la fase d'ordenació detallada. De les que estaven previstes, sí que es disposa informació sobre la seua classificació de sòl:  
- S'han inclòs en sòl urbanitzable: 13-UE-R, 50-UE-R, 10-UE-T i 11-UE-T.  
- Es mantenen en sòl urbà: 45-UE-R, 51-UE-R, 52-UE-R, 53-UE-R, 63-UE-R, 83-UE-R i 20-UE-I.  
- Es classifiquen com a no urbanitzables: 7-UE-I, 8-UE-I, 9-UE-I i 23-UE-I.  
- El sòl de l'aeroclub es classifica com a urbà terciari-dotacional, sense especificar dades concretes sobre la seua materialització o tipus de construccions permeses.  
B.4) Continguts acords amb l'annex VII de la LOTUP  
L'EATE presentat conté tots els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII de la LOTUP, amb el mateix ordre i amb la mateixa denominació de capítols.  
Com a annexos a l'EATE s'incorporen el resum no tècnic, l'estudi d'inundabilitat i la cartografia.  
L'estudi d'inundabilitat que s'incorpora va ser posteriorment modificat, i no va resultar vàlid el que es va incloure en l'annex esmentat.  
B.5) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
A més de les tres alternatives descrites en l'apartat B.2.2), amb posterioritat se'n van elaborar dues més. Una es va realitzar com a conseqüència de l'emissió del document de referència i una altra després del procés de participació pública, sent aquesta última l'ordenació triada per a sol·licitar l'emissió de la DATE.  
Per a la selecció de l'alternativa més favorable s'han utilitzat els criteris següents:  
- Els creixements hauran de ser els necessaris, al voltant del nucli urbà existent i reblint els buits de la trama.  
- Mantindre, preservar i protegir els valors naturals, culturals i paisatgístics.  
- Millorar la mobilitat del municipi, canalitzant el trànsit i millorant la connexió viària. Completar la ronda de circumval·lació.  
- Permeabilitzar les connexions entre ambdós marges del riu Sec.  
- Mescla equilibrada d'usos, activitats i grups socials.  
- Integració dels sistemes de transport.  
B.5.1) Objectius. Es descriuen en la memòria. De manera resumida són:  
- Fer un pla general obert a la ciutadania que fomente la participació pública.  
- Adequar l'ordenació als criteris ambientals i de sostenibilitat territorial.  
- Minimitzar els principals impactes ambientals dels habitatges unifamiliars en sòl rural, fonamentalment en la marjal, revisant les previsions del pla especial aprovat i facilitant-ne la gestió.  
  
- Aplicar perspectiva de gènere en l'ordenació del territori i procurar una millora de la qualitat de vida de la societat, evitant solucions espacials discriminatòries que generen àrees marginals.  
B.5.2) Infraestructura verda.  
L'art. 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte de la infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV van ser concretats els seus elements. Els art. 4 i 5 de la LOTUP són els que en la legislació vigent en defineixen el concepte, les funcions i els espais que la integren.  
Els elements que la conformen i els seus connectors queden recollits en la pàg. 359 de l'EATE, en l'apartat 4 (pàg. 23) de la memòria justificativa i en 4 plans d'ordenació.  
Entre els seus elements es podria destacar la concreció del traçat de la via litoral.  
B.5.3) Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent  
El pla distingeix 4 zones: Zones urbanitzades (ZUR), zones de nou desenvolupament (ZND), zones rurals comunes (ZRC) i zones rurals protegides (ZRP).  
- Les zones urbanitzades classifiquen com a sòl urbà aquells sòls que compten amb els serveis urbanístics i els terrenys contigus que permeten la culminació de trames i els que presenten dèficit d'urbanització. Es delimiten 4 zones, 3 en funció de l'ús dominant i una altra per al nucli urbà. (ZUR-RE, ZUR-IN, ZUR-TR i ZUR-NH).  
Es posposa la delimitació de les unitats d'execució al Pla d'ordenació detallada, el qual estudiarà el grau d'urbanització de cada àmbit per a completar-lo.  
- Les zones de nou desenvolupament inclouen els sòls destinats a expansió urbana el desenvolupament dels quals requereix l'aprovació d'un instrument urbanístic. Se'n distingeixen tres tipus segons l'ús predominant (ZND-RE, ZND-IN i ZND-TR).  
(Nota: en els paràgrafs següents s'ha inclòs entre parèntesis la denominació que tenien en el pla de 2000)  
En relació a l'ús residencial dels 3 sectors del planejament vigent, un es considera ja sòl urbà (el 3), un altre canvia el seu ús a terciari (el 26) denominant-se ara «ST Av. del Mar» i el tercer (el 24) es manté però modifica el seu nom a «SR Riu Sec». Es proposen, a més, 16 nous sectors amb la següent distribució:  
\* En la costa, al nord del riu Sec, es delimiten dos sectors: l'SR Senillar (el 9) i l'SR Litoral (parcialment el 6 i el 8). Entre els dos sumen 307.342 m².  
\* En el vial que porta de la ciutat al grau no es proposen sectors residencials. Hi ha agrupacions d'habitatges que s'han considerat com a sòl urbà.  
\* Al nord de la ciutat, en la zona oest del riu Sec, es classifiquen 428.437 m² en 4 sectors: El ja esmentat SR Riu Sec (el 24), l'SR Tombatossals (la UE 28), l'SR Mestrets (parcialment el 12) i l'SR Borriolench (parcialment el 13).  
\* En el marge dret del riu Sec, creixent la ciutat en direcció oest, es proposen 8 sectors: SR Riu de la Plata (la UE 14), SR Cremor (la UE 13 i la UE 4 terciària), SR Camp de Morvedre (parcialment l'1), SR Enrique Gimeno (parcialment l'1 i la UE 12), SR Salera (la UE 30 i la UE 31), SR Saboner (la UE 33 i la UE 35), SR Morteràs-Cubos (la UE 34) i SR Mérida (la UE 37 i la UE 40). En aquesta zona el sòl per a nous creixements serà de 693.622 m².  
\* Al sud-est de la ciutat, al costat de la ronda i completant la trama, es proposa el sector SR Censal (el 4) de 149.396 m².  
\* En la resta del terme es proposen dos sectors aïllats: L'SR la Joquera (parcialment el 15) de 133.480 m² en l'extrem oest al costat de l'embassament de María Cristina i l'SR Pozo La Alegria (la UE 61 i parcialment la UE 57) de 28.769 m² al sud de la CV-17.  
  
Nom Sup. (m²) Densitat Habitatges  
SR Riu Sec 193.777 Alta (0,7-1) 1.357  
SR Censal 149.396 Alta (0,7-1) 1.245  
SR Tombatossals 46.298 Alta (0,7-1) 386  
SR Borriolench 125.390 Alta (0,7-1) 1.045  
SR Río de la Plata 33.751 Alta (0,7-1) 281  
SR Enrique Gimeno 70.450 Alta (0,7-1) 587  
SR del Camp de Morvedre. 87.914 Alta (0,7-1) 733  
SR Cremor 179.921 Mitjana (0,4-0,7) 1.050  
SR Morteràs-Cubos 65.013 Mitjana (0,4-0,7) 379  
SR Saboner 46.329 Mitjana (0,4-0,7) 270  
SR Salera 101.664 Mitjana (0,4-0,7) 593  
SR Mérida 108.580 Mitjana (0,4-0,7) 633  
SR Pozo La Alegría 28.679 Mitjana (0,4-0,7) 167  
SR Senillar 189.577 Baixa (0,25-0,4) 632  
SR Litoral 117.765 Baixa (0,25-0,4) 393  
SR La Joquera 133.480 Baixa (0,25-0,4) 445  
SR Mestrets 62.972 Baixa (0,25-0,4) 210  
SUBTOTAL 1.740.956 10.406  
TOTAL 1.919.053 (\*)   
  
  
(\*) S'ha inclòs la superfície de 178.097 m² corresponent als habitatges en situació de semiconsolidats definits en l'art. 193 LOTUP.  
  
  
En relació a l'ús industrial, es proposen 7 sectors agrupats en tres localitzacions:  
\* A l'oest del terme, es proposa l'ampliació de 343.990 m² d'un sòl urbà industrial existent situat al costat de la CV-16 distribuïts en tres sectors: SI La Pedrera (el 14), SI Giner (el 15) i SI Català (parcialment el 13), en què els dos primers provenen del planejament vigent per estar ja ordenats de manera detallada.  
\* Al sud del terme, adossats a l'av de València, es delimiten dos sectors: l'SI Av. de València (parcialment el 4) i l'SI Pi Gros (parcialment el 4), que sumen 110.151 m².  
\* Al costat de la zona portuària es proposen els majors creixements d'ús industrial amb una superfície de 2.751.070 m² distribuïda en dos sectors, l'SI Plataforma Logística (el 7) i l'SI Carretera Grau-Almassora (el 6-2 i parcialment el Parc Castelló).  
S'ha de tindre en compte que els sectors 6 (1), 9 i 10 del planejament vigent ja estan urbanitzats i es consideren urbans.  
  
Nom Sup. (m²) IEB (m²t/m²s) Tipologia  
SI La Pedrera 146.647 0,5 - 0,7 Mitjana  
SI Català 81.924 0,5 - 0,7 Mitjana  
SI Giner 115.419 0,5 - 0,7 Mitjana  
SI Pi Gros 34,149 0,5 - 0,7 Mitjana  
SI Av. València 76.002 0,5 - 0,7 Mitjana  
SI Ctra Grau-Almassora 1.025.723 0,3 - 0,5 Gran  
SI Plataforma Logística 1.725.347 0,3 - 0,5 Gran  
TOTAL 3.205.211   
  
  
Quant als usos terciaris, es proposen 6 sectors en 3 localitzacions diferents:  
\* Al costat de l'avinguda del Mar se'n plantegen 3, l'ST Germans Bou (la UE11), l'ST Almazán (parcialment la UE10) i l'ST Av. del Mar (abans era el residencial 26), que sumen 389.975 m². \* Al sud del terme, al costat de la CS-22 i la gran via Tàrrega, es proposen dos sectors, l'ST Estepar (el 4B industrial) i l'ST Lourdes (parcialment la UE4 industrial) que comprenen 107.924 m².  
\* En la carretera de l'Alcora, al costat del riu Sec i l'AP-7, es delimita el sector Cassanya, en dos àmbits (la UE 26 industrial i part de la UE-50 residencial), de 97.633 m².  
  
Nom Sup. (m²) IEB (m²t/m²s)  
ST Estepar (1)(2) 71.609 0,5 - 0,7  
ST Lourdes 36.315 0,5 - 0,7  
ST Germans Bou 92.437 0,5 - 0,7  
ST Av. Del Mar 246.595 0,5 - 0,7  
ST Almazán 50.943 0,5 - 0,7  
S(T+R) Cassanya (1)(2) 97.633 0,5 - 0,7  
TOTAL 595.532   
  
  
- Les zones rurals són aquelles que mantenen la seua situació bàsica de rural distingint-se entre comuns i protegides:  
ZRC-AG comú agropecuària, subdividit en:  
ZRC-AG-1 Exterior Ronda, a l'oest d'aquesta entre l'AP7 i la CV-10.  
ZRC-AG-2 Molí Casalduch. Al sud-est del nucli urbà, pegat a la ronda.  
ZRC-AG-3 Marrada-Barranc del Sol. Al costat dels terrenys de la universitat.  
ZRC-AG-4 Marjal  
ZRP-AG protegit agropecuari (2.197 ha), subdividit en:  
ZRP-AG-1 Cultius de La Plana: Situats al sud-est del nucli urbà.  
ZRP-AG-2. Ramell Riu Sec. A més del valor agrícola, conté recursos paisatgístics d'interés cultural. Situats al nord-est del nucli urbà.  
  
ZRP-AG-3. Benadresa oest: L'àmbit amb major productivitat agrícola situat a l'oest de la CV-10.  
ZRP-NA Protegida Natural, subdividit en:  
ZRP-NA-LG Legislació Ambiental: Espais naturals protegits per la legislació (illes Columbretes, Desert de les Palmes, ermitori de la Magdalena i les platges) (103 ha)  
ZRP-NA-MU-1 Interés Municipal Forest: El sòl forestal del PATFOR, incloent-hi enclavaments agrícoles. (1.500 ha)  
ZRP-NA-MU-2 Marjal La Font Travessera, situades al nord del riu Sec. (205 ha)  
ZRP-NA-MU-3 Marjal Fileta-Almalafa, situades al sud del riu esmentat. (272 ha)  
ZRP-NA-MU-4 Bovalar-Magdalena, espais que limiten amb carreteres d'alta visibilitat o amb espais naturals. (510 ha)  
ZRP-AF Afeccions territorials de béns o infraestructures, distingint entre ZRP-AF-CA Llits, ZRP-AF-CT Costes, ZRP-AF-CR Carreteres i ZRP-AF-TR Transports.  
- En les normes urbanístiques s'inclouen quadres amb els usos permesos en cada zona i subzona del sòl no urbanitzable. De manera resumida són:  
  
(L: Amb limitacions) ZRC ZRC ZRC ZRC  
Usos LOTUP: AG 1 AG 2 AG 3 AG 4  
Art. 197.1.a. Agropecuària (no granges)... Sí L L L  
Art. 197.1.a. Granges L L  
Art.197.1.b: Habitatge aïllat L Sí L  
Art.197.1.c: Canteres-   
Art. 197.1.d: Energia renovable (solar) L   
Art. 197.1.e.2: Indústria sector primari. Sí   
Art. 197.1.e.1 i 3: Indústria (no primari) Sí   
Art.197.1.f.1: Allotjament turístic... Sí L L L  
Art. 197.1.f.2: Recreatiu, esportiu... L L L L  
Art.197.1.f.3: Campament turisme... Sí L  
Art. 197.1.f.4: Docent, assistencial... Sí Sí Sí L  
Art. 197.1.f.5: Tractament residus... Sí   
Art.197.1.f.6: Infraestructures... Sí Sí Sí Sí  
Art. 197.1.f.7: Subministrament carburant... Sí Sí   
  
  
(L: Amb limitacions) ZRP ZRP ZRP ZRP  
Usos LOTUP: AG 1 AG 2 AG 3 NA-LG  
Art. 197.1.a. Agropecuària (no granges)... L L L \*  
Art. 197.1.a. Granges Sí \*  
Art.197.1.b: Habitatge aïllat L L L \*  
Art.197.1.c: Canteres- \*  
Art. 197.1.d: Energia renovable (solar) L \*  
Art. 197.1.e.2: Indústria sector primari. Sí \*  
Art. 197.1.e.1 i 3: Indústria (no primari) \*  
Art.197.1.f.1: Allotjament turístic... L L L \*  
Art. 197.1.f.2: Recreatiu, esportiu... L L \*  
Art.197.1.f.3: Campament turisme... \*  
Art. 197.1.f.4: Docent, assistencial... L L \*  
Art. 197.1.f.5: Tractament residus... \*  
Art.197.1.f.6: Infraestructures... L L L \*  
Art. 197.1.f.7: Subministrament carburant... \*  
  
  
(\*) Regulats per la legislació sectorial  
  
(L: Amb limitacions) ZRP ZRP ZRP ZRP  
Usos LOTUP: NA-MU-1 NA-MU-2 NA-MU-3 NA-MU-4  
Art. 197.1.a. Agropecuària (no granges)... L L L Sí  
Art. 197.1.a. Granges L L L   
Art.197.1.b: Habitatge aïllat L  
Art.197.1.c: Canteres- L   
Art. 197.1.d: Energia renovable (solar)   
Art. 197.1.e.2: Indústria sector primari. L L  
Art. 197.1.e.1 i 3: Indústria (no primari)   
Art.197.1.f.1: Allotjament turístic... L L L L  
Art. 197.1.f.2: Recreatiu, esportiu... L L L L  
Art.197.1.f.3: Campament turisme... L L L L  
Art. 197.1.f.4: Docent, assistencial... L L L L  
Art. 197.1.f.5: Tractament residus... L   
Art.197.1.f.6: Infraestructures... L L L  
Art. 197.1.f.7: Subministrament carburant...   
  
  
Les granges es preveuen en la normativa (art. 9.4.3) establint-se una separació de 1.000 metres respecte als sòls urbans i urbanitzables, i de 150 metres respecte a altres edificacions no rurals. No s'estableixen condicions particulars per a les edificacions (sí que hi ha unes condicions generals per a totes les edificacions de l'SNU).  
  
L'habitatge aïllat i familiar únicament es permet si està vinculat a l'ús agrari de la parcel·la.  
Les noves activitats extractives únicament es permeten en la zona ZRP-NA-MU-1, havent de separar 1.500 metres dels sòls urbans i urbanitzables d'ús residencial.  
- En la versió exposada al públic es van definir les àrees de minimització d'impacte territorial. No obstant això, s'ha optat per eliminar-les d'aquesta versió i tramitar-les després a través de plans especials.  
  
En l'art. 9.5.1 de les normes urbanístiques, s'inclouen els requisits per a elaborar els plans especials de minimització d'impactes en què es concrete l'ordenació detallada. Entre altres, s'indica que la urbanització d'aquests àmbits almenys inclourà un sistema de depuració d'abocaments, espais destinats a la recollida de residus, el subministrament d'aigua potable, l'adequada connexió a la xarxa viària i, quan es puga, la xarxa viària interior tindrà una amplària mínima de 5 metres.  
  
- Com a zones verdes computables en la xarxa primària, es destinen 840.236 m² de parcs existents (els de major dimensió són Ribalta, El Pinar, La Magdalena i el Parc Litoral) i 382.888 m² de nous (parcs d'Almalafa, Marjal, Molí la Font, Senillar i Av. del Mar), que ascendeixen en total a 1.223.124 m². Es delimiten per a donar servei a una població màxima potencial de 240.011 habitants.  
En l'apartat 5.4 de la memòria justificativa, es relacionen tots els equipaments pertanyents a la xarxa primària, i es preveuen 841.516 m² de nova creació. Entre aquests últims, a més de les zones verdes ja mencionades, destaquen la nova depuradora, l'ampliació de l'Hospital General o l'ampliació de la zona esportiva Chencho.  
  
SUPERFÍCIES (en ha) Alternativa 0 Alternativa DR Pla proposat  
Sòl urbà . Residencial Sense dades 1.390,76 1.545.80  
 . Industrial Sense dades 711,64 574,46  
 . Terciari Sense dades 123,00 742,06  
 . Dotacional   
Total sòl urbà Sense dades 2.225,40 (\*) 2862,32  
  
Sòl urbanitzable . Residencial 44,40 253,40 191,91  
 . Indús+terc 27,75 599,17 380,07  
 . Dotacional 51,45  
Total sòl urbanitzable 73,15 852,34 (\*\*) 623,43  
  
Sòl no urbanitzable . Comú 0,00 4765,78 2.735,70  
 . Protegit Sense dades 1690,39 4984,67  
Total sòl no urbanitzable Sense dades 6456,17 7720,37  
  
Total terme municipal Sense dades 10924,12 11206,12  
  
  
(\*) No computada la superfície del PE del port. (\*\*) No computada la superfície del PE de la Marjal.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a disposició del públic  
S'ha sotmés una vegada a participació pública, anunciada en el DOGV el 15 de gener de 2018, en què es van presentar 551 al·legacions de les quals 72 van ser estimades, 93 parcialment estimades, 373 desestimades i 13 relatives a altres temes (aliens al pla).  
Resumidament, es refereixen a la classificació de les seues propietats, a la Marjal, a la xarxa de sanejament, a la minimització d'impacte dels habitatges o a elements del patrimoni cultural.  
En l'expedient ambiental, s'inclou un apartat que descriu les al·legacions que poden tindre major caràcter ambiental. Es refereixen a la protecció de la Marjal i de l'aeròdrom, l'elaboració de programes de paisatge, la creació d'un paratge natural en el sòl forestal o la incorporació dels arbres monumentals en el catàleg.  
Es van celebrar dues sessions explicatives obertes al públic sobre el contingut de l'ordenació. Es va donar audiència a les universitats, les associacions mediambientals, els col·legis professionals, els empresaris, els agricultors, els grups polítics i les entitats veïnals.  
S'han realitzat 5 fòrums sobre l'urbanisme del Castelló del segle XXI, de caràcter tècnic però oberts al públic en general. S'han convocat 17 tallers participatius per a la ciutadania.  
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
L'Ajuntament, durant la fase d'informació pública, va sol·licitar consultes a les administracions següents:  
  
Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
20/02/18 Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient (Secció Forestal)  
15/03/18 Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient (agricultura-ramaderia)  
 SubDG Medi Natural: Ser. Vida Silvestre  
 SubDG Medi Natural: Ser. Espais Naturals Protegits  
16/01/18 SubDG Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental. ST Medi Ambient. (Acústica)  
16/02/18 Direcció General de l'Aigua  
09/07/18  
  
27/02/18  
  
16/04/18 CHOPVT. DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. PATRICOVA  
CHOPVT. DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. ETCV  
CHOPVT. DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. Paisatge  
  
11/01/19  
22/05/18 CHOPUT: DG. Obres Públiques, Transport i Mobilitat:  
\* Servei de Planificació  
\* Servei de Mobilitat  
 CHOPVT. SubDG Ports, Aeroports i Costes  
16/01/18 CHOPVT. DG Habitatge, Rehabilitació i Regeneració Urbana.  
04/01/18 Servei Territorial d'Urbanisme  
17/07/18 Entitat de Sanejament d'Aigües. (EPSAR)  
11/12/17  
  
24/09/18 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
DG de Cultura i Patrimoni. Direcció Territorial  
Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació: Servei d'Infraestructures.  
 DG Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències  
01/02/18 Agència Valenciana de Turisme  
12/04/18 Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball  
Servei Territorial  
SubDG Indústria  
SubDG Energia i Mines  
 Conselleria Hisenda i Model Econòmic. Direcció Territorial.  
07/08/18 Direcció General de Comerç i Consum  
05/04/18 C. Sanitat Universal i Salut Pública  
  
28/03/18  
27/03/18  
 Diputació de Castelló:  
Servei Carreteres i Obres  
Patrimoni  
Presidència  
20/03/18 Autoritat Portuària de Castelló  
24/10/18 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
08/03/18 ADIF  
06/02/18 Ministeri de Foment. Secretaria General d'Infraestructures (planificació ferroviària)  
08/03/18 Ministeri de Foment. DG Aviació Civil  
05/02/18 Ministeri de Foment. Ports de l'Estat  
 Ministeri de Foment. Unitat de Carreteres  
28/03/18 MAGRAMA. DG de Sostenibilitat de la Costa i el Mar  
15/02/18 Ministeri d'Energia, Turisme i Agenda Digital. DG Telecomunicacions  
 Ministeri d'Energia, Turisme i Agenda Digital. SubDG Hidrocarburs  
16/03/18 Ministeri de Defensa. SubDG Patrimoni.  
 Ministeri d'Hisenda i Administracions Públiques. Delegació d'Economia i Hisenda  
21/03/18 Ajuntament d'Almassora  
16/03/18 Ajuntament de Borriol.  
03/04/18 Ajuntament d'Onda  
 Ajuntaments de l'Alcora, Sant Joan de Moró, Benicàssim  
26/01/18 Xarxa Elèctrica d'Espanya  
20/03/18 Iberdrola  
01/03/18 FACSA  
 Gas Natural CEGAS, SA.  
 Empreses de telefonia  
 Consorci Pla Zonal de Residus  
  
  
- El Servei d'Ordenació del Territori assenyala els límits establits en l'ETCV argumentant-ne el compliment per part de la proposta.  
  
Es proposen dos sectors de caràcter estratègic com el sector SI Plataforma Logística (893.490 m²) i el sector SI-CTRA Grau-Almassora (1.106.594 m²) del sector energètic. La resta de sectors sumen 1.886.025, quantia inferior al previst per l'ETCV. Per a considerar algunes actuacions com a estratègiques, s'ha d'obtindre informe de les administracions afectades.  
- Quant al risc d'inundació, el Servei d'Ordenació del Territori informa en sentit desfavorable per les deficiències contingudes en l'estudi d'inundabilitat presentat (justificar les dades utilitzades, delimitació de nous creixements en zones inundables, mesures correctores...).  
  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala les determinacions finals que han d'incorporar-se en la proposta de pla.  
- L'EPSAR emet un informe en què assenyala que les aigües es depuren a l'EDAR de Castelló, que està dissenyada per a tractar 45.000 m³/dia, amb un influent de 34.839 m³/dia. No es preveuen en l'actualitat obres d'ampliació. Segons les dades aportades, la proposta de planejament generarà 52.628 m³/dia, la qual cosa suposa un increment de 17.789 m³/dia respecte al vigent.  
- El Servei Territorial d'Indústria i Energia ha emés un informe assenyalant les explotacions mineres existents i les activitats afectades per l'RD 840/2015 que presenten riscos per accidents.  
- En l'informe en matèria d'agricultura emés pel director territorial s'assenyalen diverses qüestions relatives a les condicions edificatòries d'instal·lacions agrícoles en l'SNU que s'han d'introduir en les normes urbanístiques.  
- El Servei d'Infraestructures Educatives ha emés un informe desfavorable assenyalant 26 punts que han de ser esmenats.  
- Sobre l'estudi acústic, la Direcció Territorial ha emés un informe favorable assenyalant una sèrie de recomanacions que haurien d'adoptar-se.  
- El Servei de Planificació de la DG d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat ha emés un informe de caràcter desfavorable agrupant els temes per a resoldre en nou grups.  
- La Confederació Hidrogràfica no ha emés l'informe previst en l'art 25.4 TR Llei d'aigües, encara que, quant als recursos hídrics, indiquen que hi ha disponibilitat. Respecte a l'afecció al règim de corrents, assenyalen que s'ha d'esmenar l'estudi d'inundabilitat. Assenyalen els punts en què s'ha de corregir la classificació del sòl i els sectors afectats pel domini públic.  
- En relació al patrimoni cultural, la directora general de Cultura ha emés un informe de caràcter desfavorable l'11 de desembre de 2017. Des dels serveis territorials també s'han emés diversos informes amb els aspectes que s'han de resoldre.  
- La Direcció General de Telecomunicacions i Tecnologies de la Informació (Ministeri d'Energia, Turisme i Agenda Digital) emet un informe desfavorable per no adequar-se a la normativa sectorial de telecomunicacions.  
- L'Ajuntament d'Almassora manifesta la seua disconformitat amb el límit de terme grafiat, la necessitat de realitzar un vial per a connectar amb una rotonda i la necessitat de millorar la circulació amb la costa del seu municipi.  
- L'Ajuntament de Borriol també assenyala que el límit de terme no és correcte.  
Després que l'Ajuntament sol·licitara la DATE, la DG de Cultura i Patrimoni va remetre nou informe signat el 12 de febrer de 2019. L'informe és de caràcter desfavorable, i s'han d'esmenar qüestions del catàleg de proteccions d'índole arquitectònica, arqueològica i etnològica.   
  
Igualment, després de la sol·licitud esmentada, l'Ajuntament ha remés els informes següents, junt amb un escrit explicatiu, signat el 3 de març de 2020, de com s'incorporaran en la proposta de planejament:  
  
  
Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
16/07/19 SubDG Medi Natural: Ser. Vida Silvestre  
11/02/20 SubDG Medi Natural: Ser. Espais Naturals Protegits  
15/11/19 DG Política Territorial i Paisatge. ETCV  
30/01/20 DG Política Territorial i Paisatge. Paisatge  
26/12/19 DG. Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible: Servei de Planificació  
06/11/19 DG. Obres Públiques, Transports i Mobilitat Sostenible: Servei de Mobilitat  
20/02/20 DG Indústria, Energia i Mines  
  
  
- La Direcció General de Política Territorial i Paisatge considera el sector SI Plataforma Logística com a estratègic, per estar inclòs en l'ETCV, i informa en relació al PATIVEL.  
- La Direcció General d'Indústria, Energia i Mines considera el sector SI-CTRA Grau-Almassora com a estratègic.  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge assenyala diverses correccions que cal realitzar en la proposta, sent les més rellevants les relatives als usos en el sòl no urbanitzable i en el sector Plataforma Logística.  
- La Subdirecció General del Medi Natural informa sobre diversos temes, que resumidament es refereixen a:  
- Que la proposta no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000.  
- La incidència del pla en els valors naturals de la marjal.  
- La delimitació cadastral dels espais naturals protegits.  
- El Servei de Mobilitat emet informe favorable quant a la seua adequació a la Llei 6/2011 de mobilitat i a les determinacions de l'esborrany del PMoMe de Castelló de la Plana.  
- El Servei de Planificació assenyala una sèrie de qüestions pendents que cal resoldre i emet informe favorable condicionat a l'emissió de nou informe previ a l'aprovació definitiva del pla.  
- De l'escrit explicatiu sobre la integració d'aquests últims informes a la proposta del Pla general estructural es poden destacar les qüestions següents:  
- El sector SR-16 Pozo de la Alegria desapareixerà i es delimitarà parcialment com a urbà.  
- En el sector SR-La Joquera es considera més convenient la proposta realitzada d'urbanitzar el que està consolidat i completar-ne les dotacions.  
- Diverses consideracions (accessos sectors, soroll...) es posposen al moment d'elaboració del POP.  
- Es canvia la redacció de diversos articles de les normes urbanístiques (art. 8.2, 6.3...)  
- Es corregirà l'apartat 3.1.3 de l'EATE per a ajustar la informació de la fauna i de la flora.  
- En la marjal, s'argumenta que l'SNU comú i l'SNU protegit no coincideixen amb els del Pla especial perquè s'ha procedit a ajustar-los a la realitat existent.  
- La part del sector SI CTRA Grau-Almassora afectada pel samaruc s'inclourà com a zona verda pertanyent a la infraestructura verda. Es realitzarà un estudi de la zona els resultats del qual s'inclouran en el POP.  
- Es descriuen tots els usos permesos en el sòl no urbanitzable a fi d'estudiar l'afecció paisatgística.  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzada per l'òrgan ambiental  
Presentada la sol·licitud d'emissió de la DATE, aquest òrgan ambiental va realitzar consultes a aquelles administracions consultades l'informe de les quals no constava en l'expedient, basant-se en el que s'ha estipulat en l'art. 54.5 LOTUP i l'art 24.5 de la Llei 21/2013 d'avaluació ambiental.  
  
Consulta Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
07/10/19 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
\* Servei Gestió d'Espais Naturals  
\* Servei de Vida Silvestre  
07/10/19 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori  
\* DG Ports, Aeroports i Costes  
07/10/19   
18/10/18 Presidència de la Generalitat.  
\* Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències.  
07/10/19 Ministeri de Foment: Demarcació de Carreteres  
  
  
- El Subdirector General d'Emergències remet una còpia de l'informe emés el 18 d'octubre de 2018, que no es trobava en l'expedient. En aquest s'indica que les vies preferents per a la circulació de mercaderies perilloses són l'AP7, la CV-10 i la CS-22, havent sectors afectats per nivell de risc alt segons el Decret 49/2011.  
Igualment es relacionen 9 empreses afectades pel Reial decret 840/2015, pel qual s'aproven mesures de control als accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses. 3 es localitzen al port, 5 al polígon El Serrallo i 1 a l'antiga N-340. En l'informe es transcriu l'art. 14 RD 840/2015 perquè es tinga en consideració.  
Després de la presentació per part de l'Ajuntament de nous informes i de l'escrit explicatiu, signat el 3 de març de 2020, de com s'incorporaran en la proposta de planejament, es van realitzar les consultes següents:  
  
Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
 SubDG Medi Natural: Ser. Espais Naturals Protegits  
29/05/90 DG Política Territorial i Paisatge: Ser. Infraestructura Verda i Paisatge  
  
  
- La Subdirecció General del Medi Natural informa que en aquesta documentació s'han tingut en compte les consideracions realitzades en el seu últim informe d'11 de febrer de 2020, bé incloent-les en la documentació o bé assumint-ne la concreció en fases posteriors (séquies de samaruc de la zona sud i les zones de limonium/corriol del litoral nord)  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge ha revisat aquesta documentació considerant parcialment justificat el seu informe anterior, excepte 4 aspectes que es descriuen en el següent apartat.  
El 23 de juliol de 2020 es va signar la Resolució aprovatòria de l'estudi d'inundabilitat.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
D.0. Valoració.  
Es valora positivament la documentació presentada, tant per contingut com per organització o per claredat expositiva.  
També és destacable l'ampli procés de participació pública que s'ha desenvolupat durant l'elaboració de la proposta de planejament.  
  
En línies generals, en la proposta d'ordenació s'han tingut en compte les afeccions ambientals existents, els informes sectorials rebuts i la legislació aplicable; no obstant això, es passen a descriure a continuació algunes diferències de criteri que convé que siguen resoltes.  
  
D.1. Marjal.  
- En la zona de l'antiga marjal hi havia uns 2.363 habitatges que es pretenia regularitzar. Per a això, es va elaborar un pla especial que va ser aprovat el 29 de març de 2006 (estimació d'impacte ambiental emesa el 06.03.2006).  
El pla classificava el sòl en urbà (que s'ordenaria amb 54 actuacions integrades), en sòl urbanitzable ordenat detalladament (que es desenvoluparia a través de 37 unitats d'execució), en sòl urbanitzable (que s'executaria amb 9 sectors), en sòl no urbanitzable comú, en sòl no urbanitzable protegit i en una zona verda de xarxa primària (parc Meridià). En total comprenia una extensió de 512,42 ha amb capacitat per a 5.101 habitatges unifamiliars.  
Tal com ja s'ha indicat, el Pla especial va ser aprovat de manera autònoma, motiu pel qual no deriva del pla anul·lat i n'ha mantingut la vigència.  
El pla general de 2000 va remetre l'ordenació dels terrenys a la posterior elaboració del Pla especial. El pla general de 2000 no classificava expressament el sòl com a urbà, urbanitzable o no urbanitzable, sinó que en una disposició transitòria indicava que, mentre s'elaborava aquest pla, la classificació del sòl era la de no urbanitzable.  
- En l'acord d'aprovació del Pla especial (BOP 18.05.2006) es descriu la situació legal en què es troba el sòl de la Marjal i la funció que assumeix aquest pla.  
En l'acord es valorava positivament el document a causa de «l'exhaustiva i voluminosa informació recollida sobre la realitat existent, obtinguda en un laboriós treball de camp, i que ha servit com a previ document d'informació imprescindible per a aconseguir una ordenació viable de la Marjal». Es consideraven correctes els criteris adoptats, la classificació del sòl realitzada, les reserves dotacionals, l'increment del parc públic i la seqüència lògica de desenvolupament.  
  
S'indicava que el sòl estava afectat per risc d'inundació i que era necessari adoptar mesures correctores. «El caràcter inundable dels terrenys de la marjal ha de determinar que l'efectivitat de les noves classificacions de sòl urbà i de sòl urbanitzable conferides pel Pla especial hagen de quedar condicionades a la prèvia o simultània execució de les obres hidràuliques necessàries que eliminen el risc d'inundació».  
  
S'ha de tindre en compte que el risc no sols procedeix del desbordament dels llits, sinó de la mateixa topografia de la marjal amb cotes semblants a les del nivell del mar o inclús per davall. Per això les inundacions poden produir-se tant per l'entrada del mar com per la impossibilitat de drenatge. Els fenòmens de forta precipitació solen coincidir amb l'elevació del nivell del mar durant els temporals, que implica la dificultat del drenatge per gravetat si no es deriva aigües amunt, per a la qual cosa és necessari recórrer al bombament forçat.  
  
- En el sòl urbà s'indicava que no disposava de tots els serveis urbanístics però que era legalment adequat atorgar-li aquesta classificació, però es puntualitzava que perquè adquirira la condició de solar era necessària l'execució de projectes d'urbanització, amb la delimitació per a això de 54 àmbits.  
I en el punt desé s'indicava finalment que el «Pla especial de la Marjal condiciona l'efectivitat de les noves classificacions de sòl urbà i urbanitzable a la prèvia o simultània execució d'obres d'infraestructures hidràuliques i de dotació de serveis urbanístics».  
  
- Igualment, en el punt cinqué de l'acord es descriuen els condicionants ambientals que afectaven el pla: «La resolució d'impacte ambiental supedita el seu caràcter favorable al compliment de les següents condicions en el desplegament del Pla especial de la Marjal»... De manera resumida, de les 11 condicions es poden destacar:  
  
- Complir les condicions i mesures correctores de l'estudi d'inundabilitat.  
- Complir les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental i realitzar un nou programa de vigilància ambiental. (inclourà l'estat de l'aqüífer, fluctuacions de la làmina d'aigua, la compatibilitat amb els cicles biològics de fauna...)  
- Seguiment de l'afecció al fartet, el samaruc, la tortuga d'estany, el martinet ros comú, l'agró roig.-  
- «Abans de l'aprovació dels instruments urbanístics de desplegament del Pla especial, el sistema de depuració de les aigües residuals ha de quedar perfectament definit.» (sistema de sanejament públic o depuradora pròpia amb abocament autoritzat).  
- Gestió dels residus sòlids urbans i inerts.  
- En les alternatives d'ordenació del nou Pla general estructural remeses per a l'emissió del document de referència es mantenia aquest Pla especial i la seua classificació de sòl. No obstant això, en l'actual proposta de pla que s'avalua per a l'emissió de la DATE es deroga el Pla especial de la Marjal i s'aplicaran en aquest àmbit les determinacions d'aquest Pla general estructural.  
En aquest pla es classifiquen com a urbanes les agrupacions d'habitatges que tenen una estructura i morfologia de sòl urbanitzat. Són semblants, però no idèntiques, als sòls urbans del Pla especial, als quals, a més, s'afigen altres agrupacions d'habitatges de característiques semblants. La resta del sòl es classifica com a no urbanitzable comú o protegit, i igualment aquest últim no coincideix amb el delimitat en el Pla especial.  
A més, cal puntualitzar que en aquest sòl urbà no sols s'inclouen edificacions, sinó també parcel·les buides en les quals es poden construir nous habitatges o equipaments.  
L'ordenació detallada del sòl urbà delimitat es realitzarà mitjançant plans de reforma interior. S'ha aportat una fitxa de gestió amb les condicions que han de complir tots aquests. Així, per exemple, com a condicions per a la urbanització, entre altres, s'assenyalen vials de 5 metres d'amplària mínima, connexió a xarxa d'aigua potable, sanejament almenys amb fossa sèptica, enllumenat públic... I davant del risc d'inundació, s'indica que els habitatges hauran de situar-se per damunt de l'altura previsible d'inundació definida en cada àmbit per l'estudi d'inundabilitat, llevat que el promotor acredite l'adopció d'altres mesures. (la fitxa incorpora un pla amb els nivells de risc d'inundació).  
  
En l'apartat 5.2 de la memòria informativa es descriuen les actuacions que s'han dut a terme en la marjal. Les actuacions adoptades del Programa de vigilància ambiental entre el 2010 i el 2017 es refereixen principalment al control de la depuració de l'aigua, control de la situació de les aigües subterrànies, control d'abocaments, control del subministrament d'aigua potable, control de la fauna, control de les edificacions il·legals, etc.  
- Davant de la proposta realitzada, cal realitzar l'anàlisi següent:  
1) No s'ha justificat que els condicionants establits en el Pla especial s'hagen complit perquè els habitatges designats puguen considerar-se com a sòl urbà.  
2) Si es deroga el Pla especial i els seus requisits, s'ha de justificar que els habitatges compleixen les condicions perquè puguen classificar-se com a sòl urbà amb la legislació vigent (art. 28.3, 25.2.b i 177 LOTUP, art. 21 RDL 7/2015), circumstància que tampoc s'ha realitzat.  
  
En les normes urbanístiques es realitza una correcta interpretació del que es considera sòl urbà, però aquesta no s'ha traslladat a la memòria justificativa (apartat 9.1) ni a la memòria resumida (apartat 7.5), en què la casuística és molt major i excedeix la prevista per la legislació.  
A més de verificar els requisits de la LOTUP, s'ha de justificar el compliment del PATRICOVA (principalment la reclassificació de sòls inundables)  
3) Si no pot justificar-se que els habitatges tinguen la consideració d'urbans, tindrien la classificació de sòl no urbanitzable, i en aquest cas, per a la seua regularització, resultarien d'aplicació els art. 210 i següents de la LOTUP relatius a la minimització d'impacte territorial.  
  
En tot cas, el tema de la classificació del sòl d'aquests habitatges és una mera qüestió urbanística que ja la dilucidarà l'òrgan substantiu. Des del punt de vista de les consideracions de caràcter ambiental, bàsicament són tres els problemes que han de ser resolts i la verificació dels quals ha d'incloure's en el Pla de vigilància:  
a) Els abocaments.  
b) El risc d'inundació.  
c) L'afecció a espècies.  
a) En la fitxa de planejament i gestió del PRI Marjal, a més de les xarxes de sanejament, es considera adequada la construcció de fosses sèptiques o de depuradores que donen servei a grups d'habitatges.  
El sistema de fossa sèptica proposat per al tractament de les aigües residuals no és l'adequat, ja que el nivell freàtic està molt alt, la pressió de l'aigua del mar és molt elevada per la seua proximitat, la qualitat de l'abocament no es pot gestionar i es produeix en una zona sensible.   
La construcció de depuradores que donen servei a grups reduïts d'habitatges podria ser vàlida si no fora pel gran nombre d'habitatges existents, que podria comportar fer-ne inviable la gestió i el control dels abocaments. No es pot valorar l'abast d'aquesta mesura, ja que no s'han aportat dades concretes, per la qual cosa, basant-se en el principi de precaució, el millor és no admetre-la.  
L'informe emés el 24 d'octubre de 2018 per la Confederació Hidrogràfica posa de manifest el problema existent amb la recollida i gestió de les aigües residuals procedents de nuclis dispersos i urbanitzacions aïllades. Respecte d'això, assenyala que les autoritzacions d'abocament es donaran per a un grup mínim de 250 habitants equivalents, requisit que no ha sigut traslladat a la fitxa del PRI. També indica que, en aplicació del Decret llei 11/1995, les aglomeracions urbanes entre 2.000 i 15.000 han de disposar de sistema de col·lectors per a les aigües residuals urbanes abans de l'1 de gener de 2006 (o l'1 de gener de 2001, per a més de 15.000 habitants, o de l'1 de gener de 1999 en zones sensibles), termini que ja ha transcorregut.  
Per això es considera que la solució acceptable des del punt de vista ambiental és construir una xarxa de sanejament a la qual es connecten tots els habitatges existents, que garantisca un adequat tractament de les aigües residuals i l'absència d'abocaments a les aigües de la marjal que tenen valor ambiental.  
b) Tal com es va indicar en el Pla especial, s'han d'adoptar mesures correctores perquè s'elimine, o es minimitze al màxim, el risc d'inundació. Les mesures que s'han reflectit en la fitxa de planejament i gestió del PRI Marjal indiquen que les peces habitables hauran de situar-se per damunt de l'altura d'inundació, llevat que el promotor acredite i garantisca l'adopció d'altres mesures per a previndre el risc.  
  
Aquestes mesures són qüestionables, si bé podrien resultar vàlides per a l'execució de nous habitatges, i no són aplicables als ja construïts, com és el cas, que tenen ja les peces habitables en la planta baixa, i difícilment podran elevar-se per damunt de la cota d'inundació llevat que demolisquen l'existent. Per altra banda, l'adopció de mesures de manera individual per part del promotor podrien perjudicar a tercers.  
  
El més adequat és que s'adopte una solució realista i materialitzable (no únicament sobre el paper) que comprenga tot l'àmbit de manera globalitzada. Si no es troba una solució que siga executable, l'Ajuntament haurà de replantejar-se com procedir amb aquests habitatges.  
c) L'informe emés l'11 de febrer de 2019 per la Subdirecció General del Medi Natural posa de manifest els valors naturals que presenta la zona («per tota la xarxa de séquies hi ha espècies piscícoles d'interés, unes quantes colònies importants d'ardeids, amfibis, etc.) i les necessitats de mantindre en bones condicions el medi aquàtic, així com l'establiment de corredors biològics.  
També s'indica que per a la correcta avaluació de les alternatives ha d'utilitzar-se la distribució 1x1 km d'espècies prioritàries i no la utilitzada de 10x10 km. És a dir, que ha d'utilitzar-se una cartografia més precisa per a la localització d'espècies i amb aquesta realitzar la proposta d'ordenació ajustada als valors ambientals.  
En la documentació presentada el 3 de març de 2020 es posposa la realització de l'estudi de la ubicació de les espècies prioritàries. Això suposa que es manté l'alternativa proposada sense conéixer la posició de les espècies prioritàries.  
En conclusió, es considera que la proposta realitzada, en l'àmbit de la marjal, no justifica adequadament la nova classificació de sòl realitzada, tant dels sòls urbans com dels urbanitzables o els no urbanitzables.  
  
Aplicant el principi de precaució, en aquest àmbit el Pla ha de limitar-se a regularitzar els habitatges existents solucionant almenys el problema dels abocaments, del risc d'inundació i l'afecció a espècies protegides, sense permetre la construcció de noves edificacions (tant habitatges com equipaments no vinculats a solucionar aquests tres problemes), independentment de la classificació i qualificació urbanística que s'assigne al sòl.  
En els 14 anys transcorreguts des de l'aprovació del Pla especial no s'han executat obres tendents a solucionar el problema dels abocaments dels habitatges existents, motiu pel qual es considera prioritari que el Pla general estructural establisca un termini concret i realista perquè es duguen a terme aquestes.  
D.2. Adaptació a l'ETCV. Segellament de sòl.  
- El planejament proposat ha de justificar i limitar el segellament del sòl. La Comissió Europea, a través de l'Estratègia temàtica per a la protecció del sòl, ha inclòs el segellament del sòl (ocupació del sòl) com un greu problema a escala de la UE, estant en procés l'elaboració d'una directiva marc. El segellament del sòl provoca una pèrdua irreversible de les funcions biològiques del sòl, tant a escala de control de la infiltració/evaporació de l'aigua de pluja, com el control dels escorrentius, la fragmentació de paisatges i hàbitats i la pèrdua definitiva de sòl per a la producció d'aliments.  
L'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana es pronuncia en els mateixos termes i determina els creixements màxims admissibles per a cada municipi. En aquest cas, per a usos residencials, el límit s'estableix en 2.068.036 m² i per a activitats econòmiques s'estableix en 1.902.232 m².  
El Servei d'Ordenació del Territori ha emés informes el 27 de febrer de 2018 i el 15 de novembre de 2019 relatius al compliment d'aquests dos paràmetres. A continuació es descriu el que s'indica en aquests.  
  
- El pla proposa 2.447.375 m² de creixement residencial, en què s'inclouen tant els sòls urbanitzables com els sòls vacants del sòl urbà. Per a justificar l'excés, s'utilitza el criteri assenyalat en la directriu 88.a de l'ETCV, el tancament de trames urbanes i la racionalitat del creixement dels sectors situats a l'est de la zona universitària, i l'exclusió del parc públic destinat a obtindre zones verdes.  
  
- Respecte a les activitats econòmiques, el pla proposa 3.886.109 m² que superen pràcticament el doble de la quantia prevista per l'ETCV. L'excés es justifica en la consideració estratègica de dos sectors com són el sector SI Plataforma Logística (893.490 m²) i el sector SI-CTRA Grau-Almassora (1.106.594 m²) del sector energètic. La resta de sectors en sumen 1.886.025, ajustant-se al llindar màxim previst per l'ETCV.  
  
En un primer informe del Servei d'Ordenació del Territori, s'indicava que perquè foren considerades com a actuacions estratègiques era necessari l'informe dels organismes sectorials afectats, transport i energia en aquest cas. No obstant això, en un informe posterior es va corregir parcialment aquest criteri argumentant-se que són la mateixa ETCV (objectius 4 i 16) i l'estudi del sector logístic de la Comunitat Valenciana els que reconeixen el caràcter estratègic del sector SI Plataforma Logística.  
Per a l'altre sector SI-CTRA Grau-Almassora d'1.106.594 m² és necessari l'informe favorable dels organismes competents en matèria d'indústria i energia. S'ha aportat aquest informe, motiu pel qual la superació de la quantia del segellament del sòl (destinada a activitats econòmiques) està justificada d'acord amb les excepcions de l'ETCV.  
  
Encara que es complisca el paràmetre establit per l'ETCV, això no significa que l'afecció per l'excessiu segellament del sòl haja desaparegut. Principalment incidirà en les aigües pluvials que no arriben al subsol i en la generació de nous escorrentius que són traslladats fora del sector.  
Per això s'haurà d'estudiar la recollida de les aigües pluvials d'escorrentiu, la permeabilitat dels sistemes o les característiques de filtració de paviments, el transport i el tractament de les aigües amb caràcter previ a l'abocament, els punts proposats d'abocament i les característiques de les aigües en el punt d'abocament que, en tot cas, quedaran subjectes a les condicions d'abocament que establisca la Confederació.  
Per això, per al desenvolupament d'aquests dos sectors de caràcter estratègic (SI Plataforma Logística i SI-CTRA Grau-Almassora) serà necessària l'elaboració d'un estudi hidrologicohidràulic que haurà d'incloure, entre altres qüestions, l'estimació de cabals d'aigües superficials (infiltrades o d'escorrentiu) que seran captades, transportades i tractades; així com la justificació dels sistemes de captació i recollida d'aigües superficials, tractament d'aigües superficials recollides i característiques de l'aigua tractada prèviament a l'abocament a llit públic o a la seua reutilització.  
D.3. Adaptació al PATIVEL  
- Aquest pla classifica com a sòl comú litoral els sòls que es troben en situació bàsica rural en la franja dels 1.000 metres mesurats des del límit interior de la ribera del mar terra endins. El seu règim urbanístic s'estableix en l'art.13 del PATIVEL.  
En aquesta franja de sòl es proposen els nous sectors SR Senillar, SR Litoral i SI Ctra Grau-Almassora.  
- En els informes del Servei d'Ordenació del Territori s'indica que es compleixen els criteris establits pel PATIVEL per a poder reclassificar aquests sòls. No obstant això, s'indica que en les seues fitxes de gestió s'ha d'incloure la condició de complir els condicionants de l'esmentat article 13.  
- Per al sector SI Ctra Grau-Almassora, aquest article és més rellevant, ja que en el seu apartat 3.b s'indica que «no es permetran nous sectors d'usos industrials, excepte els vinculats als usos portuaris i logístics».  
Haurà d'incloure's expressament aquest requisit perquè en l'ordenació detallada es localitzen en aquest àmbit usos logístics.  
D.4. Risc d'inundació. Adaptació al PATRICOVA.  
El 23 de juliol de 2020, la Direcció General de Política Territorial i Paisatge emet una resolució d'aprovació de l'estudi d'inundabilitat del Pla general estructural de Castelló de la Plana realitzant una sèrie de consideracions que s'han de tindre en compte i que es descriuen a continuació.  
Es reconeix que hi ha 9 sectors o zones afectades per risc d'inundació:  
\* SR Tombatossals, SR Borriolench, SR Mestret, SR Riu Sec i ampliació de l'Hospital General, afectats per la confluència dels barrancs del Sol i dels Canters amb el riu Sec. Com a mesura correctora per a evitar el risc, es proposa l'execució d'un pla director de pluvials.  
  
\* SI Ctra Grau-Almassora i SI Plataforma Logística, afectats pel barranquet d'Almassora, que com a mesura correctora s'opta per la canalització d'aquest.  
\* SR Litoral i SR Senillar situats en la desembocadura del riu Sec, en el seu marge esquerre.  
Respecte a les mesures correctores proposades, s'indica que no s'han dimensionat les infraestructures necessàries per a implantar-les, només figuren a manera d'esquema general, i no és possible una modelització precisa de la seua aplicació, per la qual cosa els plans aportats no tenen validesa tècnica. Serà necessari l'elaboració, en un futur, d'estudis específics que concreten aquestes mesures correctores.  
Per això, no és possible determinar en aquests moments que s'evite el risc d'inundació, per la qual cosa, per aplicació del PATRICOVA i la situació urbanística d'aquests sòls, resulta que:  
\* A l'SR Mestrets, la part de l'SR Borriolench situada en el marge esquerre del riu Sec, a l'SR Litoral i a l'SR Senillar els resulta d'aplicació l'art.18 PATRICOVA:  
«1. El sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o sòl urbanitzable...»  
\* A l'SR Riu Sec (que es troba programat), a l'SR Tombatossals (que es troba en situació d'urbà), a l'ampliació de l'Hospital General (amb característiques de sòl urbanitzat) i a la part del sector SR Borriolench situada en el marge dret del riu Sec (es troba urbanitzada) se'ls aplica l'art.20 PATRICOVA:  
«Els ajuntaments, en el sòl urbà i en el sòl urbanitzable amb programa d'actuació integrada aprovat afectat per perillositat d'inundació, hauran de verificar la incidència d'aquesta i imposar, quan siga procedent, condicions d'adequació de les futures edificacions...»  
  
\* Als sectors Ctra Grau-Almassora i SI Plataforma Logística, considera la resolució que els resulta d'aplicació l'art.19 PATRICOVA (en lloc de l'art 18 per considerar-los de caràcter estratègic i ser-los aplicable la directriu 113 ETCV segons informe específic de 17 de juliol de 2020, de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge)  
  
«1, El sòl urbanitzable que estiga afectat per perillositat d'inundació i no dispose d'un programa d'actuació integrada aprovat definitivament haurà de ser objecte d'un estudi d'inundabilitat específic, dels regulats en els articles 11 a 13 d'aquesta normativa, amb caràcter previ a la programació d'aquest.»  
Aquest estudi d'inundabilitat haurà de tindre en compte, a més de la correcta avaluació de la canalització del barranquet d'Almassora, les alteracions que pot generar la construcció de la plataforma ferroviària i els possibles desbordaments del barranc de Fraga.  
S'adverteix que la pujada del nivell del mar (com a efecte del canvi climàtic) afectarà la capacitat de drenatge de les canalitzacions (tant del barranquet d'Almassora com del barranc de Fraga i el riu Sec) i augmentarà la superfície inundada i els seus calats.  
En la zona de la marjal, l'estudi d'inundabilitat únicament ha tingut en consideració l'aigua de pluja in situ i no els efectes generats pels desbordaments dels llits esmentats, tal com índica la resolució esmentada:  
  
«Per altra banda, cal tindre en compte que, malgrat el fet que en l'estudi d'inundabilitat es fa el supòsit que les zones de marjal (sectors residencials Litoral i Senillar i sectors industrials Plataforma Logística i Carretera Grau-Almassora) es considera la pluja ?in situ- per al càlcul de les avingudes, no es té present la condició de contorn que les avingudes del riu Sec i dels barrancs de Fraga i d'Almassora poden aportar les avingudes màximes amb la marjal totalment reblida d'aigua (a cota topogràfica), cosa que tindria com a conseqüència una minoració notable de la capacitat de drenatge, aspecte del qual ni tan sols s'aporten dades de seccions topogràfiques que ho mesuren, confiant tot el desguàs a la capacitat dels caixers segons es trobe el nivell del mar».  
Per a la zona de la marjal, l'estudi d'inundabilitat indica que l'ajuntament està estudiant la implantació del projecte pilot Green Wet Marjal. Segons s'indica, aquest projecte consisteix «en un maneig global de l'aigua de la zona humida a fi d'aconseguir un òptim aprofitament de l'aigua que arriba a la Marjal, mantenint les necessitats d'abastiment, recuperant l'aqüífer i convertint-lo en una infraestructura verda que protegisca la ciutat contra el canvi climàtic».  
  
La resolució no fa menció a aquesta actuació ni a la seua incidència en el risc d'inundació.  
D.5. Sòl no urbanitzable: Ús d'habitatge aïllat i familiar.  
- L'art. 197.1.b LOTUP regula la implantació d'habitatges aïllats i familiars en el sòl no urbanitzable establint una parcel·la mínima d'1 ha. D'aquesta manera, la legislació urbanística està definint la capacitat de càrrega del sòl per a albergar aquest tipus d'ús amb l'objecte de mantindre'n el caràcter rural.  
No s'han aportat dades dels habitatges que hi ha actualment. No obstant això, es coneix pel Pla especial de la Marjal que en el seu àmbit hi havia 2.363 habitatges. Fora d'aquest àmbit, en el sòl no urbanitzable situat a l'est de la CV-149, a l'est de la ronda de circumval·lació exterior i a l'est del camí Pi Gros (paral·lel a l'av. de València), s'han pogut comptabilitzar aproximadament 1.200 habitatges més a través de l'estudi de la foto aèria. (vegeu pla en l'annex)  
El total d'habitatges existents en l'àmbit esmentat arriba aproximadament als 3.500, per la qual cosa el sòl necessari per a albergar-los basant-se en el criteri urbanístic seria de 3.500 ha.  
En la proposta no s'aporten dades concretes de la superfície del sòl no urbanitzable situat a l'est de la CV-149, a l'est de la ronda de circumval·lació exterior i a l'est del camí Pi Gros, però a falta d'un mesurament més precís a partir del visor cartogràfic, es pot estimar que aquesta superfície és d'aproximadament 2.900 ha. Aquesta superfície és inferior a la mínima exigible per a albergar els habitatges existents, per la qual cosa en aquests moments s'està superant la capacitat de càrrega d'aquest sòl per a albergar aquest ús.  
En conseqüència, des del punt de vista ambiental, considerant el segellament del sòl, el consum de recursos i la resta d'efectes sobre el territori derivats de l'existència d'habitatges aïllats, no es consideren compatibles nous habitatges de tipus aïllat i familiar en aquest àmbit, motiu pel qual s'hauran de modificar les normes urbanístiques en aquest sentit.  
A més, aquesta prohibició resulta coincident amb la necessitat de preservar les característiques de la infraestructura verda i l'alt valor paisatgístic, històric i agrícola de la zona, a més del valor estratègic que suposa la creació d'aquest corredor.  
El sòl no urbanitzable afectat seria el situat a l'est de la línia conformada per la CV-149, la ronda de circumval·lació exterior i el camí Pi Gros. Les zones afectades per aquesta limitació són la ZRP-AG1, ZRP-AG2, ZRC-AG4 i parcialment la ZRC-AG1. Les zones ZRP-NA-MU2 i ZRP-NA-MU3 també resulten afectades, però la proposta presentada ja no permet la construcció de nous habitatges.  
S'hauran de regular igualment les actuacions permeses sobre els habitatges ja existents tenint en compte que les ampliacions tindran limitada la seua extensió a la quantia assenyalada per l'art.197.1.b.2 LOTUP.  
- L'habitatge unifamiliar únicament es permet si està vinculat a l'ús agrari de la parcel·la (pàg. 105 NU), segons la redacció de l'art. 9.4.4 NU. El condicionant que el titular tinga la condició d'agricultor professional no té sentit que només s'utilitze en el sòl protegit ZRP-AG (l), per la qual cosa haurà d'ampliar-se a totes les zones ZR.  
  
En sòl protegit, zones ZRP-AG, s'indica a més que la superfície de la parcel·la siga d'una UTA (1.826 hores de treball a l'any). Aquesta unitat de mesura és poc concreta i difícil de relacionar amb una superfície de sòl, ja que varia segons el tipus de cultiu, el material que s'utilitza per a explotar-lo, etc. No obstant això, l'aplicació dels articles que regulen les condicions específiques de les 3 subzones del ZRP-AG (art. 9.7.3.2, 9.7.4.3 i 9.7.5.2) sí que estableixen una mesura de superfície mínima de parcel·la concreta de 20.000 m², sent aquesta última més clarificadora.  
Per ambdós motius, el que s'ha indicat en l'art.9.4.4 «per a les zones ZRP-AG» s'ha d'eliminar.  
(nota: segons el que s'indica en el punt anterior, aquesta limitació únicament seria aplicable en ZRP-AG3, ja que en la resta no s'ha de permetre l'ús).  
D.6. Sòl no urbanitzable: Ús de ramaderia intensiva.  
- L'art. 9.4.3 de les NU estableix una separació per a aquest ús de 1.000 metres respecte als sòls urbans, urbanitzables i nuclis de població. La distància de 1.000 metres prové de les indicacions donades en el document de referència i en compliment de l'art. 5.2.4 RD 324/2000 de 3 de març per a bestiar porcí. (i per l'actual RD 306/2020)  
  
Una vegada es trasllada la limitació de la distància a la proposta d'ordenació, s'observa que no resulta físicament possible implantar aquest tipus d'activitats en algunes zones en què les NU sí que les permet:  
- En la zona ZRC-AG1, la presència dels nuclis de població de Borriol, Pozo de la Alegria, Venta Nova, Tossal Gros i Racó de la Torreta en limita la implantació. Únicament quedarien algunes borses on seria possible: Intersecció de la CV-10 amb CV-16, a l'oest del nou cementeri o al costat de l'ermita de la Magdalena.  
- En la zona ZRC-AG-4, pels habitatges que es troben en la proximitat de l'av. Germans Bou i la Marjal.  
- En la zona ZRP-AG3, per l'existència d'urbanitzacions al costat de la CV-16 i al municipi d'Onda. Únicament serien admissibles en una xicoteta zona al costat de la CV-10 i la rambla de la Viuda.  
- En la zona ZRP-NA-MU-1 Forest, a causa de l'existència d'usos residencials en la proximitat de l'embassament de María Cristina i a les seues característiques topogràfiques.  
- En la zona ZRP-NA-MU-2 i ZRP-NA-MU-3, pels habitatges que es troben a la Marjal i el Grau.  
Finalment, únicament serien admissibles en part de les zones ZRC-AG1 i ZRP-AG3, on el més adequat seria concretar l'àmbit cartogràficament de manera més precisa tenint en compte els nuclis residencials existents. Igualment haurà de tindre's en compte que en els àmbits que es designen no podran localitzar-se habitatges unifamiliars, o terciaris amb allotjament, com a compatibles, per les molèsties que els generaria.  
  
- S'ha aportat un pla amb la localització de les granges existents, i algunes es troben en les zones en què no es permetria la nova implantació d'aquestes activitats.  
Per això haurà de decidir-se si aquestes queden fora d'ordenació, o bé se'n regula el manteniment i, en el cas que requerisquen ampliar-se, serà necessari que estudien les molèsties sobre l'ús residencial (entre les quals s'inclourà l'elaboració d'estudis olfactomètrics)  
D.7. Sòl no urbanitzable: Ús d'establiment d'allotjament turístic i restauració.  
- Aquests usos estan regulats en l'art.197.1.f.1 LOTUP i la seua implantació requereix una distància mínima de separació de 5 km amb sòl vacant amb qualificació apta per a albergar-los. A causa de la disponibilitat de sòl en l'urbà i en els nous urbanitzables, aquest requisit restringirà prou la possibilitat de localitzar-los.  
Després de l'anàlisi de les fitxes de gestió en què es preveuen els usos permesos, i com que els usos terciaris no són possibles en alguns sectors industrials (Català, La Pedrera o Giner), s'arriba a la conclusió que únicament seria possible la seua ubicació en les zones situades a l'oest de la CV-10 (la ZRP-AG3 i la ZRP-NA-MU1).  
Però no sols cal fixar-se en el sòl del terme de Castelló, sinó que també hi influeix el sòl apte dels municipis veïns. En aquest cas, hi ha sòls aptes per a localitzar l'ús en el terme de Sant Joan de Moró al nord i en el terme d'Onda a l'oest.  
Per això s'arriba a la conclusió que només seria procedent aquest ús en els casos excepcionals de la recuperació de patrimoni arquitectònic o si es consideren d'interés per al desenvolupament turístic.  
- Per això han de corregir-se els art. 9.6, 9.7 i 9.8 quan es faça esment d'aquesta qüestió. Igualment cal aclarir que en la redacció actual de les normes urbanístiques l'excepcionalitat es refereix, de manera errònia, a la vinculació amb l'ús agrícola, quan en realitat és l'interés turístic el que els pot exceptuar.  
D.8. Sòl no urbanitzable: Ús d'activitats industrials i productives.  
  
- En les normes urbanístiques, les condicions específiques d'implantació d'aquests usos es regulen en l'art. 9.4.7. i en els quadres de cada zona s'assenyalen on poden implantar-se. (arts. 9.6.2, 9.7.2 i 9.8.2.)  
  
Se'n desprén que es permeten en ZRC-AG1, ZRC-AG3, ZRP-AG3, ZRP-NA-MU1 i ZRP-NA-MU4. D'aquestes estableixen condicions particulars en ZRP-AG3 (art. 9.7.5), en ZRP-NA-MU1 (art. 9.8.4) i en ZRP-NA-MU4 (art. 9.8.7).  
Basant-se en això, únicament poden localitzar-se en ZRC-AG1 tots els tipus permesos per la LOTUP. En ZRC-AG3, únicament es permeten les indústries de baixa rendibilitat per unitat de superfície i en ZRP-AG3, ZRP-NA-MU1 i ZRP-NA-MU4 les activitats de transformació i comercialització de productes del sector primari.  
- Ha de recordar-se que la LOTUP únicament permet la implantació de les activitats que necessàriament hagen de localitzar-se en el sòl rural. Haurà de justificar-se perquè es permet en ZRC-AG3 aquest tipus d'activitats, ja que els àmbits possibles estan rodejats d'usos residencials i tendeixen a ser la zona d'expansió de la ciutat. Per les afeccions que generen aquest tipus d'usos (contaminació atmosfèrica, soroll, trànsit?), convenen que estiguen allunyades dels usos residencials i l'emplaçament triat no és el més adequat.  
- Atés que en ZRC-AG1 és un dels llocs on es permet la implantació d'habitatge unifamiliar, haurà d'afegir-se en la normativa que per a la implantació de l'ús industrial haurà d'estudiar-se l'afecció (soroll, pols, aire, mobilitat?) que s'hi genera.  
No obstant això, en l'àmbit situat entre la CS-22 i el límit de terme amb Almassora, ha de prohibir-se la implantació de nous usos industrials, ja que contribueix a la degradació del paisatge i a la funcionalitat de la infraestructura verda, a més de fomentar la conurbació entre municipis.  
- La regularització de l'activitat industrial situada en el sòl no urbanitzable es preveu en l'art. 10.4 de les NU. Es recorda que resulta d'aplicació la disposició transitòria 15 LOTUP i que les edificacions afectades pel Pla especial de minimització no poden ampliar la seua superfície.  
D.9. Sòl no urbanitzable: Règim d'usos en el sòl protegit.  
- A més de la regulació general d'usos que es realitza en l'art.197 LOTUP, l'anàlisi de la qual s'ha realitzat en els apartats anteriors, s'ha de tindre en compte les determinacions de l'art. 26 LOTUP per als sòls protegits pels seus valors ambientals, paisatgístics, culturals, econòmics o per la presència de riscos naturals i induïts. En aquests sòls protegits únicament es permeten:   
- Els usos que són compatibles amb el manteniment, la conservació, la millora, l'aprofitament i la posada en valor dels recursos protegits, així com els necessaris per a limitar els riscos.  
- Les activitats relacionades amb la utilització, l'aprofitament o la captura dels recursos naturals (vent, sol, aigua, minerals), sempre que no generen impactes significatius en el medi ambient o si el seu interés públic preval (o és compatible) amb els valors ambientals amb l'avaluació prèvia del seu impacte ambiental.  
- Obres i instal·lacions necessàries per a la gestió dels béns de domini públic, serveis públics i activitats d'utilitat pública o interés general.  
  
- En la proposta realitzada, pels seus valors ambientals, s'han delimitat les zones ZRP-NA-LG, ZRP-NA-MU1, ZRP-NA-MU2 i ZRP-NA-MU3; pels seus valors paisatgístics, s'ha delimitat la zona ZRP-NA-MU4.  
En general els usos previstos en les normes urbanístiques en aquest tipus de sòl són admissibles amb les excepcions següents:  
- Els ja analitzats amb anterioritat relatius a ramaderia intensiva, habitatge unifamiliar i allotjament turístic/restauració.  
- Per a les activitats terciàries o de serveis en ZRP-NA-MU2, s'haurà d'especificar per a totes aquestes que únicament són admissibles en els àmbits no inundables recollits en les fitxes. Per a la implantació de manera permanent d'activitats en què intervinguen animals, serà necessari l'anàlisi prèvia de les molèsties que es generarien als usos residencials pròxims.  
- En ZRP-NA-MU3 únicament es poden permetre els usos previstos en l'art.18 PATRICOVA, ja que la pràctica totalitat de l'àmbit és inundable segons la cartografia aportada. La major part dels usos previstos en les normes urbanístiques no serien admissibles, motiu pel qual s'han d'eliminar.  
- En la proposta realitzada, pel seu valor agrícola (interés econòmic), s'ha delimitat la zona ZRP-AG, amb tres subzones AG-1, AG-2 i AG-3. Aquesta zona també té interés paisatgístic i s'han de complir les mesures previstes en l'estudi de paisatge segons s'indica en l'art. 9.7.2.1 NU.  
- Es recorda que els usos permesos que es proposen hauran de ser compatibles amb el manteniment, la conservació, la millora, l'aprofitament i la posada en valor dels recursos protegits (no n'hi ha prou amb indicar en les normes que siguen compatibles).  
Les activitats extractives que es preveuen en els quadres de l'art 9.7.2 són les d'extracció de recursos hidrològics, per això no es pot permetre l'ús de graveres de l'art. 9.7.5.3.a, més encara si tenim en compte que no són adequades per a ubicar en aquest tipus de sòl, ja que precisament eliminen la capacitat agrícola del sòl.  
En AG-1, les activitats terciàries es permeten sobre edificacions existents o una ampliació d'aquestes. En AG-2 se'n permeten algunes, però no s'estableixen paràmetres edificatoris. En ambdós casos haurà de concretar-se en les normes la quantia en què poden ampliar-se.  
  
Aquestes determinacions requeriran la modificació dels art. 9.7.3, 9.7.4 i 9.7.5.  
D.10. Infraestructura verda i paisatge.  
L'últim informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge que consta en l'expedient és de data 29 de maig de 2020, i s'hi conclou de manera resumida que s'haurà de:  
- Redelimitar una sèrie d'unitats i subunitats de paisatge.  
- Integrar en la infraestructura verda municipal l'àmbit situat a l'est de la CV-183/N-225 i al sud del polígon El Serrallo i la senda dels Pescadors. Aquesta zona ha de conservar la mateixa regulació que la resta de la unitat de paisatge.  
- Modificar la regulació d'usos de les zones ZRC-AG1, ZRP-AG1 I ZRP-AG2.  
- Incorporar en la documentació del Pla general estructural i del Pla d'ordenació detallada totes les modificacions indicades en el document justificatiu signat el 3 de març de 2020.  
Aquest servei comprovarà que s'han omplit aquestes qüestions amb caràcter previ a l'aprovació definitiva.  
D.11. Sectors SR La Joquera i SR Pozo La Alegria  
En el document de referència (allí es denominaven 15-SU-R i 23-SU-R), no es considerava ambientalment viable la seua classificació com a urbanitzables, ja que fomentaven un creixement dispers contrari al que estableix l'art. 7 LOTUP, l'ETCV i la Llei de mobilitat.  
Malgrat això, el sector SR La Joquera podria ser admissible per considerar-se com a estratègic per aplicació de la directriu 110.c de l'ETCV, podent considerar-se com una ampliació d'un sòl urbà ja existent en el terme de Borriol (urbanització Montaña de Cristina).  
  
No obstant això, el seu àmbit concret haurà de modificar-se per a excloure'n els sòls afectats per l'incendi forestal de l'any 2009, en aplicació del que estableix l'art. 50 de la Llei de forests.  
En l'última documentació presentada per l'ajuntament (signada el 03.03.2020) s'indica que s'elimina el sector SR Pozo de la Alegria, incorporant al sòl urbà les parts que tinguen aquesta consideració.  
  
D.12. Sectors SR Senillar i SR Litoral  
En el document de referència no es consideraven ambientalment viables (es denominaven 6-SU-R, 8-SU-R, 9-SU-R i 10-SU-R pels criteris relatius al litoral establits en l'ETCV i per l'oferta de sòl existent en el Pla especial de la Marjal).  
No obstant això, els criteris de l'ETCV relatius al litoral han sigut concretats posteriorment en el PATIVEL, circumstància prevista en les directrius 2.2 i 135.2 de l'ETCV, i els sòls urbanitzables previstos en l'esmentat Pla especial han sigut eliminats en la proposta d'aquest Pla general, per la qual cosa han canviat les circumstàncies del pronunciament realitzat en el document de referència.  
En el document de referència també s'indicava que la zona resultava inundable i que era necessari l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat.  
  
Tal com es descriu en l'apartat D.4, s'ha verificat que aquests sectors es troben en zona inundable, motiu pel qual no es poden reclassificar com a urbanitzables per aplicació de l'art. 18 PATRICOVA.  
A més, en la zona hi ha àmbits de nidificació del corriol i cobertes de Limonium que requeririen preservació.  
D.13. Sector SI Plataforma Logística  
En el document de referència s'indicava que havia d'eliminar-se de la proposta, atés que la seua localització no era definitiva. En aquest moment es proposava al sud del polígon El Serrallo, que limita amb Almassora.  
En la proposta de pla general estructural que es remet se'n canvia la localització i es trasllada més al nord, on abans es proposava el sector 7-SU-I i sobre el qual únicament s'indicava que havia d'estudiar la seua compatibilitat amb l'estació intermodal.  
En aquesta proposta s'ha tingut en compte aquesta estació però, a més, s'ha ampliat l'antic sector 7-SU-I cap al sud fins a aconseguir el límit del terme municipal amb Almassora.  
Aquesta ampliació no es considera ambientalment viable basant-se en el que s'ha assenyalat en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 29 de maig de 2020 i 31 de gener de 2020, ja que desvirtuaria les unitats de paisatge i produiria una estrangulació de la infraestructura verda en el límit amb Almassora, cosa que agreujaria la situació produïda pel sector industrial existent (polígon El Serrallo) i dificultaria la formació d'un corredor territorial que impedisca futures conurbacions.  
Per això, tal com s'ha indicat anteriorment, s'ha d'integrar en la infraestructura verda municipal l'àmbit situat a l'est de la CV-183/N-225 i al sud del polígon El Serrallo i la senda dels Pescadors, havent de mantindre's la unitat de paisatge i conservant la seua actual classificació de sòl no urbanitzable.  
D.14. Sector SI Carretera Grau-Almassora.  
En la proposta realitzada per a l'emissió del document de referència, part del seu àmbit és considerat com a SNU protegit. No obstant això, posteriorment s'ha eliminat aquesta consideració i el sòl que era protegit s'ha optat per considerar-lo com a urbanitzable.  
L'11 de febrer de 2020, la Subdirecció General del Medi Natural emet un informe assenyalant que hi ha «surgències d'aigües netes, corrents i permanents que originàriament mantenien espècies aquàtiques d'interés- Va constatar-se la presència de samaruc, fartet, llopet comú, gambetes... motiu pel qual hauria de classificar-se com a SNU protegit i promoure la restauració de l'hàbitat natural.  
Com a resposta a aquest informe, en la documentació presentada el 3 de març de 2020 s'indica que es manté la classificació de sòl urbanitzable i que quan es definisca l'ordenació detallada es concretaran els espais que hagen de preservar-se de la urbanització i s'establiran les mesures específiques per a promoure'n la restauració.  
A fi de preservar els possibles valors existents i aplicant el criteri de precaució, no es comparteix aquesta proposta, havent de procedir en sentit contrari: Primer es classificarà com a sòl no urbanitzable protegit, almenys en la delimitació del document de referència, i si és el cas, si es justifica que no posseeix valors mitjançant la realització dels estudis de detall específics, és quan podrà reclassificar-se com a urbanitzable, i en cas contrari seguirà amb la protecció. Igual que la resta de plans, primer s'avaluen els efectes i després s'aprova la classificació del sòl.  
  
D'altra banda, per tindre aquest sector la consideració d'estratègic, ha de tindre's en compte la directriu 109.2 de l'ETCV, en què se'ls requereix que generen un impacte ambiental positiu.  
A més, el sector resulta parcialment afectat pel PATIVEL, per la qual cosa haurà de tindre's en compte el que s'ha indicat en l'apartat D.3.  
D.15. Aeròdrom  
En la proposta se li canvia la qualificació, passant de sòl urbà dotacional a zona urbanitzada terciària (ZUR-TR). En el pla de la fitxa de la zona té la consideració de ZUR-TR Dotacions, igual que la universitat i el port.  
La universitat i el port han tingut els seus propis plans especials en què s'han establit els usos i les condicions edificatòries, però no l'aeròdrom, del qual no queden clarament definits els usos i edificabilitats que s'hi podrien implantar.  
En incloure'l en la fitxa de l'urbanitzat terciari, pareix que puga tindre la mateixa edificabilitat i règim d'usos que la resta de terciaris, és a dir, una edificabilitat entre 0,3 i 1 m²t/m²s amb un ús dominant terciari i usos permesos residencials i industrials, la concreció dels quals es posposa en el Pla d'ordenació detallat.  
En la cartografia s'ha inclòs com un element de la xarxa primària i com un element de la infraestructura verda com a dotació zona lliure.  
  
La parcel·la es troba en zona inundable, per la qual cosa la implantació d'usos i edificacions està limitada per aquest risc. A més, l'any 2014 es va localitzar la presència de Limonium densissimun, espècie de flora protegida no catalogada, per la qual cosa resulta d'aplicació el Decret 70/2009.  
S'haurà d'aclarir en la fitxa els usos i edificabilitats d'aquesta zona, tenint en compte el que ja s'indica en el document de referència: «El lloc resulta més adequat per a localitzar zones verdes ampliant el parc litoral o recuperant el cordó dunar i la seua vegetació, tal com estableix la directriu 147 de l'ETCV».  
D.16. Recurs hídric  
D'acord amb el que indica l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 24 d'octubre de 2018, el municipi és titular d'un dret d'aprofitament d'aigües subterrànies de 20.875.041 m³/any per a l'abastiment a la població.  
S'ha aportat un estudi de disponibilitat de recursos hídrics en què s'assenyala que aquest subministrament s'extrau de 15 pous, 10 dels quals es troben a Castelló, 4 a Borriol i un a Almassora. La seua localització es reflecteix en els plans de zones del sòl no urbanitzable i la seua regulació en l'art. 4.2.3 NU.  
Per a estimar la demanda del pla, s'utilitzen dos supòsits, un en funció del creixement poblacional per desplegament del pla i un altre segons el creixement previst per l'ETCV.  
En l'ETCV, per al 2037 s'estimen 240.486 habitants equivalents que requeriran 19.135.471 m³/any, a raó de 218 l/h/dia.  
L'estudi preveu com a capacitat del pla 8.311 habitatges en el sòl urbanitzable i 10.027 habitatges en el sòl urbà, que a raó de 2,40 habitants (se'n justifica el càlcul) suposen un total de 235.120 habitants equivalents, que requeriran 18.708.494 m³/any.  
No obstant això, s'ha d'adaptar aquest càlcul a la capacitat màxima de l'última proposta presentada, en què en el sòl urbanitzable són 10.406 habitatges en compte dels 8.311 (2.095 habitatges més). Utilitzant la mateixa metodologia que en l'estudi s'obté:  
2.095 hab \* 2,4 hab/hab \* 1,086216 hequi/hab = 5.462 habitants equivalents  
5.462 hequi \* 218 l/hequi/dia \* 365 dia/any \* (1/1000) m³/ l = 434.611 m³ / any  
18.708.494 + 434.611 = 19.143.105 m³ / any  
Quantia inferior als drets adjudicats al municipi, per la qual cosa es pot considerar que hi ha disponibilitat de recurs hídric d'acord amb les estimacions realitzades en l'estudi de recursos hídrics.  
D.17. Depuradora.  
L'actual estació depuradora es troba al nord de la CS-22, al costat del camí Fondo (polígon 142 parcel·la 191).  
Segons l'informe de l'EPSAR, està dissenyada per a tractar 45.000 m³/dia, sent l'influent de 34.839 m³/dia. Segons les dades aportades, la proposta de planejament generarà 52.628 m³/dia, la qual cosa suposa un increment de 17.789 m³/dia respecte al vigent.  
Basant-se en aquestes dades, la planta necessitarà ser ampliada a mesura que es desenvolupe el pla, i així, en aquest sentit, la proposta preveu una reserva de sòl per a aquesta.  
No obstant això, el mateix informe de l'EPSAR indica que en la seua planificació no estan previstes les obres d'increment de la capacitat de la planta (sí unes altres per a tractament, eliminació de nutrients, línia de fangs i reutilització)  
En les proximitats de la instal·lació hi ha nombrosos habitatges, per la qual cosa quan se n'execute l'ampliació haurà de tindre's en compte l'afecció esmentada.  
D.18. Contaminació acústica.  
Castelló de la Plana compta amb un pla acústic municipal (PAM). Segons la normativa sectorial, el planejament que s'elabore ha de preveure la informació i les propostes contingudes en el PAM, per això s'ha elaborat un estudi acústic.  
Sobre l'estudi acústic, la Direcció Territorial ha emés un informe favorable assenyalant una sèrie de recomanacions que haurien d'adoptar-se.  
En la documentació aportada es justifica que aquestes actuacions s'han d'introduir en el Pla d'ordenació detallada.  
En l'estudi acústic presentat es conclou que en la majoria dels sectors se superen els nivells sonors de qualitat establits en la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica (únicament compleixen tres sectors d'ús industrial), a causa del trànsit rodat dels vials contigus.  
  
Com a mesures correctores es descarten les pantalles acústiques i es recomana la utilització d'asfalts fonoreductors, a més d'actuar de manera global sobre el trànsit en l'actualització del Pla de mobilitat. En les zones més sorolloses es poden plantejar zones verdes com a zona de transició.  
En les fitxes de gestió de cada sector s'ha inclòs un apartat sobre la situació acústica, però sense concretar les mesures correctores.  
Caldrà elaborar un nou estudi acústic en el moment de desenvolupament dels sectors per a concretar aquestes mesures i incidir en l'ordenació detallada en cas necessari.  
D.19. Qualitat de l'aire:  
Des del punt de vista de la qualitat de l'aire, a la província de Castelló, cal destacar la concentració d'instal·lacions industrials de fabricació de productes ceràmics en una zona limitada en l'espai, que suposa aproximadament al 45 % de la producció europea, així com els proveïdors d'aquest tipus d'instal·lacions.  
Els elevats nivells de concentració de partícules en suspensió PM10, registrats al llarg dels anys en la zona ceràmica de la Plana de Castelló, que superaven els valors normatius establits, van obligar la Generalitat Valenciana a elaborar un pla de millora de la qualitat de l'aire, que es va aprovar pel Consell el desembre de 2008 per a la zona ES1003: Millars'Penyagolosa (A. Costanera) i l'Aglomeració ES1015: Castelló. Des que es va posar en marxa aquest pla, els nivells de partícules han descendit considerablement, i en aquests moments es troben dins dels límits normatius, la qual cosa no significa que haja de mantindre's un seguiment exhaustiu en la zona a causa de l'elevada concentració d'indústries potencialment contaminants de l'atmosfera, que no sols emeten partícules sinó òxids de nitrogen i altres contaminants, i a l'augment del trànsit tant marítim com terrestre en la zona.  
  
A la província de Castelló, hi ha 28 punts de control de la qualitat de l'aire que formen part de la Xarxa Valenciana de Vigilància i Control de la Contaminació Atmosfèrica, repartits pel territori, sent habitual en l'època estival que es produïsquen superacions dels nivells normatius establits per a l'ozó troposfèric, especialment en les zones de l'interior. L'ozó és un contaminant secundari que es forma a través de reaccions químiques complexes d'altres contaminants primaris (que s'emeten de manera directa a l'atmosfera) en presència de radiació solar. Per aquest motiu, l'única possibilitat de reduir els nivells d'ozó és reduir l'emissió a l'atmosfera dels seus precursors majoritaris: òxids de nitrogen i compostos orgànics volàtils. Els òxids de nitrogen es generen per oxidació del nitrogen en qualsevol procés de combustió, tant en una instal·lació industrial com en els motors de vehicles i els compostos orgànics en processos en què s'utilitzen dissolvents o s'utilitzen compostos orgànics.  
  
Un altre problema que es produeix des de fa anys, sense que s'haja pogut determinar amb precisió la seua causa, són episodis d'olors que es produeixen en l'entorn del PI El Serrallo, tant a Almassora com al Grau de Castelló, que ha obligat la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental a instal·lar una unitat mòbil de mesurament de qualitat de l'aire a Almassora i a implementar un protocol d'olors, en col·laboració amb les indústries, l'Autoritat Portuària i els ajuntaments de Castelló i Almassora, en què participa com a punt de recepció de les nombroses queixes veïnals el 112 de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències.  
D.20. Gestió de residus en sòl industrial  
El 26 d'abril de 2019 es va publicar en el DOGV la revisió del PIRCV (el PIRCVA), el Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, que té per objecte establir les disposicions necessàries per a l'ordenació material i territorial de les activitats de gestió de residus, per la qual cosa caldrà atendre les seues determinacions.  
En el planejament urbanístic de noves zones industrials o que preveja l'ordenació de sectors de sòl urbanitzable d'ús predominant industrial s'haurà de preveure l'existència d'una o diverses parcel·les la qualificació urbanística de les quals permeta albergar, almenys, una infraestructura de transferència de residus industrials, perillosos i no perillosos.  
  
En aquesta llei s'indica que, en relació amb els polígons industrials ja existents, aquesta obligatorietat haurà també de ser prevista en les revisions del planejament general que s'efectuen a partir de l'entrada en vigor del PIRCVA.  
D.21. Mercaderies perilloses  
El risc ocasionat pel seu transport es regula per un pla especial. En aquest s'indica que aquestes substàncies circularan per la CV-10, AP-7, N-340, CS-22, N-225 i la via de ferrocarril. Segons considera l'informe de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències, es consideren zones d'especial exposició les situades a 500 metres d'aquestes, i correspon a l'autoritat urbanística determinar els usos permesos.  
A més, al polígon El Serrallo es localitzen diverses empreses afectades per l'RD 840/2015, pel qual s'aproven mesures de control dels riscos inherents als accidents greus en què intervinguen substàncies perilloses. Resulten afectats el sector SI Carretera Grau-Almenara i el sector SI Plataforma Logística. En l'informe de l'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències de 18 d'octubre de 2019, consta la relació d'empreses i les seues afeccions, i correspon novament a l'autoritat urbanística determinar els usos permesos.  
  
D.22. Educació  
Es desconeix si la reserva de sòl dotacional educatiu és prou, ja que l'últim informe del Servei d'Infraestructures Educatives que consta en l'expedient, de 24 de setembre de 2018, és de caràcter desfavorable. En fases posteriors de la tramitació haurà d'obtindre's informe favorable del departament esmentat.  
D.23. Carreteres gestionades per l'Estat.  
Malgrat les sol·licituds realitzades tant per l'Ajuntament com per aquest òrgan ambiental, la Demarcació de Carreteres del Ministeri no ha emés el seu informe.  
Segons assenyala l'art. 24.5 de la Llei 21/2013, el «promotor podrà reclamar a l'administració competent l'emissió de l'informe a través del procediment previst en l'art. 29 de la Llei 29/1998 de jurisdicció contenciosa administrativa».  
D.24. Errors materials.  
Durant la revisió de la documentació s'han observat alguns errors que convindria corregir:  
- En la fitxa gestió del sector litoral consta que la superfície és de 156.991 m² en compte de 156.180 m² perquè s'ajuste al que s'ha indicat en els quadres.  
- En l'art.5.3.2.3 es relacionen espècies per a l'enjardinament. Si es pretén utilitzar espècies autòctones, es recomana que es revise aquesta relació.  
- Encara que no és un error, s'ha trobat a faltar quin sòl es considera urbà segons la normativa transitòria.  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
El títol IX de l'EATE conté el Programa de seguiment ambiental. S'han inclòs les mesures per al seguiment i adoptat una sèrie d'indicadors basats en els assenyalats pel document de referència. En l'apartat 15 de la memòria justificativa es recullen idèntics indicadors.  
  
S'ha establit el termini d'un any per a controlar aquests indicadors i perquè l'ajuntament elabore l'informe de seguiment. Es podran elaborar informes especials en el cas que siga necessari adoptar altres mesures alternatives.  
En la memòria justificativa, d'acord amb el que disposa l'art. 22 LOTUP, s'han definit els llindars per a la projecció de la població, l'ocupació del sòl, els recursos hídrics i el cabal de sanejament necessaris en tres escenaris temporals diferents, a 4, 10 i 20 anys.  
  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que disposa l'art. 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es proposa emetre aquesta Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Castelló de la Plana presentat per l'Ajuntament, sempre que s'hi incorporen, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
1. Atés que es deroga el Pla especial de la Marjal, no es considera justificada la nova classificació de sòl realitzada en aquest àmbit. (vegeu apartat D.1)  
La classificació d'aquest àmbit haurà d'adaptar-se al que s'indica en l'apartat D.1, el que s'haurà de verificar per l'òrgan substantiu en el moment de l'aprovació definitiva.  
Per a evitar els efectes negatius en aquest àmbit, el pla ha de solucionar almenys el problema dels abocaments, el risc d'inundació i l'afecció a espècies protegides, i no permetre la construcció de nous habitatges o equipaments no destinats a minimitzar aquest impacte negatiu.  
  
Com a mesures de seguiment de l'execució del pla:  
- S'estableix un termini de tres anys, des de l'aprovació definitiva del Pla general estructural, perquè es presenten davant d'aquest òrgan ambiental les actuacions previstes i el termini temporal per a l'execució d'una solució de l'abocament de tots els habitatges existents, tant mitjançant la construcció d'una xarxa de sanejament que connecte amb la depuradora existent com amb la instal·lació de noves depuradores que donen servei almenys a 250 habitatges.  
- S'estableix un termini de 10 anys, des de l'aprovació definitiva del Pla general estructural, perquè aquestes obres estiguen executades. Aquest termini podrà prorrogar-se justificadament per un termini de dos anys si les obres ja estan iniciades.  
En el cas que s'incomplisquen aquests terminis, no es podran promoure modificacions del Pla general estructural, en tot l'àmbit del terme municipal, en virtut del que estableix l'art. 56.2 LOTUP.  
2. Haurà de modificar-se la regulació dels usos en el sòl no urbanitzable en els termes expressats en l'apartat D.5 (Habitatge aïllat i familiar), D.6 (Ramaderia intensiva), D.7 (Allotjament turístic i restauració), D.8 (Activitats industrials) i D.9 (Sòl protegit).  
3. No es consideren ambientalment viables els sectors SR Senillar i SR Litoral, pel risc d'inundació que presenten i pels seus valors ambientals (vegeu apartat D.12).  
4. No es consideren ambientalment viables els sectors SR Mestrets i la part de l'SR Borriolench situada en el marge esquerre del riu Sec, pel risc d'inundació existent.  
5. Per aplicació de l'art. 20 PATRICOVA, en el Pla d'ordenació detallada s'hauran de definir les condicions que hauran d'adoptar les edificacions davant del risc d'inundació en els sectors SR Riu Sec, SR Tombatossals, la part del sector SR Borriolench situada en el marge dret del riu Sec (si bé ja es troba urbanitzada) i l'ampliació del sòl urbà situada entre l'Hospital General i la ronda Nord.  
  
6. A causa del risc d'inundació existent, la viabilitat dels sectors SI Plataforma Logística i SI-CTRA Grau-Almassora quedarà supeditada a l'aprovació d'un estudi d'inundabilitat específic.  
6.1. En tot cas, en el sector SI Plataforma Logística s'haurà d'excloure del seu àmbit i classificar com a no urbanitzable, integrant-lo en la infraestructura verda, el sòl situat a l'est de la CV-183/N-225 i al sud de la senda dels Pescadors i del polígon El Serrallo. (vegeu apartat D.13).  
6.2. Igualment, en tot cas, l'àrea compresa entre l'N-225, el camí Almalafa, el camí Vinatxell i la via de ferrocarril conté valors ambientals dignes de protecció que es veurien afectats negativament per la proposta de reclassificació a sòl urbanitzable, per la qual cosa no es compleixen els criteris establits en l'ETCV (directriu 109.2) per a la inclusió d'aquests terrenys en l'àmbit del sector estratègic SI Carretera Grau-Almassora.  
No obstant això, la delimitació concreta de l'àrea necessària per a preservar aquests valors ha quedat posposada a la realització d'un estudi detallat que determine quin ha de ser l'àmbit protegit i l'àmbit de sòl urbanitzable.  
En aplicació del principi de precaució, la classificació i qualificació urbanística d'aquesta àrea mantindrà la proposta del document inicial (sòl no urbanitzable protegit) fins que no s'haja dut a terme l'estudi de valoració ambiental detallat amb el vistiplau del servei competent en espais naturals. (vegeu apartat D.14)  
A més, aquest sector també està afectat pel PATIVEL, per la qual cosa únicament estaran permesos els usos logístics o portuaris, aspecte que haurà d'incloure's en la fitxa per a l'elaboració de l'ordenació detallada. (vegeu apartat D.3)  
7. Per al desenvolupament dels dos sectors de caràcter estratègic (SI Plataforma Logística i SI-CTRA Grau-Almassora) serà necessària l'elaboració d'un estudi hidrologicohidràulic en els termes assenyalats en l'apartat D.2.  
8. S'haurà de redelimitar el sector SR La Joquera a fi d'excloure'n els sòls afectats per l'incendi forestal de l'any 2009 (vegeu apartat D.11).  
9. Es considera acceptable l'eliminació del sector SR Pozo La Alegria i la incorporació al sòl urbà d'aquells sòls que compleixen els requisits per a tindre aquesta classificació.  
10. En la fitxa de la zona ZUR-TR s'haurà d'incloure un apartat sobre l'aeròdrom indicant les afeccions existents per risc d'inundació i presència d'espècies protegides, així com la incidència del PATRICOVA i del Decret 70/2009. (vegeu apartat D.15)  
11. En les fitxes de gestió dels sectors s'haurà d'incloure la necessitat d'elaborar un estudi acústic, en el moment de desenvolupament dels sectors, per a concretar les mesures correctores necessàries per a complir els nivells de qualitat acústica establits en la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica. Per a l'elaboració d'aquest estudi, s'hauran de tindre en compte les conclusions de l'Informe, de 16 de gener de 2018, de la Direcció Territorial de Castelló. (vegeu apartat D.18)  
En el Programa de vigilància s'ha d'incloure el control periòdic dels nivells de soroll per a assegurar-se del seu funcionament correcte.  
12. S'hauran d'atendre les determinacions assenyalades en l'Informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 29 de maig de 2020.  
13. S'haurà de complir el Pla de millora de la qualitat de l'aire, aprovat pel Consell el desembre de 2008 per a la zona ES1003: Millars'Penyagolosa (A. Costanera) i l'aglomeració ES1015: Castelló. (vegeu apartat D.19)  
14. En les fitxes de gestió dels sectors de sòl urbanitzable d'ús predominant industrial s'haurà de preveure la reserva d'una o diverses parcel·les la qualificació urbanística de les quals permeta albergar, almenys, una infraestructura de transferència de residus industrials, perillosos i no perillosos. (vegeu apartat D.20)  
15. Per a l'aprovació definitiva, haurà de justificar-se que les zones verdes delimitades i computades compleixen els requisits de l'annex IV LOTUP (en particular, per l'ús esportiu existent, el parc del Pinar haurà de justificar el percentatge de superfície destinada a la plantació d'espècies vegetals i les limitacions a la utilització)  
16. Correspon a l'òrgan substantiu valorar si el sòl urbà delimitat compleix els requisits per a aquesta classificació o si bé han de considerar-se com a sòls no urbanitzables.  
17. Per a l'aprovació definitiva, correspondrà a l'autoritat urbanística determinar els usos en les zones afectades pel transport de mercaderies perilloses i en els sectors SI Carretera Grau-Almenara i el sector SI Plataforma Logística per l'existència d'empreses afectades per l'RD 840/2015. (vegeu apartat D.21)  
18. Hauran de corregir-se els errors materials observats en els termes indicats en l'apartat D.24.  
19. Si bé s'han analitzat els continguts d'informes emesos per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, és necessari que abans de l'aprovació definitiva emeten el previst en l'art 25.4 TR Llei d'aigües.  
  
20. Abans de l'aprovació definitiva del pla, haurà d'obtindre's pronunciament definitiu del Servei de Planificació, de la Demarcació de Carreteres del ministeri, del Departament de Carreteres de la Diputació, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i del Servei d'Infraestructures Educatives de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, Servei Provincial de Costes del ministeri, referent a l'afecció a carreteres, a l'afecció paisatgística, sobre el patrimoni cultural, reserves de sòl dotacional escolar i costes, respectivament.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici que, si és el cas, procedisquen en via judicial contenciosa administrativa davant de la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici que procedisquen en via administrativa o judicial davant de l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La Declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'art 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria. Es donarà trasllat d'aquesta a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
Annex: Pla de l'apartat D.5  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la Declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot això, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Castelló de la Plana, havent d'incorporar-se al Pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, com que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, fet que no és un inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que, en el seu dret, es consideren pertinents.  
I us ho notifique perquè en tingueu coneixement i als efectes oportuns.  
I se certifica abans d'aprovar l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
  
València, 27 de juliol de 2020.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 27 de maig de 2021.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9103, del 09-06-2021 (2021/6201)

RESOLUCIÓN de 27 de mayo de 2021, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 001/14-EAE Castelló de la Plana.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9103

Fecha DOGV
:   09-06-2021

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2021/6201

CVE


Fecha del documento
:   27-05-2021

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [Castellón de la Plana](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 27 de mayo de 2021, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 001/14-EAE Castelló de la Plana. [2021/6201]  
De conformidad con el artículo 54.8 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración ambiental y territorial estratégica, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 001/14-EAE Castelló de la Plana.  
  
«Declaración ambiental y territorial estratégica:  
Trámite: Evaluación Ambiental de Plan.  
Promotor: Ayuntamiento de Castelló de la Plana  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón  
Localización: término municipal de Castelló de la Plana  
Expediente: 001 - 2014 € EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 23 de julio de 2020, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Castelló de la Plana, en los siguientes términos:  
A la vista de la fecha de información pública (que más adelante se detalla) y conforme a lo establecido en la Disposición Transitoria Primera, punto 2, de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (LOTUP) a este Plan le es de aplicación la Ley 21/2013 de 9 de diciembre de Evaluación Ambiental, desarrollada en la Comunidad Valenciana por la mencionada LOTUP.  
El objeto de la Declaración Ambiental Estratégica y Territorial es evaluar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de plan o programa sujeto a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme a la LOTUP. Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación del plan, estableciendo en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en el mismo previamente a su aprobación.  
El 29 de mayo de 2019 el Ayuntamiento de Castelló de la Plana remite la propuesta del Plan General Estructural y su expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica. Mediante escrito de 3 de marzo de 2020 se remiten los últimos informes de las administraciones afectadas y justificación de como se integran en la propuesta de planeamiento. (ver apartado C.2)  
Expediente de evaluación ambiental y territorial:  
- Estudio Ambiental y Territorial Estratégico  
- Copia de los informes recibidos a las consultas efectuadas.  
- Alegaciones presentadas durante el plazo legalmente establecido  
- Resultados del Plan de Participación Pública.  
- Documento de participación pública en el que se sintetizan sus resultados y se justifica como se han tomado en consideración en la propuesta de Plan o Programa.  
- Descripción de como se han integrado en el Plan o Programa los aspectos ambientales, funcionales y territoriales, y de como se han tomado en consideración el documento de alcance y el estudio ambiental y territorial estratégico.  
- Descripción de la previsión de los efectos significativos sobre el medio ambiente que se derivarán de la aplicación del plan (en el EATE)  
- Certificado de aprobación de la propuesta de plan.  
Propuesta de plan :  
\* Memoria Justificativa del modelo territorial y urbanístico  
\* Memoria Informativa (mar 2019)  
\* Planos de información. (2019)  
\* Planos de ordenación estructural (2019).  
\* Normas Urbanísticas (mar 2019)  
\* Fichas de Zona (mar 2019)  
\* Fichas de Gestión (mar 2019)  
\* Catálogo de protecciones con las tres secciones (mar 2019)  
- Estudios complementarios:  
\* Estudio Valoración Ambiental Serradal (mar 2019)  
\* Estudio de Inundabilidad (En el EATE)  
\* Estudio de Paisaje. (mar 2019)  
\* Estudio Acústico. (mar 2019)  
\* Movilidad Urbana Sostenible y Seguridad Vial (mar 2019)  
\* Informe de Viabilidad Económica (mar 2019)  
\* Memoria de Sostenibilidad Económica. (mar 2019)  
\* Informe de obtención de valores del suelo de sectores (feb 2019)  
\* Estudio de Afección a Red Natura (mar 2019)  
\* Estudio de Disponibilidad de Recursos Hídricos (mar 2019)  
\* Informe de evaluación de Impacto de Género (mar 2019)  
\* Indicadores de Seguimiento (en la memoria justificativa y normas urbanísticas)  
\* Memoria  
  
A). Análisis del proceso de evaluación.  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación de la solicitud de inicio y Documento Consultivo 23/12/13  
Emisión del Documento de Referencia (Equivale al Documento de Alcance del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico). 26/06/14  
Participación Pública y Consultas del Plan General Estructural adaptado a la LOTUP durante un periodo mínimo de 45 días. Publicación en el DOGV: 15/01/18  
Pleno Municipal de aprobación de la propuesta de Plan. 30/04/19  
Solicitud de emisión de DATE / documentación completa 29/05/19 - 03/03/20  
  
  
B). Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico.  
B.0) Antecedentes. planeamiento vigente  
Debido a diversas sentencias judiciales el planeamiento municipal vigente resulta bastante excepcional y particular, por ello resulta conveniente realizar un breve resumen de la sucesión de hechos acaecidos:  
1) Mediante Resolución de la Conselleria de Obras Públicas y Urbanismo de 17 de noviembre de 1984 se aprobó la Revisión de un Plan General ANTERIOR datado en 1964.  
2) Posteriormente se elaboró una segunda Revisión que fue aprobada el 1 de marzo de 2000 (DIA de 22 de febrero de 2000, expte 573/99 AIA).  
3) El 9 de diciembre de 2008 el Tribunal Supremo anuló el PGOU retrotrayendo el procedimiento al momento posterior a la aprobación provisional para su sometimiento a información pública volviendo a ser aplicable el Plan de 1984.  
4) Se repitió el trámite de información pública y se volvió a aprobar definitivamente el Plan el 28 de enero de 2010. No obstante mediante auto de 10 de julio de 2012 del Tribunal Superior de Justicia de la CV se declaró nula y sin efectos esta aprobación por no elaborarse y tramitarse con la legislación correcta.  
5) El 24 de septiembre de 2012 se publica en el DOGV el Decreto 139/2012 que suspendía la vigencia del PGOU de 1984 y establecía un régimen urbanístico transitorio (para los suelos urbanos, urbanizables con ordenación pormenorizada y Planes Especiales aprobados) de acuerdo con la versión del Plan sometido a información pública en septiembre de 2012.  
6) El 2 de marzo de 2015 se publica en el DOGV las normas urbanísticas transitorias de urgencia para el municipio de Castelló de la Plana que sustituyen a las anteriores y se adaptan a la LOTUP. Se estructuran en Memoria Justificativa y Normas Urbanísticas.  
Las normas transitorias de urgencia establecen el contenido mínimo normativo necesario que permita el normal ejercicio de las facultades urbanísticas en los suelos consolidados por la edificación que, según la legislación aplicable, tienen la consideración de suelo urbanizado o urbano. Se establecen las mínimas normas que permiten a corto plazo la ordenación de los suelos consolidados  
Las normas transitorias se articulan en dos títulos:  
- Título I. Normas Generales:  
- Capítulo I. Objeto, ámbito territorial y plazo de vigencia  
- Capítulo II. Normas del suelo urbanizado  
- Capítulo III. Normas del suelo en proceso de urbanización  
- Capítulo IV. Normas del suelo no urbanizable  
- Capítulo V. Disposiciones comunes.  
- Capítulo VI. Condiciones generales de los usos  
- Título II. Normas particulares para cada una de las zonas de suelo consolidado.  
Los Planes Especiales aprobados eran autónomos y no derivaban del Plan anulado por lo que siguen siendo vigentes.  
Estas Normas no pueden crear/clasificar suelo urbanizable ni remitirse a planes de desarrollo, ni desclasificar suelo urbanizable. Ha sido la declaración de nulidad del Plan General de 2000, decretada por los tribunales, la que ha dado lugar a la desaparición del instrumento legal en el que se contenía la clasificación de esos suelos. Estas normas no impiden el que esos ámbitos queden clasificados como urbanizables en el nuevo plan general. Pero será en el nuevo Plan General en tramitación en el que deberá decidirse qué suelos se clasifican como urbanizables. No obstante existen determinados programas de actuación integrada en ejecución, válidos, y en vigor, no afectados por la declaración de nulidad del plan. Las normas transitorias no inciden directamente sobre la validez y eficacia de estos Programas en ejecución.  
En relación al Suelo No Urbanizable le resulta de aplicación la DT novena de la LOTUP considerándose todo él protegido, si bien caso por caso con informe de la conselleria con competencias urbanísticas se le podrá aplicar el régimen de usos del art.197 LOTUP.  
7) Después de varias prórrogas (DOGV 19/01/17 y DOGV 04/01/19) las normas urbanísticas transitorias estarán en vigor hasta el 1 de abril de 2021, salvo que antes entre en vigor el Plan General Estructural.  
B.1) Descripción de la alternativa 0:  
Tal como se ha descrito en el apartado anterior, la vigencia del PGOU de 1984 se ha suspendido, quedando el suelo clasificado en urbano, urbanizable pormenorizado y suelo no urbanizable protegido.  
Además están vigentes tres Planes Especiales que ordenan y regulan tres ámbitos concretos que son los relativos a la Universidad, al Puerto y a la Marjal.  
En los doce años transcurridos desde la aprobación de la Revisión del Plan General en el año 2000 hasta su anulación en el año 2012 la ciudad se ha ido transformando, desarrollándose con diversos niveles en los siguientes ámbitos:  
En el suelo urbano las Unidades de Ejecución:  
\* Uso residencial: 1, 2, 3, 5, 6, 7, 9, 11, 15, 17, 18, 19, 20, 24, 26, 27, 28, 29, 32, 36, 42, 43, 44, 48, 49A, 54, 55A, 57, 58, 59, 62, 64, 65, 66, 68, 69, 70, 71, 73, 74, 75, 77, 79, 81, 82, 83, además de otras 3 delimitadas posteriormente (Avda Valencia, Grupo Pilar, Maset Blau).  
\* Uso Industrial: 1A, 1B, 10, 14A, 14B, 15, 22, 24, 25, 26.  
\* Uso terciario: 5, 7, 8, 13, 14, 15, 17.  
En el suelo urbanizable los sectores con ordenación pormenorizada son:  
\* Uso residencial: 3, 24 y 26.  
\* Uso industrial: 6 (1), 9, 10, 14, 15.  
En consecuencia, el resto de sectores contemplados en el Plan del 2000, al no tener la ordenación pormenorizada deben considerarse como suelo no urbanizable.  
De los sectores con ordenación pormenorizada algunos se encuentran, a la fecha, urbanizados y parcialmente edificados por lo que se les puede considerar como suelo urbano. Estos son el sector 3 residencial y los sectores 6(1), 9 y 10 de uso industrial. En consecuencia el suelo urbanizable con ordenación pormenorizada a la fecha corresponde a los sectores 24 y 26 de uso residencial, que suman 444.000 m², y los sectores 14 y 15 de uso industrial, que suman 287.500 m².  
En las páginas 15 y 16 de la Memoria Informativa se aportan las cuantías de los cuadros siguientes: (Estas cuantías se elaboraron en el documento consultivo en diciembre de 2013, por lo que no se ajustan a las normas urbanísticas transitorias publicadas el 2 de marzo de 2015 en donde se describe la clasificación de suelo existente en el municipio)  
  
S. Urbano (UE) Urbanizado Reparcelado Sin desarrollar Total (Ha)  
Residencial 167,67 14,78 162,41 344,86  
Industrial 57,02 16,24 119,12 192,38  
Terciario 55,31 23,46 49,68 128,45  
Total 280,00 54,48 331,21 665,69  
  
  
S. Urbanizable Urbanizado Reparcelado Sin desarrollar Total (Ha)  
Residencial 202,92 59,18 772,32 1.034,42  
Industrial 157,16 16,24 691,34 864,74  
Terciario 55,31 23,46 49,68 128,45  
Total 415,39 98,88 1.513,34 2.027,61  
  
  
B.2) Resumen del documento de referencia  
B.2.1) Información Territorial:  
El municipio de Castelló de la Plana se encuentra en la comarca de la Plana Alta, tiene una superficie de 107,5 kilómetros cuadrados y la población en el año 2012 fue de 180.204 habitantes. Linda con Benicassim, Borriol, Sant Joan de Moro, Alcora, Onda y Almassora.  
El término municipal tiene forma asemejable a un triángulo, donde al este se sitúa la costa con una longitud de casi 9 km. La longitud máxima hacia el interior es de 17 km, mientras que en dirección norte-sur es de unos 13 km.  
El término se extiende desde la costa al este hasta las montañas situadas al oeste; entre ambos una extensa llanura aluvial con suave y uniforme pendiente que termina en una zona de marjalería. Las elevaciones principales son La Roca Blanca (629 m), El Racó de Raca (458 m), el Tossal de Llobera (352 m) o el Tossal Gros (358 m). En el vértice oeste del término se encuentra también El Tossal de la Galera (248 m) delimitando el Embalse de María Cristina. Como cauces principales se encuentra La Rambla de la Viuda, conformando el límite de término en su parte coincidente con Onda, y el Riu Sec, que atraviesa el término hasta desembocar en el mar. De menor relevancia son el Barranc Malvestit y el Barranc de Fraga.  
Los elementos naturales más relevantes son el Desert de les Palmes, las Islas Columbretes, La Cova de les Maravelles, la Cova del Molí de la Font y el Ermitorio de la Magdalena. En la franja costera se encuentra la marjal, separada del mar por el cordón dunar y el Pinar del Grao, con aportaciones hídricas procedentes de los barrancos y de los ullals. En la década de 1920 se acondicionó para el cultivo del arroz con la apertura de «sequiols», en los años 60 se cambio el tipo de cultivos a hortalizas y en las últimas décadas han proliferado las viviendas unifamiliares.  
Gracias a las posibilidades hídricas de la zona abundan los cultivos de regadío, cítricos y hortalizas. En el interior prevalecen los cultivos de secano.  
En la zona de costa se sitúa el núcleo del Grao, el puerto, el complejo industrial-petroquímico El Serrallo al sur y una zona de playa al norte junto a su zona turística. El núcleo principal se encuentra a unos 4 km de la costa.  
Una gran cantidad de infraestructuras viarias discurren por el municipio, entre las que destacan la AP-7 y N-340 por su carácter interprovincial, así como la CV-10 o la CV-16 por su carácter provincial. También son relevantes como infraestructuras la línea férrea Valencia-Tarragona, el puerto o el aeródromo.  
B.2.2) Alternativas propuestas  
En total se plantearon 3 alternativas. La alternativa 1 que es la ordenación propuesta en el Plan anulado por sentencia, la alternativa 2 relativa a la ciudad en su estado actual considerando los desarrollos producidos en dicho plan y la alternativa 3 que se denomina «la ordenación adecuada» siendo la elegida.  
Se debe tener en cuenta, tal como se ha indicado en el aparatado B.1), que el Documento de Referencia se emitió con anterioridad a la publicación del Acuerdo de 27 de febrero de 2015 (DOGV 02/03/15) por el que se aprueban las normas urbanísticas transitorias que aclaraba la situación del planeamiento vigente por lo que la alternativa 2 de situación actual se ha modificado.  
B.2.3) Alternativa 3 «la ordenación adecuada», propuesta en el Documento Consultivo.  
Esta alternativa incluía los ámbitos del territorio cuya urbanización resultaba conveniente para contribuir a la vertebración de la ciudad.  
  
En relación al uso residencial, de los 27 sectores previstos en el Plan General del año 2000 se mantenían 13: los tres que habían iniciado su desarrollado (nº 3, 24 y 26), además otros siete (nº 1, 6, 8, 9, 13, 15 y 27) y otros tres que se conservaban parcialmente (10, 16 y 23), mientras que 14 se eliminaban (2, 4, 5, 7, 10, 11, 12, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 25). Ello se traducía en una clasificación de suelo urbanizable residencial de 2.534.020 m², eliminándose 3.815.226 m² respecto al planeamiento derogado. Las Unidades de Ejecución delimitadas que se encontraban pendientes sumaban 1.261.258 m² de suelo, habiéndose eliminado una superficie de 357.091 m².  
Respecto al uso terciario, este se concentraba principalmente junto a la avenida del Mar, en la zona norte junto al cuartel y en la costa. En total se ocuparían 506.629 m² de suelo vacante, de los que más de la mitad ya estaban previstos en el planeamiento derogado. Descontando las UE eliminadas, el suelo terciario aumentaba en unos 145.000 m² respecto a las previsiones realizadas en el Plan del 2000. En resumen, conforme a los datos aportados, 442.264 m² se incluían en Unidades de Ejecución y 200.000 m² en un nuevo sector (el aeroclub que deja de ser equipamiento), habiéndose eliminado respecto a la alternativa 1 un total de 54.566 m².  
En los usos industriales se fomentaban nuevos desarrollos junto a la zona portuaria a su vez que se reducían los crecimientos aislados en el territorio y en la Ciudad del Transporte. 7 sectores se mantenían (4, 5, 6, 7, 14, 15 y Parc Castelló), 4 sectores reducían su dimensión (2, 3, 11 y 13), 2 sectores desaparecían (1 y 8). Como nueva actuación se proponía la plataforma logística al sur de la zona portuaria y en colindancia con Almassora, ocupando una extensión de 2.000.700 m². Respecto a la delimitación del planeamiento del año 2000 se suprimían 2.098.305 m², cuantía similar a la del nuevo sector logístico por lo que la ocupación de suelo prácticamente no variaba.  
  
En el Documento de Referencia constaba tal cual el siguiente cuadro:  
  
 Alternativa 1 Alternativa 2 (Ha) Alternativa 3  
SUELO TRANSFORMADO 1.758,36 2.173,75 2.173,75  
Residencial 1001,94 1.204,86 1.204,86  
Terciario 0 55,31 55,31  
Industrial 435,83 592,99 592,99  
Dotacional 244,93 244,93 244,93  
P Especial Universidad 75,66 75,66 75,66  
SUELO EN VÍAS DE TRANSFORMACIÓN 557,48 656,94 656,94  
Residencial 59,76 59,76  
Terciario 23,46 23,46  
Industrial 16,24 16,24  
Plan Especial Puerto 557,48 557,48 557,48  
NUEVOS CRECIMIENTOS 2.540,03 512,42 1.637,26  
Residencial 1.034,42 379,53  
Plan Especial Marjalería 512,42 512,42 512,42  
Terciario 128,45 64,23  
Industrial 864,74 481,51  
Plataforma logística 200,07  
SUELO NO URBANIZABLE 6.068,25 7.581,01 6.456,17  
Común 4.377,86 5.890,62 4.765,78  
Protegido 1.690,39 1.690,39 1.690,39  
TOTAL 10.924,12 10.924,12 10.924,12  
  
  
B.2.4) Resumen de determinaciones a tener en consideración señaladas en el Documento de Alcance (Documento de Referencia)  
La cuestión más relevante que se indicaba es que la ocupación del suelo con usos edificatorios excedía de las previsiones realizadas por la ETCV. Se recomendaba ajustarse a la misma o bien justificar su cumplimiento en base a los criterios establecidos en ella, y los excesos existentes incluirlos en las DEUT como posible suelo a reclasificar cuando se agote el mismo.  
Se deben aportar los datos de capacidad de los crecimientos y realizar una previsión de las necesidades en cuanto a recursos hídricos, depuración de agua o gestión de residuos.  
Se indicaba que la Infraestructura Verde debía utilizarse como base para diseñar el modelo de ordenación dándose una serie de directrices para su distribución:  
- El suelo comprendido entre la ronda de circunvalación y la CS-22/el acceso norte al puerto/CV-149 debe clasificarse como SNU protegido agrícola-paisajístico, analizando si esta franja es suficiente para minimizar los riesgos generados por las industrias existentes en el Polígono El Serrallo.  
- Debe estudiarse como conectar la zona situada al norte y al sur de la Avenida del Mar.  
- Tanto al este como al oeste del casco urbano existen grandes extensiones de suelo con una capacidad muy alta para los usos agrícolas.  
- Todo el conjunto debe estar interconectado y se deben establecer zonas de afección visual entorno a las principales infraestructuras de comunicación.  
- El desarrollo de determinados suelos puede ser incompatible con la funcionalidad de la Infraestructura Verde, como los suelos industriales al norte y sur del casco, o los residenciales y terciarios al este.  
- La zona situada al sur de la CS-22 y el término de Almassora se considera por la ETCV como Área de Oportunidad en la que deberá evitarse la completa conurbación y la formación de un continuo urbano.  
Además se analizaban los sectores y Unidades de Ejecución propuestas indicando:  
- No se consideraba ambientalmente viable la clasificación como urbanizable de los sectores 6-SU-R, 8-SU-R, 9-SU-R, 10-SU-R, 15-SU-R, 16-SU-R y 23-SU-R.  
- Del Sector Aeroclub se indicaba que se situaba en una zona con riesgo de inundación cuya agua aparece del subsuelo por la intrusión marina o bien por la imposibilidad de su drenaje en caso de temporal por lo que se debía buscar una alternativa a la reclasificación propuesta. El lugar resulta más adecuado para localizar zonas verdes ampliando el parque litoral o recuperando el cordón dunar y su vegetación tal como establece la directriz 147 de la ETCV. También se debía tener en cuenta que es una zona con riesgo de regresión costera.  
- Se debía analizar la delimitación de los sectores 12-SU-R, 22-SU-R y 27-SU-R  
- Se indicaban las afecciones existentes en los siguientes ámbitos para que fueran tenidos en cuenta en su delimitación y ordenación: 13-UE-R, 45-UE-R, 50-UE-R, 51-UE-R, 83-UE-R, 10-UE-T, 11-UE-T, 4-SU-I, 7-SU-I, 13-SU-I, 14-SU-I, 15-SU-I  
- Debido a las afecciones existentes, se recomendaba estudiar la viabilidad de 52-UE-R, 53-UE-R, 63-UE-R, 7-UE-I, 8-UE-I, 9-UE-I, 20-UE-I, 23-UE-I, 3-SU-I, 5-SU-I  
- De la Plataforma Logística se indicaba que su ámbito no se había sometido a evaluación ambiental por lo que su localización no era definitiva, por lo que debía contemplarse como Suelo No Urbanizable Común.  
- El suelo incluido en Unidades de Ejecución, debería justificar que cumplen los requisitos establecidos en la normativa urbanística para ser considerados como urbanos.  
Se indicaban los aspectos a tener en cuenta en la calificación y zonificación del Suelo No Urbanizable:  
- Fauna y flora.  
- Cuevas.  
- Zonas incendiadas  
- Riesgo de rotura de la presa embalse de María Cristina.  
- Granjas  
- Acequias y canales de riego  
- Las explotaciones y los registros mineros («La Torreta», «La Joquera» LŽAbeller...)  
- La depuradora y su ampliación  
- Zonas con viviendas para minimizar su impacto ambiental  
Se debía analizar el riesgo relacionado con los temporales marinos, la subida del nivel del mar y la regresión costera, así como las medidas propuestas para combatirlo.  
Aunque se dejase al margen del Plan el ámbito del Plan Especial de la Marjalería se debía estudiar como incidía en la planificación del resto del municipio (consumo de recursos, movilidad...)  
B.3) Contenidos acordes con el documento de alcance  
En general se ha tenido en cuenta lo indicado en el Documento de Alcance ya que:  
- Conforme se indica en los informes del Servicio de Ordenación del Territorio, la propuesta se adapta a los criterios de crecimiento establecidos en la ETCV.  
- Se ha utilizado la Infraestructura Verde como base para la planificación, para ello:  
- Se han considerado como de protección agrícola los suelos situados entre la ronda de circunvalación y la CS-22, así como las que se encuentran al oeste de la CV-10.  
- Para la conexión entre la zona situada al norte y al sur de la Avenida del Mar se ha reservado una zona verde en uno de los sectores y se han eliminado los suelos urbanizables de uso residencial situados al este de la CS-22.  
- Se han establecido zonas de afección visual entorno a las principales infraestructuras de comunicación.  
- Se han eliminado los nuevos crecimientos junto al casco urbano de Almassora para evitar la completa conurbación.  
- Respecto a la clasificación del suelo urbanizable únicamente se ha eliminado el sector 16-SU-R y sin embargo siguen proponiéndose los sectores 6-SU-R, 8-SU-R, 9-SU-R, 15-SU-R. El 23-SU-R se le ha cambiado la forma en una localización similar. La Plataforma Logística también se ha mantenido.  
Se ha analizado la delimitación de los sectores 12-SU-R, 22-SU-R, 27-SU-R, 3-SU-I y 5-SU-I y finalmente se han eliminado. El sector 4-SU-I ha reducido su extensión.  
Diversos sectores (7-SU-R, 10-SU-R, 11-SU-R, 12-SU-R) que eran urbanizables se han eliminado, si bien las partes de su ámbito más consolidadas por la edificación se han clasificado como urbanas.  
- Respecto al Plan Especial de la Marjalería, en lugar de estudiar como incidía en la propuesta se ha optado por eliminarlo incorporando la propuesta de suelos urbanos en la ordenación.  
- Se han incluido en el EATE las afecciones y riesgos que se indicaban (Fauna, flora, cuevas, zonas incendiadas, embalse de María Cristina, granjas?)  
- En el apartado 9.1.10 del Título III y en el apartado 9 del título VII del EATE se analiza el riesgo relacionado con los temporales marinos, la subida del nivel del mar y la regresión costera, así como las medidas que se proponen para combatirlo.  
- Respecto al análisis de las Unidades de Ejecución, su delimitación se pospone a la fase de ordenación pormenorizada. De las que estaban previstas si que se dispone información sobre su clasificación de suelo:  
- Se han incluido en suelo urbanizable: la 13-UE-R 50-UE-R, 10-UE-T y 11-UE-T.  
- Se mantienen en suelo urbano: las 45-UE-R 51-UE-R 52-UE-R, 53-UE-R, 63-UE-R, 83-UE-R y 20-UE-I.  
- Se clasifican como no urbanizables: 7-UE-I, 8-UE-I, 9-UE-I y 23-UE-I.  
- El suelo del aeroclub se clasifica como urbano terciario-dotacional, no especificándose datos concretos sobre su materialización o tipo de construcciones permitidas.  
B.4) Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP  
El EATE presentado contiene todos los epígrafes y contenidos señalados en el anexo VII de la LOTUP, con el mismo orden y con la misma denominación de capítulos.  
Como anexos al EATE se incorporan el Resumen no Técnico, el Estudio de Inundabilidad y la cartografía.  
El Estudio de Inundabilidad que se incorpora fue posteriormente modificado no resultando válido el incluido en dicho anexo.  
B.5) Descripción de la alternativa elegida: propuesta de plan.  
Además de las tres alternativas descritas en el apartado B.2.2), con posterioridad se elaboraron otras dos. Una de ellas se realizó como consecuencia de la emisión del Documento de Referencia y otra después del proceso de participación pública, siendo esta última la ordenación elegida para solicitar la emisión de la DATE.  
Para la selección de la alternativa más favorable se han utilizado los siguientes criterios:  
- Los crecimientos deberán ser los necesarios, entorno al núcleo urbano existente y colmatando los huecos de la trama.  
- Mantener, preservar y proteger los valores naturales, culturales y paisajísticos.  
- Mejorar la movilidad del municipio, canalizando el tráfico y mejorando la conexión viaria. Completar la Ronda de Circunvalación.  
- Permeabilizar las conexiones entre ambos márgenes del ríu Sec.  
- Mezcla equilibrada de usos, actividades y grupos sociales.  
- Integración de los sistemas de transporte.  
B.5.1) Objetivos Se describen en la memoria. De manera resumida son:  
- Hacer un Plan General abierto a la ciudadanía fomentando la participación pública.  
- Adecuar la ordenación a los criterios ambientales y de sostenibilidad territorial.  
- Minimizar los principales impactos ambientales de las viviendas unifamiliares en suelo rural, fundamentalmente en la marjalería, revisando las previsiones del Plan Especial aprobado y facilitando su gestión.  
- Aplicar perspectiva de género en la ordenación del territorio y procurar una mejora de la calidad de vida de la sociedad, evitando soluciones espaciales discriminatorias que generen áreas marginales.  
B.5.2) Infraestructura Verde.  
El art. 19 bis de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, (añadido por la Ley 12/2009 de 23 de diciembre) introdujo en la normativa urbanística el concepto de la Infraestructura Verde y en el Decreto 1/2011 de la ETCV fueron concretados sus elementos. Los art. 4 y 5 de la LOTUP son los que en la legislación vigente define su concepto, sus funciones y los espacios que la integran.  
Los elementos que la conforman y sus conectores quedan recogidos en la pág. 359 del EATE, en el apartado 4 (pág. 23) de la Memoria Justificativa y en 4 planos de ordenación.  
Entre sus elementos se podría destacar la concreción del trazado de la Vía Litoral.  
B.5.3) Principales modificaciones introducidas respecto al planeamiento vigente  
El Plan distingue 4 zonas: Zonas Urbanizadas (ZUR), Zonas de nuevo desarrollo (ZND), Zonas Rural Común (ZRC) y Zonas Rural Protegida (ZRP).  
- Las Zonas Urbanizadas clasifican como suelo urbano aquellos suelos que cuentan con los servicios urbanísticos y los terrenos contiguos que permitan la culminación de tramas y los que presentan deficit de urbanización. Se delimitan 4 zonas, 3 en función del uso dominante y otra para el núcleo histórico. (ZUR-RE, ZUR-IN, ZUR-TR y ZUR-NH).  
Se pospone la delimitación de las Unidades de Ejecución al Plan de Ordenación Pormenorizada, el cual estudiará el grado de urbanización de cada ámbito para completarlo.  
- La Zonas de Nuevo Desarrollo incluyen los suelos destinados a expansión urbana cuyo desarrollo requiere la aprobación de un instrumento urbanístico. Se distinguen tres tipos atendiendo el uso predominante (ZND-RE, ZND-IN y ZND-TR).  
(Nota: en los párrafos siguientes se ha incluido entre paréntesis la denominación que tenían en el Plan del 2000)  
En relación al uso residencial, de los 3 sectores del planeamiento vigente, uno se considera ya suelo urbano (el 3), otro cambia su uso a terciario (el 26) denominándose ahora «ST Avda. del Mar» y el tercero (el 24) se mantiene pero modifica su nombre a SR Río Seco. Se proponen además 16 nuevos sectores con la siguiente distribución :  
\* En la costa, al norte del riu Sec, se delimitan dos sectores: el SR Senillar (el 9) y el SR Litoral (parcialmente el 6 y el 8). Entre los dos suman 307.342 m².  
\* En el vial que lleva de la ciudad al grao no se proponen sectores residenciales. Existen agrupaciones de viviendas que se han considerado como suelo urbano.  
\* Al norte ciudad, en la zona oeste del riu Sec, se clasifican 428.437 m² en 4 sectores: El ya mencionado SR Río Seco (el 24), el SR Tombatossals (la UE 28), el SR Mestrets (parcialmente el 12) y el SR Borriolench (parcialmente el 13).  
\* En la margen derecha del riu Sec, creciendo la ciudad en dirección oeste, se proponen 8 sectores: SR Río de la Plata (la UE 14), SR Cremor (la UE 13 y la UE 4 terciaria), SR Camp de Morvedre (parcialmente la 1), SR Enrique Gimeno (parcialmente la 1 y la UE 12), SR Salera (la UE 30 y la UE 31), SR Saboner (la UE 33 y la UE 35), SR Morterás-Cubos (la UE 34) y SR Mérida (la UE 37 y la UE 40). En esta zona el suelo para nuevos crecimientos será de 693.622 m².  
\* Al sudeste de la ciudad, junto a la ronda, y completando la trama se propone el sector SR Censal (el 4) de 149.396 m².  
\* En el resto del término se proponen dos sectores aislados: El SR la Joquera (parcialmente el 15) de 133.480 m² en el extremo oeste junto al embalse de María Cristina y el SR Pozo la Alegría (la UE 61 y parcialmente la UE 57) de 28.769 m² al sur de la CV-17.  
  
Nombre Sup (m²) Densidad Viviendas  
SR Río Seco 193.777 Alta (0,7-1) 1.357  
SR Censal 149.396 Alta (0,7-1) 1.245  
SR Tombatossals 46.298 Alta (0,7-1) 386  
SR Borriolench 125.390 Alta (0,7-1) 1.045  
SR Río de la Plata 33.751 Alta (0,7-1) 281  
SR Enrique Gimeno 70.450 Alta (0,7-1) 587  
SR Camp de Morvedre 87.914 Alta (0,7-1) 733  
SR Cremor 179.921 Media (0,4-0,7) 1.050  
SR Morterás-Cubos 65.013 Media (0,4-0,7) 379  
SR Saboner 46.329 Media (0,4-0,7) 270  
SR Salera 101.664 Media (0,4-0,7) 593  
SR Mérida 108.580 Media (0,4-0,7) 633  
SR Pozo La Alegría 28.679 Media (0,4-0,7) 167  
SR Senillar 189.577 Baja (0,25-0,4) 632  
SR Litoral 117.765 Baja (0,25-0,4) 393  
SR La Joquera 133.480 Baja (0,25-0,4) 445  
SR Mestrets 62.972 Baja (0,25-0,4) 210  
SUBTOTAL 1.740.956 10.406  
TOTAL 1.919.053 (\*)   
  
  
(\*) Se ha incluido la superficie de 178.097 m² correspondiente a las viviendas en situación de semiconsolidadas definidas en el art.193 LOTUP.  
  
En relación al uso industrial, se proponen 7 sectores agrupados en tres localizaciones:  
\* Al oeste del término, se propone la ampliación de 343.990 m² de un suelo urbano industrial existente situado junto a la CV-16 distribuidos en tres sectores: SI La Pedrera (el 14), SI Giner (el 15) y SI Catalá (parcialmente el 13), proviniendo los dos primeros del planeamiento vigente al estar ya ordenados pormenorizamente.  
\* Al sur del término, adosados a la Avda de Valencia, se delimitan dos sectores: el SI Avda de Valencia (parcialmente el 4) y el SI Pi Gros (parcialmente el 4), que suman 110.151 m².  
\* Junto a la zona portuaria se proponen los mayores crecimientos de uso industrial con una superficie de 2.751.070 m² distribuida en dos sectores, el SI Plataforma Logística (el 7) y el SI Carretera Grao-Almassora (el 6-2 y parcialmente el Parc Castelló).  
Se debe tener en cuenta que los sectores 6 (1), 9 y 10 del planeamiento vigente ya están urbanizados y se consideran urbanos.  
  
Nombre Sup (m²) IEB (m²t/m²s) Tipología  
SI La Pedrera 146.647 0,5 - 0,7 Media  
SI Català 81.924 0,5 - 0,7 Media  
SI Giner 115.419 0,5 - 0,7 Media  
SI Pi Gros 34.149 0,5 - 0,7 Media  
SI Avda Valencia 76.002 0,5 - 0,7 Media  
SI Ctra Grao-Almassora 1.025.723 0,3 - 0,5 Grande  
SI Plataforma Logistica 1.725.347 0,3 - 0,5 Grande  
TOTAL 3.205.211   
  
  
Respecto a los usos terciarios se proponen 6 sectores en 3 localizaciones distintas:  
\* Junto a la avenida del Mar se plantean 3 de ellos, el ST Hermanos Bou (la UE11), el ST Almazán (parcialmente la UE10) y el ST Avda del Mar (antes era el residencial 26), que suman 389.975 m².  
\* Al sur del término, junto a la CS-22 y la Gran Vía Tárrega, se proponen dos sectores, el ST Estepar (el 4B industrial) y el ST Lourdes (parcialmente la UE4 industrial) que abarcan 107.924 m².  
\* En la carretera de la Alcora, junto al riu Sec y la AP-7 se delimita el sector Cassanya, en dos ámbitos (la UE 26 industrial y parte de la UE-50 residencial), de 97.633 m².  
  
Nombre Sup (m²) IEB (m²t/m²s)  
ST Estepar (1)(2) 71.609 0,5 - 0,7  
ST Lourdes 36.315 0,5 - 0,7  
ST Hnos Bou 92.437 0,5 - 0,7  
ST Avda. Del Mar 246.595 0,5 - 0,7  
ST Almazán 50.943 0,5 - 0,7  
S(T+R) Cassanya (1)(2) 97.633 0,5 - 0,7  
TOTAL 595.532   
  
  
- Las Zonas Rurales son aquellas que mantienen su situación básica de rural distinguiéndose entre comunes y protegidas:  
ZRC-AG común agropecuaria, subdividido en:  
ZRC-AG-1 Exterior Ronda, al oeste de la misma entre la AP7 y la CV-10.  
ZRC-AG-2 Molí Casalduch. Al sudeste del casco, pegado a la ronda.  
ZRC-AG-3 Marrada-Barranc del Sol. Junto a los terrenos de la universidad.  
ZRC-AG-4 Marjal  
ZRP-AG protegido agropecuario (2.197 ha), subdividido en:  
ZRP-AG-1 Cultivos de La Plana: Situados sureste del casco urbano.  
ZRP-AG-2. Ramell Riu Sec. Además del valor agrícola contiene recursos paisajísticos de interés cultural. Situados nordeste del casco urbano.  
ZRP-AG-3. Benadresa oeste: El ámbito con mayor productividad agrícola situados al oeste de la CV-10.  
ZRP-NA Protegida Natural, subdividido en:  
ZRP-NA-LG Legislación Ambiental: Espacios naturales protegidos por la legislación (Islas Columbretes, Desert de les Palmes, Ermitorio de la Magdalena y las playas) (103 ha)  
ZRP-NA-MU-1 Interés Municipal Monte: El suelo forestal del PATFOR, incluyendo enclaves agrícolas. (1.500 ha)  
ZRP-NA-MU-2 Marjal La Font Travessera, situadas al norte del Riu Sec. (205 ha)  
ZRP-NA-MU-3 Marjal Fileta-Almalafa, situadas al sur de dicho rio. (272 ha)  
ZRP-NA-MU-4 Bovalar-Magdalena, espacios que lindan con carreteras de alta visibilidad o con espacios naturales. (510 ha)  
ZRP-AF Afecciones territoriales de bienes o infraestructuras, distinguiendo entre ZRP-AF-CA Cauces, ZRP-AF-CT Costas, ZRP-AF-CR Carreteras y ZRP-AF-TR Transportes.  
- En las Normas Urbanísticas se incluyen cuadros con los usos permitidos en cada zona y subzona del Suelo No Urbanizable. De manera resumida son:  
  
(L: Con limitaciones) ZRC ZRC ZRC ZRC  
Usos LOTUP: AG 1 AG 2 AG 3 AG 4  
Art.197.1.a. Agropecuaria (no granjas)... Si L L L  
Art.197.1.a. Granjas L L  
Art.197.1.b: Vivienda aislada L Si L  
Art.197.1.c: Canteras?.   
Art.197.1.d: Energía renovable (solar) L   
Art.197.1.e.2: Industria sector primario. Si   
Art.197.1.e.1 y 3: Industria (no primario) Si   
Art.197.1.f.1: Alojamiento turístico... Si L L L  
Art.197.1.f.2: Recreativo, deportivo... L L L L  
Art.197.1.f.3: Campamento turismo... Si L  
Art.197.1.f.4: Docente, asistencial... Si Si Si L  
Art.197.1.f.5: Tratamiento residuos... Si   
Art.197.1.f.6: Infraestructuras... Si Si Si Si  
Art.197.1.f.7: Suministro carburante... Si Si   
  
  
(L: Con limitaciones) ZRP ZRP ZRP ZRP  
Usos LOTUP: AG 1 AG 2 AG 3 NA-LG  
Art.197.1.a. Agropecuaria (no granjas)... L L L \*  
Art.197.1.a. Granjas Si \*  
Art.197.1.b: Vivienda aislada L L L \*  
Art.197.1.c: Canteras?. \*  
Art.197.1.d: Energía renovable (solar) L \*  
Art.197.1.e.2: Industria sector primario. Si \*  
Art.197.1.e.1 y 3: Industria (no primario) \*  
Art.197.1.f.1: Alojamiento turístico... L L L \*  
Art.197.1.f.2: Recreativo, deportivo... L L \*  
Art.197.1.f.3: Campamento turismo... \*  
Art.197.1.f.4: Docente, asistencial... L L \*  
Art.197.1.f.5: Tratamiento residuos... \*  
Art.197.1.f.6: Infraestructuras... L L L \*  
Art.197.1.f.7: Suministro carburante... \*  
  
  
(\*) Regulados por la legislación sectorial  
  
(L: Con limitaciones) ZRP ZRP ZRP ZRP  
Usos LOTUP: NA-MU-1 NA-MU-2 NA-MU-3 NA-MU-4  
Art.197.1.a. Agropecuaria (no granjas)... L L L Si  
Art.197.1.a. Granjas L L L   
Art.197.1.b: Vivienda aislada L  
Art.197.1.c: Canteras?. L   
Art.197.1.d: Energía renovable (solar)   
Art.197.1.e.2: Industria sector primario. L L  
Art.197.1.e.1 y 3: Industria (no primario)   
Art.197.1.f.1: Alojamiento turístico... L L L L  
Art.197.1.f.2: Recreativo, deportivo... L L L L  
Art.197.1.f.3: Campamento turismo... L L L L  
Art.197.1.f.4: Docente, asistencial... L L L L  
Art.197.1.f.5: Tratamiento residuos... L   
Art.197.1.f.6: Infraestructuras... L L L  
Art.197.1.f.7: Suministro carburante...   
  
  
Las granjas se contemplan en la normativa (art. 9.4.3) estableciéndose una separación de 1.000 metros respecto a los suelos urbanos y urbanizables, y de 150 metros respecto a otras edificaciones no rurales. No se establecen condiciones particulares para las edificaciones (si que existen unas condiciones generales para todas las edificaciones del SNU).  
La vivienda aislada y familiar únicamente se permite si está vinculada al uso agrario de la parcela.  
Las nuevas actividades extractivas únicamente se permiten en la zona ZRP-NA-MU-1 debiéndose separar 1.500 metros de los suelos urbanos y urbanizables de uso residencial.  
- En la versión expuesta al público se definieron las áreas de minimización de impacto territorial. No obstante se ha optado por eliminarlas de esta versión y tramitarlas con posterioridad a través de Planes Especiales.  
En el art. 9.5.1 de las Normas Urbanísticas se incluyen los requisitos para elaborar los Planes Especiales de Minimización de Impactos en donde se concrete la ordenación pormenorizada. Entre otros se indica que la urbanización de estos ámbitos al menos incluirá un sistema de depuración de vertidos, espacios destinados a la recogida de residuos, suministro de agua potable, la adecuada conexión a la red viaria y cuando se pueda la red viaria interior tendrá una anchura mínima de 5 metros.  
- Como zonas verdes computables en la Red Primaria se destinan 840.236 m² de parques existentes (los de mayor dimensión son Ribalta, El Pinar, La Magdalena y el Parque Litoral) y 382.888 m² de nuevos (Parques de Almalafa, Marjal, Molí la Font, Senillar y Avda del Mar), ascendiendo en total a 1.223.124 m². Se delimitan con el fin de dar servicio a una población máxima potencial de 240.011 habitantes.  
En el apartado 5.4 de la Memoria Justificativa se relacionan todos los equipamientos pertenecientes a la Red Primaria, contemplándose 841.516 m² de nueva creación. Entre estos últimos, además de las zonas verdes ya mencionadas, destacan la nueva depuradora, la ampliación del Hospital General o la ampliación de la zona deportiva Chencho.  
  
SUPERFICIES (en Ha) Alternativa 0 Alternativa DR Plan Propuesto  
Suelo Urbano . Residencial Sin datos 1.390,76 1.545,80  
 . Industrial Sin datos 711,64 574,46  
 . Terciario Sin datos 123,00 742,06  
 . Dotacional   
Total Suelo Urbano Sin datos 2.225,40 (\*) 2.862,32  
  
Suelo Urbanizable . Residencial 44,40 253,40 191,91  
 . Indus+terc 27,75 599,17 380,07  
 . Dotacional 51,45  
Total Suelo Urbanizable 73,15 852,34 (\*\*) 623,43  
  
Suelo No Urbanizable . Común 0,00 4.765,78 2.735,70  
 . Protegido Sin datos 1.690,39 4.984,67  
Total Suelo No Urbanizable Sin datos 6.456,17 7.720,37  
  
Total Término Municipal Sin datos 10.924,12 11.206,12  
  
  
(\*) No computada la superficie del PE del puerto. (\*\*) No computada la superficie del PE de la Marjalería.  
  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
C.1) Fase de puesta a disposición del público  
Se ha sometido una vez a participación pública, anunciada en el DOGV el 15 de enero de 2018 donde se presentaron 551 alegaciones de las que 72 fueron estimadas, 93 parcialmente estimada, 373 desestimadas y 13 relativas a otros temas (ajenos al Plan).  
Resumidamente se refieren a la clasificación de sus propiedades, a la Marjalería, a la red de saneamiento, a la minimización de impacto de las viviendas, o a elementos del Patrimonio Cultural.  
En el expediente ambiental, se incluye un apartado describiendo las alegaciones que pueden tener mayor carácter ambiental. Se refieren a la protección de la Marjalería y del aeródromo, elaboración de Programas de Paisaje, creación de un Paraje Natural en el suelo forestal o la incorporación de los árboles monumentales en el Catálogo.  
Se celebraron dos sesiones explicativas abiertas al público sobre el contenido de la ordenación. Se dió audiencia a las Universidades, asociaciones medioambientales, colegios profesionales, empresarios, agricultores, grupos políticos y entidades vecinales.  
Se han realizado 5 foros del «Urbanismo del Castellón del siglo XXI» de carácter técnico pero abiertos al público en general. Se han convocado 17 talleres participativos para la ciudadanía.  
C.2) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor  
El Ayuntamiento durante la fase de información pública solicitó consultas a las siguientes administraciones:  
  
Informe ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA  
20/02/18 Dirección Territorial de Agricultura y Medio Ambiente (Sección Forestal)  
15/03/18 Dirección Territorial de Agricultura y Medio Ambiente (agricultura-ganadería)  
 SubDG Medio Natural: Ser. Vida Silvestre  
 SubDG Medio Natural: Ser. Espacios Naturales Protegidos.  
16/01/18 SubDG Cambio Climático y Calidad Ambiental. ST Medio Ambiente. (Acústica)  
16/02/18 Dirección General del Agua  
09/07/18  
  
27/02/18  
  
16/04/18 CHOPVT. DG Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje. PATRICOVA  
CHOPVT. DG Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje. ETCV  
CHOPVT. DG Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje. Paisaje  
  
11/01/19  
22/05/18 CHOPUT: DG. Obras Públicas, Transporte y Movilidad:  
\* Servicio de Planificación  
\* Servicio de Movilidad  
 CHOPVT. SubDG Puertos, Aeropuertos y Costas  
16/01/18 CHOPVT. DG Vivienda, Rehabilitación y Regenación Urbana.  
04/01/18 Servicio Territorial de Urbanismo  
17/07/18 Entitat de Sanejament d'Aigües. (EPSAR)  
11/12/17  
  
24/09/18 Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte:  
DG de Cultura y Patrimonio. Dirección Territorial  
Secretaría Autonómica de Educación e Investigación. Servicio de Infraestructuras.  
 DG Agencia de Seguridad y Respuesta a las Emergencias  
01/02/18 Agencia Valenciana de Turismo  
12/04/18 C. Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo:  
Servicio Territorial  
SubDG Industria  
SubDG Energía y Minas  
 Conselleria Hacienda y Modelo Económico: Dirección Territorial.  
07/08/18 Dirección General de Comercio y Consumo.  
05/04/18 C. Sanidad Universal y Salud Pública  
  
28/03/18  
27/03/18  
 Diputación de Castellón:  
Servicio carreteras y Obras  
Patrimonio  
Presidencia  
20/03/18 Autoridad Portuaria de Castellón  
24/10/18 Confederación Hidrográfica del Júcar  
08/03/18 ADIF  
06/02/18 Ministerio de Fomento. Secretaría General de Infraestructuras (planificación ferroviaria)  
08/03/18 Ministerio de Fomento. DG Aviación Civil  
05/02/18 Ministerio de Fomento. Puertos del Estado  
 Ministerio de Fomento. Unidad de Carreteras  
28/03/18 MAGRAMA. DG de sostenibilidad de la costa y el mar  
15/02/18 Ministerio de Energía, Turismo y Agenda Digital. DG Telecomunicaciones  
 Ministerio de Energía, Turismo y Agenda Digital. SubDG Hidrocarburos  
16/03/18 Ministerio de Defensa. SubDG Patrimonio.  
 Ministerio de Hacienda y Administraciones Públicas. Delegación de Economía y Hacienda  
21/03/18 Ayuntamiento de Almassora  
16/03/18 Ayuntamiento de Borriol.  
03/04/18 Ayuntamiento de Onda  
 Ayuntamientos de LŽAlcora, Sant Joan de Moró, Benicassim  
26/01/18 Red Eléctrica de España  
20/03/18 Iberdrola  
01/03/18 FACSA  
 Gas Natural CEGAS, SA.  
 Empresas de telefonía  
 Consorcio Plan Zonal de Residuos  
  
  
- El Servicio de Ordenación del Territorio señala los límites establecidos en la ETCV argumentando su cumplimiento por parte de la propuesta.  
Se proponen dos sectores de carácter estratégico como son el sector SI Plataforma Logística (893.490 m²) y el sector SI-CTRA Grao-Almazora (1.106.594 m²) del sector energético. Los restantes sectores suman 1.886.025 cuantía inferior al previsto por la ETCV. Para considerar algunas actuaciones como estratégicas se debe obtener informe de las administraciones afectadas.  
- Respecto al riesgo de inundación el Servicio de Ordenación del Territorio informa en sentido desfavorable por las deficiencias contenidas en el Estudio de Inundabilidad presentado. (justificar los datos utilizados, delimitación de nuevos crecimientos en zonas inundables, medidas correctoras...).  
- El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje señala las determinaciones finales que deben incorporarse en la propuesta de Plan.  
- La EPSAR emite informe en el que señala que las aguas se depuran en EDAR de Castellón que está diseñada para tratar 45.000 m³/día siendo el influente de 34.839 m³/día. No se contemplan en la actualidad obras de ampliación. Según los datos aportados la propuesta de planeamiento generará 52.628 m³/dia, lo que supone un incremento de 17.789 m³/día respecto al vigente.  
- El Servicio Territorial de Industria y Energía ha emitido informe señalando las explotaciones mineras existentes y las actividades afectadas por el RD 840/2015 que presentan riesgos por accidentes.  
- En el informe en materia de agricultura emitido por el Director Territorial se señalan diversas cuestiones relativas a las condiciones edificatorias de instalaciones agrícolas en el SNU que se deben introducir en las Normas Urbanísticas.  
- El Servicio de Infraestructuras Educativas ha emitido informe desfavorable señalando 26 puntos que deben ser subsanados.  
- Sobre el Estudio Acústico, la Dirección Territorial ha emitido informe favorable señalando una serie de recomendaciones que deberían adoptarse.  
- El Servicio de Planificación de la DG. Obras Púbicas, Transporte y Movilidad ha emitido informe de carácter desfavorable agrupando los temas a solventar en nueve grupos.  
- La Confederación Hidrográfica no ha emitido el informe contemplado en el art 25.4 TR Ley de Aguas aunque respecto a los recursos hídricos indican que existe disponibilidad. Respecto a la afección al régimen de corrientes señalan que se debe subsanar el Estudio de Inundabilidad. Señalan los puntos donde se debe corregir la clasificación del suelo y los sectores afectados por el dominio público.  
- En relación al patrimonio cultural, la Directora General de Cultura ha emitido informe de carácter desfavorable el 11 de diciembre de 2017. Desde los Servicios Territoriales también se han emitido varios informes con los aspectos que se deben solventar.  
- La Dirección General de Telecomunicaciones y Tecnologías de la Información (Ministerio de Energía, Turismo y Agenda Digital) emite informe desfavorable por no adecuarse a la normativa sectorial de telecomunicaciones.  
- El Ayuntamiento de Almassora manifiesta su disconformidad con el límite de término grafiado, la necesidad de realizar un vial para conectar con una rotonda y la necesidad de mejorar la circulación con la costa de su municipio.  
- El Ayuntamiento de Borriol también señala que el límite de término no es correcto.  
Después de que el Ayuntamiento solicitase la DATE, la DG de Cultura y Patrimonio remitió nuevo informe firmado el 12 de febrero de 2019. El informe es de carácter desfavorable debiéndose subsanar cuestiones del catálogo de protecciones de índole arquitectónica, arqueológica y etnológica.  
Igualmente, después de dicha solicitud el Ayuntamiento ha remitido los informes siguientes, junto con un escrito explicativo, firmado el 3 de marzo de 2020, de como se incorporarán en la propuesta de planeamiento:  
  
Informe ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA  
16/07/19 SubDG Medio Natural: Ser. Vida Silvestre  
11/02/20 SubDG Medio Natural: Ser. Espacios Naturales Protegidos.  
15/11/19 DG Política Territorial y Paisaje. ETCV  
30/01/20 DG Política Territorial y Paisaje. Paisaje  
26/12/19 DG. Obras Públicas, Transportes y Movilidad Sostenible: Servicio de Planificación  
06/11/19 DG. Obras Públicas, Transportes y Movilidad Sostenible: Servicio de Movilidad  
20/02/20 DG Industria, Energía y Minas  
  
  
- La Dirección General de Política Territorial y Paisaje considera el sector SI Plataforma Logística como estratégico al estar incluido en la ETCV e informa en relación al PATIVEL.  
- La Dirección General de Industria, Energía y Minas considera el sector SI-CTRA Grao-Almazora como estratégico.  
- El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje señala diversas correcciones a realizar en la propuesta, siendo las más relevantes las relativas a los usos en el Suelo No urbanizable y en el Sector Plataforma Logística.  
- La Subdirección General del Medio Natural informa sobre varios temas, que resumidamente se refieren a:  
- Que la propuesta no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000.  
- La incidencia del Plan en los valores naturales de la marjalería.  
- La delimitación catastral de los Espacios Naturales Protegidos.  
- El Servicio de Movilidad informa favorablemente en cuanto a su adecuación a la Ley 6/2011 de Movilidad y a las determinaciones del borrador del PMoMe de Castelló de la Plana.  
- El Servicio de Planificación señala una serie de cuestiones pendientes a resolver e informa favorablemente condicionado a la emisión de nuevo informe previo a la aprobación definitiva del plan.  
- Del escrito explicativo sobre la integración de estos últimos informes a la propuesta del Plan General Estructural se pueden destacar las siguientes cuestiones:  
- El sector SR-16 Pozo de la Alegría desaparecerá y se delimitará parcialmente como urbano.  
- En el sector SR-La Joquera se considera más conveniente la propuesta realizada de urbanizar lo consolidado y completar sus dotaciones.  
  
- Diversas consideraciones (accesos sectores, ruido...) se posponen al momento de elaboración del POP.  
- Se cambia la redacción de diversos artículos de las NNUU (art. 8.2, 6.3...)  
- Se corregirá el apartado 3.1.3 del EATE para ajustar la información de la fauna y de la flora.  
- En la marjalería, se argumenta que el SNU común y el SNU protegido no coincide con la del Plan Especial porque se ha procedido a ajustarlos a la realidad existente.  
- La parte del sector SI CTRA Grao-Almazora afectada por el samaruc se incluirá como zona verde perteneciente a la Infraestructura Verde. Se realizará un estudio de la zona cuyos resultados se incluirán en el POP.  
- Se describen todos los usos permitidos en el Suelo No Urbanizable con el fin de estudiar la afección paisajística.  
C.3) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano ambiental  
Presentada la solicitud de emisión de la DATE este órgano ambiental realizó consultas a aquellas administraciones consultadas cuyo informe no constaba en el expediente, en base a lo estipulado en el art.54.5 LOTUP y el art 24.5 de la Ley 21/2013 de Evaluación Ambiental.  
  
  
Consulta Informe ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA  
07/10/19 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural:  
\* Servicio Gestión de Espacios Naturales  
\* Servicio de Vida Silvestre  
07/10/19 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio:  
\* DG Puertos, aeropuertos y costas  
07/10/19   
18/10/18 Presidencia de la Generalitat.  
\* Agencia de Seguridad y Respuesta a las Emergencias.  
07/10/19 Ministerio de Fomento: Demarcación de Carreteras  
  
  
- El Subdirector General de Emergencias remite copia del informe emitido el 18 de octubre de 2018, que no se encontraba en el expediente. En él se indica que las vías preferentes para la circulación de mercancías peligrosas son la AP7, la CV-10 y la CS-22 habiendo sectores afectados por nivel de riesgo alto conforme al Decreto 49/2011.  
Igualmente se relacionan 9 empresas afectadas por el Real decreto 840/2015 por el que se aprueban medidas de control a los accidentes graves en los que intervengan sustancias peligrosas. 3 se localizan en el puerto, 5 en el polígono El Serrallo y 1 en la antigua N-340. En el informe se transcribe el art.14 RD 840/2015 para que sea tenido en consideración.  
Tras la presentación por parte del Ayuntamiento de nuevos informes y del escrito explicativo, firmado el 3 de marzo de 2020, de como se incorporarán en la propuesta de planeamiento se realizaron las siguientes consultas:  
  
Informe ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA  
 SubDG Medio Natural: Ser. Espacios Naturales Protegidos.  
29/05/90 DG Política Territorial y Paisaje: Ser. Infraestructura Verde y Paisaje  
  
  
- La Subdirección General del Medio Natural informa que en dicha documentación se han tenido en cuenta las consideraciones realizadas en su último informe de 11 de febrero de 2020, bien incluyéndolas en la documentación o bien asumiendo su concreción en fases posteriores (acequias de samaruc de la zona sur y las zonas de Limonium/chorlitejo del litoral norte)  
- El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje ha revisado esta documentación considerando parcialmente justificado su informe anterior salvo 4 aspectos que se describen en el siguiente apartado.  
El 23 de julio de 2020 se firmó la Resolución aprobatoria del Estudio de Inundabilidad.  
  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación del plan  
D.0. Valoración.  
Se valora positivamente la documentación presentada, tanto por contenido como por organización o por claridad expositiva.  
También es destacable el amplio proceso de participación pública que se ha desarrollado durante la elaboración de la propuesta de planeamiento  
En líneas generales, en la propuesta de ordenación se han tenido en cuenta las afecciones ambientales existentes, los informes sectoriales recibidos y la legislación aplicable; no obstante se pasan a describir a continuación algunas diferencias de criterio que conviene que sean solventadas.  
D.1. Marjalería.  
- En la zona de la antigua marjal existían unas 2.363 viviendas que se pretendían regularizar. Para ello se elaboró un Plan Especial que fue aprobado el 29 de marzo de 2006 (Estimación de Impacto Ambiental emitida el 6.03.2006).  
El Plan clasificaba el suelo en urbano (que se ordenaría con 54 actuaciones integradas), en suelo urbanizable ordenado pormenorizadamente (que se desarrollaría a través de 37 Unidades de Ejecución), en suelo urbanizable (que se ejecutaría con 9 sectores), en suelo no urbanizable común, en suelo no urbanizable protegido y en una zona verde de red primaria (Parque Meridiano). En total abarcaba una extensión de 512,42 ha con capacidad para 5.101 viviendas unifamiliares.  
Tal como ya se ha indicado, el Plan Especial fue aprobado de manera autónoma por lo que no deriva del Plan anulado y ha mantenido su vigencia.  
El Plan General del 2000 remitió la ordenación de los terrenos a la posterior elaboración del Plan Especial. El Plan General del 2000 no clasificaba expresamente el suelo como urbano, urbanizable o no urbanizable, sino que en una disposición transitoria indicaba que mientras se elaboraba dicho Plan la clasificación del suelo era la de no urbanizable.  
- En el acuerdo de aprobación del Plan Especial (BOP 18/05/06) se describe la situación legal en la que se encuentra el suelo de la Marjalería y la función que asume dicho plan.  
En el acuerdo se valoraba positivamente el documento debido a «la exhaustiva y voluminosa información recogida sobre la realidad existente, obtenida en un laborioso trabajo de campo, y que ha servido como previo documento de información imprescindible para conseguir una ordenación viable de la Marjalería». Se tenían por correctos los criterios adoptados, la clasificación del suelo realizada, las reservas dotacionales, el incremento del parque público y la secuencia lógica de desarrollo.  
Se indicaba que el suelo estaba afectado por riesgo de inundación y que era necesario adoptar medidas correctoras. «El carácter inundable de los terrenos de la marjalería ha de determinar que la efectividad de las nuevas clasificaciones de suelo urbano y de suelo urbanizable conferidas por el Plan Especial deban quedar condicionadas a la previa o simultánea ejecución de las obras hidráulicas necesarias que eliminen el riesgo de inundación».  
Se debe tener en cuenta que el riesgo no sólo procede del desbordamiento de los cauces, sino a la propia topografía de la marjalería con cotas similares a las del nivel del mar o incluso por debajo de él. Por ello las inundaciones pueden producirse tanto por la entrada del mar como por la imposibilidad de drenaje. Los fenómenos de fuerte precipitación suelen coincidir con la elevación del nivel del mar durante los temporales, que implica la dificultad del drenaje por gravedad si no son derivadas aguas arriba para lo cual es necesario recurrir al bombeo forzado.  
- En el suelo urbano se indicaba que no disponía de todos los servicios urbanísticos pero que era legalmente adecuado otorgarle esa clasificación, pero se puntualizaba que para que adquiriera la condición de solar era necesario la ejecución de proyectos de urbanización, delimitándose para ello 54 ámbitos.  
Y en el punto décimo se indicaba finalmente que el «Plan Especial de la Marjalería condiciona la efectividad de las nuevas clasificaciones de suelo urbano y urbanizable a la previa o simultánea ejecución de obras de infraestructuras hidráulicas y de dotación de servicios urbanísticos».  
- Igualmente, en el punto Quinto del acuerdo se describen los condicionantes ambientales que afectaban al Plan, «La resolución de impacto ambiental supedita su carácter favorable al cumplimiento de las siguientes condiciones en el desarrollo del Plan Especial de la Marjaleria» ...De manera resumida de las 11 condiciones se pueden destacar:  
- Cumplir las condiciones y medidas correctoras del Estudio de Inundabilidad.  
- Cumplir las medidas correctoras del Estudio de Impacto Ambiental y realizar un nuevo Programa de Vigilancia Ambiental. (incluirá el estado del acuífero, fluctuaciones de la lámina de agua, la compatibilidad con los ciclos biológicos de fauna...)  
- Seguimiento de la afección al fartet, samaruc, galápago europeo, garcilla cangrejera, garza imperial.-  
- «Antes de la aprobación de los instrumentos urbanísticos de desarrollo del Plan especial, el sistema de depuración de las aguas residuales debe quedar perfectamente definido.» (sistema de saneamiento público o depuradora propia con vertido autorizado).  
- Gestión de los residuos sólidos urbanos e inertes.  
- En las alternativas de ordenación del nuevo Plan General Estructural remitidas para la emisión del Documento de Referencia se mantenía este Plan Especial y su clasificación de suelo. No obstante en la actual propuesta de Plan que se evalúa para la emisión de la DATE se deroga el Plan Especial de la Marjalería y se aplicarán en este ámbito las determinaciones de este Plan General Estructural.  
En este Plan se clasifican como urbano las agrupaciones de viviendas que tienen una estructura y morfología de suelo urbanizado. Son similares, pero no idénticas, a los suelos urbanos del Plan Especial, a los que además se añaden otras agrupaciones de viviendas de similares características. El resto del suelo se clasifica como no urbanizable común o protegido, e igualmente este último no coincide con el delimitado en el Plan Especial.  
Además cabe puntualizar que en dicho suelo urbano no solo se incluyen edificaciones sino también parcelas vacías en las cuales se pueden construir nuevas viviendas o equipamientos.  
La ordenación pormenorizada del suelo urbano delimitado se realizará mediante Planes de Reforma Interior. Se ha aportado una ficha de gestión con las condiciones que deben cumplir todos ellos. Así por ejemplo, como condiciones para la urbanización entre otros se señalan viales de 5 metros de anchura mínima, conexión a red de agua potable, saneamiento al menos con fosa séptica, alumbrado público...Y frente al riesgo de inundación se indica que las viviendas deberán situarse por encima de la altura previsible de inundación definida en cada ámbito por el Estudio de Inundabilidad, salvo que el promotor acredite la adopción de otras medidas. (la ficha incorpora un plano con los niveles de riesgo de inundación).  
En el apartado 5.2 de la Memoria Informativa se describen las actuaciones que se han llevado a cabo en la marjalería. Las actuaciones adoptadas del Programa de Vigilancia Ambiental entre el 2010 y el 2017 se refieren principalmente al control de la depuración del agua, control de la situación de las aguas subterráneas, control de vertidos, control del suministro de agua potable, control de la fauna, control de las edificaciones ilegales, etc.  
- Ante la propuesta realizada cabe realizar el siguiente análisis:  
1) No se ha justificado que los condicionantes establecidos en el Plan Especial se hayan cumplido para que las viviendas designadas puedan considerarse como suelo urbano.  
2) Si se deroga el Plan Especial y sus requisitos, se debe justificar que las viviendas cumplen las condiciones para que puedan clasificarse como suelo urbano con la legislación vigente (arts. 28.3, 25.2.b y 177 LOTUP, art. 21 RDL 7/2015), circunstancia que tampoco se ha realizado.  
En las Normas Urbanísticas se realiza una correcta interpretación de lo que se considera suelo urbano, pero la misma no se ha trasladado a la Memoria Justificativa (apartado 9.1) y a la Memoria Resumida (apartado 7.5) donde la casuística es mucho mayor excediendo de la contemplada por la legislación.   
Además de verificar los requisitos de la LOTUP se debe justificar el cumplimiento del PATRICOVA (principalmente la reclasificación de suelos inundables).  
3) Si no puede justificarse que las viviendas tengan la consideración de urbano, tendrían la clasificación de suelo no urbanizable y en este caso para su regularización les resultaría de aplicación los art. 210 y siguientes de la LOTUP relativos a la minimización de impacto territorial.  
En cualquier caso, el tema de la clasificación del suelo de estas viviendas es una mera cuestión urbanística que ya la dilucidará el órgano sustantivo. Desde el punto de vista de las consideraciones de carácter ambiental, básicamente son tres los problemas que deben ser solventados y cuya verificación debe incluirse en el Plan de Vigilancia:  
a) Los vertidos.  
b) El riesgo de inundación.  
c) La afección a especies.  
a) En la ficha de planeamiento y gestión del PRI Marjalería, además de las redes de saneamiento se considera adecuada la construcción de fosas sépticas o de depuradoras que den servicio a grupos de viviendas.  
El sistema de fosa séptica propuesto para el tratamiento de las aguas residuales no es el adecuado ya que el nivel freático está muy alto, la presión del agua del mar es muy elevada por su proximidad, la calidad del vertido no se puede gestionar y se produce en una zona sensible.  
La construcción de depuradoras que den servicio a grupos reducidos de viviendas podría ser válido sino fuera por el gran número de viviendas existentes que podría conllevar hacer inviable su gestión y el control de los vertidos. No se puede valorar el alcance de esta medida ya que no se han aportado datos concretos por lo que en base al principio de precaución lo mejor es no admitirla.  
El informe emitido el 24 de octubre de 2018 por la Confederación Hidrográfica pone de manifiesto el problema existente con la recogida y gestión de las aguas residuales procedentes de núcleos dispersos y urbanizaciones aisladas. A este respecto señala que las autorizaciones de vertido se darán para un grupo mínimo de 250 habitantes equivalentes, requisito que no ha sido trasladado a la ficha del PRI. También indica que en aplicación del Decreto ley 11/1995 las aglomeraciones urbanas entre 2.000 y 15.000 deben disponer de sistema de colectores para las aguas residuales urbanas antes del 1 de enero de 2006 (o el 1 de enero de 2001 para más de 15.000 habitantes, o del 1 de enero de 1999 en zonas sensibles) plazo que ya ha transcurrido.  
Por ello se considera que la solución aceptable desde el punto de vista ambiental es construir una red de saneamiento a la cual se conecten todas las viviendas existentes, que garantice un adecuado tratamiento de las aguas residuales y la ausencia de vertidos a las aguas de la marjalería que tienen valor ambiental.  
b) Tal como se indicó en el Plan Especial, se deben adoptar medidas correctoras para que se elimine, o se minimice al máximo, el riesgo de inundación. Las medidas que se han reflejado en la ficha de planeamiento y gestión del PRI Marjalería indican que las piezas habitables deberán situarse por encima de la altura de inundación salvo que el promotor acredite y garantice la adopción de otras medidas para prevenir el riesgo.  
Estas medidas son cuestionables, si bien podrían resultar válidas para la ejecución de nuevas viviendas, no son aplicables a las ya construidas, como es el caso, que tienen ya las piezas habitables en la planta baja y difícilmente podrán elevarse por encima de la cota de inundación salvo que demuelan lo existente. Por otra parte la adopción de medidas de manera individual por parte del promotor podrían perjudicar a terceros.  
Lo adecuado es que se adopte una solución realista y materializable (no únicamente sobre el papel) que abarque todo el ámbito de manera globalizada. Si no se encuentra una solución que sea ejecutable el Ayuntamiento deberá replantearse como proceder con estas viviendas.  
c) El informe emitido el 11 de febrero de 2019 por la Subdirección General del Medio Natural pone de manifiesto los valores naturales que presenta la zona («por toda la red de acequias existen especies piscícolas de interés, varias colonias importantes de ardeidas, anfibios, etc.) y las necesidades de mantener en buenas condiciones el medio acuático así como el establecimiento de corredores biológicos.  
También se indica que para la correcta evaluación de las alternativas debe utilizarse la distribución 1x1 km de especies prioritarias y no la utilizada de 10x10 km. Es decir que debe utilizarse una cartografía más precisa para la localización de especies y con esta realizar la propuesta de ordenación ajustada a los valores ambientales.  
En la documentación presentada el 3 de marzo de 2020 se pospone la realización del estudio de la ubicación de las especies prioritarias. Ello supone que se mantiene la alternativa propuesta sin conocer la posición de las especies prioritarias.  
En conclusión, se considera que la propuesta realizada, en el ámbito de la marjalería, no justifica adecuadamente la nueva clasificación de suelo realizada, tanto de los suelos urbanos, como urbanizables o como los no urbanizables.  
Aplicando el principio de precaución, en este ámbito el Plan debe limitarse a regularizar las viviendas existentes solucionando al menos el problema de los vertidos, riesgo de inundación y la afección a especies protegidas, no permitiéndose la construcción de nuevas edificaciones (tanto viviendas como equipamientos no vinculados a solucionar estos tres problemas), independientemente de la clasificación y calificación urbanística que se asigne al suelo.  
En los 14 años transcurridos desde la aprobación del Plan Especial no se han ejecutado obras tendentes a solucionar el problema de los vertidos de las viviendas existentes por lo que se considera prioritario que el Plan General Estructural establezca un plazo concreto y realista para que se lleven a término las mismas.  
D.2. Adaptación a la ETCV. Sellado de suelo.  
- El planeamiento propuesto debe justificar y limitar el sellado del suelo. La Comisión Europea, a través de la Estrategia temática para la protección del suelo, ha incluido el sellado del suelo (ocupación del suelo) como un grave problema a escala de la UE, estando en proceso la elaboración de una Directiva Marco. El sellado del suelo provoca una pérdida irreversible de las funciones biológicas del suelo, tanto a nivel de control de la infiltración/evaporación del agua de lluvia, como el control de las escorrentías, la fragmentación de paisajes y hábitats, así como la pérdida definitiva de suelo para la producción de alimentos.  
La Estrategia Territorial de la Comunidad Valenciana se pronuncia en los mismos términos y determina los crecimientos máximos admisibles para cada municipio. En este caso para usos residenciales el límite se establece en 2.068.036 m² y para actividades económicas se establece en 1.902.232 m².  
El Servicio de Ordenación del Territorio ha emitido informes el 27 de febrero de 2018 y el 15 de noviembre de 2019 relativos al cumplimiento de estos dos parámetros, describiéndose a continuación lo que en ellos se indica.  
- El Plan propone 2.447.375 m² de crecimiento residencial, en el que se incluye tanto los suelos urbanizables como los suelos vacantes del suelo urbano. Para justificar el exceso se utiliza el criterio señalado en la directriz 88.a) de la ETCV, el cierre de tramas urbanas y racionalidad del crecimiento de los sectores situados al este de la zona universitaria, y la exclusión del parque público destinada a obtener zonas verdes.  
- Respecto a las actividades económicas el Plan propone 3.886.109 m² que supera prácticamente el doble la cuantía prevista por la ETCV. El exceso se justifica en la consideración estratégica de dos sectores como son el sector SI Plataforma Logística (893.490 m²) y el sector SI-CTRA Grao-Almazora (1.106.594 m²) del sector energético. Los restantes sectores suman 1.886.025 ajustándose al umbral máximo previsto por la ETCV.  
En un primer informe del Servicio de Ordenación del Territorio se indicaba que para que fuesen consideradas como actuaciones estratégicas era necesario el informe de los organismos sectoriales afectados, transporte y energía en este caso. No obstante en un informe posterior se corrigió parcialmente este criterio argumentándose que es la propia ETCV (objetivos 4 y 16) y el Estudio del Sector Logístico de la Comunidad Valenciana la que reconoce el carácter estratégico del sector SI Plataforma Logística.  
Para el otro sector SI-CTRA Grao-Almazora de 1.106.594 m² es necesario el informe favorable de los organismos competentes en materia de industria y energía. Se ha aportado dicho informe por lo que la superación de la cuantía del sellado del suelo (destinado a actividades económicas) está justificada de acuerdo con las excepciones de la ETCV.  
A pesar de que se cumpla el parámetro establecido por la ETCV ello no significa que la afección por el excesivo sellado del suelo haya desaparecido. Principalmente incidirá en las aguas pluviales que no llegan al subsuelo y en la generación de nuevas escorrentías que son trasladadas fuera del sector.  
Por ello se deberá estudiar la recogida de las aguas pluviales de escorrentía, la permeabilidad de los sistemas o características de filtrado de pavimentos, el transporte y el tratamiento de las aguas con carácter previo a su vertido, los puntos propuestos de vertido y las características de las aguas en el punto de vertido que, en todo caso, quedarán sujetas a las condiciones de vertido que establezca la Confederación.  
Por ello para el desarrollo de estos dos sectores de carácter estratégico (SI Plataforma Logística y SI-CTRA Grao-Almazora)será necesario la elaboración de un Estudio hidrológico-hidráulico que deberá incluir, entre otras cuestiones, la estimación de caudales de aguas superficiales (infiltradas o de escorrentía) que serán captadas, transportadas y tratadas; así como la justificación de los sistemas de captación y recogida de aguas superficiales, tratamiento de aguas superficiales recogidas y características del agua tratada previamente a su vertido a cauce público o a su reutilización.  
D.3. Adaptación al PATIVEL  
- Este Plan clasifica como Suelo Común Litoral los suelos que se encuentran en situación básica rural en la franja de los 1.000 metros medidos desde el límite interior de la ribera del mar tierra adentro. Su régimen urbanístico se establece en el art.13 del PATIVEL.  
En esta franja de suelo se proponen los nuevos sectores SR Senillar, SR Litoral y SI Ctra Grao-Almassora.  
- En los informes del Servicio de Ordenación del Territorio se indica que se cumplen los criterios establecidos por el PATIVEL para poder reclasificar estos suelos. No obstante se indica que en sus Fichas de Gestión se deben incluir la condición de cumplir los condicionantes del mencionado artículo 13.  
- Para el sector SI Ctra Grao-Almassora este artículo es más relevante ya que en su apartado 3.b se indica que «no se permitirán: Nuevos sectores de usos industriales excepto los vinculados a los usos portuarios y logísticos».  
Deberá incluirse expresamente este requisito para que en la ordenación pormenorizada se localicen en este ámbito usos logísticos.  
D.4. Riesgo de Inundación. Adaptación al PATRICOVA.  
El 23 de julio de 2020 la Dirección General de Política Territorial y Paisaje emite Resolución de aprobación del Estudio de Inundabilidad del Plan General Estructural de Castelló de la Plana realizando una serie de consideraciones que se deben tener en cuenta y que se describen a continuación.  
Se reconoce que hay 9 sectores o zonas afectadas por riesgo de inundación:  
\* SR Tombatossals, SR Borriolench, SR Mestret, SR Riu Sec y ampliación del Hospital General, afectados por la confluencia de los Barrancos del Sol y dels Canters con el Riu Sec. Como medida correctora para evitar el riesgo se propone la ejecución de un Plan Director de Pluviales.  
\* SI Ctra Grao-Almassora y SI Plataforma Logística, afectados por el Barranquet dŽAlmassora que como medida correctora se opta por su encauzamiento.  
\* SR Litoral y SR Senillar situados en la desembocadura del Riu Sec, en su margen izquierda.  
Respecto a las medidas correctoras propuestas se indica que no se han dimensionado las infraestructuras necesarias para implantarlas, solo figuran a modo de esquema general no siendo posible una modelización precisa de su aplicación, por lo que los planos aportados carecen de validez técnica. Será necesario la elaboración, en un futuro, de estudios específicos que concreten estas medidas correctoras.  
Por ello no es posible determinar en estos momentos que se evite el riesgo de inundación por lo que por aplicación del PATRICOVA y la situación urbanística de estos suelos resulta que:  
\* A SR Mestrets, la parte del SR Borriolench situada en la margen izquierda del Riu Sec, al SR Litoral y al SR Senillar les resulta de aplicación el art.18 PATRICOVA:  
«1. El suelo no urbanizable afectado por peligrosidad de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o suelo urbanizable...»  
\* Al SR Riu Sec (que se encuentra programado), al SR Tombatossals (que se encuentra en situación de urbano), a la ampliación del Hospital General (con características de suelo urbanizado) y a la parte del sector SR Borriolench situada en la margen derecha del riu Sec (se encuentra urbanizada) se les aplica el art.20 PATRICOVA:  
«Los Ayuntamientos, en el suelo urbano y en el suelo urbanizable con programa de actuación integrada aprobado, afectado por peligrosidad de inundación, deberán verificar la incidencia de la misma e imponer, cuando proceda, condiciones de adecuación de las futuras edificaciones, ...»  
\* A los sectores Ctra Grao-Almassora y SI Plataforma Logística considera la Resolución que les resulta de aplicación el art.19 PATRICOVA (en lugar del art 18 por considerarlos de carácter estratégico y serles de aplicación la directriz 113 ETCV según informe específico de 17 de julio de 2020 de la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje)  
«1, El suelo urbanizable que esté afectado por peligrosidad de inundación y no cuente con un programa de actuación integrada aprobado definitivamente, deberá ser objeto de un estudio de inundabilidad específico, de los regulados en los artículos 11 a 13 de esta Normativa, con carácter previo a su programación.»  
Este Estudio de Inundabilidad deberá tener en cuenta, además de la correcta evaluación del encauzamiento del barranquet de Almassora, las alteraciones que puede generar la construcción de la plataforma ferroviaria y los posibles desbordamientos del barranco de Fraga.  
Se advierte que la subida del nivel del mar (como efecto del cambio climático) afectará a la capacidad de drenaje de los encauzamientos (tanto del barranquet de Almassora, como del barranco de Fraga y al del Riu Sec) y aumentará la superficie inundada y sus calados.  
En la zona de la marjal el Estudio de Inundabilidad únicamente ha tenido en consideración el agua de lluvia «in situ» y no los efectos generados por los desbordamientos de los cauces mencionados, tal como índica la mencionada Resolución:  
«Per altra banda cal tenir en consideració que, malgrat en l'estudi d'inundabilitat es fa el supòsit que les zones de marjal (sectors residencials Litoral i Senillar i sectors industrials Plataforma Logística i Carretera Grau-AlMassora) es considera la pluja «in situ» per al càlcul de les avingudes, no es té present la condició de contorn que les avingudes del riu Sec i dels barrancs de Fraga i d'Almassora poden aportar les avingudes màximes amb la marjal totalment reblida d'aigua (a cota topogràfica) el que tendria com a conseqüència una minoració notable de la capacitat de drenatge, aspecte del que ni tan sols s'aporten dades de seccions topogràfiques que ho mesuren, confiant tot el desaigüe a la capacitat dels caixers segons es trobe el nivell de la mar».  
Para la zona de la marjalería, el Estudio de Inundabilidad indica que el Ayuntamiento está estudiando la implantación del proyecto piloto Green Wet Marjalería. Según se indica este proyecto consiste «en un manejo global del agua del humedal con el fin de lograr un óptimo aprovechamiento del agua que llega a la Marjalería, manteniendo las necesidades de abastecimiento, recuperando el acuífero y convirtiéndolo en una infraestructura verde que proteja a la ciudad frente al cambio climático».  
La Resolución no hace mención a esta actuación ni a su incidencia en el riesgo de inundación.  
D.5. Suelo No Urbanizable: Uso de Vivienda aislada y familiar.  
- El art. 197.1.b LOTUP regula la implantación de viviendas aisladas y familiares en el Suelo No Urbanizable estableciendo una parcela mínima de 1 ha. De esta manera, la legislación urbanística está definiendo la capacidad de carga del suelo para albergar este tipo de uso con el objeto de mantener su carácter rural.  
No se han aportado datos de las viviendas existentes actualmente. No obstante se conoce por el Plan Especial de la Marjalería que en su ámbito existían 2.363 viviendas. Fuera de ese ámbito, en el suelo no urbanizable situado al este de la CV-149, este de la ronda de circunvalación exterior y al este del Camí Pi Gros (paralelo a la Avda de Valencia), se han podido contabilizar aproximadamente otras 1.200 viviendas a través del estudio de la foto aérea. (ver plano en el anexo)  
El total de viviendas existentes en dicho ámbito alcanza aproximadamente las 3.500, por lo que el suelo necesario para albergarlas en base al propio criterio urbanístico sería de 3.500 ha.   
En la propuesta no se aportan datos concretos de la superficie del suelo no urbanizable situado al este de la CV-149, este de la ronda de circunvalación exterior y al este del Camí Pi Gros, pero a falta de una medición más precisa a partir del visor cartográfico se puede estimar que dicha superficie es de aproximadamente de 2.900 ha. Esta superficie es inferior a la mínima exigible para albergar a las viviendas existentes por lo que en estos momentos se está superando la capacidad de carga de dicho suelo para albergar dicho uso.  
En consecuencia desde el punto de vista ambiental considerando el sellado del suelo, el consumo de recursos y demás efectos sobre el territorio derivados de la existencia de viviendas aisladas no se consideran compatibles nuevas viviendas de tipo aislado y familiar en dicho ámbito por lo que se deberá modificar las normas urbanísticas en este sentido.  
  
Además esta prohibición resulta coincidente con la necesidad de preservar las características de la infraestructura verde y el alto valor paisajístico, histórico y agrícola de la zona, además del valor estratégico que supone la creación de este corredor.  
El suelo no urbanizable afectado sería el situado al este de la línea conformada por la CV-149, la ronda de circunvalación exterior y el Camí Pi Gros. Las zonas afectadas por esta limitación son la ZRP-AG1, ZRP-AG2, ZRC-AG4 y parcialmente la ZRC-AG1. Las zonas ZRP-NA-MU2 y ZRP-NA-MU3 que también resultan afectadas, pero la propuesta presentada ya no permite la construcción de nuevas viviendas.  
Se deberá regular igualmente las actuaciones permitidas sobre las viviendas ya existentes teniendo en cuenta que las ampliaciones tendrán limitada su extensión a la cuantía señalada por el art.197.1.b.2 LOTUP.  
  
- La vivienda unifamiliar únicamente se permite si está vinculada al uso agrario de la parcela (pg 105 NNUU) conforme la redacción dada por el art.9.4.4 NNUU. El condicionante de que el titular tenga la condición de agricultor profesional no tiene sentido que solo se utilice en el suelo protegido ZRP-AG (l) por lo que deberá ampliarse a todas las zonas ZR.  
En suelo protegido, zonas ZRP-AG, se indica además que la superficie de la parcela sea de una UTA (1826 horas de trabajo al año). Esta unidad de medida es poco concreta y difícil de relacionarla con una superficie de suelo ya que varía según el tipo de cultivo, el material que se utiliza para explotarlo etc. Sin embargo la aplicación del articulado que regula las condiciones específicas de las 3 subzonas del ZRP-AG (arts.9.7.3.2, 9.7.4.3 y 9.7.5.2) si que se establece una medida de superficie mínima de parcela concreta de 20.000 m² siendo esta última más clarificadora.  
Por ambos motivos lo indicado en el art.9.4.4 «para las zonas ZRP-AG» se debe eliminar.  
(nota: en virtud de lo indicado en el punto anterior, esta limitación únicamente sería aplicable en ZRP-AG3 ya que en el resto no se debe permitir el uso).  
D.6. Suelo No Urbanizable: Uso de ganadería intensiva.  
- El art. 9.4.3 de las NNUU establece una separación para este uso de 1.000 metros respecto a los suelos urbanos, urbanizables y núcleos de población. La distancia de 1.000 metros proviene de las indicaciones dadas en el Documento de Referencia y en cumplimiento del art. 5.2.4 RD 324/2000 de 3 de marzo para ganado porcino. (y por el actual RD 306/2020)  
Una vez se traslada la limitación de la distancia a la propuesta de ordenación se observa que no resulta físicamente posible implantar este tipo de actividades en algunas zonas en las que las NNUU si que las permite:  
- En la zona ZRC-AG1 la presencia de los núcleos de población de Borriol, Pozo de la Alegría, Venta Nova, Tossal Gros y Racó de la Torreta limita su implantación. Únicamente quedarían algunas bolsas donde sería posible: Intersección de la CV-10 con CV-16, al oeste del nuevo cementerio o junto a la ermita de la Magdalena.  
- En la zona ZRC-AG-4, por las viviendas sitas en la proximidad de la Avda Hermanos Bou y en la Marjalería.  
- En la zona ZRP-AG3 por la existencia de urbanizaciones junto a la CV-16 y en el municipio de Onda. Únicamente serían admisibles en una pequeña zona junto a la CV-10 y la Rambla de la Viuda.  
- En la zona ZRP-NA-MU-1 Monte debido a la existencia de usos residenciales en la proximidad del embalse de María Cristina y a sua características topográficas.  
- En la zona ZRP-NA-MU-2 y ZRP-NA-MU-3 por las viviendas sitas en la marjalería y en el grao.  
Finalmente únicamente serían admisibles en parte de las zonas ZRC-AG1 y ZRP-AG3, donde lo más adecuado sería concretar el ámbito cartográficamente de manera más precisa teniendo en cuenta los núcleos residenciales existentes. Igualmente deberá tenerse en cuenta que en los ámbitos que se designen no podrán localizarse viviendas unifamiliares, o terciarios con alojamiento, como compatibles, por las molestias que les generaría.  
- Se ha aportado un plano con la localización de las granjas existentes encontrándose algunas de ellas en las zonas en las que no se permitiría la nueva implantación de estas actividades.  
Por ello deberá decidirse si estas quedan fuera de ordenación, o bien se regula su mantenimiento y en caso de que requieran ampliarse será necesario que estudien las molestias sobre el uso residencial (entre las que se incluirá la elaboración de Estudios olfatométricos)  
D.7. Suelo No Urbanizable: Uso de establecimiento de alojamiento turístico y restauración.  
- Estos usos vienen regulados en el art.197.1.f.1 LOTUP y su implantación requiere una distancia mínima de separación de 5 Km con suelo vacante con calificación apta para albergarlos. Debido a la disponibilidad de suelo en el urbano y en los nuevos urbanizables este requisito va a restringir bastante la posibilidad de localizarlos.  
Tras el análisis de las fichas de gestión donde se contemplan los usos permitidos, y a la vista de que los usos terciarios no son posibles en algunos sectores industriales (Catalá, La Pedrera o Giner), se llega a la conclusión que únicamente sería posible su ubicación en las zonas situadas al oeste de la CV-10 (la ZRP-AG3 y la ZRP-NA-MU1).  
Pero no sólo hay que fijarse en el suelo del término de Castellón sino que también influye el suelo apto de los municipios vecinos. En este caso existen suelos aptos para localizar el uso en el término de Sant Joan de Moró al norte y en el término de Onda al oeste.  
Por ello se llega a la conclusión que solo cabría dicho uso en los casos excepcionales de la recuperación de patrimonio arquitectónico o si se consideran de interés para el desarrollo turístico.  
- Por ello deben corregirse los art. 9.6, 9.7 y 9.8 cuando se haga mención a esta cuestión. Igualmente cabe aclarar que en la redacción actual de las normas urbanísticas la excepcionalidad se refiere, de manera errónea, a la vinculación con el uso agrícola cuando en realidad es el interés turístico lo que los puede excepcionar.  
D.8. Suelo No Urbanizable: Uso de actividades industriales y productivas.  
- En las Normas Urbanísticas, las condiciones específicas de implantación de estos usos se regulan en el art.9.4.7. y en los cuadros de cada zona se señalan donde pueden implantarse. (arts. 9.6.2, 9.7.2 y 9.8.2.)  
Se desprende que se permiten en ZRC-AG1, ZRC-AG3, ZRP-AG3, ZRP-NA-MU1 y ZRP-NA-MU4. De ellas establecen condiciones particulares en ZRP-AG3 (art 9.7.5), en ZRP-NA-MU1 (art. 9.8.4) y en ZRP-NA-MU4 (art.9.8.7).  
En base a ello únicamente pueden localizarse en ZRC-AG1 todos los tipos permitidos por la LOTUP. En ZRC-AG3 únicamente se permiten las industrias de baja rentabilidad por unidad de superficie y en ZRP-AG3, ZRP-NA-MU1 y ZRP-NA-MU4 las actividades de transformación y comercialización de productos del sector primario.  
- Debe recordarse que la LOTUP únicamente permite la implantación de las actividades que necesariamente deban localizarse en el suelo rural. Deberá justificarse porque se permite en ZRC-AG3 ese tipo de actividades ya que los ámbitos posibles están rodeados de usos residenciales y tienden a ser la zona de expansión de la ciudad. Por las afecciones que generan este tipo de usos (contaminación atmosférica, ruido, tráfico?) convienen que estén alejadas de los usos residenciales y el emplazamiento elegido no es el más adecuado.  
- Dado que en ZRC-AG1 es uno de los lugares donde se permite la implantación de vivienda unifamiliar, deberá añadirse en la normativa que para la implantación del uso industrial deberá estudiarse la afección (ruido, polvo, aire, movilidad?) que se genera sobre el mismo.  
No obstante, en el ámbito situado entre la CS-22 y el límite de término con Almassora, debe prohibirse la implantación de nuevos usos industriales ya que contribuye a la degradación del paisaje y a la funcionalidad de la infraestructura verde, además de fomentar la conurbación entre municipios.  
- La regularización de la actividad industrial situada en el suelo no urbanizable se contempla en el art 10.4 de las NNUU. Se recuerda que resulta de aplicación la Disposición Transitoria 15 LOTUP y que las edificaciones afectadas por el Plan Especial de Minimización no pueden ampliar su superficie.  
D.9. Suelo No Urbanizable: Régimen de usos en el suelo protegido.  
- Además de la regulación general de usos que se realiza en el art.197 LOTUP, cuyo análisis se ha realizado en los apartados anteriores, se debe tener en cuenta las determinaciones del art. 26 LOTUP para los suelos protegidos por sus valores ambientales, paisajísticos, culturales, económicos o por la presencia de riesgos naturales e inducidos. En estos suelos protegidos únicamente se permiten:   
- Los usos que son compatibles con el mantenimiento, conservación, mejora, aprovechamiento y puesta en valor de los recursos protegidos, así como las necesarias para limitar los riesgos.  
- Las actividades relacionadas con la utilización, aprovechamiento, o captura de los recursos naturales (viento, sol, agua, minerales) siempre que no generen impactos significativos en el medio ambiente o si su interés público prevalece (o es compatible) con los valores ambientales previa evaluación de su impacto ambiental.  
- Obras e instalaciones necesarias para la gestión de los bienes de dominio público, servicios públicos y actividades de utilidad pública o interés general.  
- En la propuesta realizada, por sus valores ambientales se han delimitado las zonas ZRP-NA-LG, ZRP-NA-MU1, ZRP-NA-MU2 y ZRP-NA-MU3; por sus valores paisajísticos se ha delimitado la zona ZRP-NA-MU4.  
En general los usos contemplados en las Normas Urbanísticas en este tipo de suelo son admisibles con las siguientes salvedades:  
- Los ya analizados con anterioridad relativos a ganadería intensiva, vivienda unifamiliar y alojamiento turístico/restauración.  
- Para las actividades terciarias o de servicios en ZRP-NA-MU2, se deberá especificar para todas ellas que únicamente son admisibles en los ámbitos no inundables recogidos en las fichas. Para la implantación de forma permanente de actividades en las que intervengan animales será necesario el previo análisis de las molestias que se generarían a los usos residenciales próximos.  
- En ZRP-NA-MU3 únicamente se pueden permitir los usos contemplados en el art.18 PATRICOVA ya que la práctica totalidad del ámbito es inundable según la cartografía aportada. La mayor parte de los usos contemplados en las Normas Urbanísticas no serían admisibles por lo que se deben eliminar.  
- En la propuesta realizada, por su valor agrícola (interés económico) se ha delimitado la zona ZRP-AG, con tres subzonas AG-1, AG-2 y AG-3. Esta zona también tiene interés paisajístico y se deben cumplir las medidas contempladas en el Estudio de Paisaje según se indica en el art.9.7.2.1 NNUU.  
- Se recuerda que los usos permitidos que se propongan deberán ser compatibles con el mantenimiento, conservación, mejora, aprovechamiento y puesta en valor de los recursos protegidos (no basta indicar en las normas que sean compatibles).  
Las actividades extractivas que se contemplan en los cuadros del art 9.7.2 son las de extracción de recursos hidrológicos, por ello no se puede permitir el uso de graveras del art. 9.7.5.3.a. más aún si tenemos en cuenta que no son adecuadas para ubicar en este tipo de suelo ya que precisamente eliminan la capacidad agrícola del suelo.  
En AG-1, las actividades terciarias se permiten sobre edificaciones existentes o una ampliación de las mismas. En AG-2 se permiten algunas de ellas pero no se establecen parámetros edificatorios. En ambos casos deberán concretarse en las normas la cuantía en la que pueden ampliarse.  
Estas determinaciones requerirán la modificación de los arts. 9.7.3, 9.7.4 y 9.7.5.  
D.10. Infraestructura Verde y Paisaje.  
El último informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje que consta en el expediente es de fecha 29 de mayo de 2020 en él que se concluye de manera resumida que se deberá:  
- Redelimitar una serie de unidades y subunidades de paisaje.  
- Integrar en la Infraestructura Verde municipal el ámbito situado al este de la CV-183/N-225 y al sur del polígono El Serrallo y la Senda dels Pescadors. Esta zona debe conservar la misma regulación que el resto de la unidad de paisaje.  
- Modificar la regulación de usos de las zonas ZRC-AG1, ZRP-AG1 Y ZRP-AG2.  
- Incorporar en la documentación del Plan General estructural y del Plan de Ordenación Pormenorizada todas las modificaciones indicadas en el documento justificativo firmado el 3 de marzo de 2020.  
Este Servicio comprobará que se han cumplimentado estas cuestiones con carácter previo a la aprobación definitiva.  
D.11. Sectores SR La Joquera y SR Pozo La Alegría  
En el Documento de Referencia (allí se denominaban 15-SU-R y 23-SU-R), no se consideraba ambientalmente viable su clasificación como urbanizables ya que fomentaban un crecimiento disperso contrario a lo establecido en el art.7 LOTUP, la ETCV y la Ley de Movilidad.  
A pesar de ello, el sector SR La Joquera podría ser admisible al considerarlo como estratégico por aplicación de la directriz 110.c de la ETCV, pudiendo considerarse como una ampliación de un suelo urbano ya existente en el término de Borriol (Urbanización Montaña de Cristina).  
No obstante, su ámbito concreto deberá modificarse para excluir los suelos afectados por el incendio forestal del año 2009, en aplicación de lo establecido en el art.50 Ley de Montes.  
En la última documentación presentada por el Ayuntamiento (firmado el 3.03.2020) se indica que se elimina el sector SR Pozo de la Alegría, incorporando al suelo urbano las partes que tengan dicha consideración.  
D.12. Sectores SR Senillar y SR Litoral  
En el Documento de Referencia no se consideraban ambientalmente viables (se denominaban 6-SU-R, 8-SU-R, 9-SU-R y 10-SU-R por los criterios relativos al litoral establecidos en la ETCV y por la oferta de suelo existente en el Plan Especial de la Marjalería.  
No obstante, los criterios de la ETCV relativos al litoral han sido concretados posteriormente en el PATIVEL, circunstancia contemplada en las directrices 2.2 y 135.2 de la ETCV y los suelos urbanizables previstos en el mencionado Plan Especial han sido eliminados en la propuesta de este Plan General por lo que han cambiado las circunstancias del pronunciamiento realizado en el Documento de Referencia.  
En el Documento de Referencia también se indicaba que la zona resultaba inundable y que era necesario la elaboración de un Estudio de Inundabilidad.  
Tal como se describe en el apartado D.4, se ha verificado que estos sectores se encuentran en zona inundable por lo que no se pueden reclasificar a urbanizables por aplicación del art.18 PATRICOVA.  
Además en la zona existe ámbitos de nidificación del chorlitejo y cubiertas de Limonium que requerirían de su preservación.  
D.13. Sector SI Plataforma Logística  
En el Documento de Referencia se indicaba que debía eliminarse de la propuesta dado que su localización no era definitiva. En ese momento se proponía al sur del polígono El Serrallo, colindante con Almassora.  
  
En la propuesta de Plan General Estructural que se remite se cambia su localización y se traslada más al norte, en donde antes se proponía el sector 7-SU-I y sobre el cual únicamente se indicaba que debía estudiar su compatibilidad con la estación intermodal.  
En esta propuesta se ha tenido en cuenta dicha estación pero además se ha ampliado el antiguo sector 7-SU-I hacia el sur hasta alcanzar el límite del término municipal con Almassora.  
Esta ampliación no se considera ambientalmente viable en base a lo señalado en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 29 de mayo de 2020 y 31 de enero de 2020 ya que desvirtuaría las unidades de paisaje y produciría un estrangulamiento de la Infraestructura Verde en el límite con Almassora, agravando la situación producida por el sector industrial existente (polígono El Serrallo) y dificultando la formación de un corredor territorial que impida futuras conurbaciones.  
  
Por ello, tal como se ha indicado anteriormente, se debe integrar en la Infraestructura Verde municipal el ámbito situado al este de la CV-183/N-225 y al sur del polígono El Serrallo y la Senda dels Pescadors, debiendo mantenerse la unidad de paisaje y conservando su actual clasificación de suelo no urbanizable.  
D.14. Sector SI Carretera Grao-Almassora.  
En la propuesta realizada para la emisión del Documento de Referencia parte de su ámbito está considerado como SNU Protegido. Sin embargo, posteriormente se ha eliminado esa consideración y el suelo que era protegido se ha optado por considerarlo como urbanizable.  
El 11 de febrero de 2020 la Subdirección General del Medio Natural emite informe señalando que «existen surgencias de aguas limpias, corrientes y permanentes que originariamente mantenían especies acuáticas de interés?..se constató la presencia de samaruc, fartet, colmilleja, gambetas...por lo que debería clasificarse como SNU protegido y promover la restauración del habitat natural.»  
Como respuesta a este informe en la documentación presentada el 3 de marzo de 2020 se indica que se mantiene la clasificación de suelo urbanizable y que cuando se defina la ordenación pormenorizada se concretarán los espacios que deban preservarse de la urbanización y se establecerán las medidas específicas para promover su restauración.  
Con el fin de preservar los posibles valores existentes y aplicando el criterio de precaución, no se comparte esta propuesta debiéndose proceder en sentido contrario: Primero se clasificará como suelo no urbanizable protegido, al menos en la delimitación del Documento de Referencia, y en su caso si se justifica que no poseé valores mediante la realización de los estudios de detalle específicos es cuando podrá reclasificarse a urbanizable, y en caso contrario seguirá con la protección. Al igual que el resto de planes, primero se evalúan los efectos y luego se aprueba la clasificación del suelo.  
Por otro lado, al tener dicho sector la consideración de estratégico debe tenerse en cuenta la directriz 109.2 de la ETCV, donde se les requiere que generen un impacto ambiental positivo.  
Además el sector resulta parcialmente afectado por el PATIVEL, por lo que deberá tenerse en cuenta lo indicado en el apartado D.3.  
D.15. Aeródromo  
En la propuesta se le cambia la calificación, pasando de suelo urbano dotacional a zona urbanizada terciaria (ZUR-TR). En el plano de la ficha de la zona tiene la consideración de ZUR-TR Dotaciones, al igual que la Universidad y el Puerto.  
La Universidad y el Puerto han tenido sus propios Planes Especiales donde se han establecido los usos y condiciones edificatorias, no así el aeródromo del cual no quedan claramente definido los usos y edificabilidades que se podrían implantar.  
Al incluirlo en la ficha del urbanizado terciario parece que pueda tener la misma edificabilidad y régimen de usos que el resto de terciarios, es decir una edificabilidad entre 0,3 y 1 m²t/m²s con un uso dominante terciario y usos permitidos el residencial y el industrial, cuya concreción se pospone al Plan de Ordenación Pormenorizado.  
En la cartografía se ha incluido como un elemento de la red primaria y como un elemento de la Infraestructura Verde como dotación zona libre.  
La parcela se encuentra en zona inundable por lo que la implantación de usos y edificaciones está limitados por dicho riesgo. Además en el año 2014 se localizó la presencia de Limonium densissimun, especie de flora protegida no catalogada, por lo que resulta de aplicación el Decreto 70/2009.  
Se deberá aclarar en la Ficha los usos y edificabilidades de esta zona, teniendo en cuenta lo ya indicado en el Documento de Referencia: «El lugar resulta más adecuado para localizar zonas verdes ampliando el parque litoral o recuperando el cordón dunar y su vegetación tal como establece la directriz 147 de la ETCV».  
D.16. Recurso hídrico  
De acuerdo con lo que indica el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 24 de octubre de 2018, el municipio es titular de un derecho de aprovechamiento de aguas subterráneas de 20.875.041 m³/año para el abastecimiento a la población.  
Se ha aportado un Estudio de Disponibilidad de Recursos Hídricos en el que señala que este suministro se extrae de 15 pozos, 10 de los cuales se encuentran en Castellón, 4 en Borriol y uno en Almassora. Su localización se refleja en los planos de zonas del Suelo No Urbanizable y su regulación en el art. 4.2.3 NNUU.  
Para estimar la demanda del Plan se utilizan dos supuestos, uno en función del crecimiento poblacional por desarrollo del Plan y otro según el crecimiento contemplado por la ETCV.  
En la ETCV, para el 2037 se estiman 240.486 habitantes equivalentes que requerirán 19.135.471 m³/año, a razón de 218 l/h/día.  
El Estudio contempla como capacidad del Plan 8.311 viviendas en el suelo urbanizable y 10.027 viviendas en el suelo urbano, que a razón de 2,40 habitantes (se justifica su cálculo) suponen un total de 235.120 habitantes equivalentes, que requerirán 18.708.494 m³/año.  
No obstante se debe adaptar este cálculo a la capacidad máxima de la última propuesta presentada donde en el suelo urbanizable son 10.406 viviendas en lugar de las 8.311 (2.095 viviendas más). Utilizando la misma metodología que en el Estudio se obtiene:  
2.095 viv \* 2,4 hab/viv \* 1,086216 hequi/hab = 5.462 habitantes equivalentes  
5.462 hequi \* 218 l/hequi/día \* 365 día/año \* (1/1000) m³/ l = 434.611 m³ / año  
18.708.494 + 434.611 = 19.143.105 m³ / año  
Cuantía inferior a los derechos adjudicados al municipio por lo que se puede considerar que existe disponibilidad de recurso hídrico conforme a las estimaciones realizadas en el Estudio de Recursos Hídricos.  
D.17. Depuradora.  
La actual estación depuradora se encuentra al norte de la CS-22, junto al camí Fondo (polígono 142 parcela 191).  
Según el informe de la EPSAR está diseñada para tratar 45.000 m³/día siendo el influente de 34.839 m³/día. Según los datos aportados la propuesta de planeamiento generará 52.628 m³/día, lo que supone un incremento de 17.789 m³/día respecto al vigente.  
En base a estos datos la planta necesitará ser ampliada conforme se desarrolle el plan, y así en este sentido la propuesta contempla una reserva de suelo para la misma.  
No obstante el mismo informe de la EPSAR indica que en su planificación no están contempladas las obras de incremento de la capacidad de la planta (si otras para tratamiento, eliminación de nutrientes, línea de fangos y reutilización)  
En las proximidades de la instalación existen numerosas viviendas, por lo que cuando se ejecute su ampliación deberá tenerse en cuenta dicha afección.  
D.18. Contaminación Acústica.  
Castelló de la Plana cuenta con un Plan Acústico Municipal (PAM). Conforme la normativa sectorial, el planeamiento que se elabore debe contemplar la información y propuestas contenidas en el PAM por ello se ha elaborado un Estudio Acústico.  
Sobre el Estudio Acústico, la Dirección Territorial ha emitido informe favorable señalando una serie de recomendaciones que deberían adoptarse.  
En la documentación aportada se justifica que dichas actuaciones se introducirán en el Plan de Ordenación Pormenorizada.  
En el Estudio Acústico presentado se concluye que en la mayoría de los sectores se superan los niveles sonoros de calidad establecidos en la Ley 7/2002, de Protección Contra la Contaminación Acústica, (únicamente cumplen tres sectores de uso industrial) debido al tráfico rodado de los viales colindantes.  
Como medidas correctoras se descartan las pantallas acústicas y se recomienda la utilización de asfaltos fonoreductores además de actuar de modo global sobre el tráfico en la actualización del Plan de Movilidad. En las zonas más ruidosas se pueden plantear zonas verdes como zona de transición.  
En las Fichas de Gestión de cada sector se ha incluido un apartado sobre la situación acústica pero sin concretar las medidas correctoras.  
Será necesario elaborar un nuevo Estudio Acústico en el momento de desarrollo de los sectores para concretar estas medidas e incidir en la ordenación pormenorizada en caso necesario.  
D.19. Calidad del Aire:  
Desde el punto de vista de la calidad del aire, en la provincia de Castellón, es de destacar, la concentración de instalaciones industriales de fabricación de productos cerámicos en una zona limitada en el espacio, que supone aproximadamente al 45 % de la producción europea así como los proveedores de este tipo de instalaciones.  
Los elevados niveles de concentración de partículas en suspensión PM10, registrados a lo largo de los años en la zona cerámica de la Plana de Castellón, que superaban los valores normativos establecidos, obligó a la Generalitat Valenciana a elaborar un Plan de Mejora de la Calidad del aire, que se aprobó por el Consell en diciembre de 2008 para la Zona ES1003: Mijares'Penyagolosa (A. Costera) y la Aglomeración ES1015: Castelló. Desde que se puso en marcha el citado plan, los niveles de partículas han descendido considerablemente, y en estos momentos se encuentran dentro de los límites normativos, lo que no significa que deba mantenerse un seguimiento exhaustivo en la zona debido a la elevada concentración de industrias potencialmente contaminadoras de la atmósfera, que no solo emiten partículas sino óxidos de nitrógeno y otros contaminantes y al aumento del tráfico, tanto marítimo como terrestre en la zona.  
En la provincia de Castellón, existen 28 puntos de control de la calidad del aire que forman parte de la Red Valenciana de Vigilancia y Control de la Contaminación Atmosférica, repartidos por el territorio, siendo habitual en la época estival que se produzcan superaciones de los niveles normativos establecidos para el ozono troposférico, especialmente en las zonas del interior. El ozono es un contaminante secundario, que se forma a través de reacciones químicas complejas de otros contaminantes primarios (que se emiten de forma directa a la atmósfera9, en presencia de radiación solar. Por este motivo, la única posibilidad de reducir los niveles de ozono es reducir la emisión a la atmósfera de sus precursores mayoritarios: óxidos de nitrógeno y compuestos orgánicos volátiles. Los óxidos de nitrógeno se generan por oxidación del nitrógeno en cualquier proceso de combustión, tanto en una instalación industrial como en los motores de vehículos y los compuestos orgánicos en procesos en los que se utilizan disolventes o se utilizan compuestos orgánicos.  
Otro problema que se viene produciendo desde hace años, sin que se haya podido determinar con precisión su causa, son episodios de olores que se producen en el entorno del P.I. El Serrallo, tanto en Almassora como en el Grao de Castellón, que ha obligado a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental a instalar una Unidad Móvil de Medición de Calidad del Aire en Almassora y a implementar un protocolo de olores, en colaboración con las industrias, la Autoridad Portuaria y los Ayuntamientos de Castellón y Almassora, en el que participa como punto de recepción de las numerosas quejas vecinales el 112 de la Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a las Emergencias.  
D.20. Gestión de residuos en suelo industrial  
El 26 de abril de 2019 se publicó en el DOGV la revisión del PIRCV (el PIRCVA), Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana, y tiene por objeto establecer las disposiciones necesarias para la ordenación material y territorial de las actividades de gestión de residuos, por lo que habrá que atender sus determinaciones.  
En el planeamiento urbanístico de nuevas zonas industriales o que prevea la ordenación de sectores de suelo urbanizable de uso predominante industrial se deberá prever la existencia de una o varias parcelas cuya calificación urbanística permita albergar, al menos, una infraestructura de transferencia de residuos industriales, peligrosos y no peligrosos.  
En esta Ley se indica que en relación con los polígonos industriales ya existentes, dicha obligatoriedad deberá también ser contemplada en las revisiones del planeamiento general que se efectúen a partir de la entrada en vigor del PIRCVA.  
D.21. Mercancías peligrosas  
El riesgo ocasionado por su transporte se regula por un Plan Especial. En el mismo se indica que estas sustancias circularán por la CV-10, AP-7, N-340, CS-22, N-225 y la vía de ferrocarril. Según considera el informe de la Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a las Emergencias se consideran zonas de especial exposición las situadas a 500 metros de las mismas, correspondiendo a la autoridad urbanística determinar los usos permitidos.  
Además, en el polígono el Serrallo se localizan diversas empresas afectadas por el RD 840/2015 por el que se aprueban medidas de control de los riesgos inherentes a los accidentes graves en los que intervengan sustancias peligrosas. Resultan afectados el sector SI Carretera Grao-Almenara y el sector SI Plataforma Logística. En el informe de la Agencia Valenciana de Seguridad y Respuesta a las Emergencias de 18 de octubre de 2019, consta la relación de empresas, y sus afecciones, correspondiendo nuevamente a la autoridad urbanística determinar los usos permitidos.  
D.22. Educación  
Se desconoce si la reserva de suelo dotacional educativo es suficiente ya que el último informe del Servicio de Infraestructuras Educativas que consta en el expediente, de 24 de septiembre de 2018, es de carácter desfavorable. En fases posteriores de la tramitación deberá obtenerse informe favorable de dicho departamento.  
D.23. Carreteras gestionadas por el Estado.  
A pesar de las solicitudes realizadas tanto por el Ayuntamiento como por este Órgano Ambiental la Demarcación de Carreteras del Ministerio no ha emitido su informe.  
Conforme señala el art.24.5 Ley 21/2013, el «promotor podrá reclamar a la Administración competente la emisión del informe a través del procedimiento previsto en el art.29 de la Ley 29/1998 de Jurisdicción Contencioso-Administrativa».  
D.24. Errores materiales.  
Durante la revisión de la documentación se han observado algunos errores que convendría fuesen corregidos:  
- En la ficha gestión del sector litoral consta que la superficie es de 156.991 m² en lugar de 156.180 m² para que se ajuste a lo indicado en los cuadros.  
- En el art.5.3.2.3 se relacionan especies para el ajardinamiento. Si se pretende utilizar especies autóctonas se recomienda se revise esta relación.  
- Si bien no es un error, se ha echado en falta que suelo se considera urbano según la normativa transitoria.  
  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación del planeamiento.  
El Título IX del EATE contiene el Programa de Seguimiento Ambiental. Se han incluido las medidas para el seguimiento y adoptado una serie de indicadores basados en los señalados por el Documento de Referencia. En el apartado 15 de la Memoria Justificativa se recogen idénticos indicadores.  
Se ha establecido el plazo de un año para controlar estos indicadores y para que el Ayuntamiento elabore el informe de seguimiento. Se podrán elaborar Informes Especiales en el caso de que sea necesario adoptar otras medidas alternativas.  
En la Memoria Justificativa, de acuerdo con lo dispuesto en el art.22 LOTUP se han definido los umbrales para la proyección de la población, la ocupación del suelo, los recursos hídricos y el caudal de saneamiento necesarios en tres escenarios temporales diferentes, a 4, 10 y 20 años.  
  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales.  
De conformidad con lo dispuesto en el art. 54 de la LOTUP, de acuerdo con los fundamentos que han expuesto, se propone emitir la presente declaración ambiental y territorial estratégica del Plan General Estructural de Castelló de la Plana presentado por el Ayuntamiento, siempre y cuando se incorporen en el mismo, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:  
1. Dado que se deroga el Plan Especial de la Marjalería, no se considera justificada la nueva clasificación de suelo realizada en dicho ámbito. (ver apartado D.1)  
La clasificación de este ámbito deberá adaptarse a lo que se indica en el apartado D.1, lo que se deberá verificar por el órgano sustantivo en el momento de la aprobación definitiva.  
Para evitar los efectos negativos en este ámbito el Plan debe solucionar al menos el problema de los vertidos, el riesgo de inundación y la afección a especies protegidas, no permitiendo la construcción de nuevas viviendas o equipamientos no destinados a minimizar este impacto negativo.  
Como medidas de seguimiento de la ejecución del Plan:  
- Se establece un plazo de tres años, desde la aprobación definitiva del Plan General Estructural, para que se presente ante este Órgano Ambiental las actuaciones previstas y el plazo temporal para la ejecución de una solución del vertido de todas las viviendas existentes, tanto mediante la construcción de una red de saneamiento que conecte con la depuradora existente como con la instalación de nuevas depuradoras que den servicio al menos a 250 viviendas.  
- Se establece un plazo de 10 años, desde la aprobación definitiva del Plan General Estructural, para que estas obras estén ejecutadas. Este plazo podrá prorrogarse justificadamente por un plazo de dos años si las obras ya están iniciadas.  
En el caso de que se incumplan estos plazos, no se podrán promover modificaciones del Plan General Estructural, en todo el ámbito del término municipal, en virtud de lo establecido en el art.56.2 LOTUP.  
2. Deberá modificarse la regulación de los usos en el suelo no urbanizable en los términos expresados en el apartado D.5 (Vivienda aislada y familiar), D.6 (ganadería intensiva), D.7 (alojamiento turístico y restauración), D.8 (actividades industriales) y D.9 (suelo protegido).  
3. No se consideran ambientalmente viables los sectores SR Senillar y SR Litoral, por el riesgo de inundación que presenta y por sus valores ambientales (ver apartado D.12).  
4. No se consideran ambientalmente viables los sectores SR Mestrets y la parte del SR Borriolench situada en la margen izquierda del Riu Sec, por el riesgo de inundación existente.  
5. Por aplicación del art.20 PATRICOVA, en el Plan de Ordenación Pormenorizada se deberán de definir las condiciones que deberán adoptar las edificaciones frente al riesgo de inundación en los sectores SR Riu Sec, al SR Tombatossals, la parte del sector SR Borriolench situada en la margen derecha del riu Sec (si bien ya se encuentra urbanizada) y la ampliación del suelo urbano situada entre el Hospital General y la Ronda Norte.  
6. Debido al riesgo de inundación existente, la viabilidad de los sectores SI Plataforma Logística y SI-CTRA Grao-Almazora quedará supeditada a la aprobación de un Estudio de Inundabilidad específico.  
6.1. En todo caso, en el Sector SI Plataforma Logística se deberá excluir de su ámbito y clasificar como no urbanizable, integrándolo en la infraestructura verde, el suelo situado al este de la CV-183/N-225 y al sur de la Senda dels Pescadors y del polígono El Serrallo. (ver apartado D.13).  
6.2. Igualmente, en todo caso, el área comprendida entre la N-225, el camino Almalafa, el camino Vinatxell y la vía de ferrocarril contiene valores ambientales dignos de protección que se verían afectados negativamente por la propuesta de reclasificación a suelo urbanizable, por lo que no se cumplen los criterios establecidos en la ETCV (directriz 109.2 ) para la inclusión de dichos terrenos en el ámbito del sector estratégico « SI Carretera Grao -Almassora».  
No obstante lo anterior la delimitación concreta del área necesaria para preservar dichos valores ha quedado pospuesta a la realización de un estudio detallado que determine cual debe ser el ámbito protegido y el ámbito de suelo urbanizable.  
En aplicación del principio de precaución, la clasificación y calificación urbanística de dicha área mantendrá la propuesta del Documento inicial (suelo no urbanizable protegido) en tanto no se haya llevado a cabo el estudio de valoración ambiental detallado con el visto bueno del servicio competente en espacios naturales. (ver apartado D.14)  
Además, este sector también está afectado por el PATIVEL, por lo que únicamente estarán permitidos los usos logísticos o portuarios, aspecto que deberá incluirse en la ficha para la elaboración de la ordenación pormenorizada. (ver apartado D.3)  
7. Para el desarrollo de los dos sectores de carácter estratégico (SI Plataforma Logística y SI-CTRA Grao-Almazora) será necesario la elaboración de un Estudio hidrológico-hidráulico en los términos señalados en el apartado D.2.  
8. Se deberá redelimitar el sector SR La Joquera con el fin de excluir los suelos afectados por el incendio forestal del año de 2009 (ver apartado D.11).  
9. Se considera aceptable la eliminación del sector SR Pozo La Alegría y la incorporación al suelo urbano de aquellos suelos que cumplen los requisitos para tener dicha clasificación.  
10. En la ficha de la zona ZUR-TR se deberá incluir un apartado sobre el aeródromo indicando las afecciones existentes por riesgo de inundación y presencia de especies protegidas, así como la incidencia del PATRICOVA y del Decreto 70/2009. (ver apartado D.15)  
11. En las Fichas de Gestión de los sectores se deberá incluir la necesidad de elaborar un Estudio Acústico, en el momento de desarrollo de los sectores, para concretar las medidas correctoras necesarias para cumplir los niveles de calidad acústica establecidos en la Ley 7/2002, de Protección Contra la Contaminación Acústica. Para la elaboración de este Estudio se deberá tener en cuenta las conclusiones del informe de 16 de enero de 2018 de la Dirección Territorial de Castellón. (ver apartado D.18)  
En el Programa de Vigilancia se incluirá el control periódico de los niveles de ruido para asegurarse de su correcto funcionamiento.  
12. Se deberá atender las determinaciones señaladas en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 29 de mayo de 2020.  
13. Se deberá cumplir el Plan de Mejora de la Calidad del aire, aprobado por el Consell en diciembre de 2008 para la Zona ES1003: Mijares'Penyagolosa (A. Costera) y la Aglomeración ES1015: Castelló. (ver apartado D.19)  
14. En las fichas de gestión de los sectores de suelo urbanizable de uso predominante industrial se deberá contemplar la reserva de una o varias parcelas cuya calificación urbanística permita albergar, al menos, una infraestructura de transferencia de residuos industriales, peligrosos y no peligrosos. (ver apartado D.20)  
15. Para la aprobación definitiva, deberá justificarse que las zonas verdes delimitadas y computadas cumplen los requisitos del anexo IV LOTUP (en particular, por el uso deportivo existente, el Parque del Pinar deberá justificar el porcentaje de superficie destinada a la plantación de especies vegetales y las limitaciones a utilización)  
16. Corresponde al órgano sustantivo valorar si el suelo urbano delimitado cumple los requisitos para esta clasificación o si bien deben considerarse como suelos no urbanizables.  
17. Para la aprobación definitiva, corresponderá a la autoridad urbanística determinar los usos en las zonas afectadas por el transporte de mercancías peligrosas y en los sectores SI Carretera Grao-Almenara y el sector SI Plataforma Logística por la existencia de empresas afectadas por el RD 840/2015. (ver apartado D.21)  
18. Deberán corregirse los errores materiales observados en los términos indicados en el apartado D.24.  
19. Si bien se han analizado los contenidos de informes emitidos por la Confederación Hidrográfica del Júcar, es necesario que previamente a la aprobación definitiva emitan el contemplado en el art 25.4 TR Ley de Aguas.  
20. Previamente a la aprobación definitiva del Plan deberá obtenerse pronunciamiento definitivo del Servicio de Planificación, de la Demarcación de Carreteras del ministerio, del Departamento de Carreteras de la Diputación, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio y del Servicio de Infraestructuras Educativas de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte, Servicio Provincial de Costas del ministerio, referentes a la afección a carreteras, a la afección paisajística, sobre el patrimonio cultural, reservas de suelo dotacional escolar y costas, respectivamente.  
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso'administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el art 56 de la LOTUP.  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica será publicada en el DOGV y puesta a disposición del público en la página web de la Conselleria. Se dará traslado de la misma al órgano promotor y al órgano sustantivo.  
  
Anexo: Plano del apartado D.5  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir la declaración ambiental y territorial estratégica del plan general estructural de Castelló de la Plana, debiendo incorporarse al Plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de Régimen Jurídico del Sector Público.  
  
València, 27 de julio de 2020.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 27 de mayo de 2021.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Benjamín Pérez Rocher.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML