Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8441, del 11-12-2018 (2018/10711)

Informació pública de la resolució de l'adjudicació del Programa d'actuació integrada per a l'execució de la urbanització de la unitat d'execució Garbinet - Gran Via.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8441

Data del DOGV
:   11-12-2018

Secció del DOGV
:   V. ANUNCIS - A) ORDENAMENT DEL TERRITORI I URBANISME

Número del document
:   2018/10711

CVE


Data del document
:   15-11-2018

Organisme emissor
:   Ajuntament d'Alacant

Tipus de document
:   Anunci

Descriptors 

:   * [Alacant](javascript:void(0))
    * [administració local](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))

Informació pública de la resolució de l'adjudicació del Programa d'actuació integrada per a l'execució de la urbanització de la unitat d'execució Garbinet - Gran Via. [2018/10711]  
  
El Ple de l'Ajuntament, amb data 27 de setembre de 2018, va adoptar, entre altres, el següent acord:  
«I-3.4. Resolució de l'adjudicació del PAI per a l'execució de la urbanització de la unitat d'execució Garbinet - Gran Via: aprovació.   
  
Antecedents i cronologia  
Amb data 26 de maig de 1999, Mare Nostrum de Inversiones, SL, va sol·licitar que se sotmetera a informació pública una alternativa tècnica de PAI per al desenvolupament de la unitat d'execució Garbinet - Gran Via, de conformitat amb quant permetia l'article 45.1 de la LRAU. Acompanyava a la seua alternativa un document d'homologació modificativa del pla general, una memòria, i un avantprojecte d'urbanització, que van ser sotmesos a informació pública mitjançant edictes publicats en el tauler d'anuncis municipal, en el periòdic Informació del dia 18 de setembre de 1999, i en el DOGV número 3597, de 5 d'octubre de 1999.  
Els informes tècnics de 26 de juliol de 2000 i de 5 de febrer de 2001 van exigir la introducció de determinades correccions, que haurien de tindre's en compte en el projecte d'urbanització.  
El 3 de juliol de 2001, el Ple de l'Ajuntament va aprovar provisionalment el document d'homologació i el PAI, i va adjudicar la seua execució a Mare Nostrum de Inversiones, SL. Posteriorment, va remetre la documentació a la Conselleria de Territori i Habitatge, la qual va exigir que es dugueren a terme determinades correccions. Entre elles, va considerar necessari tramitar un pla de reforma interior (PRI).  
En la sessió celebrada el 12 de juliol de 2005, el Ple de l'Ajuntament va aprovar provisionalment el PRI de l'àmbit i el va remetre a la Comissió territorial d'Urbanisme per a la seua aprovació definitiva.  
El 10 de març de 2006, el conseller de Territori i Habitatge va aprovar la modificació puntual, l'homologació i el PRI de la unitat d'execució.  
El 15 de març de 2007, es va signar el conveni urbanístic del PAI, entre l'Ajuntament d'Alacant i l'agent urbanitzador.  
  
Consideracions prèvies  
Com a consideració prèvia, ha de posar-se de manifest que, des que la mercantil va presentar la seua alternativa tècnica, el 26 de maig de 1999, s'han emés nombrosos informes a avantprojectes, projectes d'urbanització i altres documents remesos per l'urbanitzador, sense que, fins hui, haja sigut possible la tramitació d'un projecte d'urbanització, pels motius que es diran. Això s'ha posat de manifest en diversos informes tècnics que obren en l'expedient. De ells, cal destacar l'emés pel Departament Tècnic d'Urbanització el 18 d'abril de 2012, que conté un apartat de conclusions especialment gràfic, al qual ens remetem, sense perjudici d'utilitzar el seu contingut en la present argumentació.  
  
La mercantil Mare Nostrum de Inversiones, SL, va obtindre la condició d'agent urbanitzador amb un avantprojecte d'urbanització el pressupost de la qual era de 668.381,27 ?, d'acord amb els costos d'urbanització habituals en l'àmbit, segons es desprén de l'informe del Departament Tècnic d'Urbanització de 18 d'abril, per remissió a un altre informe anterior del Servei d'Obres i Projectes, de 5 de febrer de 2001. Amb motiu de l'adjudicació del programa, els serveis tècnics municipals van efectuar una sèrie d'observacions, que havien de corregir-se en el Projecte d'Urbanització -informes de dates 26 de juliol de 2000 i 5 de febrer de 2001. Es tractava de meres correccions necessàries per a la correcta execució de l'obra, d'acord amb la normativa vigent i els criteris d'urbanització de l'Ajuntament d'Alacant, que no havien sigut tinguts en compte pels tècnics redactors de l'avantprojecte. O dit d'una altra manera, no es tractava d'un increment dels preus per imposicions de l'Administració en els acords d'aprovació dels plans i projectes, un dels supòsits de retaxació aprovats per la Comissió de Govern municipal el 24 de gener de 2001.  
  
L'única modificació imposada per l'Ajuntament va ser una obra suprasectorial, consistent en la implantació d'una canonada de sanejament de formigó de 1.500 mm, per import de 118.455,71 ?, que, no obstant això, havia de sufragar l'Ajuntament.  
L'urbanitzador, per part seua, ha defensat la correcció tècnica del projecte d'urbanització, i ha vingut mantenint, en conseqüència, que la incorporació de les demandes municipals justifica prou els successius augments pressupostaris. D'acord amb la seua tesi, el mes d'abril de 2007, va presentar un projecte d'urbanització que incorporava les -segons ell- modificacions derivades dels informes municipals, en el qual va elevar el pressupost d'execució material a 1.806.248,94 ?, és a dir, amb un increment del 170,27 % sobre l'inicial. El projecte, si bé era tècnicament correcte, no era assumible a causa de l'increment pressupostari.  
Com es pot apreciar amb detall en l'informe de 18 d'abril de 2012, a partir d'ací l'urbanitzador va dur a terme successives retaxacions amb independència que el projecte hagués sigut informat favorablement o no, utilitzant fórmules polinòmiques inexistents -almenys, no són les contemplades en el Decret 3.650/1970-, i al marge dels criteris municipals establits en els acords adoptats per la Comissió de govern de 24 de gener de 2001, que suposen increments pressupostaris inacceptables.  
  
No s'estima necessari reproduir l'alternança de documents creuats entre l'urbanitzador i l'Ajuntament, sempre al voltant de la inadequació pressupostària. Com a botó de mostra, basta el denominat Projecte d'urbanització refós de 7 de juny de 2011, document que, de nou, presentava manques en la seua redacció, omissió de detalls constructius normalitzats, no s'ajustava a la normativa vigent en alguns supòsits, i incomplia determinades correccions imposades pel servei d'obres i projectes municipal. Tot això per a justificar un pressupost d'execució material de 2.117.722,20 ?, qualificat en l'informe tècnic de 18 d'abril, com totalment inassumible.  
  
Per fi, en un informe de 21 de gener de 2016, el cap del Servei de Gestió i Urbanització, després de reiterar l'argumentació abocada en l'anterior de 18 d'abril de 2012, va proposar la resolució del contracte.  
Com a conseqüència d'aquest últim informe, a la fi de 2016, es va requerir a l'urbanitzador perquè presentara un projecte d'urbanització amb un pressupost d'acord amb el programa d'actuació integrada aprovat per l'Ajuntament i amb els criteris municipals expressats en els successius informes tècnics municipals. Se li advertia que, en cas d'incompliment, es procediria a incoar el corresponent expedient dirigit a la declaració de la caducitat del programa i/o la resolució del contracte, de conformitat amb els termes previnguts en el conveni, en l'article 143 de la LUV, i legislació concordant.  
La resolució va ser recorreguda en reposició i, després de la seua desestimació, en via contenciosa: és el procediment ordinari núm. 590/2017, que se substancia en el Jutjat contenciós administratiu número 4 d'Alacant.  
Finalment, en un escrit presentat el passat 2 d'agost de 2017, l'urbanitzador va sol·licitar expressament la resolució de l'adjudicació, amb base en els següents arguments:  
a) El programa ha de ser resolt d'acord amb quant estableix l'article 155.7 de la LUV i l'estipulació novena del propi conveni urbanístic, ja que és indiscutible la superació del 20 % de les càrregues d'urbanització.  
  
En el sentit indicat, el citat article 155 de la LUV establia en els seus paràgrafs 6 i 7 el següent:  
«6. En seleccionar una proposta de programa d'actuació integrada, els ajuntaments podran introduir modificacions en el contingut del projecte d'urbanització presentat pel concursant seleccionat com a urbanitzador.  
7. Si com a conseqüència de les modificacions que l'ajuntament pretenguera introduir s'incrementara el cost de les obres d'urbanització en més d'un 20 % del pressupost del projecte originari presentat pel concursant seleccionat com a urbanitzador, s'haurà de convocar un nou concurs per a la selecció i aprovació del programa d'actuació integrada que es tracte.»  
I l'estipulació novena del conveni urbanístic:  
«Altres causes de resolució de l'adjudicació. Les decisions públiques que alteren el desenvolupament de l'Actuació Integrada, variant les previsions del programa, comportaran les compensacions econòmiques que procedisquen per a restaurar l'equilibri econòmic de l'actuació a favor de l'Administració o de l'adjudicatari. Quan aquestes alteracions, per la seua importància, afecten en més d'un vint per cent el cost dels compromisos i les obligacions assumides per l'adjudicatari, es resoldrà l'adjudicació, llevat que, per l'estat de desenvolupament de l'Actuació, això lesione els interessos públics o que, per a la millor satisfacció d'aquests, s'aconseguisca acord entre les parts afectades que permeta prosseguir l'actuació».  
b) Resolució del programa, per incompliment de les obligacions municipals de tramitació del projecte d'urbanització. Incompliment de les obligacions previstes en l'estipulació quarta del conveni:  
  
«L'Ajuntament es compromet a tramitar i a aprovar, d'acord amb els principis de màxima agilitat i eficàcia, els instruments urbanístics de desenvolupament del programa d'actuació integrada, bàsicament els projectes d'urbanització i reparcel·lació. Així mateix assumirà totes les obligacions que siguen correlatives dels drets de l'urbanitzador establits en la legislació urbanística.»  
L'urbanitzador argumenta que la demora en la tramitació s'ha prolongat, res menys que huit anys i set mesos. És més, ni tan sols s'ha exposat al públic el projecte d'urbanització, a pesar que Mare Nostrum de Inversiones, SL, el va presentar dins del termini i en la forma escaient, i a pesar que cap retret se li ha fet tècnicament.  
c) Procedència de la devolució de la garantia, atés que no s'està davant una resolució per incompliment culpable de l'urbanitzador, i no existeix mal ni perjudici per a l'Ajuntament, ni per a tercer.  
  
Expedient de resolució  
El 3 d'octubre de 2017, un informe subscrit pel Departament de Planejament Urbanístic va proposar iniciar un expedient dirigit a la resolució del contracte; i un decret de 6 d'octubre va acollir la proposta i va donar audiència en l'expedient a l'urbanitzador, a l'entitat avalista del programa -Caixa Rural del Mediterrani, Rural Caixa, S. Cooperativa de Crèdit- i als propietaris afectats per l'actuació.  
En el tràmit d'audiència, l'urbanitzador va insistir en la seua argumentació anterior, i, com a novetat, va proposar la resolució de l'adjudicació per mutu acord, amb renúncia a les possibles compensacions o indemnitzacions a les quals poguera tindre dret, i amb devolució de la garantia prestada en el seu moment.  
  
Legislació aplicable  
La disposició transitòria quarta de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat -LOTUP­- regula la legislació aplicable als programes aprovats amb anterioritat a la seua entrada en vigor:  
«1. Els programes d'actuació adjudicats amb anterioritat a l'entrada en vigor de la present llei es regiran, quant als seus efectes, compliment i extinció, inclosa la seua durada i règim de pròrrogues, per la normativa que li resultava d'aplicació abans de l'entrada en vigor d'aquesta llei.  
  
2. No obstant l'anterior, en el procediment de resolució o pròrroga del programa d'actuació integrada o aïllada no s'haurà de sol·licitar dictamen del Consell Superior del Territori i Urbanisme o òrgan que exercia les seues funcions.»  
Abans de l'entrada en vigor de la LOTUP, la legislació aplicable era la LUV i el seu reglament, el ROGTU. Est disposava en la seua disposició transitòria quarta la seua aplicació als programes que, com ací succeeix, havien sigut aprovats provisionalment abans de la vigència de la LUV i definitivament després de la seua entrada en vigor.  
En conseqüència, són aplicable la LUV i el ROGTU.  
L'article 119.4 de la LUV, a més, fa una remissió expressa a l'aplicació supletòria de la normativa de contractació administrativa:  
«La relació entre l'urbanitzador i l'administració actuant es regeix pel que s'estableix en la present Llei, aplicant-se supletòriament les disposicions contingudes en el títol IV del llibre II del Text Refós de la Llei de contractes de les administracions públiques, aprovat per Reial decret legislatiu 2/2000, de 16 de juny, d'ara endavant TRLCAP».  
  
  
Causes de resolució contractual  
A l'efecte de present document, ens interessa, en primer lloc, l'article 143.2 de la LUV, que té el següent tenor:  
«2. Seran causes de resolució de l'adjudicació del programa, les derivades de la incapacitat legal sobrevinguda de l'urbanitzador per a l'acompliment de la seua tasca i les altres previstes en la legislació general aplicable a les seues relacions amb l'administració, incloent la falta de prestació de garanties o de subscripció del contracte que formalitze els compromisos contrets davant aquesta, així com l'incompliment greu d'aquests, i també, les següents:  
[...]  
e) El mutu acord entre l'administració actuant i l'urbanitzador, sense perjudici de les indemnitzacions que, si escau, procedisquen en benefici dels propietaris de terrenys o altres afectats.»   
També són causes de resolució les contemplades en l'article 155.7 de la LUV i en la clàusula novena del conveni -que reprodueix, literalment, l'article 29, paràgraf 10, in fine, de la LRAU- al·legades per l'urbanitzador en el seu escrit de 2 d'agost de 2017.  
Es dóna la circumstància que, en l'expedient que ens ocupa, el conveni va ser l'últim acte administratiu vàlid, a partir del qual únicament hi ha hagut un encreuament de propostes i contrapropostes dirigides a la determinació del pressupost, com a condició sine qua non per a la tramitació i aprovació del projecte d'urbanització. En definitiva, les contingudes en els informes tècnics municipals de 26 de juliol de 2000 i de 5 de febrer de 2001 són meres correccions a l'avantprojecte presentat per Mare Nostrum de Inversiones, SL, per a obtindre l'adjudicació, que juguen com a autèntiques condicions legals. Dit d'una altra manera: el projecte d'urbanització solament hauria sigut vàlid en la mesura en què haguera incorporat les correccions indicades en els informes tècnics municipals. Precisament per això, no ens trobem davant modificacions que l'administració haguera pretés incloure en el projecte d'urbanització amb motiu de la seua tramitació, que seria el supòsit de l'article 155, paràgrafs 6 i 7 de la LUV, ni davant posteriors decisions públiques que hagen alterat el desenvolupament de l'actuació integrada, variant les previsions del programa.  
Dit això, no és adequada la proposta de l'urbanitzador de declarar la resolució del contracte atés l'increment de les càrregues en un percentatge superior al 20 %, amb fonament en l'article 155.7 de la LUV i en la clàusula novena del conveni.  
Sí que sembla assumible, en canvi, la resolució per mutu acord, que deixaria lliure l'accés a una nova programació, en un moment de reactivació del sector immobiliari.  
En el sentit indicat, l'article 112 del TRLCAP, relatiu a l'aplicació de les diverses causes de resolució, estableix en el seu apartat quart que:  
  
«La resolució per mutu acord només podrà tindre lloc quan no concórrega una altra causa de resolució imputable al contractista i sempre que raons d'interés públic facen innecessària o inconvenient la permanència del contracte».  
Segons l'informe tècnic de referència -el de 18 d'abril de 2012-, l'origen de tanta confusió -amb independència d'altres consideracions, com podria ser la paràlisi de l'activitat immobiliària, esdevinguda precisament en el període al qual se circumscriu la "polèmica" mantinguda, pràcticament, des de l'any 2000, entre urbanitzador i Ajuntament- té a veure, fonamentalment, amb la forma en què es va dur a terme el pressupost contingut en l'avantprojecte d'urbanització, calculat a partir de la Guia d'urbanització per al disseny i formulació de programes d'actuació integrada de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports i el Col·egi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana, que determinava els costos d'urbanització per metre quadrat de viari i zones verdes, en funció de les categories que inclou (S3 -aigua, electricitat, enllumenat i clavegueram-, S4-5 -aigua, electricitat, enllumenat, clavegueram i telèfon-, i S6 -aigua, electricitat, enllumenat, clavegueram, telèfon i gas-), sense unitats d'obra ni partides, i sense tindre en consideració ni els criteris normalitzats per l'Ajuntament ni els criteris i normes de les companyies subministradores de serveis, per a la seua redacció. D'aquesta manera, per posar un exemple, en categoritzar i pressupostar el cost d'urbanitzar un carrer com S3, se suposa que la mateixa inclou de seu els serveis indicats. Si, com ha succeït, aquests no apareixen en els projectes presentats, la correcció del document duta a terme per l'Ajuntament per a incloure'ls no suposa, de cap manera, una imposició ni una modificació, i menys retaxable. Així va succeir, per posar un exemple, al carrer de l'escultor Montañés (S3), en la qual només es preveia la implantació de la xarxa de sanejament i d'enllumenat, però no els d'aigua potable i electricitat. Òbviament, qualsevol informe en el qual s'especifique la necessitat d'implantar l'aigua potable no ha de produir un augment de càrrega d'urbanització perquè aquestes ja vénen contemplades en la implantació d'un viari del tipus S3.   
I també tindria a vore amb la polèmica interpretació dels articles 29.4 i 67.3 de la LRAU, vigents en l'època en què es va iniciar l'expedient.  
  
A l'efecte de determinar la possible resolució contractual per mutu acord, hem de considerar que han transcorregut més de díhuit anys des de la proposta inicial de programació, i onze des de la signatura del conveni; i, després d'una infinitat d'escrits i informes municipals de difícil valoració en alguns casos, la veritat és que no s'ha aconseguit un consens en cap dels extrems citats. És més, ni tan sols ha arribat a tramitar-se el projecte d'urbanització ni s'ha procedit a la reparcel·lació del sòl afectat ni s'han executat les obres. Tampoc s'ha declarat la caducitat del programa, malgrat haver transcorregut amb escreix el termini per a executar-lo -art. 29.10 LRAU i 143.2.d) LUV-. Tot està com al principi, sense cap modificació en l'estatus físic i jurídic dels propietaris afectats. En aquest sentit, s'ignora el rerefons de la conducta de la mercantil, doncs, en definitiva, es tracta d'una empresa que ha desenvolupat altres polígons a Alacant, sense major problema. Pot inferir-se, no obstant això, que tot es deu a la modificació substancial de la situació en el moment d'executar el contracte en relació amb l'existent al temps de la seua celebració: ens referim a la crisi que ha patit el sector immobiliari i que, sense lloc a dubte, ha influït en l'alentiment d'aquesta actuació urbanística, com així ha ocorregut en la majoria d'instruments d'ordenació i execució que s'han vist impossibilitats de complir els seus objectius.  
  
Pels motius indicats, s'estima raonable acabar amb aquesta situació, a fi de possibilitar la nova programació de l'àmbit en qüestió. Qualsevol altre tipus de mesura no seria coherent amb l'actuació municipal en altres sectors que, de la mateixa manera, han patit els efectes de la crisi.  
  
Finalment, respecte de la procedència de la devolució de la garantia, i atés que l'acord de resolució del programa ha de contindre un pronunciament exprés sobre la seua destinació, és necessari concretar el règim legal que ha d'aplicar-se. Així, la finalitat de la garantia -un aval bancari per valor de 148.346,70 ?, equivalents al 7 % del total de costos del pressupost d'execució material previstos, constituïda per exigència de l'article 29.8 de la LRAU-, era la d'assegurar el compliment de les previsions del programa, previsions que, òbviament, no s'han complit  
  
Segons el conveni, la garantia es cancel·laria "després de la recepció definitiva de les obres d'urbanització, liquidada l'actuació i saldats els deutes resultants".  
L'article 43.2 del TRLCAP -vigent en el moment de l'adjudicació- estableix que la garantia definitiva respondrà, entre altres conceptes, de les obligacions derivades del contracte i de la confiscació que puga decretar-se en els casos de resolució del contracte, d'acord amb el que s'estableix en el mateix o amb caràcter general en aquesta llei. Aquesta última procedeix sempre que el contracte es resolga per incompliment culpable del contractista, el qual deurà, a més, indemnitzar a l'Administració els danys i perjudicis ocasionats en el que excedisquen de l'import de la garantia confiscada -art.113.4 TRLCAP-.  
En el sentit indicat, s'han pronunciat, a més, el Consell d'Estat i el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana: la confiscació de garanties només procedirà en cas d'incompliment culpable del contractista i verificats els danys i perjudicis per a l'administració i, si escau, per als particulars.  
En sentit contrari, quan no s'aprecie o no es puga fonamentar la culpabilitat de l'urbanitzador, procedirà la devolució de la garantia. És el supòsit de la resolució per mutu acord.  
  
Procediment i efectes  
1. Com diu el paràgraf 4 del citat article 143 de la LUV, "La resolució de l'adjudicació s'acordarà per l'administració actuant, previ dictamen del Consell Superior de Territori i Urbanisme". Aquest últim no és necessari, segons el que es disposa en el paràgraf 2 de la disposició transitòria quarta de la LOTUP, al tenor de la qual «...en el procediment de resolució o pròrroga del programa d'actuació integrada o aïllada no s'haurà de sol·licitar dictamen del Consell Superior de Territori i Urbanisme o òrgan que exercia les seues funcions».  
A continuació, el mateix precepte enumera una sèrie de pronunciaments que hauran de contindre els acords resolutoris, «quan siga procedent», relatius a la situació jurídica de l'àmbit afectat, després de deixar sense efecte l'adjudicació, dels quals únicament fem al·lusió a l'assenyalat amb la lletra d), doncs, com s'ha dit, no s'ha produït cap actuació jurídic-administrativa -a part de l'intercanvi de propostes i contrapropostes citat anteriorment, relatiu a l'abast del pressupost d'urbanització- ni de transformació material del sòl. Diu així:  
  
«d) A l'efecte del que es preveu en aquest apartat, l'administració, en cas de mantindre la gestió indirecta del programa, podrà requerir als qui van formular proposicions jurídic-econòmiques a l'alternativa tècnica seleccionada, per l'ordre derivat de l'aplicació dels criteris d'adjudicació de l'article 135, a fi que accepten l'adjudicació i prosseguisquen amb l'execució del programa. Subsidiàriament, l'administració actuant podrà acordar l'inici de nova licitació sobre l'alternativa tècnica seleccionada pel procediment previst en l'article 130 i següents de la present llei, o declarar la caducitat del programa.»  
  
Ha de descartar-se la possibilitat de requerir a l'altra mercantil que va concórrer a l'adjudicació, la Inmobiliaria Albir, SL, que va desistir expressament de la seua opció. El desistiment va ser acceptat pel Ple municipal de 3 de juliol de 2001.  
D'altra banda, la possibilitat d'acordar una licitació sobre l'alternativa tècnica seleccionada xoca amb el fet que aquella no va arribar a completar-se amb el condicionat tècnic derivat dels informes de 26 de juliol de 2000 i de 5 de febrer de 2001. Des d'aquest punt de vista, l'alternativa tècnica està incompleta, si considerem els requisits que, amb tal fi, establia l'art. 126 de la LUV.  
Procedeix, en conseqüència, declarar la caducitat del programa.  
2. El procediment per a la resolució ve regulat en l'article 342 del ROGTU, si bé amb algun matís derivat de l'aplicació supletòria de la legislació de contractació pública. En concret, dels articles 111 i següents del TRLCAP.  
Segons l'article 342.2 del ROGTU:  
«Per a la resolució del contracte haurà d'instruir-se el procediment per a declarar l'extinció del contracte, i els efectes que deriven de la resolució. En tot, cas, hauran de substanciar-se els tràmits següents:  
a) Quan la resolució s'inste d'ofici, audiència a l'urbanitzador per termini mínim de deu dies naturals.  
b) En aqueix cas, i sempre que es propose la confiscació de la fiança, també es donarà audiència pel mateix termini a qui haguera avalat o garantit a l'urbanitzador.   
c) El tècnic d'urbanisme i el secretari de l'Ajuntament emetran informe en el termini màxim de quinze dies naturals[...]»  
3. Són d'aplicació supletòria els següents preceptes del TRLCAP:  
  
L'article 112, paràgraf quart, del referit text legal, relatiu a l'aplicació de les diverses causes de resolució, estableix que:  
«La resolució per mutu acord només podrà tindre lloc quan no concórrega una altra causa de resolució imputable al contractista i sempre que raons d'interés públic facen innecessària o inconvenient la permanència del contracte».  
L'article 113, paràgrafs 2) i 5), sobre els efectes de la resolució:  
«2) Quan obeïsca a mutu acord els drets de les parts s'acomodaran al vàlidament estipulat entre l'Administració i el contractista.  
  
[...]   
5) En tot cas, l'acord de resolució contindrà pronunciament exprés sobre la procedència o no de la pèrdua, devolució o cancel·lació de la garantia constituïda».  
4. La resolució per mutu acord implica la renúncia a qualsevol acció de responsabilitat patrimonial per part de l'urbanitzador.  
En el sentit indicat, amb data 26 d'abril, la mercantil Mare Nostrum de Inversiones, SL, va posar en coneixement de l'Ajuntament el seu compromís exprés i indubtable de no reclamar cap indemnització o compensació, així com de no exercitar cap acció judicial en relació amb la resolució per mutu acord de l'adjudicació del PAI; com també de dur a terme les actuacions pertinents per a finalitzar el procediment ordinari número 590/2017, seguit davant el Jutjat contenciós administratiu número 4 d'Alacant.  
5. Obra en l'expedient un informe favorable del lletrat cap de l'assessoria jurídica municipal, de data 12 de juny de 2018.  
Altres acords que ha d'adoptar l'Ajuntament  
En vista de l'argumentació i dels preceptes legals que precedeixen, és necessari resoldre sobre la resolució del contracte per mutu acord, efectes de la resolució, i acords complementaris. En particular:  
  
a) La subsistència del pla de reforma interior aprovat com a conseqüència de la programació.  
«Els plans amb continguts normatius tenen vigència indefinida, llevat que en ells es dispose una altra cosa, i vinculen a l'Administració i als particulars. La seua revisió i substitució procedeix en els casos que ells mateixos regulen o quan es manifeste la inadequació del seu model territorial a noves circumstàncies.» (art.67 LOTUP).  
b) Declarar la caducitat de la programació, en compliment de quant estableix l'article 143.4.d) in fine de la LUV.  
c) Quan la resolució obeïsca a mutu acord els drets de les parts s'acomodaran al vàlidament estipulat entre l'Administració i el contractista. En aquest cas, implica la renúncia a qualsevol acció de responsabilitat patrimonial per part de l'urbanitzador, i el seu desistiment del recurs contenciós administratiu 590/2017 seguit davant el Jutjat contenciós administratiu núm. 4 d'Alacant.  
  
Òrgan competent  
És competent per a adoptar els presents acords el Ple de l'Ajuntament, per ser est l'òrgan que va acordar l'adjudicació del programa, tal com estableix l'article 109 del Reial decret 1.098/2001, de 12 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament general de la Llei de contractes de les administracions públiques.  
En virtut de quant s'ha exposat, el Ple de l'Ajuntament adopta els següents acords:  
L'expedient ha sigut dictaminat favorablement per la Comissió permanent d'Urbanisme.  
  
Debat:  
  
[...]   
  
Votació i acords:  
El Ple de l'Ajuntament, per majoria - 27 vots a favor (GP, GS, GGA, GC's, GC, Nerea Belmonte Aliaga i Fernando Sepulcre González) i 1'abstenció de Daniel Simón Pla, que es va absentar del Saló de Sessions durant la deliberació i no va estar present en el moment de la votació, article 113.2 ROP ?, adopta els següents acords:  
Primer. Resoldre per mutu acord el contracte subscrit amb la mercantil Mare Nostrum de Inversiones, SL, per al desenvolupament i execució de la unitat d'execució Garbinet - Gran Via d'Alacant.  
Segon. Declarar la subsistència del pla de reforma interior aprovat com a conseqüència de la programació.  
Tercer. Declarar la caducitat del programa.  
Quart. Declarar la procedència de la devolució de l'aval bancari que, per valor de 148.346,70 ?, va depositar en el seu moment, la mercantil Mare Nostrum de Inversiones, SL.  
Cinqué. Notificar aquests acords a Mare Nostrum de Inversiones, SL, i a les altres parts interessades en aquest procediment, i comunicar-lo al Departament Econòmic, i al Servei d'Estudis, Projectes i Viari.  
  
Sisé. Publicar els acords precedents en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Seté. Facultar la regidora d'Urbanisme per a dictar les resolucions necessàries per a l'execució dels acords precedents."  
  
Alacant, 15 de novembre de 2018.- El sotssecretari: Germán Pascual Ruiz-Valdepeñas.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8441, del 11-12-2018 (2018/10711)

Información pública de la resolución de la adjudicación del Programa de actuación integrada para la ejecución de la urbanización de la unidad de ejecución Garbinet - Gran Vía.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8441

Fecha DOGV
:   11-12-2018

Sección del DOGV
:   V. ANUNCIOS - A) ORDENACIÓN DEL TERRITORIO Y URBANISMO

Número del documento
:   2018/10711

CVE


Fecha del documento
:   15-11-2018

Organismo emisor
:   Ayuntamiento de Alicante

Tipo de documento
:   Anuncio

Descriptores 

:   * [Alicante](javascript:void(0))
    * [administración local](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))

Información pública de la resolución de la adjudicación del Programa de actuación integrada para la ejecución de la urbanización de la unidad de ejecución Garbinet - Gran Vía. [2018/10711]  
  
El Pleno del Ayuntamiento, con fecha 27 de septiembre de 2018, adoptó, entre otros, el siguiente acuerdo:  
«I-3.4. Resolución de la adjudicación del PAI para la ejecución de la urbanización de la unidad de ejecución Garbinet - Gran Vía: aprobación.   
  
Antecedentes y cronología  
Con fecha 26 de mayo de 1999, Mare Nostrum de Inversiones, SL, solicitó que se sometiera a información pública una alternativa técnica de PAI para el desarrollo de la unidad de ejecución Garbinet - Gran Vía, de conformidad con cuanto permitía el artículo 45.1 de la LRAU. Acompañaba a su alternativa un documento de homologación modificativa del plan general, una memoria, y un anteproyecto de urbanización, que fueron sometidos a información pública mediante edictos publicados en el tablón de anuncios municipal, en el periódico Información del día 18 de septiembre de 1999, y en el DOGV número 3597, de 5 de octubre de 1999.  
Los informes técnicos de 26 de julio de 2000 y de 5 de febrero de 2001 exigieron la introducción de determinadas correcciones, que habrían de tenerse en cuenta en el proyecto de urbanización.  
El 3 de julio de 2001, el Ayuntamiento Pleno aprobó provisionalmente el documento de homologación y el PAI, y adjudicó su ejecución a Mare Nostrum de Inversiones, SL. Posteriormente, remitió la documentación a la Conselleria de Territorio y Vivienda, la cual exigió que se llevaran a cabo determinadas correcciones. Entre ellas, consideró necesario tramitar un plan de reforma interior (PRI).  
En la sesión celebrada el 12 de julio de 2005, el Ayuntamiento Pleno aprobó provisionalmente el PRI del ámbito y lo remitió a la Comisión territorial de Urbanismo para su aprobación definitiva.  
El 10 de marzo de 2006, el conseller de Territorio y Vivienda aprobó la modificación puntual, la homologación y el PRI de la unidad de ejecución.  
El 15 de marzo de 2007, se firmó el convenio urbanístico del PAI, entre el Ayuntamiento de Alicante y el agente urbanizador.  
  
Consideraciones previas  
Como consideración previa, debe ponerse de manifiesto que, desde que la mercantil presentó su alternativa técnica, el 26 de mayo de 1999, se han emitido numerosos informes a anteproyectos, proyectos de urbanización y otros documentos remitidos por el urbanizador, sin que, hasta la fecha, haya sido posible la tramitación de un proyecto de urbanización, por los motivos que se dirán. Ello se ha puesto de manifiesto en varios informes técnicos que obran en el expediente. De entre ellos, cabe destacar el emitido por el Departamento Técnico de Urbanización el 18 de abril de 2012, que contiene un apartado de conclusiones especialmente gráfico, al que nos remitimos, sin perjuicio de utilizar su contenido en la presente argumentación.  
La mercantil Mare Nostrum de Inversiones, SL, obtuvo la condición de agente urbanizador con un anteproyecto de urbanización cuyo presupuesto era de 668.381,27 ?, acorde con los costes de urbanización habituales en el ámbito, según se desprende del informe del Departamento Técnico de Urbanización de 18 de abril, por remisión a otro informe anterior del Servicio de Obras y Proyectos, de 5 de febrero de 2001. Con motivo de la adjudicación del programa, los servicios técnicos municipales efectuaron una serie de observaciones, que habían de corregirse en el Proyecto de Urbanización -informes de fechas 26 de julio de 2000 y 5 de febrero de 2001. Se trataba de meras correcciones necesarias para la correcta ejecución de la obra, de acuerdo con la normativa vigente y los criterios de urbanización del Ayuntamiento de Alicante, que no habían sido tenidos en cuenta por los técnicos redactores del anteproyecto. O dicho de otro modo, no se trataba de un incremento de los precios por imposiciones de la Administración en los acuerdos de aprobación de los planos y proyectos, uno de los supuestos de retasación aprobados por la Comisión de Gobierno municipal el 24 de enero de 2001.  
La única modificación impuesta por el Ayuntamiento fue una obra suprasectorial, consistente en la implantación de una tubería de saneamiento de hormigón de 1.500 mm, por importe de 118.455,71 ?, que, no obstante, había de sufragar el Ayuntamiento.  
El urbanizador, por su parte, ha defendido la corrección técnica del proyecto de urbanización, y ha venido manteniendo, en consecuencia, que la incorporación de las demandas municipales justifica suficientemente los sucesivos aumentos presupuestarios. De acuerdo con su tesis, en el mes de abril de 2007, presentó un proyecto de urbanización que incorporaba las -según él- modificaciones derivadas de los informes municipales, en el que elevó el presupuesto de ejecución material a 1.806.248,94 ?, es decir, con un incremento del 170,27 % sobre el inicial. El proyecto, si bien era técnicamente correcto, no era asumible a causa del incremento presupuestario.  
Como se puede apreciar con detalle en el informe de 18 de abril de 2012, a partir de aquí el urbanizador llevó a cabo sucesivas retasaciones con independencia de que el proyecto hubiere sido informado favorablemente o no, utilizando fórmulas polinómicas inexistentes -al menos, no son las contempladas en el Decreto 3.650/1970-, y al margen de los criterios municipales establecidos en los acuerdos adoptados por la Comisión de gobierno de 24 de enero de 2001, que suponen incrementos presupuestarios inaceptables.  
No se estima necesario reproducir la alternancia de documentos cruzados entre el urbanizador y el Ayuntamiento, siempre alrededor de la inadecuación presupuestaria. Como botón de muestra, basta el denominado Proyecto de urbanización refundido de 7 de junio de 2011, documento que, de nuevo, presentaba carencias en su redacción, omisión de detalles constructivos normalizados, no se ajustaba a la normativa vigente en algunos supuestos, e incumplía determinadas correcciones impuestas por el servicio de obras y proyectos municipal. Todo ello para justificar un presupuesto de ejecución material de 2.117.722,20 ?, calificado en el informe técnico de 18 de abril, como de todo punto inasumible.  
Por fin, en un informe de 21 de enero de 2016, el jefe del Servicio de Gestión y Urbanización, tras reiterar la argumentación vertida en el anterior de 18 de abril de 2012, propuso la resolución del contrato.  
Como consecuencia de este último informe, a finales de 2016, se requirió al urbanizador para que presentase un proyecto de urbanización con un presupuesto acorde con el programa de actuación integrada aprobado por el Ayuntamiento y con los criterios municipales expresados en los sucesivos informes técnicos municipales. Se le advertía de que, en caso de incumplimiento, se procedería a incoar el correspondiente expediente dirigido a la declaración de la caducidad del programa y/o la resolución del contrato, de conformidad con los términos prevenidos en el convenio, en el artículo 143 de la LUV, y legislación concordante.  
La resolución fue recurrida en reposición y, tras su desestimación, en vía contenciosa: es el procedimiento ordinario núm. 590/2017, que se sustancia en el Juzgado de lo Contencioso Administrativo número 4 de Alicante.  
Finalmente, en un escrito presentado el pasado 2 de agosto de 2017, el urbanizador solicitó expresamente la resolución de la adjudicación, con base en los siguientes argumentos:  
a) El programa debe de ser resuelto de acuerdo con cuanto establece el artículo 155.7 de la LUV y la estipulación novena del propio convenio urbanístico, ya que es indiscutible la superación del 20 % de las cargas de urbanización.  
En el sentido indicado, el citado artículo 155 de la LUV establecía en sus párrafos 6 y 7 lo siguiente:  
«6. Al seleccionar una propuesta de programa de actuación integrada, los ayuntamientos podrán introducir modificaciones en el contenido del proyecto de urbanización presentado por el concursante seleccionado como urbanizador.  
7. Si como consecuencia de las modificaciones que el ayuntamiento pretendiera introducir se incrementara el coste de las obras de urbanización en más de un 20 % del presupuesto del proyecto originario presentado por el concursante seleccionado como urbanizador, se tendrá que convocar un nuevo concurso para la selección y aprobación del programa de actuación integrada que se trate.»  
Y la estipulación novena del convenio urbanístico:  
«Otras causas de resolución de la adjudicación. Las decisiones públicas que alteren el desarrollo de la Actuación Integrada, variando las previsiones del programa, comportarán las compensaciones económicas que procedan para restaurar el equilibrio económico de la actuación a favor de la Administración o del adjudicatario. Cuando estas alteraciones, por su importancia, afecten en más de un veinte por ciento el coste de los compromisos y las obligaciones asumidas por el adjudicatario, se resolverá la adjudicación, salvo que, por el estado de desarrollo de la Actuación, ello lesione los intereses públicos o que, para la mejor satisfacción de estos, se alcance acuerdo entre las partes afectadas que permita proseguir la actuación».  
b) Resolución del programa, por incumplimiento de las obligaciones municipales de tramitación del proyecto de urbanización. Incumplimiento de las obligaciones previstas en la estipulación cuarta del convenio:  
«El Ayuntamiento se compromete a tramitar y a aprobar, de acuerdo con los principios de máxima agilidad y eficacia, los instrumentos urbanísticos de desarrollo del programa de actuación integrada, básicamente los proyectos de urbanización y reparcelación. Asimismo asumirá todas las obligaciones que sean correlativas de los derechos del urbanizador establecidos en la legislación urbanística.»  
El urbanizador argumenta que la demora en la tramitación se ha prolongado, nada menos que ocho años y siete meses. Es más, ni siquiera se ha expuesto al público el proyecto de urbanización, a pesar de que Mare Nostrum de Inversiones, SL, lo presentó en tiempo y forma, y a pesar de que ningún reproche se le ha hecho técnicamente.  
c) Procedencia de la devolución de la garantía, dado que no se está ante una resolución por incumplimiento culpable del urbanizador, y no existe daño ni perjuicio para el Ayuntamiento, ni para tercero.  
  
Expediente de resolución  
El 3 de octubre de 2017, un informe suscrito por el Departamento de Planeamiento Urbanístico propuso iniciar un expediente dirigido a la resolución del contrato; y un decreto de 6 de octubre acogió la propuesta y dio audiencia en el expediente al urbanizador, a la entidad avalista del programa -Caja Rural del Mediterráneo, Rural Caja, S. Cooperativa de Crédito- y a los propietarios afectados por la actuación.  
En el trámite de audiencia, el urbanizador insistió en su argumentación anterior, y, como novedad, propuso la resolución de la adjudicación por mutuo acuerdo, con renuncia a las posibles compensaciones o indemnizaciones a las que pudiera tener derecho, y con devolución de la garantía prestada en su día.  
  
Legislación aplicable  
La disposición transitoria cuarta de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat -LOTUP- regula la legislación aplicable a los programas aprobados con anterioridad a su entrada en vigor:  
«1. Los programas de actuación adjudicados con anterioridad a la entrada en vigor de la presente ley se regirán, en cuanto a sus efectos, cumplimiento y extinción, incluida su duración y régimen de prórrogas, por la normativa que le resultaba de aplicación antes de la entrada en vigor de esta ley.  
2. No obstante lo anterior, en el procedimiento de resolución o prórroga del programa de actuación integrada o aislada no se deberá solicitar dictamen del Consejo Superior del Territorio y Urbanismo u órgano que ejercía sus funciones.»  
Antes de la entrada en vigor de la LOTUP, la legislación aplicable era la LUV y su reglamento, el ROGTU. Este disponía en su disposición transitoria cuarta su aplicación a los programas que, como aquí sucede, habían sido aprobados provisionalmente antes de la vigencia de la LUV y definitivamente después de su entrada en vigor.  
En consecuencia, son de aplicación la LUV y el ROGTU.  
El artículo 119.4 de la LUV, además, hace una remisión expresa a la aplicación supletoria de la normativa de contratación administrativa:  
«La relación entre el urbanizador y la administración actuante se rige por lo establecido en la presente Ley, aplicándose supletoriamente las disposiciones contenidas en el título IV del libro II del Texto Refundido de la Ley de contratos de las administraciones públicas, aprobado por Real decreto legislativo 2/2000, de 16 de junio, en adelante TRLCAP».  
  
Causas de resolución contractual  
A los efectos de presente documento, nos interesa, en primer lugar, el artículo 143.2 de la LUV, a cuyo tenor:  
«2. Serán causas de resolución de la adjudicación del programa, las derivadas de la incapacidad legal sobrevenida del urbanizador para el desempeño de su tarea y las demás previstas en la legislación general aplicable a sus relaciones con la administración, incluyendo la falta de prestación de garantías o de suscripción del contrato que formalice los compromisos contraídos ante esta, así como el incumplimiento grave de los mismos, y también, las siguientes:  
[...]  
e) El mutuo acuerdo entre la administración actuante y el urbanizador, sin perjuicio de las indemnizaciones que, en su caso, procedan en beneficio de los propietarios de terrenos u otros afectados.»   
También son causas de resolución las contempladas en el artículo 155.7 de la LUV y en la cláusula novena del convenio -que reproduce, literalmente, el artículo 29, párrafo 10, in fine, de la LRAU- alegadas por el urbanizador en su escrito de 2 de agosto de 2017.  
Se da la circunstancia de que, en el expediente que nos ocupa, el convenio fue el último acto administrativo válido, a partir del cual únicamente ha habido un cruce de propuestas y contrapropuestas dirigidas a la determinación del presupuesto, como condición sine qua non para la tramitación y aprobación del proyecto de urbanización. En definitiva, las contenidas en los informes técnicos municipales de 26 de julio de 2000 y de 5 de febrero de 2001 son meras correcciones al anteproyecto presentado por Mare Nostrum de Inversiones, SL, para obtener la adjudicación, que juegan como auténticas condiciones legales. Dicho de otro modo: el proyecto de urbanización solamente habría sido válido en la medida en que hubiese incorporado las correcciones indicadas en los informes técnicos municipales. Precisamente por ello, no nos hallamos ante modificaciones que la administración hubiese pretendido incluir en el proyecto de urbanización con motivo de su tramitación, que sería el supuesto del artículo 155, párrafos 6 y 7 de la LUV, ni ante posteriores decisiones públicas que hayan alterado el desarrollo de la actuación integrada, variando las previsiones del programa.  
Dicho esto, no es de recibo la propuesta del urbanizador de declarar la resolución del contrato debido al incremento de las cargas en un porcentaje superior al 20 %, con fundamento en el artículo 155.7 de la LUV y en la cláusula novena del convenio.  
Sí que parece asumible, en cambio, la resolución por mutuo acuerdo, que dejaría libre el acceso a una nueva programación, en un momento de reactivación del sector inmobiliario.  
En el sentido indicado, el artículo 112 del TRLCAP, relativo a la aplicación de las diversas causas de resolución, establece en su apartado cuarto que:  
«La resolución por mutuo acuerdo solo podrá tener lugar cuando no concurra otra causa de resolución imputable al contratista y siempre que razones de interés público hagan innecesaria o inconveniente la permanencia del contrato».  
Según el informe técnico de referencia -el de 18 de abril de 2012-, el origen de tanta confusión -con independencia de otras consideraciones, como podría ser la parálisis de la actividad inmobiliaria, acaecida precisamente en el periodo al que se circunscribe la "polémica" mantenida, prácticamente, desde el año 2000, entre urbanizador y Ayuntamiento- tiene que ver, fundamentalmente, con la forma en que se llevó a cabo el presupuesto contenido en el anteproyecto de urbanización, calculado a partir de la Guía de urbanización para el diseño y formulación de programas de actuación integrada de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports y el Col·legi Oficial d'Arquitectes de la Comunitat Valenciana, que determinaba los costes de urbanización por metro cuadrado de viario y zonas verdes, en función de las categorías que incluye (S3 -agua, electricidad, alumbrado y alcantarillado-, S4-5 -agua, electricidad, alumbrado, alcantarillado y teléfono-, y S6 -agua, electricidad, alumbrado, alcantarillado, teléfono y gas-), sin unidades de obra ni partidas, y sin tener en consideración ni los criterios normalizados por el Ayuntamiento ni los criterios y normas de las compañías suministradoras de servicios, para su redacción. De este modo, por poner un ejemplo, al categorizar y presupuestar el coste de urbanizar una calle como S3, se supone que la misma incluye de suyo los servicios indicados. Si, como ha sucedido, estos no aparecen en los proyectos presentados, la corrección del documento llevada a cabo por el Ayuntamiento para incluirlos no supone, en modo alguno, una imposición ni una modificación, y menos retasable. Así sucedió, por poner un ejemplo, en la calle del escultor Montañés (S3), en la que solo se preveía la implantación de la red de saneamiento y de alumbrado, pero no los de agua potable y electricidad. Obviamente, cualquier informe en el que se especifique la necesidad de implantar el agua potable no debe producir un aumento de carga de urbanización ya que estas ya vienen contempladas en la implantación de un viario del tipo S3.  
Y también tendría que vez con la polémica interpretación de los artículos 29.4 y 67.3 de la LRAU, vigentes en la época en que se inició el expediente.  
A los efectos de determinar la posible resolución contractual por mutuo acuerdo, hemos de considerar que han transcurrido más de dieciocho años desde la propuesta inicial de programación, y once desde la firma del convenio; y, tras un sinfín de escritos e informes municipales de difícil valoración en algunos casos, lo cierto es que no se ha conseguido un consenso en ninguno de los extremos citados. Es más, ni siquiera ha llegado a tramitarse el proyecto de urbanización ni se ha procedido a la reparcelación del suelo afectado ni se han ejecutado las obras. Tampoco se ha declarado la caducidad del programa, a pesar de haber transcurrido con creces el plazo para ejecutarlo -art. 29.10 LRAU y 143.2.d) LUV-. Todo está como al principio, sin modificación alguna en el status físico y jurídico de los propietarios afectados. En este sentido, se ignora el trasfondo de la conducta de la mercantil, pues, en definitiva, se trata de una empresa que ha desarrollado otros polígonos en Alicante, sin mayor problema. Puede inferirse, no obstante, que todo se debe a la modificación sustancial de la situación en el momento de ejecutar el contrato en relación con la existente al tiempo de su celebración: nos referimos a la crisis que ha padecido el sector inmobiliario y que, sin lugar a duda, ha influido en la ralentización de esta actuación urbanística, como así ha ocurrido en la mayoría de instrumentos de ordenación y ejecución que se han visto imposibilitados de cumplir sus objetivos.  
Por los motivos indicados, se estima razonable acabar con esta situación, a fin de posibilitar la nueva programación del ámbito en cuestión. Cualquier otro tipo de medida no sería coherente con la actuación municipal en otros sectores que, del mismo modo, han padecido los efectos de la crisis.  
Por último, respecto de la procedencia de la devolución de la garantía, y dado que el acuerdo de resolución del programa ha de contener un pronunciamiento expreso sobre su destino, es necesario concretar el régimen legal que ha de aplicarse. Así, la finalidad de la garantía -un aval bancario por valor de 148.346,70 ?, equivalentes al 7 % del total de costes del presupuesto de ejecución material previstos, constituida por exigencia del artículo 29.8 de la LRAU-, era la de asegurar el cumplimiento de las previsiones del programa, previsiones que, obviamente, no se han cumplido  
Según el convenio, la garantía se cancelaría "tras la recepción definitiva de las obras de urbanización, liquidada la actuación y saldadas la deudas resultantes".  
El artículo 43.2 del TRLCAP -vigente en el momento de la adjudicación- establece que la garantía definitiva responderá, entre otros conceptos, de las obligaciones derivadas del contrato y de la incautación que pueda decretarse en los casos de resolución del contrato, de acuerdo con lo establecido en el mismo o con carácter general en esta ley. Esta última procede siempre que el contrato se resuelva por incumplimiento culpable del contratista, el cual deberá, además, indemnizar a la Administración los daños y perjuicios ocasionados en lo que excedan del importe de la garantía incautada -art.113.4 TRLCAP-.  
En el sentido indicado, se han pronunciado, además, el Consejo de Estado y el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana: la incautación de garantías solo procederá en caso de incumplimiento culpable del contratista y verificados los daños y perjuicios para la administración y, en su caso, para los particulares.  
A contrario sensu, cuando no se aprecie o no se pueda fundamentar la culpabilidad del urbanizador, procederá la devolución de la garantía. Es el supuesto de la resolución por mutuo acuerdo.  
  
Procedimiento y efectos  
1. Como dice el párrafo 4 del citado artículo 143 de la LUV, "La resolución de la adjudicación se acordará por la administración actuante, previo dictamen del Consejo Superior de Territorio y Urbanismo". Este último no es necesario, por mor de lo dispuesto en el párrafo 2 de la disposición transitoria cuarta de la LOTUP, a cuyo tenor «...en el procedimiento de resolución o prórroga del programa de actuación integrada o aislada no se deberá solicitar dictamen del Consejo Superior de Territorio y Urbanismo u órgano que ejercía sus funciones».  
A continuación, el mismo precepto enumera una serie de pronunciamientos que habrán de contener los acuerdos resolutorios, «cuando proceda», relativos a la situación jurídica del ámbito afectado, tras dejar sin efecto la adjudicación, de los que únicamente hacemos alusión al señalado con la letra d), pues, como se ha dicho, no se ha producido ninguna actuación jurídico-administrativa -aparte del intercambio de propuestas y contrapropuestas citado anteriormente, relativo al alcance del presupuesto de urbanización- ni de transformación material del suelo. Dice así:  
«d) A los efectos de lo previsto en el presente apartado, la administración, en caso de mantener la gestión indirecta del programa, podrá requerir a quienes formularon proposiciones jurídico-económicas a la alternativa técnica seleccionada, por el orden derivado de la aplicación de los criterios de adjudicación del artículo 135, a fin de que acepten la adjudicación y prosigan con la ejecución del programa. Subsidiariamente, la administración actuante podrá acordar el inicio de nueva licitación sobre la alternativa técnica seleccionada por el procedimiento previsto en el artículo 130 y siguientes de la presente ley, o declarar la caducidad del programa.»  
Debe descartarse la posibilidad de requerir a la otra mercantil que concurrió a la adjudicación, la Inmobiliaria Albir, SL, que desistió expresamente de su opción. El desistimiento fue aceptado por el Pleno municipal de 3 de julio de 2001.  
Por otra parte, la posibilidad de acordar una licitación sobre la alternativa técnica seleccionada choca con el hecho de que aquella no llegó a completarse con el condicionado técnico derivado de los informes de 26 de julio de 2000 y de 5 de febrero de 2001. Desde este punto de vista, la alternativa técnica está incompleta, si consideramos los requisitos que, con tal fin, establecía el art. 126 de la LUV.  
Procede, en consecuencia, declarar la caducidad del programa.  
2. El procedimiento para la resolución viene regulado en el artículo 342 del ROGTU, si bien con algún matiz derivado de la aplicación supletoria de la legislación de contratación pública. En concreto, de los artículos 111 y siguientes del TRLCAP.  
Según el artículo 342.2 del ROGTU:  
«Para la resolución del contrato deberá instruirse el procedimiento para declarar la extinción del contrato, y los efectos que derivan de la resolución. En todo, caso, deberán sustanciarse los trámites siguientes:  
a) Cuando la resolución se inste de oficio, audiencia al urbanizador por plazo mínimo de diez días naturales.  
b) En ese caso, y siempre que se proponga la incautación de la fianza, también se dará audiencia por el mismo plazo a quien hubiera avalado o garantizado al urbanizador.   
c) El técnico de urbanismo y el secretario del Ayuntamiento emitirán informe en el plazo máximo de quince días naturales[...]»  
3. Son de aplicación supletoria los siguientes preceptos del TRLCAP:  
- el artículo 112, párrafo cuarto, del referido texto legal, relativo a la aplicación de las diversas causas de resolución, establece que:  
«La resolución por mutuo acuerdo solo podrá tener lugar cuando no concurra otra causa de resolución imputable al contratista y siempre que razones de interés público hagan innecesaria o inconveniente la permanencia del contrato».  
- el artículo 113, párrafos 2) y 5), sobre los efectos de la resolución:  
«2) Cuando obedezca a mutuo acuerdo los derechos de las partes se acomodarán a lo válidamente estipulado entre la Administración y el contratista.  
[...]   
5) En todo caso, el acuerdo de resolución contendrá pronunciamiento expreso acerca de la procedencia o no de la pérdida, devolución o cancelación de la garantía constituida».  
4. La resolución por mutuo acuerdo implica la renuncia a cualquier acción de responsabilidad patrimonial por parte del urbanizador.  
En el sentido indicado, con fecha 26 de abril, la mercantil Mare Nostrum de Inversiones, SL, puso en conocimiento del Ayuntamiento su compromiso expreso e indubitado de no reclamar indemnización o compensación alguna, así como de no ejercitar ninguna acción judicial en relación con la resolución por mutuo acuerdo de la adjudicación del PAI; así como de llevar a cabo las actuaciones pertinentes para finalizar el procedimiento ordinario número 590/2017, seguido ante el Juzgado de lo Contencioso Administrativo número 4 de Alicante.  
5. Obra en el expediente un informe favorable del letrado jefe de la asesoría jurídica municipal, de fecha 12 de junio de 2018.  
Otros acuerdos que debe adoptar el Ayuntamiento  
A la vista de la argumentación y de los preceptos legales que preceden, es necesario resolver sobre la resolución del contrato por mutuo acuerdo, efectos de la resolución, y acuerdos complementarios. En particular:  
a) La subsistencia del plan de reforma interior aprobado como consecuencia de la programación.  
«Los planes con contenidos normativos tienen vigencia indefinida, salvo que en ellos se disponga otra cosa, y vinculan a la Administración y a los particulares. Su revisión y sustitución procede en los casos que ellos mismos regulen o cuando se manifieste la inadecuación de su modelo territorial a nuevas circunstancias.» (art.67 LOTUP).  
b) Declarar la caducidad de la programación, en cumplimiento de cuanto establece el artículo 143.4.d) in fine de la LUV.  
c) Cuando la resolución obedezca a mutuo acuerdo los derechos de las partes se acomodarán a lo válidamente estipulado entre la Administración y el contratista. En este caso, implica la renuncia a cualquier acción de responsabilidad patrimonial por parte del urbanizador, y su desistimiento del recurso contencioso administrativo 590/2017 seguido ante el Juzgado de lo Contencioso Administrativo núm. 4 de Alicante.  
  
Órgano competente  
Es competente para adoptar los presentes acuerdos el Ayuntamiento Pleno, por ser este el órgano que acordó la adjudicación del programa, tal y como establece el artículo 109 del Real decreto 1.098/2001, de 12 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento general de la Ley de contratos de las administraciones públicas.  
En virtud de cuanto se ha expuesto, el Ayuntamiento Pleno adopta los siguientes acuerdos:  
El expediente ha sido dictaminado favorablemente por la Comisión permanente de Urbanismo.  
  
Debate:  
  
[...]   
  
Votación y acuerdos:  
El Pleno del Ayuntamiento, por mayoría - 27 votos a favor (GP, GS, GGA, GC's, GC, Nerea Belmonte Aliaga y Fernando Sepulcre González) y 1a abstención de Daniel Simón Pla que se ausentó del Salón de Sesiones durante la deliberación y no estuvo presente en el momento de la votación, artículo 113.2 ROP ?, adopta los siguientes acuerdos:  
Primero. Resolver por mutuo acuerdo el contrato suscrito con la mercantil Mare Nostrum de Inversiones, SL, para el desarrollo y ejecución de la unidad de ejecución Garbinet - Gran Vía de Alicante.  
Segundo. Declarar la subsistencia del plan de reforma interior aprobado como consecuencia de la programación.  
Tercero. Declarar la caducidad del programa.  
Cuarto. Declarar la procedencia de la devolución del aval bancario que, por valor de 148.34670 ?, depositó en su día, la mercantil Mare Nostrum de Inversiones, SL.  
Quinto. Notificar los presentes acuerdos a Mare Nostrum de Inversiones, SL, y a los demás interesados en este procedimiento, y comunicarlo al Departamento Económico, y al Servicio de Estudios, Proyectos y Viario.  
Sexto. Publicar los acuerdos precedentes en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.  
Séptimo. Facultar a la concejala de Urbanismo para dictar las resoluciones necesarias para la ejecución de los acuerdos precedentes."  
  
Alicante, 15 de noviembre de 2018.- El vicesecretario: Germán Pascual Ruiz-Valdepeñas.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML