Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5378, del 31-10-2006 (2006/11899)

Resolució de 6 d'octubre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5378

Data del DOGV
:   31-10-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/11899

CVE


Data del document
:   06-10-2006

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [vigilància del medi ambient](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 6 d'octubre de 2006 de la Secretària Autonòmica de Territori i Medi Ambient, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2006/11899]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat. En virtut d'això, he resolt:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 287/04-AIA Requena, 326/04-AIA Rafelbunyol, 396/04-AIA Algemesí, 004/05-AIA La Jana, 005/05-AIA Alquerías del Niño Perdido, 010/05-AIA Canet d'En Berenguer, i 045/05-AIA Dénia, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 6 d'octubre de 2006.. La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 287/2004-AIA  
Títol: Homologació i Pla parcial sector Camino de Batán  
Promotor: Ajuntament de Requena  
Autoritat substantiva: CTV  
Localització: Al sud de l'autovia A-3 Madrid-València i a l'oest de la carretera CV-395 entre Requena i Chera  
Objecte del projecte avaluat i descripció de les característiques més rellevants d'aquest  
. El projecte planteja la creació d'un sector de sòl urbanitzable d'ús terciari al costat de l'eixida nord de Requena des de l'autovia A-3, al sud d'aquesta i a l'oest de la carretera CV-395. Es proposa l'ordenació d'un sector de nova creació ja que no hi hi ha sòl urbà ni sòl urbanitzable amb les característiques que ací es proposen al municipi de Requena ni en als municipis inclosos en l'àrea d'influència de l'actuació.  
. El sector Camino de Batán s'emplaça sobre terrenys classificats com a sòl no urbanitzable i qualificats com de règim comú, que passaran a tenir la classificació de sòl urbanitzable d'ús terciari. Els límits del sector són:  
Nord: Terreny rústic situat en la zona d'afecció de l'autovia.  
Sud: Camí rústic  
Est: Carretera CV-395  
Oest: Sòl no urbanitzable comú  
. La urbanització del sector comporta l'execució de la rotonda d'accés a aquest des de la carretera CV-395, considerada com a xarxa primària adscrita al sector. Aquest s'ordena amb una gran parcel·la d'ús privat envoltada per un vial perimetral, per zones d'aparcaments i per les zones verdes de la xarxa secundària, situades en la zona de protecció de la carretera i en l'extrem sud-oest del sector.  
. La superfície del sector és de 61.001,54 m².  
. L'ús principal és el terciari (comercial, recreatiu, hotelers, hostalers, etc.), i els usos incompatibles són el residencial i industrial.  
. No s'han presentat alternatives de localització del sector. L'estudi d'impacte ambiental afirma que no hi ha emplaçaments alternatius al proposat per diverses raons, que s'exposen a continuació:  
L'emplaçament gaudeix d'un sistema de comunicacions immillorable, ja que el sector se situa confrontant a l'autovia A-3 Madrid-València i a una eixida d'aquesta. A més, el nucli urbà de Requena es troba a 500 m de l'actuació.  
La distància al nucli urbà permet l'accés ràpid dels usuaris al futur centre comercial, però, al seu torn, resulta suficient perquè no es produïsquen molèsties sobre els habitants de Requena com a conseqüència de l'increment de trànsit, emissions acústiques, etc.  
Ateses les dimensions de l'actuació, no hi ha sòl classificat com a urbà o urbanitzable en el terme municipal de Requena que permeta acollir l'actuació terciària projectada.  
Els terrenys sobre els quals s'assenta el sector estan actualment classificats com a sòl no urbanitzable comú, havent-se convertit en una zona fortament antropitzada i sense valors ambientals que en motiven la conservació.  
Quant a l'ordenació interior del sector, no cap un estudi d'alternatives d'aquesta, ja que aquesta es basa en una parcel·la central de grans dimensions envoltada d'un vial perimetral.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 9 de maig de 2003 la Secció de Planejament del Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre diversos certificats emesos per l'Ajuntament de Requena, en relació amb el projecte de referència, entre els quals es troben el certificat d'aprovació provisional i el certificat sobre el resultat de la informació pública realitzada, a l'efecte que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 27 de maig de 2003 es va sol·licitar a l'Ajuntament de Requena una còpia diligenciada de la documentació tècnica i de l'estudi d'impacte ambiental relatius al projecte de referència, una còpia d'un certificat sobre l'aprovació provisional de l'estudi d'impacte ambiental, una còpia firmada del certificat sobre el resultat de la informació pública i una còpia dels anuncis publicats, a l'efecte de completar la documentació mínima necessària per a incoar expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
En data 16 de juny de 2003 l'Ajuntament de Requena va remetre un certificat sobre l'informe favorable emés pel Ple de l'Ajuntament en relació amb l'estudi d'impacte ambiental del projecte de referència, com també un certificat sobre el resultat de la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental i una còpia dels anuncis publicats en el DOGV i en un diari no oficial.  
En data 4 de juliol de 2003 es va sol·licitar novament a l'Ajuntament de Requena una còpia de la documentació urbanística i de l'estudi d'impacte ambiental requerits mitjançant ofici de 27 de maig de 2003.  
En data 13 d'octubre de 2004 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València va remetre una còpia de la documentació urbanística i de l'estudi d'impacte ambiental relatius al sector Camino de Batán, acompanyats d'un certificat sobre les modificacions introduïdes en la documentació inicial del projecte a fi d'esmenar les deficiències informades per la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en un diari no oficial d'àmplia difusió en la localitat i en el DOGV núm. 4438, de 12 de febrer de 2003.  
Durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions, segons consta en els certificats emesos per la secretaria de l'Ajuntament de Requena, en els quals s'inclou l'aprovació provisional de la documentació presentada.  
. Peticions d'informació o documentació complementària  
En data 16 de febrer de 2005, es va sol·licitar a l'Ajuntament de Requena una ampliació de la documentació presentada, advertint-lo de la caducitat del procediment. Aquesta sol·licitud es va redactar en els termes següents:  
. L'estudi d'impacte ambiental ha de preveure la possible afecció directa o indirecta a la vil·la romana El Batán, situada en el límit sud del sector, com també a qualsevol altre bé patrimonial que puga haver-hi en l'àmbit d'afecció de l'actuació proposada. S'ha de presentar l'informe favorable emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, d'acord amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
. Es proposa estudiar, com a alternativa de projecte, la creació una gran zona verda en el límit nord del sector, ocupant els terrenys situats en la zona d'afecció de l'autovia A-3, on s'han depositat residus de manera incontrolada i que ara adquireixen una funció residual, donant-li continuïtat amb la zona verda ZV1 situada en la zona de protecció de la carretera CV-395. Aquesta solució milloraria la qualitat ambiental de l'actuació, la seua integració paisatgística, i en ella podrien dur-se a terme mesures per a reduir l'afecció acústica generada pel trànsit de l'entorn.  
. S'han de proposar mesures per a millorar la integració paisatgística de l'actuació en l'entorn.  
. Com a conseqüència de la proximitat del sector a l'autovia A-3 i a les vies de comunicació pròximes, s'ha de realitzar un estudi acústic sobre la incidència del soroll generat en aquestes infraestructures sobre els nous usos proposats.  
. S'han de descriure els mecanismes previstos per a la retirada i gestió dels diversos tipus de residus existents en l'actualitat en l'àmbit de l'actuació, com també d'aquells que es generaran en les diverses fases del projecte, demolició de les infraestructures existents, fase de construcció i fase de funcionament.  
. S'ha d'acreditar la disponibilitat de recursos hídrics en quantitat suficient per a atendre la demanda generada pels usos previstos.  
. S'ha d'acreditar que l'estació depuradora municipal d'aigües residuals de Requena posseeix capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals generades en el sector proposat.  
Així mateix, es va recordar que s'havia de tenir en compte:  
. Totes les canalitzacions de serveis urbans necessàries per al funcionament correcte del sector, que discórreguen externes al perímetre del mateix, hauran de fer-ho sempre per camins rurals existents o per vores de parcel·les agrícoles, evitant travessar les esmentades parcel·les.  
. S'ha de sol·licitar autorització en titular de la via fèrria en relació amb el pas al seu través dels col·lectors d'evacuació d'aigües residuals i pluvials.  
. S'ha de sol·licitar a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer autorització d'abocament de les aigües pluvials al barranc Reinas.  
En data 24 de maig de 2005, l'Ajuntament de Requena va presentar nova documentació a fi de complir a allò que s'ha sol·licitat per la Direcció General de Gestió del Medi Natural mitjançant ofici de data 16 de febrer de 2005.   
Sol·licitud d'informes sectorials  
En data 1 de juny de 2005, es va efectuar consulta al Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Conselleria de Territori i Habitatge en relació amb l'estudi acústic presentat.  
En data 7 de juny de 2005, el Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric va remetre un informe sobre l'esmentat document. Aquest s'estructura en quatre apartats, que són, antecedents i documentació remesa, contingut de la documentació presentada, observacions i conclusió. En aquest últim apartat es conclou:  
D'acord amb la Llei 7/2002, els nivells de recepció en l'ambient exterior per a zones d'ús terciari, com és aquest cas, són 65 dB(A) per al període diürn i 55 dB(A) per al nocturn. Atés que s'assoleixen nivells superiors, s'hauran d'adoptar mesures correctores.  
En aquest estudi no queden justificats els nivells sonors actuals, ja que els càlculs realitzats no han sigut favorits amb mesures reals.  
Les dades aportades en l'estudi són insuficients per a avaluar la situació acústica en la zona, no ha sigut tingut en compte el ferrocarril com un dels possibles focus de soroll.  
Així mateix, s'informa sobre el contingut mínim d'un estudi acústic d'un pla parcial.  
Afeccions legals  
1. El sector Camino de Batán no afecta espais protegits per legislacions sectorials de caràcter ambiental.  
2. El projecte no afecta els camins ramaders classificats en el terme municipal.  
3. L'actuació proposada no afecta de manera directa llits de rius o barrancs. A l'est del sector, a l'altre costat de la carretera CV-395 i de la línia del ferrocarril València-Utiel, discorre el barranc Reinas. El sector es troba fora de la zona de policia de l'esmentat barranc.  
4. L'estudi d'impacte ambiental afirma que l'actuació no afecta jaciments arqueològics ni béns d'interés cultural del municipi.  
No obstant això, consultada la cartografia que obra en aquesta Direcció General així com el Catàleg de jaciments arqueològics publicat per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, s'ha pogut constatar l'existència d'un jaciment arqueològic que podria veure's afectat de manera directa o indirecta per l'actuació. Es tracta d'una vil·la romana coneguda com El Batán, situada en el límit sud del sector.  
No s'ha presentat l'informe favorable que ha d'emetre la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre l'afecció del projecte al patrimoni cultural de Requena, per raó del que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
En la nova documentació presentada s'afirma que hi ha presentada en la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport una sol·licitud per a obtenir l'autorització administrativa per a realitzar una prospecció arqueològica en la zona d'actuació, sense que s'haja rebut resposta. S'aporta còpia de l'esmentada sol·licitud.  
Es proposa com a mesura preventiva la presència d'un arqueòleg en la zona durant la realització dels moviments de terres.   
5. El sector es veu travessat per una línia elèctrica de mitjana tensió, així com per una línia de telefonia.  
Consideracions ambientals  
1. L'àmbit d'actuació està ocupat en la seua totalitat per camps agrícoles, molts d'ells convertits en erms, per camins rurals d'accés a aquests, i per una parcel·la tancada dedicada a l'emmagatzemament de materials i vehicles.  
Els erms se situen en les zones centre i nord del sector, ocupant les cotes més elevades junt amb l'autovia, i s'han convertit en l'actualitat en un abocador incontrolat on apareixen residus de diversa naturalesa. Els camps d'ús agrícola estan dedicats principalment al cultiu de la vinya, encara que també apareixen de manera aïllada alguns camps d'oliveres. Junt amb la parcel·la destinada a magatzem hi ha una pinada d'escassa entitat associada a una xicoteta caseta d'ús agrícola. Aquesta pinada no té estrat arbustiu associat, i únicament hi destaquen alguns exemplars arboris de bon port.  
2. Pel que fa a la litologia de la zona, predominen les margues alternades amb bancs d'arenoses.  
La vulnerabilitat de la zona a la contaminació de les aigües subterrànies és alta. Això obliga a adoptar mesures preventives en la fase d'urbanització per a evitar la contaminació de l'aqüífer en la fase d'urbanització i construcció. En fase de funcionament no es preveuen abocaments d'aigües residuals o substàncies contaminants al terreny, pel tipus d'activitat que s'implantarà en el polígon i en existir xarxa de sanejament en aquest.  
El sector presenta un desnivell d'uns 15 m entre la cota més alta, situada al nord de sector, i la més baixa, que coincideix amb el camí rural que limita el sector pel seu costat sud. El pendent del terreny descendeix sobre una base de camps abancalats. Aquesta estructura de camps fa que existisquen algunes zones del sector on apareguen forts desnivells, especialment en l'extrem nord-est del sector, junt amb la carretera CV-395.  
Es realitzaran grans moviments de terres per a anivellar la superfície d'actuació a les cotes i rasants previstes en la urbanització. Els materials sobrants després de les esmentades actuacions seran transportats a un abocador autoritzat. Els materials necessaris per a realitzar farciments o terraplens procediran de pedreres legalment autoritzades.   
La zona no està afectada per risc de lliscament.  
Per a evitar fenòmens erosius durant la realització dels moviments de terres, es preveu l'execució de canalitzacions per a evacuar l'aigua de pluja recollida en la zona.  
3. Com s'ha descrit amb anterioritat, la vegetació existent en la zona d'actuació està composta per cultius de vinya i per oliveres. Alguns d'aquests camps es troben en estat d'abandó i altres han esdevingut en erms on apareixen espècies pròpies de terrenys transformats. Aquests erms estan sent ocupats per abocaments incontrolats de diversa naturalesa, fet que influeix notablement en la qualitat de les espècies vegetals que creixen en aquests. Destaca sobre la resta el conjunt de pins, sense estrat arbustiu, situats junt amb el magatzem existent. Els seus voltants estan igualment ocupats per abocaments incontrolats i per una zona d'emmagatzemament i aparcament de la casa aïllada junt amb la qual se situen.  
No existeix, per tant, vegetació amb valors rellevants en la zona. La vegetació existent manca en el seu estat actual de valor ecològic que impedisca la seua eliminació.  
Pel que fa a la fauna associada a la vegetació existent, l'estudi d'impacte ambiental cita algunes de les espècies que poden habitar la zona, assenyala que es correspon amb espècies característiques dels cultius pròxims, i destaca que es tracta d'una zona pròxima a l'autovia i al nucli urbà molt freqüentada pels agricultors.  
4. Es realitza una descripció climàtica de la zona basant-se en les dades obtingudes en les estacions meteorològiques de Requena i Utiel.  
El règim de vents recollit en l'estació meteorològica d'Utiel, mostra un predomini dels de component oest seguits dels de component sud-est. Conseqüentment, com el nucli urbà de Requena se situa al sud de la zona d'actuació, no es produirà una afecció significativa sobre aquest com a conseqüència de la generació de sorolls, pols, etc., generats durant les obres d'urbanització i construcció, ja que els usos que s'implantaran en el sòl urbanitzable no generaran, a priori, emissions acústiques i atmosfèriques que puguen afectar la població de Requena.  
S'ha presentat un estudi sobre l'estimació dels sorolls produïts per l'autovia A-3, i l'enllaç d'aquesta amb la carretera CV-395, en el nou sector d'ús terciari. Aquest conclou que, en el cas més desfavorable i sense considerar la correcció per les barreres acústiques existents, en cap punt del sector terciari se superen els 69 dB(A), i s'espera un nivell sonor inferior als nivells existents en algunes zones del nucli urbà de Requena.  
Sobre aquest estudi, consta en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental un informe emés pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, les conclusions del qual han sigut exposades amb anterioritat.  
Les precipitacions que es donen en la zona no són molt abundants, registrant-se una mitjana anual pròxima als 440 mm, amb màxims al maig i desembre. Respecte del risc d'inundació, per un costat l'estudi d'impacte ambiental afirma que en la zona no hi ha risc d'inundació significatiu, en tractar-se d'una zona elevada sobre els terrenys adjacents i no existir zones deprimides en la contornada, i per un altre costat el document d'homologació afirma que, segons el PATRICOVA, la zona posseeix un risc d'inundació de grau 5 (freqüència entre 100 i 500 anys; calat > 0.8 m). No obstant això, comprovada l'esmentada afirmació, es constata que la zona es troba exempta de risc d'inundació.  
5. L'estudi d'impacte ambiental defineix dues unitats paisatgístiques en la zona objecte d'estudi. El costat est del sector presenta un paisatge de baixa qualitat com a conseqüència de l'alt grau d'antropització existent, a causa de la presència de les carreteres que limiten el sector, les construccions existents, els erms convertits en abocadors incontrolats i les xarxes aèries de serveis. El costat oest del sector està configurat per un conjunt de parcel·les agrícoles de vinya i oliveres, que el doten d'una qualitat paisatgística mitjana.  
Finalment, conclou que l'àrea posseeix una qualitat paisatgística mitjana i una fragilitat baixa.  
Per a millorar la qualitat paisatgística de la zona es proposa la potenciació dels cultius existents en la zona d'afecció de l'autovia A-3 i la plantació d'espècies vegetals, en la mesura que siguen compatibles amb els usos prevists per la Llei de carreteres per a la zona d'afecció de la via.  
Així mateix, es proposen diverses mesures per a millorar la integració paisatgística de l'actuació, entre les quals destaquen:  
. Generar una zona verda contínua en la confluència de les afeccions de les carreteres A-3 I CV-395.  
. Retirar els residus existents en la zona d'actuació i en la zona d'afecció de l'autovia.  
. Regular l'ordenació interna de la parcel·la d'ús terciari, així com les cotes i nivells de les edificacions, per a reduir l'impacte visual.  
1. La xarxa de proveïment d'aigua potable al sector partirà del depòsit d'aigua potable denominat Las Peñas situat al sud-oest del sector, a uns 500 m de distància en línia recta. La canonada de proveïment discorrerà per camins existents.  
S'aporten dades sobre les dotacions que han sigut tingudes en compte per al càlcul de la xarxa d'aigua potable. S'estima un consum mitjà diari d'aigua de 115 m³/dia, variable al llarg de l'any. Per al cas de major demanda es considera un cabal punta al dia de 345 m³/dia.  
A aquest respecte, s'aporta un certificat subscrit pel regidor delegat de l'Ajuntament de Requena en el qual s'afirma que, vist l'informe emés EGEVASA en qualitat d'empresa concessionària del servei de subministrament d'aigua potable al municipi, el consum d'aigua previst pel desenvolupament del pla parcial del sector Batán queda garantit des dels punts de producció actuals d'assagador Palletas.  
2. El sector Batán disposarà de xarxa de sanejament separativa. La xarxa d'evacuació d'aigües residuals partirà del límit sud del sector i discorrerà paral·lela a la xarxa de proveïment d'aigua potable, prolongant-se fins al barri de Las Peñas, on connectarà amb la xarxa municipal d'aigües residuals. La xarxa d'evacuació de les aigües pluvials partirà de l'extrem sud-est del sector, junt amb la rotonda d'accés a aquest, prolongant-se fins al punt d'abocament en el llit del barranc Reinas. Tant la xarxa d'evacuació d'aigües residuals com la xarxa d'evacuació d'aigües pluvials hauran de travessar la línia del ferrocarril València-Utiel.  
S'aporta còpia de la sol·licitud d'autorització d'abocament de les aigües pluvials al barranc Reinas.  
Quant a la depuració de les aigües residuals generades en el nou sector de sòl urbanitzable, s'aporta un informe emés per l'entitat de Sanejament d'Aigües en què s'afirma que l'EDAR de Requena rep durant tot l'any cabals superiors al de disseny, que és de 4.478 m³/dia. També s'afirma que es troba en fase d'estudi la redacció d'un projecte de construcció d'una nova planta depuradora, que tindrà en compte els cabals d'aigües residuals dels nous desenvolupaments urbanístics. Finalment, es conclou que perquè es puga realitzar la connexió efectiva del sector, hauran d'estar executades les actuacions d'ampliació de la planta.  
3. L'estudi d'impacte ambiental afirma que en fase d'urbanització es produiran residus inerts i residus perillosos, mentre que en fase de funcionament es produiran residus sòlids urbans. Els residus procedents de la demolició de construccions existents i de les obres d'urbanització seran retirats per gestors autoritzats, i els residus inerts seran depositats en abocador autoritzat. Els residus sòlids urbans produïts en fase de funcionament seran recollits per l'Ajuntament de Requena i gestionats per l'empresa GIRSA, amb la qual aquest ajuntament té subscrit un conveni. S'aporta un escrit de l'Ajuntament de Requena que justifica aquesta afirmació.  
Pel que fa als residus existents en la zona d'actuació, tant en l'àmbit del sector com en la zona d'afecció de l'autovia A-3, es proposa la retirada d'aquests per gestors autoritzats.  
4. Requena compta amb una població pròxima als 20.000 habitants, i amb un gran nombre de llogarets constituïts com a nuclis menors de població.  
En els últims anys, el sector industrial vinculat al sector primari ha experimentat un creixement important, fet que ha influït de manera directa en l'augment de població experimentat en els últims anys.  
La nova actuació provocarà una potenciació del sector terciari en el municipi.  
5. L'estudi d'impacte ambiental analitza els impactes produïts tant en fase de construcció com en fase de funcionament. Els principals impactes negatius es donaran durant la fase de construcció, com a conseqüència de l'execució de les obres previstes d'urbanització i construcció, mentre que durant la fase de funcionament es produirà un impacte positiu sobre el medi socioeconòmic del municipi.  
En fase de construcció destaca sobre la resta el moviment de terres com l'acció de projecte que produirà majors impactes negatius sobre els diversos elements del medi.  
6. Es proposa un conjunt de mesures protectores i correctores destinades a minimitzar o eliminar els impactes ambientals generats, principalment en la fase de construcció i en la fase de funcionament. Aquestes van associades a una sèrie d'indicadors i controls que formen part del Programa de vigilància ambiental.  
7. L'estudi d'impacte ambiental conclou que la creació d'un nou sector de sòl urbanitzable d'ús terciari en la partida de Batán provocarà un impacte ambiental compatible, sempre que es complisquen les mesures previstes en aquest document.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent:  
Declaració d'Impacte Ambiental  
1. S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació i Pla parcial del sector Camino de Batán en el terme municipal de Requena (València), promogut per l'Ajuntament de Requena sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. En relació amb el que disposa l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, s'haurà de sotmetre l'estudi d'impacte ambiental a informe per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport. Aquest informe haurà de concloure sobre la possible afecció del pla a la vil·la romana El Batán indicant, si és el cas, les actuacions administratives que s'han de seguir i les mesures protectores i correctores que s'han d'adoptar pel pla.  
. Els erms existents en la zona d'afecció de l'autovia A-3 hauran de ser transformats, amb l'autorització prèvia pel titular de la via, en zones verdes de transició entre la infraestructura viària i el sòl urbanitzat. En l'enjardinament d'aquestes hauran d'emprar-se espècies arbòries i arbustives pròpies de la zona, que puguen integrar-se amb els cultius pròxims.  
. Si bé es proposa, a fi de millorar la integració paisatgística de l'actuació, regular l'ordenació interna de la parcel·la d'ús terciari, les cotes i els nivells de les futures edificacions, no s'aporten dades concretes respecte d'això.  
Per això, hauria de valorar-se la possibilitat de redactar en un futur un estudi de detall de la parcel·la d'ús terciari, a fi d'analitzar l'ocupació de la parcel·la per les futures edificacions així com la volumetria del conjunt, a fi de reduir l'impacte visual de l'actuació, especialment des dels camps agrícoles situats l'oest del complex.  
. Pel que fa a l'estudi presentat sobre l'estimació de sorolls generats per l'autovia A-3 i l'enllaç d'aquesta amb la carretera CV-395 en el nou sector, caldrà ajustar-se al que el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València determine per aplicació de la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica.  
No obstant això, d'acord amb allò que s'ha informat pel Servei de Protecció de l'Ambient Atmosfèric de la Conselleria de Territori i Habitatge, haurien de realitzar-se mesuraments in situ, amb instrumental homologat, en els principals focus generadors de soroll i adoptar, si és el cas, mesures correctores per a reduir els nivells de soroll fins als límits que estableix la Llei 7/2002, per a l'ús terciari.  
. Pel que fa a la depuració de les aigües residuals generades en el sector, amb caràcter previ a la recepció de les obres d'urbanització per part de l'Ajuntament de Requena, s'haurà de trobar executada i preparada per a entrar en funcionament l'ampliació de l'EDAR de Requena, o qualsevol altre sistema alternatiu de depuració, que permeta garantir una correcta depuració de la totalitat de les aigües residuals generades en el sector.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 14 de juny de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 326/2004-AIA   
Títol: Modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries del municipi de Rafelbunyol  
Promotor: Ajuntament de Rafelbunyol  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rafelbunyol i CTU   
Localització: Ampliació del sector IV de sòl urbanitzable residencial, en la zona oest del nucli urbà.  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
El projecte té com a objecte la modificació puntual de les normes subsidiàries de planejament municipal de Rafelbunyol (València), que persegueix la redelimitació del sector IV de sòl urbanitzable residencial, amb els següents objectius:  
. Redelimitació del sector IV de sòl urbanitzable residencial amb ampliació fins a la ronda sud-oest, que passa a constituir el viari perimetral de tancament del sector, i reajustament del límit nord per a excloure del sector el centre d'educació infantil existent en el C/ Calvari  
. Desplaçament i nou traçat de la ronda sud-oest a partir de la rotonda limítrofa amb el sector III residencial  
. Reubicació i integració del parc públic com a xarxa primària d'elements estructurals dins del nou sector IV redelimitat  
Aquesta modificació de les normes subsidiàries classifica com a sòl urbanitzable una zona de 117.284 m² de sòl no urbanitzable.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
El municipi de Rafelbunyol compta amb unes normes subsidiàries de planejament aprovades definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme amb data 31 d'octubre de 1989 i revisades amb data 7 de novembre de 1995. Les normes subsidiàries han sigut objecte d'homologació global amb data 21 de desembre de 1999, i entre les determinacions figura la delimitació del sector IV de sòl urbanitzable, sense ordenació detallada, destinada a ús residencial i que actualment es troba pendent de desenvolupament.  
El projecte presentat proposava inicialment la modificació puntual conjunta de les normes subsidiàries de Rafelbunyol i del Pla general d'ordenació urbana de Massamagrell, ja que afectava parcialment el terme de Massamagrell, en desplaçar la ronda sud-oest cap al sud, i afecta una superfície de 8.562m² d'aquest terme municipal, actualment classificats com a sòl no urbanitzable comú pel planejament general vigent en aqueixa població. Finalment, segons consta en les certificacions del secretari de l'Ajuntament de Massamagrell, la proposta de conveni que s'ha de subscriure entre els dos ajuntaments va ser desestimada, per la qual cosa el projecte va ser adaptat en el sentit d'excloure del sector IV els terrenys afectats en el municipi confrontant.  
El sector IV definit en el planejament municipal, amb una superfície de 139.178m², està situat al sud-oest del nucli urbà de Rafelbunyol, afronta al sud amb el terme municipal de Massamagrell; al nord amb el carrer del Calvari del nucli urbà de la població; a l'oest, amb sòl no urbanitzable; i a l'est, amb les illes recaients al carrer Nou d'octubre, en part ja edificades.   
La delimitació de l'esmentat sector IV té una forma irregular en estar constituït per tres franges de terrenys que completen el desenvolupament urbà en el nucli cap al sud-oest, fins a la reserva de parc públic, emplaçada en el límit del terme municipal amb Massamagrell, sobre sòl no urbanitzable. A més, en el sector està constituït un viari perimentral discontinu, i no abasta la ronda sud-oest més que en dos trams, i queda una bossa de sòl no urbanitzable entre l'altre tram de la ronda i el sector. D'altra banda, la incompatibilitat dels paràmetres d'edificabilitat i tipologia assignats al sector resulten d'impossible compliment conjunt, la qual cosa va motivar la iniciació d'aquesta modificació puntual del planejament vigent.  
Amb els canvis introduïts, ampliació cap a l'oest, reubicació del parc públic i exclusió del centre d'educació infantil, el sector passa a tenir una superfície total de 268.162m². Però a més, a través d'aquesta modificació es procedeix a redefinir alguns paràmetres urbanístics mitjançant la introducció d'una nova tipologia d'habitatge unifamiliar entre mitgeres, amb un màxim de dues alçàries, i s'estableixen al seu torn els següents índexs d'edificabilitat:  
IEB del sector: 0,65m²t/m² 174.305m²t  
IE residencial: 0,55m²t/m² 147.489m²t  
IE terciària: 0,10m²t/m² 28.816m²t  
Per efecte del reajustament de l'edificabilitat màxima es modifica l'aprofitament tipus del sector IV que passa a ser de 0,65m²t/m². L'ús global establit és el residencial, els usos permesos són l'hoteler, recreatiu, sanitari, sociocultural, docent i esportiu, mentre que es prohibeix l'ús Industrial. L'Ajuntament de Rafelbunyol escometrà d'ofici el desenvolupament del sector IV per gestió directa municipal.  
Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl es justifica en la necessitat de redelimitar un sector de sòl urbanitzable sense ordenació detallada existent en el municipi.   
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 23 de desembre de 2004 l'Ajuntament de Rafelbunyol va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a la Modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries de planejament, i certificació del resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el Diario de Valencia, amb data 29 de juny de 2004, i en el DOGV núm. 4787, d'1 de juliol de 2004.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari-interventor de l'Ajuntament de Rafelbunyol, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació d'aprovació provisional per acord del plànol de data 2 de desembre de 2004, informe del tràmit d'informació pública realitzat, còpia de l'al·legació presentada i informe evacuat en contestació a aquesta.  
3. Resum de les al·legacions  
L'única al·legació presentada fa referència a les tipologies edificatòries proposades per al sector i sobre el possible traçat d'un vial de separació a considerar en el futur planejament parcial.  
Contestada l'al·legació per part de l'equip redactor de la Modificació puntual núm. 8, s'ha desestimat l'al·legació formulada, sense perjudici que siga tinguda en compte a l'efecte de l'establiment de l'ordenació detallada del sector IV.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Rafelbunyol informació o documentació complementària.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura 2000, no es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. La zona objecte d'estudi no presenta afecció als camins ramaders ni als jaciments arqueològics catalogats en el municipi. No obstant això, no consta en l'expedient informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural Valencià.  
Consideracions ambientals  
1. El relleu de Rafelbunyol dominant és pla, enclavat sobre planures al·luvials del quaternari, amb dues úniques elevacions a l'est del terme municipal formades per materials juràssics.   
L'estudi d'impacte ambiental afirma que en el subsòl hi ha un aqüífer de gran importància i que és alimentat per l'aigua procedent dels massissos que rodegen la plana, les precipitacions i l'aigua utilitzada en les labors de cultiu dels cítrics.  
2. En l'àrea d'estudi abunden els depòsits al·luvials, es tracta generalment de sòls profunds amb bones condicions d'aireig i permeabilitat. La capacitat agrícola d'aquests sòls és molt elevada i es troben sotmesos a una activitat intensiva de cultiu. En l'estudi d'impacte ambiental no s'han observat riscs ambientals associats a la localització proposada.  
3. Es realitza una descripció climàtica de la zona, destacant que es tracta d'un clima àrid, amb un règim publiomètric marcat per la irregular distribució de les pluges, i la torrencialitat d'aquestes, amb una marcada estació seca.  
4. La vegetació natural del terme municipal es redueix als turons dels Germanells i al barranc de la Rambleta amb formacions de Pinus halepensis de singular importància, i algunes garroferes i oliveres. La vegetació arbustiva està dominada per espècies nitròfiles típiques de paratges clarament antropitzats. En la resta del territori i en concret la zona objecte de l'actuació està ocupat quasi per complet per horta de cítrics.  
5. La fauna present és lògicament la que podem trobar associada al cultiu del taronger, on es produeix un alt grau de nidificació, on destaquen les aus, els rèptils i xicotets mamífers.  
6. Quant al paisatge, cal comentar el valor dels turons en constituir pràcticament les úniques elevacions existents entre el Puig i València capital. El paisatge de la zona d'actuació és el típic de la comarca, compost fonamentalment per cultius de taronger. Els límits de la zona d'estudi afronten amb el sòl urbà residencial de Rafelbunyol i Massamagrell, constituït fonamentalment per habitatge.  
7. El municipi de Rafelbunyol es troba situat en l'Horta Nord de València, la seua dimensió és xicoteta ocupant tan sols 4,24 km² i la seua forma s'assembla a un rectangle allargat en direcció NW-SE.  
8. Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, en tractar-se d'una reclassificació de sòl que amplia el sector, s'estima adequat suposar una major demanda d'aigua potable i un major volum d'aigües residuals. L'estudi d'impacte ambiental afirma que l'Ajuntament explota un pou del qual s'abasteix situat en la partida els Germanells, que en l'actualitat, presenta nivells de nitrats i sulfats que sobrepassen amb molt els límits establits per la legislació vigent per a considerar una aigua potable per a ús humà. Davant d'aquest problema, hi ha una font dotada amb una planta d'osmosi inversa que redueix els nivells d'aquests paràmetres i que és la utilitzada com a subministrament a la població.  
9. Respecte a la depuració de les aigües residuals, l'estudi d'impacte ambiental afirma que el sector connectarà amb la xarxa de sanejament municipal de manera que les aigües fecals siguen enviades a la depuradora, i contínua dient que l'Ajuntament a més haurà de realitzar un control regular de la qualitat de l'abocament, adoptant mesures correctores en cas que siga necessari.  
10. L'estudi d'impacte ambiental únicament preveu la dotació a les noves edificacions de contenidors de fem i servei de recollida.  
11. Consta en l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, estudi d'impacte acústic de la zona de la proposta, per encàrrec de l'Ajuntament de Rafelbunyol, en què es verifiquen els nivells de soroll ambiental existents d'acord amb la legislació sectorial vigent.   
Segons l'estudi acústic, en cap punt de la zona d'ús residencial, els nivells sonors equivalents obtinguts sobrepassen els 55dBA permesos en horari diürn, ni els 45dBA permesos en horari nocturn. Conclou l'estudi afirmant que els nivells de soroll presents en la zona actualment són correctes per a assegurar el futur benestar dels usuaris i que, segons el planejament proposat, no s'ha previst la col·locació de cap font productora de soroll, per la qual cosa la zona és apta per al seu ús residencial.  
12. Les mesures correctores proposades es recolzen en el control de la contaminació sobre el medi físic i sobre les condicions atmosfèriques, aplicant-se totes i cada una de les mesures proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'Impacte Ambiental  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació puntual núm. 8 de les normes subsidiàries de planejament municipal de Rafelbunyol, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques als voltants de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
. Informe favorable de l'organisme de conca competent, sobre la disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de l'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics i del planejament vigent, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'article 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
. Serà necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la capacitat de depuració de l'EDAR a la qual es pretén connectar els col·lectors d'aigües residuals i si no n'hi ha, la reserva corresponent per a la seua ampliació d'acord amb les expectatives del projecte presentat, segons informe i condicions de l'òrgan competent en la matèria.  
. Les xarxes de sanejament dels nous sòls urbanitzable hauran de ser separatives, connectant-se les canalitzacions de residuals a les estació depuradora per al tractament definitiu d'aquestes.  
. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus s'establisca per la Generalitat Valenciana.  
. En particular, per als residus de construcció i demolició de les obres d'urbanització, l'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
. Serà necessari proposar un Pla de vigilància ambiental que preveja els controls que garantisquen el compliment de les determinacions i mesures correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, indicant els indicadors d'impacte, el tipus de control que s'ha de realitzar, la periodicitat d'aquests i les mesures que s'han d'adoptar en el cas de desviacions sobre les previsions inicials.  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 9 de juny de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 396/04-AIA  
Títol: Pla parcial modificatiu del sector industrial Z4  
Promotor: Ajuntament d'Algemesí  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Algemesí i Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: Algemesí (València)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'actuació es formula amb l'objecte d'ampliar l'àmbit de l'actual sector Z4 i efectuar l'ordenació conjunta de la totalitat del sòl adscrit a la nova delimitació del sector.  
A nivell estructural, la reforma consisteix en l'ampliació del sector Z4 mitjançant la reclassificació d'un total de 484.758 m² de sòl no urbanitzable comú que, agregats als 95.776 m² ja classificats com a urbanitzables, conformaran una única àrea de repartiment.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
. Localització  
L'actuació proposada se situa dins del terme municipal d'Algemesí (València), en la partida de Beuna, polígon fiscal 44, a una distància de 2 quilòmetres respecte del nucli urbà i a l'altura del quilòmetre de 28 de la CV-42.  
. Identificació de l'àmbit de l'actuació  
L'àmbit de l'ordenació està tancat pels límits següents:  
Nord: la CV-516, d'enllaç de la CV-42 i la CV-515. Aquesta carretera és de titularitat provincial.  
Sud: vial d'accés al peatge de l'autopista AP-7.  
Oest: la CV-42 d'Alzira a Xàtiva de titularitat autonòmica.  
Est: camí de servei de l'AP-7.  
. Planejament vigent i proposat  
El PGOU (aprovat definitivament per acord de la CTU el 27 d'octubre de 1987) constitueix el planejament vigent.  
El sector Z4 va ser creat per raó de la modificació puntual número 3 de la revisió del PGOU, per la qual cosa es va classificar com a sòl urbanitzable no programat una superfície de 81.612 m² amb el propòsit de regularitzar la situació urbanística de les edificacions ja consolidades i habilitar-ne l'ampliació. L'esmentada modificació va ser aprovada definitivament el 27 de novembre de 1996.  
Posteriorment, mitjançant una resolució del director general d'Urbanisme de 24 de novembre de 1997, es va aprovar l'homologació modificativa sectorial i pla parcial del sector Z4.  
La fitxa de planejament i de gestió proposa el següent repartiment de superfícies:  
. Denominació: Sector Z4  
. Classificació: Urbanitzable  
. Zona ordenació: Industrial aïllada  
. Superfície total: 580.534 m²  
. Superfície lucrativa: 348.320 m²  
. Superfície dotacional: 232.217 m²  
. PRV+AV: 27.750 m²  
. SRV+AV: 94.920 m²  
. SJL 109.547 m²  
. Aprofitament objectiu: 257.145 m²  
. Aprofitament subjectiu: 231.406,65 m²sostre  
. Excés d'aprofitament: 25.738,35 m²sostre  
. Àrea de repartiment: Única  
. Nombre unitats d'execució: 2  
Les unitats d'execució tenen les següents característiques:  
UE núm. 1 UE núm. 2  
Superfície total 307.990 m²sòl 272.544 m²sòl  
Superfície edificable 194.627 m²sòl 153.690 m²sòl  
Superfície dotacional 113.363 m²sòl 118.854 m²sòl  
Edificabilitat total 126.508 m²sostre 130.637 m²sostre  
IEB 0,4107 m²sostre/ m²sòl 0,4793 m²sostre/ m²sòl  
IEN 0,65 m²sostre 0,85 m²sostre  
Edificabilitat/dotacions 1 m²sostre/1,12 m²sòl 1 m²sostre/1,10 m²sòl  
Exc. aprov. 3.713,55 22.000,95  
Zonificació del sector  
La qualificació urbanística que el pla parcial estableix, i respecte a la qual determina l'ordenació detallada dels usos del sòl i de l'edificació, comprén les zones següents:  
. Zona industrial aïllada (INA):   
Ús dominant industrial: emmagatzemament, manipulació, transformació, envasament i comercialització de productes hortofructícoles.  
Usos compatibles: comercial, oficines, restaurants, residencial guarda i sales de festa.  
Usos incompatibles: residencial, explotacions ramaderes i art. 22.2 PATRICOVA.  
. Zona dotacional: espais lliures d'ús i domini públic (SJL i PJL), i xarxa viària.  
. Aparcaments (SRV-AV i PRV-AV)  
. Accessos  
L'accés es realitza des de la rotonda situada al nord-est de l'actuació en la trobada entre la CV-42 i la CV-516 i la rotonda prevista sobre la CV-516 al nord de l'actuació.  
Moviment de terres i explanació del terreny  
Abans de començar les obres, segons se cita en la memòria del projecte, es realitzarà un estudi geotècnic a fi de confirmar les característiques del terreny i les seccions viàries, això amb independència del posterior control de qualitat dels materials que s'han d'emprar en la construcció.  
En l'avantprojecte d'urbanització, memòria i estudi d'impacte ambiental es comenten els moviments de terres necessaris per a formar el caixer per al ferm i adequar les rasants dels vials als perfils longitudinals, per a la instal·lació de les xarxes de sanejament, etc., però en cap moment es quantifica el volum d'aquests moviments de terra.  
S'especifica que les terres sobrants hauran de ser esteses en zones que necessiten terraplenament o retirades a un abocador en cas contrari.  
. Vials  
Xarxa viària externa:  
Accés a la variant CV-42: es requereix l'eliminació de dues construccions existents, s'ha alterat la vora del sector a fi d'integrar-les en la zona d'actuació i aconseguir la seua eliminació.  
Carretera CV-516: propietat de la Diputació, aquesta preveia el seu desdoblament. En l'actualitat no s'ha realitzat. S'altera el perímetre de la zona Z-4 perquè la mateixa execució del planejament assumisca el desdoblament de la calçada i l'habilitació d'un vial de servei que permeta l'entrada al polígon per diversos punts.  
Vial d'accés al peatge de la A-7: constitueix el límit del sector en la vora sud, entronca amb la CV-42 mitjançant carril de desaceleració, solució que es pretén substituir mitjançant la projecció d'una rotonda en l'eix de la CV-42.  
. Xarxa viària interna:   
Zona consolidada: executat un carrer de 9 m d'amplària que circumda tota la superfície edificable i al qual s'accedeix des de dos punts distints (CV-42 i CV-516).  
Zona projectada: desaparició de camins rurals. El desenvolupament de la unitat d'execució núm. 1, prevista en una primera fase, no interromp la continuïtat dels camins d'ús agrícola inclosos en la segona fase.  
Tots els vials a excepció dels de serveis de la CV-42, disposen d'una amplària mínima de 20 m que s'augmenta a 34 m. En el vial central que arranca des de la glorieta disposada en l'eixamplament de la CV-516.  
. Pavimentació del terreny.  
La determinació tècnica de les condicions d'acord amb les quals haurà d'executar-se el pla parcial, la seua definició geomètrica i avaluació del cost, es realitzaran en el corresponent projecte d'urbanització. Aquest projecte d'urbanització haurà de seguir les condicions estipulades en el PGOU vigent.  
En els avantprojectes d'urbanització s'especifica la pavimentació de les calçades i voreres del sector.  
. Subministrament d'aigua potable.  
En la memòria del pla parcial i en l'estudi d'impacte ambiental s'indica que en l'actualitat no es troba executada la connexió a la xarxa municipal del ramal previst per al veí polígon 6 (Cotes), que està projectat que discórrega per l'interior de la zona objecte d'ordenació.  
La canonada amb què el SEPES pretén dotar d'aigua al polígon està dissenyada de manera que travessa de sud a nord el futur solar urbà de la UE-1.  
S'indica a més que l'empresa existent en la zona d'actuació (Agriconsa) se serveix de l'aigua procedent de diverses perforacions de què se subministra un depòsit de regulació de 1.000 m³ de capacitat.  
En les normes urbanístiques del pla parcial, en la secció desenvolupament del planejament, s'estipula que els projectes d'urbanització derivats de l'execució del pla parcial hauran de complir les normes urbanístiques estipulades en el PGOU i, en el cas particular del proveïment d'aigua, detalla unes condicions per a la connexió i instal·lació de boques d'incendi.  
En aquest mateix document, en la secció on s'estipulen les condicions generals de l'edificació, s'estableixen com a condicions higièniques de l'edificació, pel que fa al proveïment d'aigua, les següents:  
. Les indústries que s'establiran en la zona hauran d'utilitzar preferentment aigües de la xarxa municipal d'aigües potables.  
. No obstant això, el proveïment es podrà realitzar de manera transitòria amb els sistemes de captació i subministrament preexistents al pla parcial, fins a la instal·lació de la xarxa municipal en el sector.  
. Es podrà utilitzar el sistema de proveïment per pous, en els casos en què, a pesar de comptar amb la xarxa municipal, les activitats exercides necessiten d'un cabal superior i incompatible amb el subministrat per la xarxa, i aquest subministrament es destine exclusivament al procés industrial.  
. En els dos casos anteriors, el proveïment haurà de disposar de l'autorització prèvia i expressa dels tècnics municipals i de l'organisme de conca competent.  
En l'informe emés per Aguas de València referent al: subministrament d'aigua al pla parcial i PDAI promogut per la mercantil Agriconsa, s'afirma que la canonada de portada que executa el SEPES és prou per a donar servei també al sector promogut per Agriconsa, però caldria estudiar la necessitat d'ampliar el depòsit i els equips de bombament prevists per al polígon de Cotes.  
. Xarxa de sanejament:  
En l'estudi d'impacte ambiental es descriu la situació actual. Hi ha una xarxa separativa, de manera que les aigües pluvials es recullen mitjançant embornals i cunetes i s'aboquen a les séquies de reg circumdants. Les aigües produïdes per l'empresa existent, són tractades en depuradora pròpia, a causa del seu gran volum, i abocades, una vegada tractades, al col·lector general a través de la conducció que discorre pel vial de servei de l'autopista.  
S'indica que l'estació depuradora propietat de l'empresa Agriconsa ha sigut dissenyada per al tractament dels abocaments actuals i previsibles de l'esmentada activitat i que no té capacitat suficient per al tractament dels abocaments generats per activitats alienes.  
En la memòria del pla parcial es descriu la situació actual de manera anàloga al ja descrit i s'estipula a més, que la xarxa d'Agriconsa serà individual i que la resta d'empreses hauran de ser connectades a l'EDAR municipal.  
En l'apartat d'ordenació estructural del pla parcial s'hi estableixen les condicions de connexió per a cada una de les actuacions que es desenvolupen dins del sector, estipulant:  
. La xarxa d'evacuació de la UE núm. 1 es connectarà a la definitiva del sector en executar-se la UE núm. 2. Mentre no s'execute la UE núm. 2, les esmentades aigües pluvials seran en part absorbides per la séquia existent i canalitzada, i la resta seguirà el curs natural de les aigües en la zona, a través de camins i regs que voregen la UE núm. 1  
. La xarxa d'evacuació d'aigües procedents de l'activitat industrial ja té resolt el seu enviament fins al clavegueram general de la població d'Algemesí, com ja es va explicar anteriorment.  
En les normes urbanístiques del pla parcial, en la secció desenvolupament del planejament, s'estipula que els projectes d'urbanització derivats de l'execució del pla parcial hauran de complir les normes urbanístiques estipulades en el PGOU i, en el cas particular de la xarxa de sanejament, detalla unes condicions per a la seua realització, en resum aquestes són:  
. El sistema d'evacuació d'aigües haurà de ser separatiu.  
. Cada indústria haurà de conduir les seues aigües al punt d'abocament indicat en el plànol d'instal·lacions amb les condicions i limitacions establides en el pla parcial.  
. S'haurà de tenir en compte la capacitat de la conducció existent fins al col·lector. El projecte d'urbanització ha de donar solució apropiada.  
. EL disseny de la xarxa de recollida de pluvials haurà de seguir el traçat viari, diàmetre mínim de la conducció de 20 cm, embornals amb superfície de servei inferior a 600 cm² i separació no superior a 50 m.  
. S'hauran de projectar els col·lectors d'aigües residuals sempre per sota de les conduccions de la resta de les xarxes de distribució de serveis bàsics.  
En la secció de condicions higièniques de l'edificació s'hi estableixen les condicions d'abocament per a la depuració prèvia a l'abocament a la xarxa de clavegueram i les característiques de l'abocament d'aigües residuals a la xarxa de clavegueram, establint-se com d'obligat compliment. Aquest informe es descriu detalladament en l'apartat d'informes sectorials.  
S'aporta també un informe de l'entitat de sanejament en què s'informa de la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Algemesí-Albalat de la Ribera de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector Z-4 d'Algemesí (València) sempre que es complisca una sèrie de condicionants.  
Xarxa de séquies  
La zona d'actuació es troba recorreguda per nombroses séquies, tant en la memòria del pla parcial com en l'estudi d'impacte ambiental s'indica la situació actual. Aquesta és:  
La implantació de l'empresa Agriconsa va determinar la desviació de les séquies que ocupaven els terrenys on s'ha emplaçat, utilitzant-se aquestes per a l'evacuació de les aigües pluvials de la zona urbanitzada.   
L'explotació agrícola dels terrenys fronterissos a la zona urbanitzada se serveix de la séquia del camí del Coto Nou, situada en l'eix central de la futura zona industrial i des de la qual parteixen diversos regs particulars. Aquesta séquia arriba fins el polígon 6, per la qual cosa aquesta ha de ser canalitzada a través dels sòls dotacionals públics que es creen.  
En els respectius avantprojectes d'urbanització es diu que en la UE-1 les séquies afectades seran connectades a la nova xarxa de pluvials, mentre que en les de la UE-2 cap de les séquies i regs existents es manté ja que són completament interns, i no transcendeixen més enllà dels límits del sector.  
Gestió de residus  
En la memòria del pla parcial no es fa referència a la gestió dels residus sòlids que es puguen generar amb la implantació del futur polígon industrial.  
En el text refós de la modificació de les normes urbanístiques aplicables al sector Z-4, com tota referència a la gestió de residus sòlids, hi ha els articles següents:  
. Art 18: Residus sòlids: queda prohibit l'abocament de residus sòlids en tot l'àmbit de l'àrea d'actuació.  
. Art. 19: Residus tòxics i perillosos: Tota aquella activitat que en el funcionament d'aquesta tinga prevista la producció, emmagatzemament o tractament de residus tòxics i perillosos, haurà de sol·licitar autorització a l'organisme ambiental competent mitjançant el lliurament d'un estudi sobre les circumstàncies d'aquest de forma i manera com assenyala el corresponent reglament, o les legislacions específiques que existisquen, si n'és el cas.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que s'haurà d'exigir el control de la gestió dels residus durant l'obra i se suggereix com a mesura en el programa de vigilància ambiental respecte d'això, el control sobre la tipologia i gestió dels residus produïts.  
En la documentació aportada en un segon lliurament consta l'informe d'esmena de deficiències de l'estudi d'impacte ambiental. En ell s'indica que la predicció de la producció de residus és difícilment valorable. Amb caràcter orientador, s'hi adjunten unes fitxes tipus de seguiment i control de la producció dels residus generats per l'activitat de futura implantació.  
. Xarxa elèctrica i enllumenat públic.  
En l'estudi d'impacte ambiental es descriu la situació actual. Hi ha dues línies de mitjana tensió que creuen el sector en estudi, una d'aquestes se situa en la vora superior, paral·lela a la CV-516, mentre que l'altra discorre en direcció sud-nord, aquesta última subministra les instal·lacions d'Agriconsa. Tot el recinte ocupat per les actuals edificacions industrials disposa d'enllumenat públic.  
En la memòria del pla parcial s'estipula que la xarxa d'energia elèctrica es resol independentment en ambdues unitats d'execució, ja que les actuals instal·lacions d'Agriconsa tenen resolt el servei i la seua futura ampliació.  
Segons els avantprojectes de construcció de les dues unitats d'execució, el punt de connexió principal serà la subestació d'energia d'Algemesí, que l'empresa Iberdrola pretén construir a uns 4 km d'aquesta ubicació. Des d'aquesta està prevista la construcció d'una línia aèria que haurà d'escometre el centre de repartiment a construir en la UE-1.  
Pel que fa a la xarxa de baixa tensió, en la UE-1 es construirà una línia subterrània per al servei d'enllumenat públic del sector. En la UE-2 es preveu que la xarxa recórrega la major part del perímetre de la mateixa de manera que en el futur els edificis que s'han de construir en el seu interior disposen d'un punt de connexió accessible de la infraestructura viària.   
En les normes urbanístiques del pla parcial, en la secció desenvolupament del planejament, s'estipula que els projectes d'urbanització derivats de l'execució del pla parcial hauran de complir les normes urbanístiques estipulades en el PGOU i, en el cas particular de l'enllumenat públic, detalla unes condicions per a la seua realització, en resum aquestes són:  
El nivell mínim d'il·luminació, mesurats en el centre de la calçada, és de 10 lux amb un coeficient d'uniformitat de 0,25.  
Haurà d'implantar-se un pal d'il·luminació, com a mínim cada 10 m.  
Xarxa d'instal·lacions de telefonia, gas i altres.  
En les normes urbanístiques del pla parcial, en la secció desenvolupament del planejament, s'estipula que els projectes d'urbanització derivats de l'execució del pla parcial hauran de complir les normes urbanístiques estipulades en el PGOU i, en el cas particular de les xarxes de telefonia, gas i altres, indica que el seu disseny i dimensionat haurà de quedar especificat en el projecte d'urbanització corresponent.  
Per la zona d'actuació discorre un gasoducte en direcció N-S. En la documentació presentada s'han inclòs una sèrie de condicions generals que hauran de seguir els treballs que es realitzen en la seua proximitat.  
3. Alternatives  
No s'ha realitzat un estudi d'alternatives ni en el pla parcial ni en l'estudi d'impacte ambiental, encara que atesa la naturalesa del projecte motivada per l'ampliació d'una indústria existent no es considera rellevant aquest estudi.  
Tramitació administrativa  
. El pla parcial modificatiu del sector Z4 va ser aprovat provisionalment pel Ple de l'Ajuntament celebrat el 30 de setembre de 2004.  
. El 24 de novembre de 2004, la Secció de Planejament de la Conselleria de Territori i Habitatge remet l'estudi d'impacte ambiental relatiu al pla parcial modificatiu del sector Z-4 del municipi d'Algemesí a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, a efecte que s'emeta declaració d'impacte ambiental, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
. Amb data 27 de maig de 2005 el Servei d'Avaluació Ambiental una vegada analitzada la documentació presentada informa d'aquells aspectes que hauran de ser ampliats o justificats en la fase d'avaluació a aquest efecte d'obtenir els elements de judici suficients per a poder formular la declaració d'impacte ambiental.  
La contestació a aquest requeriment va ser completada amb aportaments de documentació en dates: 15 de juliol, 5 d'agost i 23 de setembre de 2005. Aquestes contestacions s'analitzen en l'apartat documentació complementària d'aquesta declaració.  
Informació pública  
En data 17 de desembre de 2003 es va publicar en el DOGV núm. 4652 la informació pública de la documentació amb vista a l'ordenació i programació del sector Z-4 de sòl urbanitzable industrial i programació de la UE núm. 1.  
En data 23 de setembre de 2004 es va publicar en el DOGV núm. 4848 la informació pública de l'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada per al desenvolupament de la unitat d'execució 2 corresponent al sector industrial Z-4.  
En un informe firmat pel TAG d'urbanisme de l'Ajuntament d'Algemesí en data 27 de setembre de 2004, s'indica que la primera publicació es va realitzar a més en el diari Levante de data 4 de desembre de 2004.  
Consten en l'expedient dues al·legacions rebudes durant el primer tràmit d'informació pública i dues al·legacions rebudes en la segona informació pública.  
Resum de les al·legacions  
Referent a la informació pública del pla parcial del sector Z-4, es resumeix a continuació el contingut ambiental de les al·legacions rebudes:  
. Sr. Juan Antonio Delgado Aleixandre, en qualitat de president de la Comunitat de Regants Séquia Reial del Xúquer sol·licita, entre altres aspectes:  
Que es realitze la reposició de la séquia del Coto Nou, tal com figura en el projecte i que s'incloga la reposició de la séquia que discorre en paral·lel a l'autopista, per via pública o zona verda, preferentment en la seua ubicació actual, amb canonada de diàmetre interior no inferior a 0,60 m, i amb tapes de registre cada 25 m.  
Referent al tràmit d'informació pública de l'alternativa tècnica del programa d'actuació integrada per al desenvolupament de la unitat d'execució 2 corresponent al sector industrial Z-4, es resumeix a continuació el contingut ambiental de les al·legacions que consten en l'expedient:  
. Sr. Juan Antonio Delgado Aleixandre, en qualitat de president de la Comunitat de Regants Séquia Reial del Xúquer, sol·licita: la correcta definició del llit de les séquies afectades per aquest projecte, la no-construcció de sifons en la nova canalització de la séquia del Coto Nou, la ubicació de trapes cada 25 m, la ubicació de l'abocament per a pluvials de la séquia del Coto Nou s'haurà de situar al final del desviació projectat per a aquesta.  
. Sr. José Fernando Ferrer en nom d'Iberdrola SA (extrem no acreditat en els documents existents), sol·licita que siguen considerades les al·legacions següents:  
En la descripció de les instal·lacions, apartat 4.1.7. del document memòria, tant la Línia Agriconsa I com Agriconsa II no provenen de la ST Algemesí, sinó de la futura ST Benicull.  
En aquest mateix apartat no apareix descrita la línia D/C des de l'àmbit d'actuació fins a la futura ST Benicull. Aquesta línia és infraestructura necessària per a la correcta urbanització i ha de ser inclosa en el projecte.  
Documentació complementària  
Amb data 15 de juliol de 2005 es rep en la DG de Gestió del Medi Natural la següent documentació procedent de l'Ajuntament d'Algemesí, en resposta a la sol·licitud d'informació de l'informe emés per aquesta administració en data 27 de maig de 2005:  
Còpia dels documents pertanyents a l'expedient d'aprovació del pla parcial i de programació de les unitats d'execució 1 i 2 del sector Z-4.  
. Còpia de l'estudi d'inundabilitat.  
Estudi denominat, Anàlisi del risc d'inundació i mesures correctores del polígon industrial d'Agriconsa a Algemesí (València). Els objectius concrets de l'estudi són: comprovar l'increment o no del risc d'inundació del polígon industrial i establir les mesures necessàries dins del mateix polígon per a minimitzar els danys en cas d'inundació.  
. Còpia de l'estudi acústic.  
En no disposar-se del pla acústic municipal es presenta l'estudi denominat, Estudi de la contaminació acústica en els polígons industrials externs al municipi d'Algemesí.  
. Còpia de l'alternativa tècnica del PAI UE 1 i UE2.  
. S'adjunta informe d'esmena de deficiències de l'estudi d'impacte ambiental del Projecte d'homologació modificativa i pla parcial de millora del sector Z-4 Agriconsa d'Algemesí. Consta de tres apartats: 1. Predicció de producció de residus sòlids i inerts, 2. Contaminació per olors i 3. Contaminació lumínica. Al final del document s'incorporen les fitxes de control i gestió de la producció de residus.  
El dia 5 d'agost de 2005, Agriconsa, remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural 3 còpies de l'annex Condicions generals dels treballs a realitzar al costat del gasoducte.  
El 23 de setembre de 2005, Agriconsa remet a aquesta Direcció General còpia de la instància sol·licitant permís previ de prospecció arqueològica al Servei de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric.  
Informes sectorials  
La documentació exposada al públic disposa d'un estudi d'inundabilitat, atés que els terrenys afectats per la reclassificació estan subjectes a riscs d'inundació. S'aporta còpia d'aquest estudi.  
Segons informe de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial de 21 d'abril de 2004 es van sol·licitar informe els organismes següents:  
. Demarcació de carreteres del Ministeri de Foment.  
. Direcció General d'Obres Públiques.  
. Serveis de Vies i Obres de la Diputació Provincial.  
. Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
. Direcció General de Transports de la Conselleria d'Infraestructures I Transports (CIT).  
De les contestacions es destaquen les següents:  
. En data 9 de març de 2004 s'emet un informe favorable de la demarcació de carreteres del Ministeri de Foment amb els següents condicionants:  
No s'haurà d'afectar cap instal·lació de l'autopista, respectant els nivells, llits, seccions i regs existents, no modificant el drenatge superficial ni profund de la zona, sent responsable de qualsevol fet d'aquest tipus el promotor.  
En les actuacions s'haurà de respectar o restituirà, si és el cas, el sistema natural de desguàs, especialment els llits existents, de manera que es permeta la continuïtat del funcionament actual de les obres de desguàs existents en l'Autopista. Alhora que l'àmbit es troba inclòs en una zona de risc d'inundació tal com estableix el PATRICOVA, el pla parcial haurà de ser d'obligada observança.  
Consten a més en l'expedient còpia dels informes següents:  
. Informe amb data 3 de març de 2004 de l'empresa Aguas de València SA respecte de la capacitat i suficiència de la xarxa de proveïment d'aigua. En ell s'indica la suficiència de la canonada de portada de 350 mm encara que cabria estudiar la possibilitat d'ampliar el depòsit i els equips de bombament previstos. S'indica a més de la suficiència de proveïment.  
. Informes sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Algemesí . Albalat de la Ribera per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel sector Z4 d'Algemesí (València), de dates del 6 d'abril i 4 de novembre de 2004. Aquest document conclou que, en el cas que el promotor decidisca no resoldre el sanejament i depuració de les seues aigües residuals mitjançant la realització de les obres públiques necessàries per a suplementar les infraestructures existents, l'entitat de sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR mencionada, sempre que es complisquen una sèrie de condicionants. Aquests són:  
. En el seu dia, el promotor del desenvolupament urbanístic haurà de realitzar la corresponent sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres de connexió a les infraestructures públiques s'efectuaran pel peticionari al compte i risc d'aquest.  
. En tot cas, l'abocament generat pel desenvolupament urbanístic de referència haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament a fi de preservar la integritat del sistema de sanejament i la qualitat de l'efluent. A aquest efecte el promotor haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que la que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta entitat de sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagatge que permeta la desconnexió de l'abocament. Així mateix, haurà de preveure la construcció sobre l'esmentada arqueta d'una caseta que permeta la instal·lació d'equips de mesurament en continu, tancada amb clau.  
. En el II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana, es tenen previstes actuacions en l'EDAR objecte de l'informe, a desenvolupar l'any 2008, i dins dels programes de reutilització i d'eliminació de nutrients. Perquè es puga realitzar la connexió efectiva del desenvolupament de referència, hauran d'estar solucionats els problemes d'increment de cabal sorgits durant el període de màxima producció de l'empresa Agriconsa mitjançant les actuacions pertinents.  
. Informe de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori, de 26 de setembre de 2005, en el qual s'informa favorablement l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat corresponent al sector Z-4 d'Algemesí. En aquest informe s'indica:  
. S'indica que l'esmentada aprovació es considerarà subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (pla parcial).  
. Haurà de constar en l'acord aprovatori l'obligatorietat d'adoptar les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat, a més de les d'adequació de les infraestructures i de les edificacions en zones inundables, establides en els articles 26, 27 i 28 de la normativa del PATRICOVA, i indicar a l'Ajuntament com a administració competent per a l'aprovació del projecte i supervisió de les obres d'urbanització, la necessitat de comprovar el correcte dimensionat i execució de les infraestructures de drenatge i els punts d'abocament per a no afectar tercers aliens al sector. Havent de rescabalar dels danys que es produïsquen per aquest motiu.   
. En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic o a la zona de policia hauran d'ajustar-se a allò que disposa la normativa vigent (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen), igualment hauran d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000 no es troben en la zona d'actuació hàbitats naturals, espècies animals o vegetals d'interés comunitari la conservació de la qual haja requerit la designació de zones d'interés especial.  
A una distància d'aproximadament 1 km es troba el LIC denominat Curs mitjà i baix del Xúquer. Es tracta d'un LIC fluvial proposat per l'existència de diverses espècies d'ictiofauna d'interés. Els hàbitats i espècies destacables són:  
. (3250) Glaucium flavum  
. (3290) Salix i Populus alba  
. (6420) Molinio . Holoschoenion  
. (92D0) Nerio . tamaricetea  
. (92a0) Salix populus  
Es troba aproximadament a uns 2,5 km de l'extrem SO del parc natural de l'Albufera, catalogat també com a LIC i ZEPA.  
1. Llistat de microreserves  
No hi ha a la zona microreserves catalogades.  
2. Inventari de cavitats  
No hi ha a la zona d'actuació cavitats declarades LIC.  
3. Camins ramaders  
La zona d'actuació no es veu afectada per la presència de cap camí ramader.   
A uns 600 metres es troba el denominat assagador d'Alginet a Albalat, la longitud del qual són 6.900 metres i l'amplària és de 6 metres.  
4. Forests d'utilitat pública  
La zona d'actuació no afecta cap forest d'utilitat pública. La més pròxima a la zona es troba a una distància de 2 km, és propietat de la Generalitat Valenciana i es denomina Riberes del riu Magre.  
5. Rambles i llits  
La zona d'actuació no es troba travessada per cap llit permanent. Sí que discorren per la zona nombroses séquies de reg.   
A una distància menor a un km. es troba el riu Xúquer, que en el mateix terme municipal uneix les seues aigües a les del riu Magre.  
6. Jaciments arqueològics  
Hi ha catalogats en les fitxes de patrimoni un total de nou jaciments en el terme municipal de l'Algemesí. Si bé alguns es troben en zones pròximes a la zona d'actuació no se n'ha detectat cap dins de l'àmbit del sector.  
Els jaciments catalogats són:  
. Cotes  
. Alqueria àrab en nucli urbà d'Algemesí  
. C/ Albalat, cantonada c/ Santa Bàrbara  
. Casa Porrinyes  
. Pardines  
. Paret del Molinet  
Església de Sant Jaume  
. Les Xorades  
. Plaça Major núm. 8  
7. Estudi acústic  
Es presenta l'estudi de la contaminació acústica en els polígons industrials externs al municipi d'Algemesí, realitzat per l'Institut de Robòtica de la Universitat de València.  
Consideracions ambientals  
Realitzant una anàlisi de la cartografia temàtica de la COPUT es dedueix que els aspectes ambientals més significatius són els següents:  
1. Risc d'inundació: La zona es troba catalogada en un 60% de la seua extensió amb risc de grau 1 en la cartografia temàtica de COPUT, un 30% amb risc de grau 3 i un 10% amb risc de grau 5, segons el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
La zona d'actuació es troba afectada per dues actuacions previstes en el PATRICOVA, aquestes són:  
. VC29: Protecció del polígon industrial a Algemesí. Actuació estructural de prioritat alta, consistent en un canalització i la construcció de tres noves seccions de pas (carretera CV-525, via de Renfe i autopista).  
. VC28: Restauració hidrològic forestal del riu Xúquer. Actuació de restauració hidrològic forestal de prioritat mitjana l'objectiu del qual és la disminució de cabals punta i sòlids, laminació d'avingudes i millora de la qualitat del medi.  
2. Vulnerabilitat a la contaminació de les aigües subterrànies: La zona d'actuació té en la pràctica totalitat (al voltant del 90%) un risc mitjà de contaminació a les aigües freàtiques i una xicoteta zona el risc de la qual és alt.  
3. Accessibilitat als recursos hídrics: La zona té una catalogació d'alta accessibilitat en tot el seu àmbit i la contornada. De fet, l'actual instal·lació existent en la zona se subministra de diverses perforacions executades en terrenys de la seua propietat i es preveu que en la planificació presentada es puguen utilitzar pous degudament autoritzats per al subministrament.  
4. El risc d'erosió en l'actualitat es cataloga com a baix, en la pràctica totalitat de la zona d'actuació (al voltant del 95%) i molt baix en la resta. El risc potencial augmenta a alt.  
5. Realitzades les consultes a la informació temàtica de la COPUT i el MAGNA de l'Institut Geològic i Miner d'Espanya (IGME), el 90% de la zona d'actuació es troba conformada per llims, en la zona sud-oest un tros de la parcel·la es troba conformat per llims i arenes, la qual cosa augmenta la permeabilitat de la zona i per tant la vulnerabilitat dels aqüífers, que es considera alta en aquesta última secció de terreny.   
6. La vegetació de la zona es troba conformada en la seua totalitat per camps de cultiu i vegetació associada a aquests i zones antròpiques. No es conserva en tot l'àmbit d'actuació cap zona en estat natural.  
7. La fauna de la zona també és la típica de camps de cultiu. No s'espera l'existència de cap espècie d'especial interés atés l'antropitzada que està la zona i la proximitat de zones amb menor freqüentació.  
Explotació dels recursos naturals:  
Proveïment d'aigua  
Tal com s'ha indicat anteriorment es presenta informe favorable de l'empresa Aguas de València, com a empresa concessionària del subministrament.  
Aigües residuals  
Pel que fa a la depuració d'aigües residuals, s'indica en l'estudi d'impacte ambiental l'adopció d'una sèrie de mesures correctores no previstes en el pla parcial, com, per exemple, que no es permeta que cap empresa aboque les seues aigües residuals fora de la xarxa de clavegueram, situació que no concorda amb l'actual ni amb la proposada. També es proposa que es prohibisca expressament l'ús de pous, rases filtrants o abocaments directes al terreny com a mètode d'eliminació, a causa de la possibilitat d'afectar la qualitat de les aigües subterrànies.  
Se supedita la realització de les estructures d'evacuació de pluvials a l'execució de la UE2, permetent l'abocament a séquies i camins. S'han de realitzar o definir les estructures bàsiques en aquest pla parcial ja que si la UE2 no s'arriba a executar faltarien dotacions. A més no s'indiquen en cap moment les afeccions que es poden produir a conseqüència de la desviació o tall de les séquies en l'estudi d'impacte ambiental.  
Es presenta l'Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració d'Algemesí-Albalat de la Ribera per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel Sector Z-4 d'Algemesí (València), emés per l'entitat de Sanejament d'Aigües en què s'informa la viabilitat del tractament en l'EDAR d'Algemesí-Albalat de la Ribera de les aigües residuals generades sempre que es complisca amb els condicionants exposats en aquest informe.  
Gestió de residus  
No es realitza una previsió dels residus que es generaran ni en la fase d'execució ni en la de funcionament, ni la tipologia d'aquests. Atés que, segons el document d'homologació una de les principals justificacions és l'ampliació de l'empresa ja existent en la zona, hauria d'estudiar-se almenys la previsió de l'augment d'aquests. No es menciona quin tipus de gestió es realitza en l'actualitat amb els residus del procés industrial i els llots de la depuradora existent   
En la documentació aportada en un segon lliurament consta l'informe d'esmena de deficiències de l'estudi d'impacte ambiental. En ell s'indica que la predicció de la producció de residus és difícilment valorable. Amb caràcter orientador, s'hi adjunten unes fitxes tipus de seguiment i control de la producció dels residus generats per l'activitat de futura implantació  
Ocupació del sòl  
L'actuació generarà la reclassificació de 484.758 m² de sòl agrícola cultivat en l'actualitat amb cítrics, que s'agregaran als 95.776 m² ja classificats com a urbanitzables i ocupats per una indústria. Aquesta ocupació pot generar diverses alteracions com l'alteració de la hidrologia de la zona i l'eliminació de sòl agrícola.  
1. Anàlisi climàtica  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica una classificació climàtica sense identificar l'estació d'on provenen les dades ni realitzar una caracterització climàtica de la zona. No es menciona la típica aparició dels fenòmens de gota freda que, per la torrencialitat d'aquests, han de ser tinguts en compte a l'hora d'avaluar els riscs d'inundació i plantejar les estructures de protecció.  
2. Anàlisi del paisatge  
Es realitza un estudi de l'afecció al paisatge en l'estudi d'impacte ambiental, la conclusió del qual és que si bé es tracta d'una gran alteració en l'àmbit d'actuació la seua valoració és de reduïda intensitat i importància.  
L'àmbit d'actuació es troba conformat en la seua totalitat per camps de cítrics. El sector es troba flanquejat per vials i rodejat de polígons industrials existents o en fase d'urbanització, per la qual cosa no es considera elevat el valor paisatgístic de la zona.  
1. Anàlisi socioeconòmica.  
El municipi d'Algemesí té 25.259 habitants (font: IVE any 2002). En les últimes dues dècades l'evolució demogràfica s'ha mantingut. La superfície del municipi està dedicada principalment al cultiu de regadiu, i existeix un teixit empresarial principalment compost per mitjana i xicoteta empresa. El sector serveis ocupa a un sector important de la població, la qual cosa fa que, juntament amb Alzira, siguen els municipis més representatius en el sector serveis de la comarca.  
2. Mesures correctores  
En l'estudi d'impacte ambiental es proposen una sèrie de mesures correctores enfront dels següents impactes generats sobre el sòl, sobre l'atmosfera, sobre les aigües superficials i subterrànies, sobre els factors biòtics, sobre el paisatge, sobre el patrimoni i sobre els factors socioeconòmics.  
S'hauran d'incloure les mesures preventives i correctores que es proposen en l'estudi d'inundabilitat i en l'informe de patrimoni.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. Segons l'article 5é del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'hi aplique aquesta llei.  
4. Segons l'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant, i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'homologació modificativa i el pla parcial modificatiu del sector industrial Z4 d'Algemesí (València), el promotor del qual és l'Ajuntament d'Algemesí, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb allò que estableix la documentació presentada fins al moment, i es complisquen els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants previs al desenvolupament del projecte:  
1. En l'acord aprovatori de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (pla parcial) constarà l'obligatorietat d'adoptar les mesures correctores proposades en l'estudi d'inundabilitat, a més de les d'adequació de les infraestructures i de les edificacions en zones inundables, establides en els articles 26, 27 i 28 de la normativa del PATRICOVA, i indicar a l'Ajuntament, com a administració competent per a l'aprovació del projecte i supervisió de les obres d'urbanització, la necessitat de comprovar el correcte dimensionament i execució de les infraestructures de drenatge i els punts d'abocament per a no afectar tercers aliens al sector, havent de rescabalar dels danys que es produïsquen per aquest motiu.  
En el moment que l'actuació afecte el domini públic hidràulic o zona de policia hauran d'ajustar-se a allò que disposa la normativa vigent (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen). Igualment, haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament de les aigües pluvials a les séquies, com també si es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
2. Si bé s'ha sol·licitat permís de prospecció arqueològica sense remoció de terreny, s'haurà de presentar informe favorable de patrimoni en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998 d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià i adoptar les mesures allí estipulades.  
3. S'haurà de garantir la reposició i condicionament de les séquies afectades que continuen donant servei.  
4. S'haurà de complir amb els condicionants imposats per l'entitat de sanejament per al tractament en l'EDAR d'Algemesí-Albalat de la Ribera de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector Z-4 d'Algemesí (València).  
5. Els treballs que es realitzen en les proximitats del gasoducte existent, hauran de seguir les condicions generals que vénen recollides en el document, annex: condicions generals dels treballs que s'han de realitzar al costat del gasoducte. Aquestes condicions s'hauran d'incorporar al plec de condicions del projecte d'urbanització.  
6. Hauran d'incorporar-se en les ordenances del sector industrial Z4, les exigències, limitacions com també les fitxes de control i gestió de la producció de residus presentades en l'informe d'esmena de deficiències de l'estudi d'impacte ambiental del projecte, referents a gestió de residus i contaminació per olors.  
Prèviament a la posada en funcionament de les activitats, l'Ajuntament haurà de requerir el nom de l'empresa o empreses gestores de residus els quals indicaran la destinació final d'aquests i en certificaran la capacitat de gestió.  
7. A fi de reduir el consum d'energia i la contaminació lumínica de la zona s'hauran de col·locar en les lluminàries d'enllumenat de la urbanització, reductors de flux que disminuïsquen la intensitat lumínica a partir de l'hora que es considere oportuna (habitualment les 12 de la nit).  
Tercer  
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 d'octubre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 004/05-AIA  
Títol: Modificació puntual sector les Cometes  
Promotor: Ajuntament de la Jana  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió d'Urbanisme de Castelló.  
Objecte: Modificació del planejament per a reclassificar sòl no urbanitzable com a sòl urbà   
Localització: La Jana (Castelló)  
Descripció del projecte  
La Jana és un municipi de la comarca del Baix Maestrat, a la província de Castelló. El projecte consisteix en la modificació de les normes subsidiàries del municipi, aprovades el 29 de desembre de 1989, reclassificant 12.195 m² de sòl no urbanitzable comú contigu a l'actual sòl urbà d'equipaments públics esportius, com a sòl urbà d'aquest mateix ús, i canviant la qualificació d'una superfície de sòl actualment urbà d'equipaments públics esportius en urbà d'ús residencial. Tots els terrenys afectats pel projecte són de titularitat municipal.  
En els 12.195 m² de sòl no urbanitzable comú ja hi ha construïdes pistes esportives (pista de tenis, poliesportiva i frontó) que l'Ajuntament ha executat fora d'ordenació des de 1993, al costat de les instal·lacions esportives que estan en sòl urbà (camp de futbol i piscina). Per tant, hi ha 9.700 m² de sòl ja ocupat i 2.495 m² de terreny natural. Dins dels 9.700 m² ocupats, s'inclou una part del camp de futbol que s'ha reubicat per a alliberar superfície en el sòl urbà actual.  
És aquesta superfície alliberada de l'ús equipaments públics esportius la que l'Ajuntament proposa requalificar com a residencial de baixa densitat a executar segons les normes urbanístiques que regulen l'edificació en la Jana.  
Els 2.495 m² de terreny natural es condicionaran com a zona verda integrada als voltants de la infraestructura esportiva.   
L'estudi planteja les següents alternatives a la reclassificació:  
. No reclassificar el sòl no urbanitzable i deixar les instal·lacions esportives que hi ha fora d'ordenació.  
. Demolir les instal·lacions que estan fora d'ordenació i construir-les en una altra part del terme municipal, prèvia requalificació del sòl.   
Respecte a aquesta segona opció, el mateix estudi argumenta diverses circumstàncies en contra que la fan poc adequada: d'una banda, que no existeix més sòl de titularitat municipal amb el relleu adequat i l'extensió suficient, excepte en una superfície a l'altre costat de la carretera N-332, no contigua al nucli urbà, relativament allunyada d'aquest i separada d'aquest per la infraestructura viària.   
L'Ajuntament recolza la seua proposta en el següent:  
. Aprofita la infraestructura ja executada  
. La reclassificació i la requalificació es fan en zona contigua al nucli urbà, per la qual cosa s'aprofiten les infraestructures preexistents d'aigua, energia i altres serveis públics i l'accés és fàcil   
. Els terrenys són municipals i de relleu pla   
. La requalificació de sòl residencial suposa ingressos per al municipi per a finançar les obres en la zona d'equipaments  
Tramitació administrativa  
El 19 de novembre de 2004 la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge a Castelló remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la documentació corresponent a l'actuació Modificació puntual sector les Cometes, consistent en el document de modificació, l'estudi d'impacte ambiental i certificat de l'Ajuntament de sotmetiment de la documentació a informació pública i absència d'al·legacions.  
El 27 de desembre de 2004 aquesta Direcció General sol·licita a l'Ajuntament de la Jana que remeta certificat d'aprovació provisional de la documentació presentada, per part del Ple i una diligència fent constar que aquesta documentació coincideix amb la sotmesa a informació pública i amb l'aprovada provisionalment pel Ple de l'Ajuntament.  
El 20 de gener de 2005 l'Ajuntament de la Jana envia els certificats sol·licitats.   
Informació pública  
D'acord amb certificat remés per l'Ajuntament de la Jana, la informació pública de l'estudi d'impacte ambiental es va anunciar en el DOGV núm. 4824, de 20 d'agost de 2004, i en el periòdic Mediterráneo de 2 de setembre d'aquest any. D'acord amb el certificat, en el termini d'exposició pública no s'hi va presentar cap al·legació.  
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat.  
Afeccions legals  
Classificació i qualificació urbanística  
L'actuació afecta sòl no urbanitzable comú i a sòl urbà, d'acord amb les normes subsidiàries vigents de la Jana.   
Consideracions ambientals  
L'actuació afecta sòl no urbanitzable comú i a sòl urbà.   
El no urbanitzable comú és sòl originàriament destinat a cultiu i abancalat, sense ús forestal i sense especial protecció. És una superfície contigua, per est i sud, a l'actual sòl urbà d'equipaments esportius i residencial de baixa densitat. Al nord i oest té sòl no urbanitzable comú d'ús cultius, coincidint el límit amb canals de desguàs d'ús agrícola.   
Aquest sòl no urbanitzable està ja ocupat, en un 80%, per pistes esportives executades fora d'ordenació i per una porció del camp de futbol que ja s'ha traslladat des de la seua ubicació original, alliberant una superfície de sòl urbà.   
El sòl urbà alliberat es troba en la zona d'eixamplament del municipi, a la vora de la via principal d'accés, al barri les Cometes (de recent urbanització) i als equipaments socials, esportius i culturals.  
Tant el sòl urbà proposat per a equipaments com el proposat per a residencial són una continuïtat del mateix nucli urbà consolidat, estan comunicats amb ell, disposen d'accessos i amb infraestructures de proveïment d'aigua potable, energia, d'evacuació d'aigües residuals i de residus sòlids i presenten una topografia adequada.  
L'increment de sòl edificable que es proposa amb aquesta actuació és de l'1% respecte al prèviament existent al municipi i l'increment de sòl urbà és del 8%, part del qual ja està ocupat per pistes esportives i, per tant, ja genera demanda d'aigua potable, per la qual cosa l'increment addicional corresponent a l'ús residencial, quan s'execute, i la resta d'equipaments, és de magnitud relativament xicoteta.   
Respecte a la depuració d'aigües residuals, s'han consultat les dades de l'entitat de sanejament d'aigües. El municipi de la Jana depura les seues aigües en una instal·lació que comparteix amb el municipi de Traiguera, amb cabal de projecte 940 m³ al dia i que en 2004 va funcionar amb 643 (68%).  
En l'annex fotogràfic de l'estudi d'impacte ambiental, s'aprecia el mal estat dels voltants del complex esportiu, en particular del camp de futbol, amb runes i fem al voltant i en el terraplé sobre el qual es troba, produint un impacte moderat sobre el paisatge.  
Consideracions jurídiques  
. El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'annex I de l'apartat 8. g) del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.  
. L'article 5 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.   
. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior es fa la següent   
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, a l'efecte ambiental, l'actuació Modificació puntual sector les Cometes de la Jana, promoguda per l'Ajuntament de la Jana, sempre que s'ajuste a la documentació presentada, i després del compliment previ dels condicionants que s'assenyalen en el punt segon d'aquesta declaració i de les mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental, en tant que no entren en contradicció amb aquelles.  
Segon  
Se supedita l'execució d'aquesta actuació al compliment dels següents condicionants:  
1. L'Ajuntament de la Jana, com a promotor, ha d'aportar davant de l'òrgan amb competència substantiva en aquesta actuació, l'informe de conformitat d'aquesta amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
2. Per a garantir la correcta gestió del volum d'aigües residuals que es genere en els nous sòls urbans d'equipaments i residencial d'aquesta actuació, l'Ajuntament de la Jana obtindrà de l'entitat gestora de l'estació depuradora i abans de desenvolupar aquests sòls, certificat de l'acceptació d'aquest volum per a tractament.  
3. Per a aconseguir un bon resultat en el desenvolupament i l'execució del sòl urbà d'equipaments es complirà el següent:  
. Es netejarà la zona de runes i fems, gestionant-los de manera adequada, i es condicionaran els talussos resultants de les obres, inclòs el del camp de futbol reubicat.  
. El disseny de la zona verda es farà tenint en compte la ubicació d'aquesta (si està a la vora de l'àmbit o és interior al mateix), i l'aspecte del seu entorn immediat (cultius, nucli urbà, etc.), de manera que es trie per a cada cas l'arbratge o les espècies arbustives més concordants amb aquest entorn immediat i sempre d'entre les tradicionalment utilitzades en la zona, per exemple les mencionades en l'estudi d'impacte ambiental (olivera, garrofera, ametler, lledoner). En tot cas, s'evitaran aquelles espècies exòtiques que no són d'ús tradicional en la zona.  
. En el projecte d'urbanització del nou sòl urbà d'equipaments es dissenyaran sistemes de reg de la zona verda i altres instal·lacions que ho requerisquen amb programació o altres tècniques que optimitzen l'ús del recurs, adaptant el seu consum a les necessitats reals.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 23 de novembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 5/2005-AIA   
Títol: Modificació puntual núm. 21 de les normes subsidiàries de planejament d'Alquerías del Niño Perdido  
Promotor: Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido i CTU   
Localització: En el límit nord-oest del municipi, al costat de la rotonda de la carretera Burriana-Betxí  
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte pretén la modificació puntual núm. 21 de les normes subsidiàries vigents al municipi d'Alquerías del Niño Perdido mitjançant la reclassificació com a sòl urbanitzable residencial amb ordenació detallada, d'un sòl actualment classificat com a sòl no urbanitzable comú, encara que una part d'aquest té la consideració de sòl dotacional destinat a equipament infraestructura-servei urbà (ID), i la meitat est del carrer Cervantes està actualment classificada com a sòl urbà.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Mitjançant la modificació de planejament proposada es pretén completar la urbanització de la zona nord-oest del nucli urbà, al costat de l'accés a la rotonda de la carretera Burriana-Betxí. El sòl urbanitzable resultant constituirà un únic sector, una única àrea de repartiment i una única unitat d'execució.  
La superfície total de l'àmbit de la modificació puntual és de 57.249 m². La zona de la proposta comprén els terrenys situats al nord del carrer Molino, a l'oest del carrer Cervantes, al sud de la carretera Burriana-Betxí, i a l'est d'un vial que connecta la CN-340 amb la carretera Burriana-Betxí.  
El projecte de modificació puntual preveu la reclassificació del sòl no urbanitzable per a tot l'àmbit de la proposta, encara que com a conseqüència del pla especial que va afectar una part d'aquest, actualment una part d'aquesta zona té la qualificació de sòl dotacional (ID).  
En l'edificació serà d'habitatges de protecció oficial en bloc, segons alienacions de vial. En les zones classificades com a residencials VAP i VH l'ordenació serà d'edificació aïllada: habitatge unifamiliar aïllat, apariat i en filera.   
En les zones qualificades amb ús global residencial els usos permesos són: habitatge, hostaler, comercial (tipus A i B), oficines, esportiu, sanitari, religiós, recreatiu i aparcament. Els usos prohibits són: artesanal, magatzems, industrial i estacions de servei. El nombre màxim d'habitatges que s'ha de construir és de 231.  
En les zones classificades com a sòl urbanitzable d'ús terciari els usos permesos són: artesanal, magatzems (tipus A, B, C, D i E), comercial (tipus A, B, C), industrial (tipus A), estacions de servei, habitatge de l'encarregat, oficines de l'empresa, esportiu, recreatiu, aparcaments, hostaler i cultural. Els usos prohibits són: els restants.  
. Alternatives  
Les possibles alternatives, davant de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte, on la decisió de reclassificar sòl es justifica per l'elevat estat de consolidació del sòl urbanitzable residencial, i s'opta per un adequat creixement del municipi per la creació d'una àmplia zona per albergar usos residencials, que pretén completar el sector nord-oest del nucli urbà.  
Tramitació administrativa  
. Admissió a tràmit  
En data 21 de gener de 2005, l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs estudi d'impacte ambiental, relatiu a la Modificació puntual núm. 21 de les normes subsidiàries d'Alquerías del Niño Perdido, i certificació de l'aprovació provisional i resultat del tràmit d'informació pública a què han sigut sotmesos els documents, amb la incoació del corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante de Castelló, amb data 29 d'abril de 2004, i en el DOGV núm. 4752, de 13 de maig de 2004.  
Durant el període d'informació pública no s'hi va presentar cap al·legació, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Amb data 16 de juny de 2005, l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido remet documentació relativa la suficiència de resursos hídrics disponibles per a atendre la demanda d'aigua derivada de la modificació de planejament proposada.  
Amb data 30 de juny de 2005, es requereix l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido perquè complete l'expedient amb la documentació següent:  
. Certificat sobre la capacitat de gestió de residus sòlids urbans i inerts, com també sobre la capacitat de depuració d'aigües residuals  
. Informe favorable de l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, sobre la disponibilitat de recursos hídrics  
. Informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià  
Informes sectorials  
Amb data 28 de juny de 2005, s'efectua consulta al Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló on se sol·licita informe sobre les incidències mediambientals que puguen derivar-se de l'execució del projecte.  
Amb data 29 de juny de 2005, s'efectua consulta al Servei de Conservació de la Biodiversitat sobre la possible existència de tortugues en la xarxa de séquies que creua el sector de la modificació puntual proposada.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura 2000, no es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. La proposta presentada no valora la possible afecció als elements de drenatge (séquia) que travessa longitudinalment el sector i l'antic molí. Al costat de la cooperativa El Molino es troben dos pous de captació denominats Molino 1 i Molino 2 que bomben aigua fins a un depòsit elevat de proveïment a la població.   
3. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la modificació de planejament presentada respecta tots els edificis existents en l'àmbit d'aquesta, excepte una xicoteta casa d'apers, per la qual cosa no es veurà afectat el patrimoni arquitectònic existent. L'estudi d'impacte ambiental no fa referència als jaciments arqueològics catalogats al municipi.   
No obstant l'anterior, consta en l'expedient, amb data 20 de juny de 2005, una sol·licitud de prospecció arqueològica en l'àrea de la proposta, presentada per l'Ajuntament d'Alquerías del Niño Perdido davant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, a fi que s'emeta el preceptiu informe favorable regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià.  
D'altra banda, la proposta presentada no afecta camins ramaders classificats per Ordre ministerial de 10 de desembre de 1975 (BOE 28-01-76), al terme municipal d'Alquerías del Niño Perdido.  
Consideracions ambientals  
1. Com ocorre amb la major part de la plana costanera de la Plana de Castelló, el sòl afectat pel projecte posseeix la més alta capacitat agrària, únicament reduïda per una lleugera pedregositat del terreny. Es tracta d'una zona amb materials quaternaris de naturalesa detrítica, que es correspon amb argiles i llims amb cudols i crostes zonals.   
2. El relleu dominant en d'Alquerías del Niño Perdido és pla, i l'àrea d'estudi es troba enclavada en la conca del riu Millars, concretament en una zona caracteritzada pel desguàs de camps de cultiu de la xarxa de séquies existents. En l'estudi d'impacte ambiental no s'han observat riscs ambientals associats a la localització proposada.  
L'àmbit de la zona d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, i és la zona compatible amb l'ús que es pretén implantar. Tot l'àmbit de l'àrea d'estudi presenta una alta accessibilitat als recursos hídrics, amb un alt cabal i qualitat d'aquests, tractant-se d'aigües potables. L'estudi d'impacte ambiental afirma que en el subsistema aqüífer en què s'enclava l'actuació s'observen actualment problemes de sobreexplotació que es manifesten en la intrusió marina i en la salinització dels pous més litorals.  
3. El territori de la zona de l'actuació té una llarga tradició d'ús agrari, com a terreny de regadiu, per la qual cosa les sèries naturals de vegetació han desaparegut per complet i no s'observa la presència més que d'arbres fruiters i espècies herbàcies de marcat de caràcter nitròfil.  
4. La fauna present, tenint en compte l'escassa superfície a què es limita l'estudi, la naturalesa agrària d'aquesta i la seua proximitat a una via de comunicacions important fa lògicament que excepcionalment s'hi troben animals i que aquests siguen de grups molt comuns, on destaquen els amfibis en les proximitats de les séquies, els rèptils, les aus, i xicotets mamífers.  
Segons l'informe remés pel Servei de Conservació de la Biodiversitat, no s'ha detectat la presència de tortugues en el municipi d'Alquerías del Niño Perdido durant les prospeccions realitzades per aquest servei.  
5. Es realitza una descripció climàtica de la zona, destacant que es tracta d'un clima mediterrani amb temperatures suaus tot l'any, amb un règim publiomètric marcat per la irregular distribució de les pluges, i la torrencialitat d'aquestes, amb una marcada estació seca.  
Respecte al règim de vents, els de major freqüència són els de component est, i sobretot del sud-est.  
6. Pel que fa al paisatge, el conjunt de parcel·les que conformen la zona de l'actuació és el típic de la comarca, compost fonamentalment per cultius de taronger. És un paisatge artificial amb múltiples signes de l'activitat humana. L'actuació s'emmarca en una zona de topografia plana amb una conca visual de poca amplitud per la qual cosa no es preveuen afeccions significatives sobre el paisatge a causa de la urbanització de la zona.  
7. El municipi d'Alquerías del Niño Perdido es troba situat al sud de Castelló, la seua dimensió és xicoteta, ocupa tan sols 12,60 km², amb una població de 3.746 habitants segons cens de 2004.  
8. Respecte al proveïment d'aigua potable al sector, l'estudi d'impacte ambiental afirma que les infraestructures que fan possible el proveïment d'aigua potable al municipi són de recent construcció i admeten l'aportació de cabals d'aigua de qualitat adequada i en quantitats tals que fan poc significatiu el consum previsible de la zona residencial projectada. El proveïment d'aigua en el municipi d'Alquerías del Niño Perdido està gestionat per la cooperativa d'aigües potables El Molino mitjançant un pou que explota l'esmentada entitat i mitjançant l'aportació d'aigua provinent dels pous situats al municipi de Vila-real.  
Pel que fa a l'evacuació de les aigües pluvials, hi ha un important canal de reg al sector que recull les aigües per escorriment provinents de la pluja.  
1. Respecte a la depuració de les aigües residuals, l'estudi d'impacte ambiental afirma que està previst que entre en funcionament la infraestructura necessària perquè la totalitat de les aigües residuals municipals siguen conduïdes a l'EDAR mancomunada de Vila-real.  
2. L'estudi d'impacte ambiental únicament indica respecte al tractament i gestió dels residus sòlids que es complirà de la legislació sectorial vigent.  
3. Les principals mesures correctores es recolzen en el control dels impactes sobre el medi físic, i són d'aplicació rigorosa totes i cada una de les mesures correctores proposades, que no entren en contradicció amb aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitage, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el Projecte de modificació puntual núm. 21 de les normes subsidiàries vigents al municipi d'Alquerías del Niño Perdido, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, i especialment davant de l'absència d'informació que justifique o no la possible presència de restes arqueològiques en l'entorn de l'actuació, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Haurà de ser necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la disponibilitat de recursos hídrics i compatibilitat de l'increment de consum de l'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics i del planejament vigent, a més de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent.   
Haurà de ser necessari acreditar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la capacitat de depuració de l'EDAR a la qual es pretenen connectar els col·lectors d'aigües residuals. La concessió de cèdules d'habitabilitat al sector haurà de quedar condicionada al fet que l'estació depuradora prevista es trobe totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals generades, i preparada per a entrar en servei.   
Les xarxes de sanejament dels nous sòls urbanitzables hauran de ser separatives, connectant-se les canalitzacions de residuals a l'estació depuradora per al tractament definitiu d'aquestes.  
S'haurà d'identificar el traçat del col·lector d'evacuació d'aigües pluvials, com també el punt d'abocament d'aquest, tenint en compte que la modificació dels escorriments de la zona i la impermeabilització d'una gran superfície de terreny a conseqüència de la urbanització de vials i parcel·les edificables, no ha de produir afeccions a altres espais o elements externs al sector.  
En tot cas, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
Serà necessària la reposició de tots els serveis i infraestructures de reg afectats i funcionalment necessaris per part de l'urbanitzador. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tenen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de disposar de .autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la manera en què s'hauran de dur a terme les actuacions proposades.   
La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, es mantindrà en condicions agrícoles adequades, atesa l'elevada qualitat agrària d'aquesta, i es destinarà al farciment de les zones verdes previstes en l'actuació, o si no n'hi ha, a altres àrees del municipi on en siga susceptible la utilització. Es definirà el lloc i les condicions d'emmagatzemament del sòl eliminat, a fi de garantir que l'esmentada terra no perda les condicions d'humitat i les característiques edàfiques d'aquesta.  
Descripció de les espècies vegetals que s'han d'utilitzar en l'enjardinament de les zones verdes, optant sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius.  
Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament dels terrenys s'hauran de gestionar de manera adequada a la seua naturalesa, i queda prohibida la incineració in situ d'aquests o de qualsevol altre tipus de residu.  
Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la legislació sectorial d'aquests i si n'és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus s'establisca per la Generalitat Valenciana.  
S'haurà de dur a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, i s'haurà de gestionar cada un dels residus generats conforme a les característiques fisicoquímiques d'aquests. S'haurà de definir una àrea on depositar els contenidors destinats a aquest efecte, indicant les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fuites, abocaments accidentals, vessaments, etc. que puguen produir-se durant l'emmagatzemament temporal d'aquests.  
En particular, per als residus de construcció i demolició de les obres d'urbanització, l'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
L'Ajuntament haurà de fer-se càrrec de la gestió dels residus sòlids en compliment el Pla zonal de residus, la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus de la Comunitat Valenciana, la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana, i el Reial decret 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant abocador.  
Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, i s'haurà d'evitar l'ocupació dels terrenys confrontants.   
Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es realitzaran les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
Les mesures preventives i correctores proposades, com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé en allò relatiu a l'ordenació del sector bé en el corresponent a les posteriors fases d'urbanització i funcionament.  
. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de setembre de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 10/05 AIA  
Títol: Pla parcial sector Abadia  
Promotor: Ajuntament de Canet d'en Berenguer  
Autoritat substantiva: Conselleria de Territori i Habitatge. Comissió Territorial d'Urbanisme de València.  
Localització: Canet d'en Berenguer (València)  
Superfície: 13,00 ha  
Descripció del projecte  
Objecte del projecte  
L'objecte del projecte és la programació urbanística d'un nou sector que servisca per a atendre la demanda de sòl residencial turístic que actualment no pot atendre's per haver-se esgotat la reserva qualificada a aquest efecte en el vigent Pla general.  
L'execució del projecte requereix la modificació del Pla general de Canet d'en Berenguer donant lloc a un nou sector de sòl urbanitzable, i altres terrenys de la xarxa estructural de dotacions públiques a destinar espais lliures i viari, sobre sòl no urbanitzable comú.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
L'àmbit territorial afectat és un espai de caràcter residual que va quedar en el Pla general classificat com a sòl no urbanitzable comú entre:  
. Oest: nucli urbà tradicional  
. Est: zona dotacional de la xarxa estructural denominada RDPT  
. Nord: antiga carretera d'accés a la platja  
. Sud: llit del riu Palància  
La superfície de la parcel·la resultant es xifra en 130.041 m². La forma d'aquesta és irregular i la seua topografia, molt uniformement i sensiblement plana, amb desnivells no superiors a 1,5 metres.  
Planejament vigent i proposat  
El vigent Pla general va ser aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el dia 27 de juliol de 2001. Els terrenys objecte de reclassificació posseeixen la condició de sòl no urbanitzable comú.  
La classificació proposada és la de sòl urbanitzable i altres terrenys de la xarxa estructural de dotacions públiques destinats a espais lliures i viari. El detall de superfícies és:  
. Residencial dens: 15.300 m²  
M1: 311 habitatges  
M2: 323 habitatges  
. Residencial extensiu: 13.732 m²  
M3: 19 habitatges  
M4: 41 habitatges  
M5: 70 habitatges  
. Construcció extensiu (M0): 2.353 m²  
M6: 9 habitatges  
Terciari: 27.500 m²  
Dotacional: 10.929 m²  
Zona verda: 11.471 m²  
Viari: 29.340 m²  
La delimitació del sector posseeix una superfície de 110.625 m², que junt amb la xarxa estructural adscrits constitueix una única unitat d'execució la superfície de la qual és de 130.041 m².  
La unitat d'execució és doncs discontínua, i comprén la totalitat dels terrenys que constitueixen el sector del sòl urbanitzable, de 110.625 m², i els exteriors a aquest àmbit determinats per l'ordenació estructural:  
Meitat nord de la rotonda sobre l'antiga carretera poble . platja: 1.924 m²,  
Espai lliure de la xarxa estructural QL . Palància: 17.492 m²  
Fitxa de planejament i gestió  
ZONA TERCIARI . HOTEL  
Aprofitament màxim 0,20 m² sotre/m²  
Núm. màxim de plantes 5  
Grandària mínim de parcel·la 27.500 m²  
ZONA RESIDENCIAL D'ALTA DENSITAT  
Aprofitament màxim 3,35 m² sostre/m²  
Núm. màxim de plantes 20 (62,50 m)  
Grandària mínim de parcel·la 2.000 m²  
Núm. habitatges M1: 311  
M2: 3.23  
ZONA RESIDENCIAL DE BAIXA DENSITAT  
Aprofitament màxim 1,00 m² sostre/m²  
Núm. màxim de plantes 2 + andana  
Grandària mínim de parcel·la 90 m²  
M3: 19  
Núm. habitatges M4: 41  
M5: 70  
CONSTRUCCIÓ EXISTENT  
Aprofitament màxim 0.6 m²sostre/m²  
Núm. màxim de plantes 2 + andana  
Grandària mínim de parcel·la 250 m²  
Núm. habitatges M6: 9  
Nombre d'habitatges i augment de la població prevista  
El nombre d'habitatges previst és de 774. Prenent com a mòdul d'ocupació 1,7 habitants/hab, establit en el PGOU d'acord al nombre d'habitants del municipi i el nombre de cases existents, la població potencial del sector seria de 1.316 habitants.  
Moviment de terres  
Les rasants s'adaptaran, en la mesura que siga possible, a la forma del terreny a fi d'evitar grans moviments de terres, i proporcionant l'adequat desguàs de les aigües.   
El terraplé o desmunt de la rasant respecte a les parcel·les confrontants serà el mínim possible.  
Amb l'objecte d'anul·lar l'efecte de possibles desbordaments del riu Palància, el projecte, d'una part, determina que l'alçària de les rasants dels vials s'eleve com a mínim 0,80 centímetres respecte a la natural del terreny, sense perjudici de disposar les transicions més adequades amb el viari i territori confrontants, i d'una altra part, prohibeix la construcció de plantes de soterrani o semisoterranis en els edificis.  
Es retirarà un mínim de 0,50 metres de cara a un sanejament adequat per a fonament de l'esplanada. Aquesta terra es portarà a un abocador, o bé es destinarà a ús agrícola o s'aprofitarà en zones verdes de l'àmbit de l'actuació.  
Xarxa de sanejament d'aigües pluvials i residuals  
. Les aigües pluvials del sector es recullen mitjançant col·lectors que es connectaran al col·lector situat en el límit nord-est del sector.  
La xarxa de pluvials aboca a la séquia (marc de 2x2 metres) que discorre pel camí del far a partir de la rotonda situada en l'enllaç dels sectors P, E i C de la platja de Canet. Per un altre costat es desvia la séquia del Rotllet i del Riu pel límit oest del sector i aboca les aigües d'aquestes al riu.  
. Les aigües residuals es canalitzaran fins al col·lector general situat en el límit nord-est del sector en la ronda oest dels sectors P, E i C de la platja de Canet, pel vial de la qual discorre el col·lector de residuals existent de 400 mil·límetres de diàmetre.  
Segons el DOGV de 15 de novembre de 2004, actualment la futura EDAR de Canet d'en Berenguer es troba en fase de licitació, encara no està adjudicada, però es preveu que en un termini inferior a 24 mesos es construïsca. Mentre la nova EDAR no estiga construïda les aigües residuals del sector seran incorporades al sistema actual de sanejament i depuració.  
Xarxa de proveïment  
Es projecta una xarxa mallada per al proveïment d'aigua potable al sector que es connectarà en dos punts en la xarxa existent: un al nord en la xarxa que discorre d'oest a est pel camí del mar i un altre en el sud-est.  
S'instal·laran hidrants contra incendis cada 100 metres. Així mateix s'instal·laran boques de reg separades suficientment per a garantir l'aigua a tota la zona verda.  
Per al proveïment d'aigües el projecte remet a la solució estructural prevista en el Pla general, la qual incorpora el sistema dissenyat per l'actual Conselleria d'Infraestructures de proveïment als municipis de la comarca de Sagunt utilitzant sistemes superficials del sistema Xúquer . Túria, que ha sigut tractat en el projecte denominat Projecte bàsic d'abastiment d'aigua potable al Camp de Morvedre.  
Per al terme municipal de Canet d'en Berenguer, aquest projecte preveu la construcció d'un nou depòsit junt amb el ja existent en la lloma del Cabeçol, de 2.500 m³ de capacitat. L'aigua del sistema Xúquer . Túria emmagatzemada en aquest depòsit es mesclaria amb la procedent del pou local, donant lloc a una aigua de qualitat acceptable per al consum i una capacitat de proveïment de 10.000 a 12.000 habitants.  
L'Empresa General Valenciana del Agua certifica que l'actual sistema de subministrament d'aigua potable del municipi té capacitat suficient per a efectuar el subministrament d'aigua al futur Pla parcial sector Abadia.  
Jardineria i xarxa de reg  
La xarxa de reg està formada per boques de reg d'1. en la zona de gespa i en les voreres xarxa de degoteig per als escocells de les mitjanes i voreres.  
En el moment que el tipus d'arbratge, en les voreres i mitjanes s'han disposat diverses espècies d'arbres en escocells i en les zones verdes s'han disposat arbres i massissos arbustius distribuïts en funció de la zona on s'hagen d'implantar.  
Xarxa elèctrica  
Per al subministrament elèctric del sector s'hauran de soterrar totes les instal·lacions que impedisquen el desenvolupament d'aquesta, realitzant una xarxa subterrània que alimentarà els centres de transformació prevists per al sector. Des d'aquests centres partiran les línies subterrànies de baixa tensió que alimentaran les parcel·les i els quadros de comandament i protecció d'enllumenat públic.  
Xarxa d'enllumenat públic  
La xarxa d'enllumenat i les lluminàries s'ajustaran al que preveu el Pla general o ordenança corresponent.  
Xarxa de telefonia  
La xarxa de telefonia s'ha dissenyat d'acord amb la companyia subministradora.  
1. Alternatives i justificació de l'emplaçament  
Les alternatives plantejades consisteixen a dur a terme l'actuació amb la possibilitat d'augmentar el turisme en el municipi o no.  
Es justifica el desenvolupament de l'actuació i el seu emplaçament per la condició de ser sòl no urbanitzable comú, si bé els usos agraris tradicionals estan sent abandonats de manera progressiva i accelerada per motius de productivitat moderada (comparats amb altres del terme municipal) i que el terreny agrícola, atesa la limitada extensió del terme municipal, ha esdevingut en un actiu econòmic obsolet, girant al voltant del sector dels serveis i l'activitat turística.  
Tramitació administrativa  
2. Procés administratiu i informació pública  
La informació pública del Programa d'actuació integrada del sector Abadia va ser publicada en el DOGV número 4.593 de 23 de setembre de 2003 i en el Diario de Valencia de 20 de setembre de 2003. De la publicació es desprén que la documentació tècnica junt amb l'estudi d'impacte ambiental va estar exposada al públic durant un període de 20 dies hàbils depositada en l'Ajuntament de Canet d'en Berenguer i en la notaria de Sagunt del Sr. Vicente Micó Giner.  
El secretari de l'Ajuntament certifica el 26 d'abril de 2004 que l'Ajuntament en sessió plenària extraordinària celebrada el 12 de febrer de 2004 va adoptar, entre altres l'acord d'aprovar provisionalment en totes les seues parts i amb subjecció als corresponents informes tècnic . jurídics obrants en l'expedient referent al Programa d'actuació integrada del sector Abadia, alternativa presentada per Atienzar Actuaciones SL conforme a allò que estableix l'article 47.1 de la LRAU, junt amb els corresponents projectes d'urbanització i reparcel·lació de l'esmentat programa, requerint-se per a l'execució de l'actuació, l'aprovació definitiva de la Comissió Territorial d'Urbanisme.  
L'1 de juliol de 2004 el director Territorial de Territori i Habitatge remet a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'estudi d'impacte ambiental de l'actuació a efectes que s'emeta la corresponent declaració d'impacte ambiental, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons consta en el certificat del secretari de l'Ajuntament de 31 de gener de 2005, l'expedient referent al Programa d'actuació integrada presentat per Atienzar Actuaciones SL denominat La Abadia, entre els documents del qual es trobava el corresponent Projecte d'impacte ambiental va ser exposat al públic entre els dies 24 de setembre i 17 d'octubre de 2003, presentant-se 7 al·legacions el tenor literal dels quals no va ser estimat en el Ple aprovatori del dia 12 de febrer de 2004.  
3. Resum de les al·legacions  
Les al·legacions a l'actuació van ser remeses a la Direcció General de Gestió del Medi Natural per l'Ajuntament mitjançant escrit de remissió de l'Alcaldia el 2 de febrer de 2005. Aquestes són:  
. Sra. Isabel Romero Blasco (26/09/2003). De caràcter urbanístic.  
. Sra. María Julia Marzal Badenes (1/10/2003). De caràcter urbanístic.  
. Sr. Juan José Sánchez Martínez (1/10/2003). De caràcter urbanístic.  
. Sra. Rosa Belda Antoni (15/10/2005). De caràcter urbanístic.  
. Sr. Juan Sánchez Amores (15/10/2003). El punt quart de l'al·legació es considera de caràcter ambiental ja que al·lega: .... En la dita zona es veuran condemnats a coexistir dos tipus d'edificacions clarament diferenciades, d'un costat les construccions d'habitatges adossats, unifamiliars, col·lectius en què predominen les tres o quatre altures i d'un altre costat unes edificacions de fins a 20 altures. Creiem que dita proposada no és respectuosa amb el medi ambient ni amb l'entorn constructiu ...  
. Sr. Eulogio Gómez .Trénor y Fos (17/10/2003). La primera al·legació es considera de caràcter ambiental ja que indica que encara queda sòl urbanitzable tant en la platja com en el nucli urbà del poble.  
En l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental consten 6 al·legacions si bé l'al·legació de la Sra. Rosa Belda Antoni es troba repetida.  
D'altra banda, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre el 3 de gener de 2005 còpia de les al·legacions presentades en aquesta Conselleria contra el programa avaluat:  
. Sr. Álvaro Gómez . Trénor Aguilar (27/09/2004). Al·lega l'absència de resposta per part de l'Ajuntament a l'al·legació presentada per son pare el Sr. Eulogio Gómez . Trénor, així com la no-comunicació de l'aprovació provisional de l'actuació.  
1. Peticions d'informació o documentació complementària  
El 4 de gener de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural requereix a l'Ajuntament el certificat d'informació pública així com totes les al·legacions que s'hagueren presentat. Aquest requeriment va ser atés, amb la remissió de la documentació sol·licitada per part de l'Ajuntament, el 2 de febrer de 2005.  
El 3 de juny de 2005, la Direcció General de Gestió del Medi Natural informa el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial dels aspectes que es considera han de ser ampliats i/o justificats abans de l'emissió de la declaració d'impacte ambiental:  
. La documentació presentada no es troba subscrita per cap persona física. Es torna la documentació presentada sol·licitant una còpia del Pla parcial de millora i l'estudi d'impacte ambiental subscrits per tècnic competent.  
. Es posa de manifest la coincidència de l'anàlisi del territori de l'estudi d'impacte ambiental de l'actuació i del Pla general d'ordenació urbana quan els àmbits d'ordenació de l'un i l'altre són diferents i per tant l'escala de detall a utilitzar. S'insta a realitzar una descripció del medi a una escala de major detall, indicant que les característiques i usos del sòl han pogut variar des de la redacció de l'estudi del PGOU.  
. L'estudi d'impacte ambiental no té estudi d'alternatives que han de referir-se principalment a l'emplaçament, sense ometre altres com la delimitació, l'ordenació interior, alçàries de les edificacions, etc.  
. En el capítol d'identificació i valoració d'impactes, en l'apartat B: Emissió d'agents contaminants han d'analitzar-se de manera independent els impactes produïts per l'augment dels nivells acústics, la generació d'aigües residuals, la producció de residus i l'enjardinament de les zones verdes, ja que es tracta d'accions de projecte de diversa naturalesa que poden afectar diversos elements del medi. El mateix succeeix amb l'apartat referit a l'explotació de recursos naturals, és a dir, consum d'aigua potable i energia elèctrica.  
S'ha d'aprofundir en la identificació i valoració d'impactes, a més s'han omés alguns elements del medi com són el paisatge i el medi socioeconòmic.  
. S'ha de realitzar un estudi del paisatge en què s'analitze, entre altres, l'impacte generat per la implantació del sector, així com la construcció d'edificis de 20 altures.  
. S'ha d'aportar documentació justificativa que acredite que la infraestructura de depuradora projectada es troba executada en el moment actual.  
. Hauria de concretar-se el sistema triat per a l'evacuació i abocament de les aigües pluvials, relacionant-lo amb el risc d'inundació existent en la zona objecte del projecte.  
. Es considera necessària la documentació acreditativa de què les infraestructures per a garantir la disponibilitat i subministrament del cabal d'aigua potable requerit per és sector es troben executades.  
. Per a obtenir els cabals d'aigua potable i d'aigua residual, l'informe municipal pren per al càlcul 1.309 i 2.898 habitants equivalents, respectivament. S'ha de justificar l'adopció d'aquestes dades.  
. Haurà de remetre's informe emés pel Servei de Planificació i Ordenació Territorial que aprove l'estudi d'inundabilitat del sector.  
. Han d'identificar-se els mecanismes de gestió dels diversos tipus de residus generats en el sector tant en la fase de construcció com en la de funcionament.  
. Si bé no existeix, a priori, afecció sobre jaciments arqueològics, han d'adoptar-se mesures preventives que s'han d'aplicar en la fase d'obres l'objecte de la qual siga protegir les restes que pogueren aparéixer durant l'execució d'aquestes.  
. En la visita de camp es van observar abassegaments de materials que podrien ser residus de diversa naturalesa abocats de manera incontrolada. Aquest fet ha de ser analitzat en l'estudi d'impacte ambiental.  
Com a resposta al requeriment de documentació anterior, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial remet a l'Àrea d'Avaluació Ambiental, el 4 de juliol de 2005, còpia del projecte visat i rectificat de l'estudi d'impacte ambiental a l'objecte que s'emeta la corresponent declaració.  
Es considera que la nova documentació aportada esmena prou el que sol·licita i es continua amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Posterior als requeriments indicats anteriorment, l'Àrea d'Avaluació Ambiental realitza les consultes següents:  
. A l'Àrea d'Urbanisme: informe sobre l'estudi del paisatge.  
. A l'Àrea de Qualitat Ambiental: informe sobre l'estudi acústic.  
Finalment, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial remet el 14 de juliol de 2005 documentació complementària del Pla parcial referent a informes sectorials sobre residus sòlids i subministrament d'aigua potable. Aquests informes, entre altres, es resumeixen en el següent apartat.  
Informes sectorials  
Informe del sector Abadia del municipi de Canet d'en Berenguer realitzat per un tècnic urbanista municipal  
Aquest informe, datat l'11 de febrer de 2004, posa de manifest, entre altres, els aspectes següents:  
. Indica l'esgotament del sòl urbà i urbanitzable previst en el PGOU.  
. Es valora positivament l'adopció d'un model de creixement en règim intensiu, en tant que, d'aquesta manera, es minimitza l'ocupació de sòl.  
. Actualment existeix en funcionament l'emissari de Canet d'en Berenguer, que dóna servei al municipi de Canet i a la platja d'Almardà de Sagunt, amb una capacitat de bombament de 18.648 m³/dia.  
En aquest moment es bomba un cabal mitjà de 6.268 m³/dia que sumats als 580 m³/dia prevists per al sector Abadia suposa un abocament final de 6.847 m³/dia.  
Hi ha previsió de construcció d'una EDAR, prevista en el II Pla director de sanejament de la Comunitat Valenciana, amb una capacitat de tractament en una primera fase de 8.000 m³/dia i de 12.000 m³/dia en la seua segona fase.  
Amb aquestes dades i previsions, la incorporació del sector Abadia és factible.  
. En l'actualitat, dins del projecte de proveïment d'aigua potable al Camp de Morvedre es potabilitzen 450 l/s, i es poden ampliar fins a 800 l/s.  
De la participació de Canet en aquest Consorci d'abastiment d'aigua més els recursos hídrics, es considera que es cobreixen les necessitats del sòl actualment qualificat urbanísticament.  
Les previsions d'increment de població de 1.309 habitants, amb una dotació mitjana de 250 l/hab i dia, suposen 327 m³/dia i un cabal instantani de 3,79 l/s, que poden ser subministrats per la potabilitzadora.  
. Amb la proximitat del riu es preveu l'abocament de les aigües pluvials al llit d'aquest, sense perill de provocar inundacions, aigua avall, pels cabals aportats, atesa la proximitat de la desembocadura.  
. S'aporta estudi d'impacte ambiental les mesures correctores del qual han sigut incorporades a les normes urbanístiques del Pla parcial.  
. S'aporta estudi d'inundabilitat en estar afectat pel PATRICOVA, tenint la qualificació de risc d'inundació tipus 6, freqüència baixa (cada 500 anys) i calat baix (< 0.80 m), amb proposta de mesures de prevenció i minimització del risc, que han sigut incorporades a les normes urbanístiques del Pla parcial.  
. Finalment conclou que la documentació es considera completa i prou justificada per a efectuar la tramitació del Pla parcial.  
Informe en relació amb l'estudi d'Inundabilitat del Pla parcial del sector Abadia a Canet d'en Berenguer realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial de 7 de juliol de 2005  
Es transcriuen a continuació les consideracions finals que condueixen a l'aprovació condicionada de l'estudi d'inundabilitat:  
[5] Vist el tercer informe de la Comissaria d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, emés el 27 de juny de 2005, sobre l'estudi d'inundabilitat del Pla parcial del sector Abadia de Canet d'en Berenguer, en el qual s'indica el següent:  
. Es presenta un annex complementari a l'estudi d'inundabilitat en què s'aporta una solució al risc d'inundació del sector que s'ha d'urbanitzar, consistent en la construcció d'una mota de protecció en el marge esquerre del riu, de 236 metres de longitud i una alçària mitjana d'1,5 metres, si bé falta per definir el nou mapa de risc resultant després de l'execució d'aquesta.  
. En relació amb la compatibilitat de les actuacions del projecte d'adequació del delta del riu Palància, la Direcció Tècnica de la Confederació considera que la solució de mota de protecció emprada per a eliminar el risc sembla adequada. Segons es desprén dels càlculs no procedeix sobreelevacions en el marge oposat en relació amb la situació actual.  
La mota de secció trapezial es protegeix amb geomalla en forma de cel·les, que alberga terra vegetal sobre la qual es planta una hidrosembra, la qual cosa constitueix una solució blana i compatible des del punt de vista ambiental amb el projecte de condicionament del riu Palància.  
. En el moment que l'actuació urbanística afecte domini públic hidràulic haurà d'ajustar-se al que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen). Igualment, s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament d'aigües pluvials així com es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
[Conclusió] Procedeix emetre un informe favorable condicionat a l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat, en considerar prou complides les previsions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), i no existir inconvenient per part de l'organisme de conca. Aprovació que es considera subsumida en la de l'instrument de planejament que habilita l'actuació (Pla parcial).  
Havent de constar en l'acord aprovatori les següents condicions el compliment de les quals haurà de verificar l'Ajuntament:  
. Haurà d'aportar-se el pla de concreció del risc futur després de l'execució de les mesures correctores proposades.  
. Hauran d'executar-se a càrrec de l'actuació les mesures correctores proposades per a eliminació del risc d'inundació, així com ajustar les rasants resultants després de l'actuació a la dels sòls urbanitzats confrontants.  
. En el moment que l'actuació urbanística afecte el domini públic hidràulic haurà de complir el que disposa la normativa vigent (text refós de la Llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen). Igualment, s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament d'aigües pluvials així com es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
Així mateix haurà de remetre's al Servei d'Ordenació territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge pla que continga la delimitació del risc futur resultant després de l'execució de les mesures correctores propostes.  
Certificat respecte a la gestió de residus sòlids urbans de 13 de juliol de 2005  
Certificat del secretari municipal en què s'indica que el servei públic de recollida de residus sòlids urbans i el transport d'aquests a un abocador, el presta (mitjançant contracte de l'empara de la LCAP) l'empresa Urbaser SA. En els pactes establits consta l'obligació d'ampliar aquest servei a les noves zones urbanes que es vagen ampliant com per exemple el Programa d'actuació integrada de la zona Abadia.  
Informe de l'empresa EGEVASA de 12 de juliol de 2005 sobre la capacitat de subministrament d'aigua potable  
El cap d'explotació del servei de proveïment d'aigua potable i clavegueram en el municipi de Canet d'en Berenguer certifica que l'actual sistema de subministrament d'aigua potable del municipi té capacitat i suficiència per a efectuar el subministrament d'aigua al futur Pla parcial sector Abadia, la urbanització del qual està prevista, en les mateixes condicions de quantitat i qualitat d'aigua que actualment es realitza el subministrament al nucli urbà.  
Que la qualitat de l'aigua subministrada compleix amb el que estableix el RD. 140/2003, de 7 de febrer, amb l'excepció dels paràmetres de nitrats i sulfats.  
Que cal destacar que hi ha tres plantes potabilitzadores d'osmosi inversa instal·lades en el municipi, una en el nucli urbà i les altres dos en la platja. Aquestes plantes redueixen els valors de nitrats i sulfats a una concentració admissible per allò que s'ha establit en l RD 140/2003.  
Que recentment s'han creat les infraestructures necessàries per a subministrar aigua potable des de la planta potabilitzadora de Sagunt al municipi de Canet d'en Berenguer.  
Que una vegada aquestes instal·lacions entren en funcionament, i fent la mescla adequada entre l'aigua actual del municipi i l'aigua futura de la potabilitzadora de Sagunt, l'aigua que se subministre a la població complirà tot el que estableix el RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de qualitat d'aigua de consum humà.  
Informe de l'empresa EGEVASA de 19 de juliol de 2005 sobre la xarxa d'abastiment d'aigua potable al municipi de Canet d'en Berenguer  
L'informe indica que el municipi compta amb una població empadronada en 2005 de 4.955 habitants, i arriba a tenir a l'estiu una població màxima entre 15.000 i 20.000 habitants.  
El proveïment actual es realitza mitjançant una captació de propietat municipal denominat sondeig Cabeçol, situat en la partida de Montíber en el terme municipal de Sagunt, que a través del depòsit Cabeçol, abasteix tant la població com als habitants de la platja.  
Hi ha una altra captació de propietat municipal denominada Pozo Pastor, situat en l'interior del nucli urbà de la platja de Canet d'en Berenguer, en l'avinguda Ausiàs March, que actualment es troba en estat de reserva. L'aigua d'aquest pou s'injectaria directament a la xarxa de distribució i a través d'ella es podria abastir el nucli urbà de Canet d'en Berenguer.  
Contestació del Consorci concessionari d'aigües (xarxa d'abastiment de Camp de Morvedre, fases I, II, III i IV; de 21 de juliol de 2005  
Es tracta de la contestació de la presidenta del Consorci a petició de l'urbanitzador el contingut del qual és remés pel Servei Territorial d'Urbanisme pel contingut ambiental d'aquest.  
Aquest escrit diu que conforme a l'esborrany del conveni que s'ha de subscriure entre els municipis integrats en el Consorci Concessionari d'Aigües (xarxa d'abastiment de Camp de Morvedre fases I, II, III i IV; i l'Entitat de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, per al subministrament en alta d'aigua potable des de la planta potabilitzadora (ETAP) i xarxa d'abastiment del Camp de Morvedre en les seues fases I, II, III i IV, la distribució al municipi de Canet d'en Berenguer, es concreta en les xifres següents:  
. Cabal: 5.406 m³/dia.  
. Població total: 21.624 habitants.  
Informe de l'Entitat de Sanejament d'Aigües EPSAR sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de Canet d'en Berenguer per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel desenvolupament urbanístic sector Abadia del PGOU de Canet d'en Berenguer, de 20 de juny de 2005.  
[1] L'emissari de Canet d'en Berenguer dóna servei al mateix municipi i a la platja de l'Almardà de Sagunt, i té una capacitat de bombament de 18.648 m³/dia. Actualment bomba un cabal mitjà de 4.492 m³/dia.  
[2] Recentment s'han licitat les obres de construcció d'una planta depuradora per a Canet d'en Berenguer i l'Almardà amb una capacitat de tractament de 8.000 m³/dia en una primera fase i 12.000 m³/dia en una segona fase.  
[Conclusió] L'Entitat de Sanejament informa la viabilitat del tractament en l'EDAR de Canet d'en Berenguer i l'Almardà de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector Abadia sempre que es complisquen els següents condicionants:  
. En el seu dia l'urbanitzador haurà de realitzar la sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques es realitzaran pel peticionari al seu compte i risc.  
. L'abocament generat pel desenvolupament urbanístic haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament. L'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta Entitat de Sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una arqueta de bagants que permeta la desconnexió de l'abocament.  
. Les aigües residuals generades pel desenvolupament urbanístic objecte de l'informe seran tractades en l'EDAR de Canet d'en Berenguer i l'Almardà. En cas de no estar finalitzades les obres de l'EDAR, les aigües residuals seran sotmeses en les instal·lacions actuals a un pretractament i abocament posterior a l'emissari submarí.  
. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat indicada, a l'efecte de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament de Canet d'en Berenguer.  
Afeccions legals  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'interés comunitari denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000 ni ZEPA designades per a formar part de la xarxa Natura 2000. Tampoc apareixen espais naturals protegits de la Generalitat Valenciana (parc natural, paratge natural, paratge natural municipal, reserva natural, monument natural, lloc d'interés i paisatge protegit), zones humides catalogades, microreserves vegetals, forests d'utilitat pública o gestionats per l'administració.  
Llei del patrimoni cultural valencià  
En el terme municipal de Canet d'en Berenguer hi ha tres jaciments arqueològics que no queden afectats per l'actuació.  
En qualsevol cas s'ha de disposar de l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència segons el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Text refós de la Llei d'aigües  
L'actuació urbanística preveu l'abocament de les aigües pluvials del sector al riu Palància pel qual s'haurà d'obtenir autorització prèvia de l'organisme de conca.  
Consideracions ambientals  
Consideracions generals  
. No hi ha cap espai protegit en l'àmbit del sector.  
. Els terrenys inclosos en el sector no tenen risc de lliscament o despreniment.  
. L'erosió actual és molt baixa mentre que l'erosió potencial és baixa.  
. El risc de contaminació dels aqüífers en la zona d'actuació és mitjà mentre que l'accessibilitat als recursos hídrics és alta.  
. La capacitat d'ús del sòl és molt elevada.  
. La vegetació existent consisteix en cultius agrícoles de regadiu, majoritàriament cítrics, els quals al seu torn comencen a ser substituïts per erms per causa del canvi de model socioeconòmic experimentat en el municipi si bé, en la vora del riu Palància sí es troben mostres de vegetació edafòfila, que convé preservar.  
Risc d'inundació  
La zona d'actuació es troba afectada per la zona d'inundació VC06, con del riu Palància, considerada de risc 6 pel PATRICOVA.  
L'estudi d'inundabilitat presenta com a mesura correctora l'execució d'una mota de protecció aprofitant un camí rural existent que se sobreeleva i se situa sobre la coronació d'aquesta, que té una elevació mitjana d'1,5 metres i un desenvolupament longitudinal de 236 metres. Solució que, segons indica l'estudi d'inundabilitat, elimina el risc d'inundació en l'àmbit del sector Abadia.  
Aquest estudi d'inundabilitat posseeix informe favorable condicionat, per la qual cosa es fa imprescindible el compliment dels condicionants de l'informe elaborat pel Servei d'Ordenació Territorial el 7 de juliol de 2005.  
Paisatge  
L'estudi d'impacte ambiental incorpora com a annex núm. 3 un estudi del paisatge en què s'indica que el principal motiu de la fragilitat del paisatge de l'àmbit d'actuació és el seu alt grau d'accessibilitat de potencials observadors. La zona se situa al costat del camí de la Mar, per la qual cosa quedarà a la vista de qualsevol observador que circule per l'esmentada carretera. A més en tractar-se d'una construcció que incorpora dues edificacions de 20 altures, l'impacte que es generarà sobre el paisatge serà alt, ja que seran percebudes des de qualsevol punt de Canet d'en Berenguer.  
Des de les proximitats del riu Palància en les quals es desenvolupa un bosc de ribera d'excel·lent qualitat paisatgística, l'impacte d'edificacions d'aquesta alçària serà elevat.  
Aquest estudi del paisatge ha sigut remés a l'Àrea d'Urbanisme de la Conselleria de Territori i Habitatge perquè siga informat.  
Aigua potable  
Dels informes realitzats per l'empresa EGEVASA es desprén que l'actual sistema de subministrament té capacitat i suficiència per a efectuar el subministrament d'aigua al futur sector Abadia. El subministrament actual del municipi es realitza des del sondeig de propietat municipal denominat el Cabeçol (partida de Montíber del terme municipal de Sagunt), existint en el municipi un altre pou, denominat Pozo Pastor (situat en el nucli urbà de la platja), que es troba en estat de reserva.  
Es reconeix que la qualitat de l'aigua subministrada a la xarxa domiciliària del municipi incompleix els paràmetres de nitrats i sulfats establits en RD 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de qualitat de l'aigua de consum humà. Per aquests motius s'han creat les infraestructures necessàries per a subministrar aigua potable des de la planta potabilitzadora de Sagunt. Aigües que mesclades adequadament amb l'aigua actual del municipi compliran tot el que estableix l'esmentat reial decret.  
Queda pendent el conveni que s'ha de subscriure els entre els municipis integrats en el Consorci concessionari d'aigües (xarxa d'abastiment de Camp de Morvedre, fases I, II, III i IV; i l'Entitat de Sanejament d'Aigües Residuals de la Comunitat Valenciana, per al subministrament d'aigua potable des de la planta potabilitzadora (ETAP) i xarxa d'abastiment del Camp de Morvedre en les seues fases I, II, III i IV, la distribució al municipi de Canet d'en Berenguer concreta un cabal de 5.406 m³/dia per a abastir un total de 21.624 habitants.  
De l'anterior es conclou que mentre el municipi de Canet d'en Berenguer no reba les aigües de la potabilitzadora de Sagunt, no queda garantit el subministrament d'aigua potable amb la qualitat suficient. Així, i encara que l'article 19.3 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, faça referència als plans generals municipals, no ha d'executar-se el sector fins que es dispose dels recursos hídrics necessaris amb garantia de potabilitat.  
Aigües residuals  
L'informe de l'Entitat de Sanejament EPSAR indica, al punt 2, que recentment s'han licitat les obres de construcció d'una EDAR per al municipi de Canet d'en Berenguer i la platja de l'Almardà de Sagunt, amb una capacitat inicial de 8.000 m³/dia que pot arribar a 12.000 m³/dia. L'informe conclou amb la viabilitat del tractament de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector.  
Ara bé, es preveu que en el cas que l'execució del sector es produisca amb anterioritat a l'execució de l'EDAR, les aigües residuals del sector es tracten en les instal·lacions actuals mitjançant un pretractament i posterior abocament a l'emissari submarí.  
Aquesta possibilitat es considera contrària a l'article 18.2 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, per la qual cosa l'execució del sector haurà de ser sempre posterior a l'execució de l'EDAR.  
Residus sòlids urbans  
La gestió dels residus sòlids urbans està contractada amb l'empresa Urbaser SA, la qual s'encarrega de la seua gestió.  
Es desconeix si l'esmentada empresa realitza una recollida selectiva dels diversos tipus de residus i quina n'és la destinació final, així com la seua capacitat de gestió de la totalitat dels residus del municipi.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Pla parcial sector Abadia del terme municipal de Canet d'en Berenguer (València), promogut per l'Ajuntament, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada fins al moment i amb els condicionants establits a continuació:  
Segon. Condicionants per al desenvolupament del projecte:  
1. S'han de complir allò que s'ha exposat en l'informe en relació amb l'estudi d'inundabilitat del Pla parcial del sector Abadia a Canet d'en Berenguer realitzat pel Servei d'Ordenació Territorial el 7 de juliol de 2005, i han de constar en l'acord aprovatori les següents condicions el compliment de les quals haurà de verificar l'Ajuntament:  
. Haurà d'aportar-se el pla de concreció del risc futur després de l'execució de les mesures correctores proposades.  
. Hauran d'executar-se a càrrec de l'actuació les mesures correctores proposades per a eliminació del risc d'inundació, així com ajustar les rasants resultants després de l'actuació a la dels sòls urbanitzats confrontants.  
. En el moment que l'actuació urbanística afecte el domini públic hidràulic haurà de complir el que disposa la normativa vigent (Text refós de la llei d'aigües i disposicions que la desenvolupen). Igualment, s'haurà d'obtenir autorització prèvia per a l'abocament d'aigües pluvials així com es preveu realitzar captacions d'aigua superficial o subterrània.  
Així mateix haurà de remetre's al Servei d'Ordenació territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge plànol que continga la delimitació del risc futur resultant després de l'execució de les mesures correctores proposades.  
2. El desenvolupament del sector queda condicionat a la disponibilitat dels recursos hídrics necessaris amb garantia de potabilitat, complint el que estableix el Reial decret 140/2003, de 7 de febrer, pel qual s'estableixen els criteris sanitaris de qualitat de l'aigua de consum humà.  
3. El desenvolupament del sector queda condicionat a l'execució de les obres de l'estació depuradora.  
Posteriorment s'hauran de complir els condicionants expressats en l'informe de l'Entitat de Sanejament EPSAR de 20 de juny de 2005, és a dir:  
. En el seu dia l'urbanitzador haurà de realitzar la sol·licitud de la connexió efectiva. Les obres necessàries per a la connexió de les aigües residuals a les infraestructures públiques es realitzaran pel peticionari al seu compte i risc.  
. L'abocament generat pel desenvolupament urbanístic haurà de complir amb els límits d'abocament establits en l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, en el model d'ordenança d'abocaments de l'Entitat de Sanejament. L'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió, ha de disposar una arqueta de registre de la mateixa tipologia que figura en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per aquesta Entitat de Sanejament, dotada a més de guies per a la instal·lació d'una mitjalluna que permeta la desconnexió de l'abocament.  
. Les aigües residuals generades pel desenvolupament urbanístic objecte de l'informe seran tractades en l'EDAR de Canet d'en Berenguer i l'Almardà. En cas que no estiguen finalitzades les obres de l'EDAR, les aigües residuals seran sotmeses en les instal·lacions actuals a un pretractament i abocament posterior a l'emissari submarí.  
. Amb anterioritat a l'execució de la connexió, s'haurà d'ingressar a l'Entitat de Sanejament la quantitat indicada, als efectes de la qual haurà d'establir-se, si és el cas, l'oportú conveni entre l'Entitat de Sanejament i l'Ajuntament de Canet d'en Berenguer.  
4. S'hauran de complir les observacions que s'incloguen en l'informe sol·licitat a l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge sobre l'estudi acústic inclòs com a annex núm. 2 de l'estudi d'impacte ambiental.  
5. S'hauran de complir les observacions que s'incloguen en l'informe sol·licitat a l'Àrea d'Urbanisme de la Conselleria de Territori i Habitatge sobre l'estudi del paisatge inclòs com annex núm. 3 de l'estudi d'impacte ambiental.  
6. Es presentarà certificat de l'empresa gestora dels residus municipals Urbaser SA sobre la seua capacitat de gestió amb indicació de la destinació final dels diversos tipus de residus.  
7. S'ha de disposar de l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència segons el que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
8. Igual que es fera amb la mesures correctores de l'estudi d'impacte ambiental inicial, s'inclouran en les normes urbanístiques les mesures correctores indicades en el nou estudi de juny de 2005.  
València, 27 de juliol de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 45/2005-AIA   
Títol: Pla especial Beniadlà de reserva de sòl dotacional per a equipament assistencial (TD) i infraestructures . Serveis urbans (ID), en sòl no urbanitzable  
Promotor: Ajuntament de Dénia  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Dénia i CTU   
Localització: Carretera CV-725, partida Beniadlà a l'oest del nucli urbà de Dénia   
Descripció del projecte   
1. Objecte del projecte  
L'objecte del projecte persegueix la creació d'una reserva de sòl dotacional en sòl classificat com a sòl no urbanitzable, i la seua ordenació per a ús com a equipament sanitari i, al seu torn, sòl dotacional per a serveis urbans. La proposta no reclassifica sòl, sinó simplement pretén la implantació d'una dotació l'àmbit funcional de la qual és supramunicipal en sòl no urbanitzable.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Entre les característiques de la parcel·la exigides per la Conselleria de Sanitat, necessàriament de titularitat municipal i amb compromís de cessió mitjançant un acord del Ple municipal, figura la condició de solar totalment urbanitzat, havent d'estar la parcel·la disposada respecte de tots els serveis urbans (aigua, electricitat, sanejament, etc.) i la correcta accessibilitat dels usuaris, tant de la ciutat de Dénia com de les poblacions del seu voltant.  
Es proposa un àmbit concret d'actuació per a aquest Pla parcial que, incloga les instal·lacions actualment existents d'infraestructures i serveis urbans (potabilitzadora de Beniadlà), possibilite la creació de sòl capaç d'albergar el nou Hospital d'Aguts, preveja altres equipaments destinats a altres serveis i usos d'interés general (planta de gas natural liquat), permeta una adequada integració paisatgística de tota l'actuació i solucione l'accessibilitat rodada al conjunt de les instal·lacions i serveis públics.  
Així, la proposta que es recull en el Pla d'ordenació . zonificació per a donar resposta a les necessitats analitzades, estableix les superfícies següents:  
. Equipament assistencial: 72.000m²  
. Equipament Infraestructures i serveis: 13.800m²  
(existent més ampliació)  
. Viari i reserva de sòl per a viari: 61.300m²  
La superfície total afectada és de 147.100 m², sent tots els fronts de parcel·la corresponents amb alineacions de vial segons l'ordenació detallada. La parcel·la limita al nord, carretera CV-725 de connexió amb l'AP-7 i nou accés a Dénia; a l'est, la carretera CV-724 Alcalalí a la platja, que travessa la Xara i per on arriba el flux de Xàbia; al sud, carretera C-3311 Ondara-Dénia; i per l'oest afronta amb sòl no urbanitzable comú.   
Els paràmetres urbanístics que es recullen en la normativa urbanísitica del Pla especial són els següents:  
. Coeficient d'edificabilitat: 1m²/m²  
. Ocupació de la parcel·la: 60%  
. Nombre màxim de plantes: 4 plantes  
. Alçària màxima de cornisa: 20 m  
. Nombre de places d'aparcament: 1 plaça/100m² construïts  
. Forma dels edificis i les seues cobertes: lliure  
Alternatives  
Les possibles alternatives, enfront de la solució adoptada, queden condicionades per les característiques pròpies del projecte. S'han valorat diverses alternatives de localització per al nou centre hospitalari, sent la definitiva aquella situada en la zona denominada Beniadlà.  
Tramitació administrativa  
Admissió a tràmit  
En data 1 d'abril de 2005 l'Ajuntament de Dénia va remetre una còpia de la documentació tècnica, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla especial Beniadlà per a la reserva de sòl dotacional destinat a equipament assistencial (TD) i infraestructures . Serveis urbans (ID) en sòl no urbanitzable, i certificació del resultat del tràmit d'Informació pública a què han sigut sotmesos la totalitat dels documents, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anuncis publicats en el periòdic Levante, de data 26 de novembre de 2004, i en el DOGV núm. 4.893, de 29 de novembre de 2004.  
Durant el període d'informació pública es van presentar set al·legacions, una de les quals es va presentar fora d'aquest període, segons consta en el certificat emés pel secretari general de l'Ajuntament de Dénia, acompanyat en l'expedient administratiu municipal per la certificació d'aprovació provisional per acord del Ple de data 24 de febrer de 2005.  
Resum de les al·legacions  
De les set al·legacions presentades, la majoria fan referència a possibles afeccions ambientals del planejament, quant a la idoneïtat de l'emplaçament i el seu impacte en el paisatge i el medi rural, mentre que les restants al·legacions centren el seu interés en el disseny del traçat de la xarxa viària i en especial de la rotonda projectada.  
Contestades totes les al·legacions per part de la Gerència Municipal d'Urbanisme de l'Ajuntament de Dénia, s'han estimat parcialment aquelles al·legacions referides a la rotonda quant a la ubicació d'aquesta, i desplaçar-la sensiblement cap a l'oest.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Dénia informació o documentació complementària.  
Informes sectorials  
En l'expedient municipal s'inclouen diversos informes sectorials rebuts durant la tramitació del Pla especial, entre els quals destaca l'informe favorable de l'oficina del Pla de carreteres i els de la Conselleria de Sanitat, informe de l'arqueòleg municipal de l'Ajuntament de Dénia i es menciona un informe del Departament de Cultura (museu) sobre els immobles existents en la parcel·la objecte de protecció.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA i PGOF, no es detecten afeccions sobre l'àrea d'estudi.   
L'estudi d'impacte ambiental afirma que el risc d'inundació és baix, però basant-se en el mapa geocientífic de la província d'Alacant, informació cartogràfica d'un estudi desenvolupat a menor escala que el PATRICOVA (major denominador), per la qual cosa es considera que ha de prevaldre allò que s'ha assenyalat en el segon, sempre que aquests s'hagueren realitzat amb semblant nivell de rigor, és a dir, sense risc d'inundació. No obstant això, l'estudi d'impacte ambiental afirma que la zona d'actuació es tracta d'una planura inundable i que s'haurà de tenir especial atenció a la canalització de les aigües de pluja, en especial en les carreteres, per a evitar l'efecte presa.  
2. Respecte a la xarxa Natura, encara que el projecte no se situa directament sobre un espai protegit, sí s'haja en el límit del PORN del Montgó, i afecta en les dues rotondes d'aquest situades al sud a l'àrea d'influència del parc Natural, a 200 m del nucli de la Xara, confrontant amb sòl no urbanitzable i sòl urbanitzable industrial.  
3. L'estudi d'impacte ambiental no fa referència als camins ramaders que creuen pròxims a la zona d'estudi. En l'annex de l'estudi d'impacte ambiental figura un informe de l'arqueòleg municipal de l'Ajuntament de Dénia sobre el patrimoni arqueològic o existència de béns patrimonials en la parcel·la de l'actuació. L'informe identifica en l'àmbit del Pla especial quatre immobles que figuren en el Catàleg integral de patrimoni cultural de la ciutat i terme municipal de Dénia, béns immobles per als quals s'ha proposat un nivell de protecció que n'assegure la conservació i protecció. Els béns immobles catalogats, pendents d'aprovació, són: una senzilla casa de pedra d'inicis del s. XX, caseta de Peons Caminers, dues cases rurals Beniadlà núm. 5 i núm. 22, i unes naus industrials de la segona meitat del s. XX, La Màquina; i s'inclouen com a espais protegits, els reflectits en els plans com a arbratge que s'ha de protegir de la parcel·la.  
Quant a la possibilitat de troballes arqueològiques, no hi ha constància de l'existència de cap jaciment arqueològic en la zona d'actuació, encara que s'aconsella la realització d'una prospecció arqueològica amb caràcter previ a l'execució de les obres.   
No obstant això, no consta en l'expedient informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià.  
4. Una línia elèctrica de mitjana tensió penetra en la parcel·la de nord a sud per la banda central d'aquesta, fins a un centre de transformació situat junt amb la potabilitzadora, i continuant en direcció est fins al límit amb la CV-724.  
5. D'altra banda, són nombroses les conduccions a aigua potable que travessen la parcel·la, una en diagonal des del cantó nord-oest i, la majoria, en direcció nord a sud, per la banda central d'aquesta.  
Consideracions ambientals  
1. La parcel·la de l'actuació es troba en una zona caracteritzada en superfície pel quaternari i constituïda per un glacis d'acumulació, format per argila amb presència de cantells de forma discontínua. Des del punt de vista topogràfic, el municipi de Dénia està situat en una zona litoral caracteritzada per ser plana i amb una altitud mitjana inferior als 100 m, emmarcat en una sistema al·luvial.  
2. En l'àrea d'estudi abunden els depòsits al·luvials, i és la capacitat agrícola dels sòls elevada i estan sotmesos a una activitat intensiva.   
L'estudi d'impacte ambiental afirma que els aqüífers de la zona tenen una alta vulnerabilitat i estan molt prop de la superfície, la qual cosa fa especialment sensible el tema de les filtracions al subsòl. És per això, que l'estudi dimpacte ambiental afirma que el manteniment de jardins, zones d'arbratge, i zones amb vegetació i sense pavimentar, que utilitzen adobs, haurà de comptar amb un pla de manteniment que evite la contaminació per nitrats, i en general per la utilització d'herbicides, pesticides i adobs.  
No s'han observat altres riscs ambientals associats a la localització proposada a banda del risc sísmic comú a la zona sud de la província d'Alacant.   
3. La vegetació en la zona de l'actuació, constituïda principalment per parcel·les de cultiu de cítric, es correspon amb camps de monocultiu de tarongers en explotació, i plantes nitròfiles associades generalment a aquest tipus de cultius i en les parcel·les abandonades, vegetació de vora de carretera.  
Hi ha dues zones de masses arbòries de Pinus halapensis de port considerable, que s'hauran de respectar integrant-les en l'ordenació. A més, hi ha una formació lineal d'arbratge de gran port a la vora de l'actual carretera C-3311 Cocentaina a Dénia, que haurà d'incloure's en la mitjana i vorera d'emergència de la nova via. Només per motius insalvables es podrà autoritzar la tala de l'arbratge adult.  
4. La fauna present en la zona consisteix bàsicament en invertebrats amb multitud d'espècies d'insectes, avifauna i xicotets rosegadores i rèptils. Es tracta d'espècies associades a cultius, amb una marcat caràcter antropòfil.   
L'estudi d'impacte ambiental recull com a mesura compensatòria als impactes que es deriven de l'actuació proposada, la creació d'un cinturó perimetral amb vegetació arbòria i arbustiva, utilitzant espècies autòctones, de baixos requeriments hídrics i que no produïsquen al·lèrgies a les persones i la necessitat de respectar el pas inferior per la nova carretera d'entrada a Dénia.  
5. El clima de la zona objecte d'estudi és de tipus mediterrani sec, caracteritzat per la suavitat de les temperatures i l'escassetat de precipitacions al llarg de tot l'any, especialment durant l'època estival. Les temperatures són prou suaus tant a l'hivern com a l'estiu.  
6. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la qualitat de l'aire de la zona és bona, ja que no hi ha cap tipus d'indústria contaminant de l'atmosfera, a més de l'efecte dels vents per la proximitat de la costa. Quant al soroll, l'ús hospitalari requereix un ambient lliure de sorolls, per la qual cosa per a aconseguir nivells de soroll en l'exterior d'acord amb la legislació sectorial vigent, s'haurà d'incorporar pantalles acústiques adequades en els focus emissors (carreteres) i limitadors de velocitat que minimitzen el nivell sonor de la circulació.  
7. Acompanya l'estudi d'impacte ambiental un estudi sobre el paisatge de l'entorn de l'àmbit del Pla especial, l'objectiu de qualitat paisatgística del qual és integrar adequadament les instal·lacions futures en el seu entorn, vora urbana de transició amb el medi rural-residencial de molt baixa densitat.   
Dins de l'àmbit del Pla especial s'han diferenciat 3 unitats paisatgístiques, encara que en un context territorial més ampli el patró paisajtgísitic de la zona es repeteix en tota la plana litoral de Dénia. Fora de l'àmbit del Pla especial, l'estudi de paisatge afirma que des d'on més s'apreciarà la infraestructura és des de la carretera d'accés a Dénia.  
L'estudi de paisatge estableix un règim jurídic de protecció per a les unitats de paisatge i proposa mesures per a la millora paisatgística, així com mesures de restauració o rehabilitació paisatgísitica, en l'àmbit del Pla especial.  
8. En l'àmbit del Pla especial no hi ha nuclis de població, encara que sí quatre cases de camp d'especial valor cultural, històric i paisatgístic. Ja fora de la delimitació del Pla especial es troba, rodejant-lo nombroses cases aïllades associades a l'activitat agrícola, i 200 m al sud, l'entitat local menor de la Xara.  
9. El nou Hospital d'Aguts no sols ha d'atendre la població de Dénia, sinó la resta de municipis de l'Àrea 12, que es pot estimar en més de 165.000 habitants, només considerant els fluxos de població de Dénia, la Xara, Jesús Pobre i Xàbia, el Verger i Ondara, els Poblets i els Marines i la resta de municipis de la Marina Alta.  
10. Respecte al proveïment d'aigua potable i el tractament de les aigües residuals, fins i tot en tractar-se d'un ús dotacional, on no es preveu un increment de la població resident ni estacional, sí s'estima adequat, per la importància i característiques de l'ús hospitalari, suposar una major demanda d'aigua potable o un major volum d'aigües residuals.   
L'evacuació de les aigües residuals es durà a terme a través d'una xarxa separativa amb connexió a la xarxa de clavegueram municipal.  
11. Pel que fa als residus sòlids inerts generats durant la fase d'execució, l'estudi d'impacte ambiental afirma respecte als residus d'obra que aquests seran portats a l'abocador més pròxim, en aquest cas, el de la Pedrera. Respecte als residus sòlids urbans, es preveu realitzar la gestió dels mateixos incorporant-la a la gestió ja existent en el municipi.   
Respecte als residus sanitaris, l'estudi d'impacte ambiental afirma que aquests residus hauran de ser autogestionats pel centre hospitalari, sense determinar si es refereix únicament a la seua gestió interna i emmagatzemament, o fins i tot a operacions de gestió final d'aquests.  
12. Respecte a les fonts energètiques que abastisquen o s'instal·len en l'àmbit del Pla especial, s'hauran de minimitzar els nivells d'emissió de contaminants, i és obligatòria la utilització d'energies renovables i combustibles amb menor nivell de contaminació (gas natural).  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que el futur projecte de construcció de l'hospital haurà d'incloure panells fotovoltaics captadors d'energia solar, amb una potència mínima de 10 kW.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'Impacte Ambiental  
Primer. S'estima acceptable, als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte del Pla especial Beniadlà de reserva de sòl dotacional per a equipament assistencial (TD) i infraestructures . Serveis urbans (ID) en sòl no urbanitzable, promogut per l'Ajuntament de Dénia, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.   
. Serà necessari acreditar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, i abans de l'aprovació definitiva del Pla general, mitjançant informe favorable de l'organisme de conca competent, la disponibilitat i compatibilitat de l'increment de consum de l'aigua derivat de la implantació de l'ús previst en el projecte, amb les previsions dels plans hidrològics, a més de la no afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats, establit en l'Art. 19 de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.   
. De la mateixa manera s'acreditarà la capacitat de depuració de l'EDAR a la qual es pretén connectar els col·lectors d'aigües residuals i si no n'hi ha la reserva corresponent per a l'ampliació d'aquesta d'acord amb les expectatives del projecte presentat, segons informe i condicions de l'òrgan competent en la matèria.  
. Serà necessari concretar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, i abans de l'aprovació definitiva del Pla general, mitjançant consulta al Servei de l'Ordenació Territorial, el risc d'inundació existent en la zona de la proposta.  
. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la seua legislació sectorial i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus s'establisca per la Generalitat.  
. Les operacions de gestió de residus sanitaris, se sotmetran a la consideració i, si és el cas, autorització per part de la Direcció General de Qualitat Ambiental, de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
. L'Ajuntament exigirà a les empreses encarregades lliurar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
. Durant la fase d'execució, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinaria d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es portaran cap les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, es recorda que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de maquinària i vehicles hauran de ser adequadament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
. S'aplicaran totes i cada una de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, incloses les proposades en l'estudi del paisatge, que no entren en contradicció amb les proposades en els epígrafs anteriors d'aquesta declaració, havent d'incorporar aquestes en les normes urbanístiques i en els plans d'ordenació.  
Tercer. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 30 de juny de 2005. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5378, del 31-10-2006 (2006/11899)

Resolución de 6 de octubre de 2006 de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5378

Fecha DOGV
:   31-10-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/11899

CVE


Fecha del documento
:   06-10-2006

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [vigilancia del medio ambiente](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 6 de octubre de 2006 de la Secretaria Autonómica de Territorio y Medio Ambiente por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/11899]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat. En su virtud, he resuelto:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 287/04-AIA Requena, 326/04-AIA Rafelbuñol, 396/04-AIA Algemesí, 004/05-AIA La Jana, 005/05-AIA Alquerias del Niño Perdido, 010/05-AIA Canet d'En Berenguer, y 045/05-AIA Dénia, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 6 de octubre de 2006.. La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 287/2004-AIA  
Título: Homologación y Plan Parcial sector .Camino de Batán.  
Promotor: Ayuntamiento de Requena  
Autoridad sustantiva: CTV  
Localización: Al sur de la autovía A-3 Madrid-Valencia y al oeste de la carretera CV-395 entre Requena y Chera.  
Objeto del proyecto evaluado y descripción de sus características más relevantes  
. El proyecto plantea la creación de un sector de suelo urbanizable de uso terciario junto a la salida norte de Requena desde la autovía A-3, al sur de la misma y al oeste de la carretera CV-395. Se propone la ordenación de un sector de nueva creación ya que no existe suelo urbano ni suelo urbanizable con las características del que aquí se propone en el municipio de Requena ni en los municipios incluidos el área de influencia de la actuación.  
. El sector Camino de Batán se emplaza sobre terrenos clasificados como suelo no urbanizable y calificados como de régimen común, que pasarán a tener la clasificación de suelo urbanizable de uso terciario. Los lindes del sector son:  
Norte: Terreno rústico situado en la zona de afección de la autovía.  
Sur: Camino rústico  
Este: Carretera CV-395  
Oeste: Suelo no urbanizable común  
. La urbanización del sector lleva aparejada la ejecución de la rotonda de acceso al mismo desde la carretera CV-395, considerada como red primaria adscrita al sector. Éste se ordena con una gran parcela de uso privado rodeada por un vial perimetral, por zonas de aparcamientos y por las zonas verdes de la red secundaria, situadas en la zona de protección de la carretera y en el extremo sudoeste del sector.  
. La superficie del sector es de 61.001,54 m².  
. El uso principal es el Terciario (comercial, recreativo, hoteleros, hosteleros, etc.), y los usos incompatibles son el residencial e industrial.  
. No se han presentado alternativas de localización del sector. El estudio de impacto ambiental afirma que no existen emplazamientos alternativos al propuesto por varias razones, que se exponen a continuación:  
El emplazamiento goza de un sistema de comunicaciones inmejorable, ya que el sector se sitúa colindante a la autovía A-3 Madrid-Valencia y a una salida de la misma. Además, el núcleo urbano de Requena se encuentra a 500 m de la actuación.  
La distancia al núcleo urbano permite el acceso rápido de los usuarios al futuro centro comercial, pero, a su vez, resulta suficiente para que no se produzcan molestias sobre los habitantes de Requena como consecuencia del incremento de tráfico, emisiones acústicas, etc.  
Dadas las dimensiones de la actuación, no existe suelo clasificado como urbano o urbanizable en el término municipal de Requena que permita acoger la actuación terciaria proyectada.  
Los terrenos sobre los que se asienta el sector están actualmente clasificados como suelo no urbanizable común, habiéndose convertido en una zona fuertemente antropizada y sin valores ambientales que motiven su conservación.  
En cuanto a la ordenación interior del sector, no cabe un estudio de alternativas de la misma, ya que ésta se basa en una parcela central de grandes dimensiones rodeada de un vial perimetral.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 9 de mayo de 2003 la Sección de Planeamiento del Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia remitió varios certificados emitidos por el Ayuntamiento de Requena, en relación con el proyecto de referencia, entre los que se encuentran el certificado de aprobación provisional y el certificado sobre el resultado de la información pública realizada, a los efectos de que se emita la correspondiente declaración de impacto ambiental.  
En fecha 27 de mayo de 2003 se solicitó al Ayuntamiento de Requena una copia diligenciada de la documentación técnica y del estudio de impacto ambiental relativos al proyecto de referencia, una copia de un certificado sobre la aprobación provisional del estudio de impacto ambiental, una copia firmada del certificado sobre el resultado de la información pública y una copia de los anuncios publicados, a los efectos de completar la documentación mínima necesaria para incoar expediente de evaluación de impacto ambiental.  
En fecha 16 de junio de 2003 el Ayuntamiento de Requena remitió un certificado sobre el informe favorable emitido por el Pleno del Ayuntamiento en relación con el estudio de impacto ambiental del proyecto de referencia, así como un certificado sobre el resultado de la información pública del estudio de impacto ambiental y una copia de los anuncios publicados en el DOGV y en un diario no oficial.  
En fecha 4 de julio de 2003 se solicitó nuevamente al Ayuntamiento de Requena una copia de la documentación urbanística y del estudio de impacto ambiental requeridos mediante oficio de 27 de mayo de 2003.  
En fecha 13 de octubre de 2004 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia remitió una copia de la documentación urbanística y del estudio de impacto ambiental relativos al sector .Camino de Batán., acompañados de un certificado sobre las modificaciones introducidas en la documentación inicial del proyecto al objeto de subsanar las deficiencias informadas por la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
I2. nformación pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en un diario no oficial de amplia difusión en la localidad y en el DOGV nº 4.438, de 12 de febrero de 2003.  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en los certificados emitidos por la secretaría del Ayuntamiento de Requena, en los cuales se incluye la aprobación provisional de la documentación presentada.  
3. Peticiones de información o documentación complementaria  
En fecha 16 de febrero de 2005, se solicitó al Ayuntamiento de Requena una ampliación de la documentación presentada, advirtiéndole de la caducidad del procedimiento. Esta solicitud se redactó en los siguientes términos:  
. El estudio de impacto ambiental debe contemplar la posible afección directa o indirecta a la villa romana El Batán, situada en el límite sur del sector, así como a cualquier otro bien patrimonial que pudiera haber en el ámbito de afección de la actuación propuesta. Se debe presentar el informe favorable emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
. Se propone estudiar, como alternativa de proyecto, la creación una gran zona verde en el límite norte del sector, ocupando los terrenos situados en la zona de afección de la autovía A-3, donde se han depositado residuos de manera incontrolada y que ahora adquieren una función residual, dándole continuidad con la zona verde ZV1 situada en la zona de protección de la carretera CV-395. Esta solución mejoraría la calidad ambiental de la actuación, su integración paisajística, y en ella podrían llevarse a cabo medidas para reducir la afección acústica generada por el tráfico del entorno.  
. Se deben proponer medidas para mejorar la integración paisajística de la actuación en el entorno.  
. Como consecuencia de la proximidad del sector a la autovía A-3 y a las vías de comunicación próximas, se debe realizar un estudio acústico sobre la incidencia del ruido generado en estas infraestructuras sobre los nuevos usos propuestos.  
. Se debe describir los mecanismos previstos para la retirada y gestión de los distintos tipos de residuos existentes en la actualidad en el ámbito de la actuación, así como de aquellos que se generarán en las distintas fases del proyecto, demolición de las infraestructuras existentes, fase de construcción y fase de funcionamiento.  
. Se debe acreditar la disponibilidad de recursos hídricos en cantidad suficiente para atender la demanda generada por los usos previstos.  
. Se debe acreditar que la estación depuradora municipal de aguas residuales de Requena posee capacidad suficiente para tratar la totalidad de las aguas residuales generadas en el sector propuesto.  
Asimismo, se recordó que se debía tener en cuenta:  
. Todas las canalizaciones de servicios urbanos precisas para el correcto funcionamiento del sector, que discurran externas al perímetro del mismo, deberán hacerlo siempre por caminos rurales existentes o por bordes de parcelas agrícolas, evitando atravesar dichas parcelas.  
. Se debe solicitar autorización al titular de la vía férrea en relación con el paso a su través de los colectores de evacuación de aguas residuales y pluviales.  
. Se debe solicitar a la Confederación Hidrográfica del Júcar autorización de vertido de las aguas pluviales al barranco Reinas.  
En fecha 24 de mayo de 2005, el Ayuntamiento de Requena presentó nueva documentación al objeto de dar cumplimiento a lo solicitado por la Dirección General de Gestión del Medio Natural mediante oficio de fecha 16 de febrero de 2005.   
Solicitud de informes sectoriales  
En fecha 1 de junio de 2005, se efectuó consulta al Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de la Conselleria de Territorio y Vivienda en relación con el estudio acústico presentado.  
En fecha 7 de junio de 2005, el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico remitió un informe sobre el citado documento. Éste se estructura en cuatro apartados, a saber, antecedentes y documentación remitida, contenido de la documentación presentada, observaciones y conclusión. En este último apartado se concluye:  
.De acuerdo con la Ley 7/2002, los niveles de recepción en el ambiente exterior para zonas de uso terciario, como es este caso, son 65 dB(A) para el periodo diurno y 55 dB(A) para el nocturno. Dado que se alcanzan niveles superiores se deberán adoptar medidas correctoras.  
En este estudio no quedan justificados los niveles sonoros actuales, ya que los cálculos realizados no han sido validos con medidas reales.  
Los datos aportados en el estudio son insuficientes para evaluar la situación acústica en la zona, no ha sido tenido en cuenta el ferrocarril como uno de los posibles focos de ruido..  
Asimismo, se informa sobre el contenido mínimo de un estudio acústico de un plan parcial.  
Afecciones legales  
1. El sector Camino de Batán no afecta a espacios protegidos por legislaciones sectoriales de carácter ambiental.  
2. El proyecto no afecta a las vías pecuarias clasificadas en el término municipal.  
3. La actuación propuesta no afecta de manera directa a cauces de ríos o barrancos. Al este del sector, al otro lado de la carretera CV-395 y de la Línea del ferrocarril Valencia-Utiel, discurre el barranco Reinas. El sector se encuentra fuera de la zona de policía del citado barranco.  
. El Estudio de impacto ambiental afirma que la actuación no afecta a yacimientos arqueológicos ni a bienes de interés cultural del municipio.  
No obstante, consultada la cartografía obrante en esta Dirección General así como el catálogo de yacimientos arqueológicos publicado por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, se ha podido constatar la existencia de un yacimiento arqueológico que podría verse afectado de manera directa o indirecta por la actuación. Se trata de una villa romana conocida como El Batán, situada en el límite sur del sector.  
No se ha presentado el informe favorable que debe emitir la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la afección del proyecto al patrimonio cultural de Requena, en virtud de lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
En la nueva documentación presentada se afirma que se ha presentado en la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte una solicitud para obtener la autorización administrativa para realizar una prospección arqueológica en la zona de actuación, sin que se haya recibido respuesta. Se aporta copia de dicha solicitud.  
Se propone como medida preventiva la presencia de un arqueólogo en la zona durante la realización de los movimientos de tierras.   
. El sector se ve atravesado por una línea eléctrica de media tensión, así como por una línea de telefonía.  
Consideraciones ambientales  
1. El ámbito de actuación está ocupado en su totalidad por campos agrícolas, muchos de ellos convertidos en eriales, por caminos rurales de acceso a los mismos, y por una parcela vallada dedicada al almacenamiento de materiales y vehículos.  
Los eriales se sitúan en las zonas centro y norte del sector, ocupando las cotas más elevadas junto a la autovía, y se han convertido en la actualidad en un vertedero incontrolado donde aparecen residuos de distinta naturaleza. Los campos de uso agrícola están dedicados principalmente al cultivo de la vid, aunque también aparecen de forma aislada algunos campos de olivos. Junto a la parcela destinada a almacén existe una pinada de escasa entidad asociada a una pequeña caseta de uso agrícola. Esta pinada carece de estrato arbustivo asociado, y únicamente destacan algunos ejemplares arbóreos de buen porte.  
2. En cuanto a la litología de la zona, predominan las margas alternadas con bancos de areniscas.  
La vulnerabilidad de la zona a la contaminación de las aguas subterráneas es alta. Ello obliga a adoptar medidas preventivas en la fase de urbanización para evitar la contaminación del acuífero en la fase de urbanización y construcción. En fase de funcionamiento no se prevén vertidos de aguas residuales o sustancias contaminantes al terreno, por el tipo de actividad que se implantará en el polígono y al existir red de saneamiento en el mismo.  
El sector presenta un desnivel de unos 15 m entre la cota más alta, situada al norte de sector, y la más baja, que coincide con el camino rural que limita el sector por su lado sur. La pendiente del terreno desciende sobre una base de campos abancalados. Esta estructura de campos hace que existan algunas zonas del sector donde aparezcan fuertes desniveles, especialmente en el extremo noreste del sector, junto a la carretera CV-395.  
Se realizarán grandes movimientos de tierras para nivelar la superficie de actuación a las cotas y rasantes previstas en la urbanización. Los materiales sobrantes tras dichas actuaciones serán transportados a vertedero autorizado. Los materiales necesarios para realizar rellenos o terraplenes procederán de canteras legalmente autorizadas.   
La zona no está afectada por riesgo de deslizamiento.  
Para evitar fenómenos erosivos durante la realización de los movimientos de tierras, se prevé la ejecución de canalizaciones para evacuar el agua de lluvia recogida en la zona.  
3. Como se ha descrito con anterioridad, la vegetación existente en la zona de actuación está compuesta por cultivos de vid y por olivos. Algunos de estos campos se encuentran en estado de abandono y otros han devenido en eriales donde aparecen especies propias de terrenos transformados. Estos eriales están siendo ocupados por vertidos incontrolados de diferentes naturaleza, hecho que influye notablemente en la calidad de las especies vegetales que crecen en los mismos. Destaca sobre el resto el conjunto de pinos, sin estrato arbustivo, situados junto al almacén existente. Sus alrededores están igualmente ocupados por vertidos incontrolados y por una zona de almacenamiento y aparcamiento de la casa aislada junto a la que se sitúan.  
No existe, por tanto, vegetación con valores relevantes en la zona. La vegetación existente carece en su estado actual de valor ecológico que impida su eliminación.  
En cuanto a la fauna asociada a la vegetación existente, el estudio de impacto ambiental cita algunas de las especies que pueden habitar la zona, señalando que se corresponde con especies características de los cultivos cercanos, y destacando que se trata de una zona próxima a la autovía y al núcleo urbano muy frecuentada por los agricultores.  
4. Se realiza una descripción climática de la zona basándose en los datos obtenidos en las estaciones meteorológicas de Requena y Utiel.  
El régimen de vientos recogido en la estación meteorológica de Utiel, muestra un predominio de los de componente oeste seguidos de los de componente sudeste. Consecuentemente, como el núcleo urbano de Requena se sitúa al sur de la zona de actuación, no se producirá un afección significativa sobre el mismo como consecuencia de la generación de ruidos, polvo, etc., generados durante las obras de urbanización y construcción, ya que los usos que se implantarán en el suelo urbanizable no generarán, a priori, emisiones acústicas y atmosféricas que puedan afectar a la población de Requena.  
Se ha presentado un estudio sobre la estimación de los ruidos producidos por la autovía A-3, y su enlace con la con la carretera CV-395, en el nuevo sector de uso terciario. Éste concluye que, en el caso más desfavorable y sin considerar la corrección por las barreras acústicas existentes, en ningún punto del sector terciario se superan los 69 dB(A), esperándose un nivel sonoro inferior a los niveles existentes en algunas zonas del núcleo urbano de Requena.  
Sobre este estudio, consta en el expediente de evaluación de impacto ambiental un informe emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, cuyas conclusiones han sido expuestas con anterioridad.  
Las precipitaciones que se dan en la zona no son muy abundantes, registrándose una media anual próxima a los 440 mm, con máximos en mayo y diciembre. Respecto del riesgo de inundación, por un lado el estudio de impacto ambiental afirma que en la zona no existe riesgo de inundación significativo, al tratarse de una zona elevada sobre los terrenos adyacentes y no existir zonas deprimidas en los alrededores, y por otro lado el documento de homologación afirma que, según el PATRICOVA, la zona posee un riesgo de inundación de grado 5 (frecuencia entre 100 y 500 años; Calado > 0.8 m). No obstante, comprobada dicha afirmación, se constata que la zona se encuentra exenta de riesgo de inundación.  
5. El estudio de impacto ambiental define dos unidades paisajísticas en la zona objeto de estudio. El lado este del sector presenta un paisaje de baja calidad como consecuencia del alto grado de antropización existente, debido a la presencia de las carreteras que limitan el sector, las construcciones existentes, los eriales convertidos en vertederos incontrolados y las redes aéreas de servicios. El lado oeste del sector está configurado por un conjunto de parcelas agrícolas de vid y olivos, que le dotan de una calidad paisajística media.  
Finalmente, concluye que el área posee una calidad paisajística media y una fragilidad baja.  
Para mejorar la calidad paisajística de la zona se propone la potenciación de los cultivos existentes en la zona de afección de la autovía A-3 y la plantación de especies vegetales, en la medida que sean compatibles con los usos previstos por la Ley de Carreteras para la zona de afección de la vía.  
Asimismo, se proponen diversas medidas para mejorar la integración paisajística de la actuación, entre las que destacan:  
. Generar una zona verde continua en la confluencia de las afecciones de las carreteras A-3 y CV-395.  
. Retirar los residuos existentes en la zona de actuación y en la zona de afección de la autovía.  
. Regular la ordenación interna de la parcela de uso terciario, así como las cotas y niveles de las edificaciones, para reducir el impacto visual.  
6. La red de abastecimiento de agua potable al sector partirá del depósito de agua potable denominado Las Peñas situado al sudoeste del sector, a unos 500 m de distancia en línea recta. La tubería de abastecimiento discurrirá por caminos existentes.  
Se aportan datos sobre las dotaciones que han sido tenidas en cuenta para el cálculo de la red de agua potable. Se estima un consumo medio diario de agua de 115 m³/día, variable a lo largo del año. Para el caso de mayor demanda se considera un caudal punta al día de 345 m³/día.  
A este respecto, se aporta un certificado suscrito por el Concejal Delegado del Ayuntamiento de Requena en el que se afirma que, visto el informe emitido EGEVASA en calidad de empresa concesionaria del servicio de suministro de agua potable al municipio, el consumo de agua previsto por el desarrollo del Plan Parcial del sector Batán queda garantizado desde los puntos de producción actuales de .Cañada Palletas..  
7. El sector Batán contará con red de saneamiento separativa. La red de evacuación de aguas residuales partirá del límite sur del sector y discurrirá paralela a la red de abastecimiento de agua potable, prolongándose hasta el barrio de Las Peñas, donde conectará con la red municipal de aguas residuales. La red de evacuación de las aguas pluviales partirá del extremo sudeste del sector, junto a la rotonda de acceso al mismo, prolongándose hasta el punto de vertido en el cauce del barranco Reinas. Tanto la red de evacuación de aguas residuales como la red de evacuación de aguas pluviales deberán atravesar la línea del ferrocarril Valencia-Utiel.  
Se aporta copia de la solicitud de autorización de vertido de las aguas pluviales al barranco Reinas.  
En cuanto a la depuración de las aguas residuales generadas en el nuevo sector de suelo urbanizable, se aporta un informe emitido por la Entidad de Saneamiento de Aguas en el que se afirma que la EDAR de Requena recibe durante todo el año caudales superiores al de diseño, que es de 4.478 m³/día. También se afirma que se encuentra en fase de estudio la redacción de un proyecto de construcción de una nueva planta depuradora, que tendrá en cuenta los caudales de aguas residuales de los nuevos desarrollos urbanísticos. Finalmente, se concluye que para que se pueda realizar la conexión efectiva del sector, deberán estar ejecutadas las actuaciones de ampliación de la planta.  
8. El estudio de impacto ambiental afirma que en fase de urbanización se producirán residuos inertes y residuos peligrosos, mientras que en fase de funcionamiento se producirán residuos sólidos urbanos. Los residuos procedentes de la demolición de construcciones existentes y de las obras de urbanización serán retirados por gestores autorizados, y los residuos inertes serán depositados en vertedero autorizado. Los residuos sólidos urbanos producidos en fase de funcionamiento serán recogidos por el Ayuntamiento de Requena y gestionados por la empresa GIRSA, con la que dicho ayuntamiento tiene suscrito un convenio. Se aporta un escrito del Ayuntamiento de Requena que justifica esta afirmación.  
En lo que respecta a los residuos existentes en la zona de actuación, tanto en el ámbito del sector como en la zona de afección de la autovía A-3, se propone su retirada por gestores autorizados.  
9. Requena cuenta con una población cercana a los 20.000 habitantes, y con un gran número de aldeas constituidas como núcleos menores de población.  
En los últimos años, el sector industrial vinculado al sector primario ha experimentado un crecimiento importante, hecho que ha influido de manera directa en el aumento de población experimentado en los últimos años.  
La nueva actuación provocará una potenciación del sector terciario en el municipio.  
10. El estudio de impacto ambiental analiza los impactos producidos tanto en fase de construcción como en fase de funcionamiento. Los principales impactos negativos se darán durante la fase de construcción, como consecuencia de la ejecución de las obras previstas de urbanización y construcción, mientras que durante la fase de funcionamiento se producirá un impacto positivo sobre el medio socioeconómico del municipio.  
Es fase de construcción destaca sobre el resto el movimiento de tierras como la acción de proyecto que producirá mayores impactos negativos sobre los diferentes elementos del medio.  
11. Se propone un conjunto de medidas protectoras y correctoras destinadas a minimizar o eliminar los impactos ambientales generados, principalmente en la fase de construcción y en la fase de funcionamiento. Éstas van asociadas a una serie de indicadores y controles que forman parte del Programa de Vigilancia Ambiental.  
12. El estudio de impacto ambiental concluye que la creación de un nuevo sector de suelo urbanizable de uso terciario en la partida de Batán provocará un impacto ambiental compatible, siempre que se cumplan las medidas previstas en dicho documento.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:  
Declaración de Impacto ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación y Plan Parcial del sector Camino de Batán en el término municipal de Requena (Valencia), promovido por el Ayuntamiento de Requena siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
. En relación con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, se deberá someter el estudio de impacto ambiental a informe por parte de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte. Este informe deberá concluir sobre la posible afección del plan a la Villa romana El Batán indicando, en su caso, las actuaciones administrativas a seguir y las medidas protectoras y correctoras a adoptar por el plan.  
. Los eriales existentes en la zona de afección de la autovía A-3 deberán ser transformados, previa autorización por el titular de la vía, en zonas verdes de transición entre la infraestructura viaria y el suelo urbanizado. En el ajardinamiento de las mismas deberán emplearse especies arbóreas y arbustivas propias de la zona, que puedan integrarse con los cultivos cercanos.  
. Si bien se propone, en aras de mejorar la integración paisajística de la actuación, regular la ordenación interna de la parcela de uso terciario, las cotas y los niveles de las futuras edificaciones, no se aportan datos concretos al respecto.  
Por ello, debería valorarse la posibilidad de redactar en un futuro un estudio de detalle de la parcela de uso terciario, con el fin de analizar la ocupación de la parcela por las futuras edificaciones así como la volumetría del conjunto, con el fin de reducir el impacto visual de la actuación, especialmente desde los campos agrícolas situados el oeste del complejo.  
. En lo que respecta al estudio presentado sobre la estimación de ruidos generados por la autovía A-3 y su enlace con la carretera CV-395 en el nuevo sector, se estará a lo que el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia determine por aplicación de la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica.  
No obstante, de acuerdo con lo informado por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico de la Conselleria de Territorio y Vivienda, deberían realizarse mediciones in situ, con instrumental homologado, en los principales focos generadores de ruido y adoptar, en su caso, medidas correctoras para reducir los niveles de ruido hasta los límites que establece la Ley 7/2002 para el uso terciario.  
. En lo que respecta a la depuración de las aguas residuales generadas en el sector, con carácter previo a la recepción de las obras de urbanización por parte del Ayuntamiento de Requena, se deberá encontrar ejecutada y preparada para entrar en funcionamiento la ampliación de la EDAR de Requena, o cualquier otro sistema alternativo de depuración, que permita garantizar una correcta depuración de la totalidad de las aguas residuales generadas en el sector.  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 14 de junio de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 326/2004-AIA   
Título: Modificación Puntual Nº 8 de las Normas Subsidiarias del municipio de Rafelbuñol  
Promotor: Ayuntamiento de Rafelbuñol  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Rafelbuñol y CTU   
Localización: ampliación del Sector IV de suelo urbanizable residencial, en la zona oeste del núcleo urbano.  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El proyecto tiene por objeto la modificación puntual de las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Rafelbuñol (Valencia), que persigue la redelimitación del Sector IV de Suelo Urbanizable Residencial, con los siguientes objetivos:  
. Redelimitación del Sector IV de Suelo Urbanizable Residencial con ampliación hasta la ronda sur-oeste, que pasa a constituir el viario perimetral de cierre del sector, y reajuste del límite norte para excluir del sector el centro de educación infantil existente en la C/ Calvari  
. Desplazamiento y nuevo trazado de la ronda sur-oeste a partir de la rotonda limítrofe con el Sector III residencial  
. Reubicación e integración del Parque Público como red primaria de elementos estructurales dentro del nuevo Sector IV redelimitado  
Esta modificación de las NNSS clasifica como suelo urbanizable una zona de 117.284m² de suelo no urbanizable.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El municipio de Rafelbuñol cuenta con unas Normas Subsidiarias de Planeamiento aprobadas definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo con fecha 31 de octubre de 1989 y revisadas con fecha 7 de noviembre de 1995. Las NNSS han sido objeto de Homologación Global con fecha 21 de diciembre de 1999, y entre las determinaciones figura la delimitación del Sector IV de Suelo Urbanizable, sin ordenación pormenorizada, destinada a uso Residencial y que actualmente se encuentra pendiente de desarrollo.  
El proyecto presentado proponía inicialmente la Modificación Puntual conjunta de las NNSS de Rafelbuñol y del Plan General de Ordenación Urbana de Massamagrell, ya que afectaba parcialmente al término de Massamagrell, al desplazar la ronda sur-oeste hacia el sur, afectando a una superficie de 8.562m² de este término municipal, actualmente clasificados como Suelo No Urbanizable Común por el planeamiento general vigente en esa población. Finalmente, según consta en las certificaciones del Secretario del Ayuntamiento de Massamagrell, la propuesta de Convenio a suscribir entre los dos ayuntamientos fue desestimada, por lo que el proyecto fue adaptado en el sentido de excluir del Sector IV los terrenos afectados en el municipio colindante.  
El Sector IV definido en el planeamiento municipal, con una superficie de 139.178m², esta situado al sudoeste del casco urbano de Rafelbuñol, lindando al sur con el término municipal de Massamagrell; al norte con la calle del Calvari del casco urbano de la población; al oeste, con Suelo No Urbanizable; y al este, con las manzanas recayentes a la calle Nou d'octubre, en parte ya edificadas.   
La delimitación del citado Sector IV tiene una forma irregular al estar constituido por tres franjas de terrenos que vienen a completar el desarrollo urbano en el casco hacia el sudoeste, hasta la reserva de parque público, emplazada en el límite del término municipal con Massamagrell, sobre suelo no Urbanizable. Además, en el Sector esta constituido un viario perimentral discontinuo, no alcanzando la ronda sur-oeste más que en dos tramos, quedando una bolsa de suelo no urbanizable entre el otro tramo de la ronda y el sector. Por otra parte, la incompatibilidad de los parámetros de edificabilidad y tipología asignados al sector resulta de imposible cumplimiento conjunto, lo que motivó la iniciación de la presente modificación puntual del planeamiento vigente.  
Con los cambios introducidos, ampliación hacia el oeste, reubicación del parque público y exclusión del centro de educación infantil, el Sector pasa a tener una superficie total de 268.162m². Pero además, a través de la presente modificación se procede a redefinir algunos parámetros urbanísticos mediante la introducción de una nueva tipología de vivienda unifamiliar entre medianeras, con un máximo de dos alturas, y se establecen a su vez los siguientes índices de edificabilidad:  
IEB del Sector: 0,65m²t/m² 174.305m²t  
IE Residencial: 0,55m²t/m² 147.489m²t  
IE Terciaria: 0,10m²t/m² 28.816m²t  
Por efecto del reajuste de la edificabilidad máxima se modifica el aprovechamiento tipo del Sector IV que pasa a ser de 0,65m²t/m². El Uso global establecido es el Residencial, los usos permitidos son el hotelero, recreativo, sanitario, socio-cultural, docente y deportivo, mientras que se prohibe el Uso Industrial. El Ayuntamiento de Rafelbuñol acometerá de oficio el desarrollo del Sector IV por gestión directa municipal.  
Alternativas  
Las posibles alternativas, frente a la solución adoptada, quedan condicionadas por las características propias del proyecto, donde la decisión de reclasificar suelo se justifica en la necesidad de redelimitar un sector de suelo urbanizable sin ordenación pormenorizada existente en el municipio.   
Tramitación Administrativa  
Admisión a trámite  
En fecha 23 de diciembre 2004 el Ayuntamiento de Rafelbuñol remitió una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo a la Modificación Puntual Nº 8 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento, y certificación del resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos la totalidad de los documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el Diario de Valencia, con fecha 29 de junio de 2004, y en el DOGV nº4.787, de 1 de julio de 2004.  
Durante el periodo de Información Pública se presentó una alegación, según consta en los certificados emitidos por el Secretario-Interventor del Ayuntamiento de Rafelbuñol, acompañado en el expediente administrativo municipal por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Plano de fecha 2 de diciembre de 2004, informe del trámite de información pública realizado, copia de la alegación presentada e informe evacuado en contestación a la misma.  
. Resumen de las alegaciones  
La única alegación presentada hace referencia a las tipologías edificatorias propuestas para el Sector y acerca del posible trazado de un vial de separación a considerar en el futuro planeamiento parcial.  
Contestada la alegación por parte del equipo redactor de la Modificación Puntual Nº8, se ha desestimado la alegación formulada, sin perjuicio de que sea tenida en cuenta a efectos del establecimiento de la ordenación pormenorizada del Sector IV.  
Peticiones de información o documentación complementaria  
No se ha solicitado al Ayuntamiento de Rafelbuñol información o documentación complementaria.  
Informes Sectoriales  
No se han solicitado Informes Sectoriales.  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PATRICOVA, PGOF y Red Natura 2000, no se detectan afecciones sobre el área de estudio.  
2. La zona objeto de estudio no presenta afección a las vías pecuarias ni a los yacimientos arqueológicos catalogados en el municipio. No obstante, no consta en el expediente Informe favorable regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. El relieve de Rafelbuñol dominante es plano, enclavado sobre llanos aluviales del Cuaternario, con dos únicas elevaciones al este del término municipal formadas por materiales jurásicos.   
El Estudio de Impacto Ambiental afirma que en el subsuelo existe un acuífero de gran importancia y que es alimentado por el agua procedente de los macizos que rodean la llanura, las precipitaciones y el agua utilizada en las labores de cultivo de los cítricos.  
2. En el área de estudio abundan los depósitos aluviales, tratándose generalmente de suelos profundos con buenas condiciones de aireación y permeabilidad. La capacidad agrícola de estos suelos es muy elevada y se encuentran sometidos a una actividad intensiva de cultivo. En el Estudio de Impacto Ambiental no se han observado riesgos ambientales asociados a la localización propuesta.  
3. Se realiza una descripción climática de la zona, destacando que se trata de un Clima Árido, con un régimen pluviométrico marcado por la irregular distribución de las lluvias, y la torrencialidad de las mismas, con una marcada estación seca.  
4. La vegetación natural del termino municipal se reduce a los cerros de .Els Germanells. y al barranco de .La Rambleta. con formaciones de Pinus Halepensis de singular importancia, y algunos algarrobos y olivos. La vegetación arbustiva esta dominada por especies nitrófilas típicas de parajes claramente antropizados. En el resto del territorio y en concreto la zona objeto de la actuación esta ocupado casi por completo por huerta de cítricos.  
5. La fauna presente es lógicamente la que podemos encontrar asociada al cultivo del naranjo, donde se produce un alto grado de nidificación, destacando las aves, los reptiles y pequeños mamíferos.  
6. En cuanto al paisaje, hay que comentar el valor de los cerros al constituir prácticamente las únicas elevaciones existentes entre El Puig de Santa Maria y Valencia capital. El paisaje de la zona de actuación es el típico de la comarca, compuesto fundamentalmente por cultivos de naranjo. Los límites de la zona de estudio lindan con el suelo urbano residencial de Rafelbuñol y Massamagrell, constituido fundamentalmente por vivienda.  
7. El municipio de Rafelbuñol se halla situado en la Huerta Norte de Valencia, su dimensión es pequeña ocupando tan sólo 4,24km² y su forma se asemeja a un rectángulo alargado en dirección NW-SE.  
8. Respecto al abastecimiento de agua potable al sector, al tratarse de una reclasificación de suelo que amplia el Sector, se estima adecuado suponer una mayor demanda de agua potable y un mayor volumen de aguas residuales. El Estudio de Impacto Ambiental afirma que el Ayuntamiento explota un pozo del que se abastece situado en la partida .Els Germanells., que en la actualidad, presenta niveles de nitratos y sulfatos que rebasan con mucho los límites establecidos por la legislación vigente para considerar un agua potable para uso humano. Ante este problema, existe una fuente dotada con una planta de osmosis inversa que reduce los niveles de dichos parámetros y que es la utilizada como suministro a la población.  
9. Respecto a la depuración de las aguas residuales, el Estudio de Impacto Ambiental afirma que el Sector conectará con la red de saneamiento municipal de manera que las aguas fecales sean enviadas a la depuradora, y continua diciendo que el Ayuntamiento además deberá realizar un control regular de la calidad del vertido, adoptando medidas correctoras en caso que sea preciso.  
10. El Estudio de Impacto Ambiental únicamente prevé la dotación a las nuevas edificaciones de contenedores de basura y servicio de recogida.  
11. Consta en el expediente de evaluación de impacto ambiental, estudio de impacto acústico de la zona de la propuesta, por encargo del Ayuntamiento de Rafelbuñol, en el que se verifican los niveles de ruido ambiental existentes de acuerdo a la legislación sectorial vigente.   
Según el estudio acústico, en ningún punto de la zona de uso residencial, los niveles sonoros equivalentes obtenidos sobrepasan los 55dBA permitidos en horario diurno, ni los 45dBA permitidos en horario nocturno. Concluye el estudio afirmando que los niveles de ruido presentes en la zona actualmente son correctos para asegurar el futuro bienestar de los usuarios y que, según el planeamiento propuesto, no se ha contemplado la colocación de ninguna fuente productora de ruido, por lo que la zona es apta para su uso residencial.  
12. Las medidas correctoras propuestas se apoyan en el control de la contaminación sobre el medio físico y sobre las condiciones atmosféricas, siendo de aplicación todas y cada una de las medidas propuestas, que no entren en contradicción con la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Modificación Puntual Nº8 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento Municipal de Rafelbuñol, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
. Informe favorable del organismo de cuenca competente, sobre la disponibilidad y compatibilidad del incremento de consumo del agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos y del planeamiento vigente, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el Art. 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
. Será necesario acreditar ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la capacidad de depuración de la EDAR a la que se pretende conectar los colectores de aguas residuales y en su defecto la reserva correspondiente para su ampliación de acuerdo con las expectativas del proyecto presentado, según informe y condiciones del órgano competente en la materia.  
. Las redes de saneamiento de los nuevos suelos urbanizables deberán ser separativas, conectándose las canalizaciones de residuales a las estación depuradora para su tratamiento definitivo.  
. Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a su legislación sectorial y en su caso a la planificación que en desarrollo del Plan Integral de Residuos se establezca por la Generalitat Valenciana.  
. En particular, para los residuos de construcción y demolición de las obras de urbanización, el Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunidad Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
. Será necesario proponer un Plan de Vigilancia Ambiental contemplando los controles que garanticen el cumplimiento de las determinaciones y medidas correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, indicando los indicadores de impacto, el tipo de control a realizar, la periodicidad de los mismos y las medidas a adoptar en el caso de desviaciones sobre las previsiones iniciales.  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 9 de junio de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Ávarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 396/04-AIA  
Título: Plan Parcial Modificativo del Sector Industrial Z4  
Promotor: Ayuntamiento de Algemesí  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Algemesí y Comisión Territorial de Urbanismo  
Localización: Algemesí (Valencia)  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto  
La actuación se formula con el objeto de ampliar el ámbito del actual Sector Z4 procediendo a la ordenación conjunta de la totalidad del suelo adscrito a la nueva delimitación del Sector.  
A nivel estructural, la reforma consiste en la ampliación del sector Z4 mediante la reclasificación de un total de 484.758 m² de suelo no urbanizable común que, agregados a los 95.776 m² ya clasificados como urbanizables, conformarán una única área de reparto.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
. Localización.  
La actuación propuesta se ubica dentro del término municipal de Algemesí (Valencia), en la partida de Beuna, polígono fiscal 44, a una distancia de 2 kilómetros respecto del casco urbano y a la altura del kilómetro de 28 de la CV-42.  
. Identificación del ámbito de la actuación.  
El ámbito de la ordenación está acotado por los siguientes límites:  
Norte: La CV-516, de enlace de la CV-42 y la CV-515. Esta carretera es de titularidad provincial.  
Sur: Vial de acceso al peaje de la autopista AP-7.  
Oeste: La CV-42 de Alzira a Játiva de titularidad autonómica.  
Este: Camino de servicio de la AP-7.  
. Planeamiento vigente y propuesto.  
El P.G.O.U. (aprobado definitivamente por acuerdo de la C.T.U. el 27 de octubre de 1987) constituye el Planeamiento vigente.  
El sector Z4 fue creado en virtud de la modificación puntual número 3 de la revisión del P.G.O.U., por el que se reclasificó como suelo urbanizable no programado una superficie de 81.612 m² con el propósito de regularizar la situación urbanística de las edificaciones ya consolidadas y habilitar su ampliación. Dicha modificación fue aprobada definitivamente el 27 de noviembre de 1996.  
Posteriormente, mediante Resolución del director general de Urbanismo de 24 de noviembre de 1997 se aprobó la homologación modificativa sectorial y plan parcial del sector Z4.  
La ficha de planeamiento y de gestión propone el siguiente reparto de superficies:  
. Denominación: Sector Z4  
. Clasificación: Urbanizable  
. Zona ordenación: Industrial aislada  
. Superficie total: 580.534 m²  
. Superficie lucrativa: 348.320 m²  
. Superficie dotacional: 232.217 m²  
. PRV+AV: 27.750 m²  
. SRV+AV: 94.920 m²  
. SJL 109.547 m²  
. Aprovechamiento objetivo: 257.145 m²  
. Aprovechamiento subjetivo: 231.406,65 m²t  
. Exceso de aprovechamiento: 25.738,35 m²t  
. Área de reparto: Única  
. Número Unidades de Ejecución: 2  
Las unidades de ejecución tienen las siguientes características:  
U.E. Nº1 U.E. Nº2   
SUPERFICIE TOTAL 307.990 m²s 272.544 m²s   
SUPERFICIE EDIFICABLE 194.627 m²s 153.690 m²s   
SUPERFICIE DOTACIONAL 113.363 m²s 118.854 m²s   
EDIFICABILIDAD TOTAL 126.508 m²t 130.637 m²t   
IEB 0,4107 m²t/ m²s 0,4793 m²t/ m²s   
IEN 0,65 m²t 0,85 m²t   
EDIFICABILIDAD/DOTACIONES 1 m²t/1,12 m²s 1 m²t/1,10 m²s   
EXC.APROV. 3.713,55 22.000,95   
Zonificación del sector.  
La calificación urbanística que el Plan Parcial establece, y con respecto a la cual determina la ordenación pormenorizada de los usos del suelo y de la edificación, comprende las siguientes zonas:  
. Zona Industrial Aislada (INA):   
Uso dominante INDUSTRIAL: Almacenamiento, manipulación, Transformación, envasado y Comercialización de productos hortofrutícolas.  
Usos compatibles: Comercial, oficinas, restaurantes, residencial guarda y salas de fiesta.  
Usos incompatibles: Residencial, explotaciones ganaderas y Art. 22.2 PATRICOVA.  
. Zona Dotacional: Espacios Libres de Uso y Dominio Público (SJL y PJL), y red Viaria.  
. Aparcamientos (SRV-AV y PRV-AV)  
. Accesos.  
El acceso se realiza desde la rotonda situada al Noreste de la actuación en el encuentro entre la CV-42 y la CV-516 y la rotonda prevista sobre la CV-516 al Norte de la actuación.  
. Movimiento de tierras y explanación del terreno.  
Antes de comenzar las obras, según se cita en la memoria del proyecto, se realizará un Estudio Geotécnico con el fin de confirmar las características del terreno y las secciones viarias, ello con independencia del posterior control de calidad de los materiales que se van a emplear en la construcción.  
En el Anteproyecto de Urbanización, Memoria y Estudio de Impacto Ambiental se comentan los movimientos de tierras necesarios para formar el cajero para el firme y adecuar las rasantes de los viales a los perfiles longitudinales, para la instalación de las redes de saneamiento, etc., pero en ningún momento se cuantifica el volumen de esos movimientos de tierra.  
Se especifica que las tierras sobrantes deberán ser extendidas en zonas que precisen terraplenado o retiradas a vertedero en caso contrario.  
. Viales  
Red viaria externa:  
Acceso a la variante CV-42: Se requiere la eliminación de dos construcciones existentes, se ha alterado el borde del sector con el fin de integrarlas en la zona de actuación y conseguir su eliminación.  
Carretera CV-516: Propiedad de la Diputación, ésta preveía su desdoblamiento. En la actualidad no se ha realizado. Se altera el perímetro de la zona Z-4 para que la propia ejecución del planeamiento asuma el desdoblamiento de la calzada y la habilitación de un vial de servicio que permita la entrada al polígono por varios puntos.  
Vial de acceso al peaje de la A-7: Constituye el límite del Sector en el borde Sur, entronca con la CV-42 mediante carril de deceleración, solución que se pretende sustituir mediante la proyección de una rotonda en el eje de la CV-42.  
. Red viaria interna:   
Zona consolidada: Ejecutada una calle de 9 m. de anchura que circunda toda la superficie edificable y a la que se accede desde dos puntos distintos (CV-42 y CV-516).  
Zona proyectada: Desaparición de caminos rurales. El desarrollo de la Unidad de ejecución nº1, prevista en una primera fase, no interrumpe la continuidad de los caminos de uso agrícola incluidos en la segunda fase.  
Todos los viales a excepción de los de servicios de la CV-42, cuentan con una anchura mínima de 20 m. que se aumenta a 34 m. en el vial central que arranca desde la glorieta dispuesta en el ensanche de la CV-516.  
. Pavimentación del terreno.  
La determinación técnica de las condiciones con arreglo a las cuales habrá de ejecutarse el Plan Parcial, su definición geométrica y evaluación del coste, se realizarán en el correspondiente proyecto de urbanización. Dicho proyecto de urbanización deberá seguir las condiciones estipuladas en el PGOU vigente.  
En los Anteproyectos de Urbanización se especifica la pavimentación de las calzadas y aceras del Sector.  
. Suministro de agua potable.  
En la memoria del Plan Parcial y en el Estudio de Impacto Ambiental se indica que en la actualidad no se encuentra ejecutada la conexión a la red municipal del ramal previsto para el vecino polígono 6 (Cotes), que está proyectado que discurra por el interior de la zona objeto de ordenación.  
La tubería con la que el SEPES pretende dotar de agua al polígono está diseñada de modo que atraviesa de Sur a Norte el futuro solar urbano de la UE-1.  
Se indica además que la empresa existente en la zona de actuación (AGRICONSA) se sirve del agua procedente de varias perforaciones de las que se suministra un depósito de regulación de 1000 m³ de capacidad.  
En las Normas urbanísticas del plan parcial, en la sección desarrollo del planeamiento, se estipula que los proyectos de urbanización derivados de la ejecución del Plan Parcial deberán cumplir las Normas Urbanísticas estipuladas en el PGOU y, en el caso particular del abastecimiento de agua, detalla unas condiciones para la conexión e instalación de bocas de incendio.  
En este mismo documento, en la sección donde se estipulan las condiciones generales de la edificación, se establecen como condiciones higiénicas de la edificación, en lo referente al abastecimiento de agua, las siguientes:  
. Las industrias que se establecerán en la zona utilizarán preferentemente aguas de la red municipal de aguas potables.  
. No obstante, el abastecimiento se podrá realizar de forma transitoria con los sistemas de captación y suministro preexistentes al Plan Parcial, hasta la instalación de la red municipal en el sector.  
. Se podrá utilizar el sistema de abastecimiento por pozos, en los casos en que, a pesar de contar con la red municipal, las actividades desarrolladas precisen de un caudal superior e incompatible con el suministrado por la red, y dicho suministro se destine exclusivamente al proceso industrial.  
. En los dos casos anteriores, el abastecimiento deberá contar con la autorización previa y expresa de los Técnicos Municipales y del Organismo de Cuenca competente.  
En el informe emitido por Aguas de Valencia referente al: .Suministro de agua al Plan Parcial y PDAI promovido por la mercantil AGRICONSA. se afirma que la tubería de traída que está ejecutando el SEPES es suficiente para dar servicio también al Sector promovido por AGRICONSA pero habría que estudiar la necesidad de ampliar el depósito y los equipos de bombeo previstos para el Polígono de Cotes.  
. Red de saneamiento:  
En el Estudio de Impacto Ambiental se describe la situación actual. Existe una red separativa, de modo que las aguas pluviales se recogen mediante imbornales y cunetas y se vierten a las acequias de riego circundantes. Las aguas producidas por la empresa existente, son tratadas en depuradora propia, debido a su gran volumen, y vertidas, una vez tratadas, al colector general a través de la conducción que discurre por el vial de servicio de la autopista.  
Se indica que la estación depuradora propiedad de la empresa AGRICONSA ha sido diseñada para el tratamiento de los vertidos actuales y previsibles de dicha actividad y que carece de capacidad suficiente para el tratamiento de los vertidos generados por actividades ajenas.  
En la memoria del Plan Parcial se describe la situación actual de manera análoga a lo ya descrito y se estipula además, que la red de AGRICONSA será individual y que el resto de empresas deberán ser conectadas a la EDAR municipal.  
En el apartado de ordenación estructural del Plan Parcial se establecen las condiciones de conexión para cada una de las actuaciones que se desarrollen dentro del sector, estipulando:  
. La red de evacuación de la U.E.nº1 se conectará a la definitiva del Sector al ejecutarse la U.E.nº2. Mientras no se ejecute la U.E. nº 2, dichas aguas pluviales serán en parte absorbidas por la acequia existente y canalizada, y el resto seguirá el curso natural de las aguas en la zona, a través de caminos y riegos que bordean la U.E.nº1  
. La red de evacuación de aguas procedentes de la actividad industrial ya tiene resuelta su envío hasta el alcantarillado general de la población de Algemesí, como ya se explicó anteriormente.  
En las Normas urbanísticas del Plan Parcial, en la sección desarrollo del planeamiento, se estipula que los proyectos de urbanización derivados de la ejecución del Plan Parcial deberán cumplir las Normas Urbanísticas estipuladas en el PGOU y, en el caso particular de la red de saneamiento, detalla unas condiciones para su realización, en resumen estas son:  
. El sistema de evacuación de aguas será separativo.  
. Cada industria conducirá sus aguas al punto de vertido indicado en el plano de instalaciones con las condiciones y limitaciones establecidas en el Plan Parcial.  
. Se deberá tener en cuenta la capacidad de la conducción existente hasta el colector. El proyecto de urbanización debe dar solución apropiada.  
. EL diseño de la red de recogida de pluviales seguirá el trazado viario, diámetro mínimo de la conducción de 20 cm, imbornales con superficie de servicio inferior a 600 cm² y separación no superior a 50 m.  
. Se proyectarán los colectores de aguas residuales siempre por debajo de las conducciones del resto de las redes de distribución de servicios básicos.  
En la sección de condiciones higiénicas de la edificación se establecen las condiciones de vertido para la depuración previa al vertido a la Red de Alcantarillado y las características del vertido de aguas residuales a la Red de alcantarillado, estableciéndose como de obligado cumplimiento. Este informe se describe detalladamente en el apartado de informes sectoriales.  
Se aporta también un informe de la Entidad de Saneamiento en el que se informa de la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Algemesí-Albalat de la Ribera de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Sector Z-4 de Algemesí (Valencia) siempre y cuando se cumpla una serie de condicionantes.  
. Red de acequias  
La zona de actuación se encuentra recorrida por numerosas acequias, tanto en la memoria del Plan Parcial como en el Estudio de Impacto Ambiental se indica la situación actual. Esta es:  
La implantación de la empresa AGRICONSA determinó el desvío de las acequias que ocupaban los terrenos donde se ha emplazado, utilizándose las mismas para la evacuación de las aguas pluviales de la zona urbanizada.   
La explotación agrícola de los terrenos lindantes a la zona urbanizada se sirve de la acequia del .Camino del coto Nou., situada en el eje central de la futura zona industrial y desde la que parten diferentes riegos particulares. Esta acequia llega hasta el polígono 6, por lo que la misma está llamada a ser canalizada a través de los suelos dotacionales públicos que se creen.  
En los respectivos Anteproyectos de Urbanización se dice que en la UE-1 las acequias afectadas serán conectadas a la nueva red de pluviales, mientras que en las de la UE-2 ninguna de las acequias y riegos existentes se mantiene ya que son completamente internos, no trascendiendo más allá de los límites del sector.  
. Gestión de residuos  
En la memoria del Plan Parcial no se hace referencia a la gestión de los residuos sólidos que se puedan generar con la implantación del futuro polígono industrial.  
En el texto refundido de la modificación de las normas urbanísticas aplicables al sector Z-4, como toda referencia a la gestión de residuos sólidos, existen los siguientes artículos:  
Art 18: Residuos sólidos: Queda prohibido el vertido de residuos sólidos en todo el ámbito del área de actuación.  
Art. 19: Residuos tóxicos y peligrosos: Toda aquella actividad que en su funcionamiento tenga previsto la producción, almacenamiento y/o tratamiento de residuos tóxicos y peligrosos, deberá solicitar autorización al Organismo medioambiental competente mediante la entrega de un estudio sobre las circunstancias del mismo de forma y manera como señala el correspondiente Reglamento, y/o las legislaciones específicas que existan en su caso.  
En el Estudio de impacto ambiental se indica que se deberá exigir el control de la gestión de los residuos durante la obra y se sugiere como medida en el programa de vigilancia ambiental al respecto el control sobre la tipología y gestión de los residuos producidos.   
En la documentación aportada en una segunda entrega consta el informe de subsanación de deficiencias del estudio de impacto ambiental. En él se indica que la predicción de la producción de residuos es difícilmente valorable. Con carácter orientador, se adjuntan unas fichas tipo de seguimiento y control de la producción de los residuos generados por la actividad de futura implantación.  
. Red eléctrica y Alumbrado Público.  
En el Estudio de Impacto ambiental se describe la situación actual. Existen dos líneas de media tensión que cruzan el Sector en estudio, una de ellas se sitúa en el borde superior, paralela a la CV-516, mientras que la otra discurre en dirección Sur-Norte, ésta última suministra las instalaciones de AGRICONSA. Todo el recinto ocupado por las actuales edificaciones industriales cuenta con alumbrado público.  
En la memoria del Plan Parcial se estipula que la red de energía eléctrica se resuelve independientemente en ambas unidades de ejecución, ya que las actuales instalaciones de AGRICONSA tienen resuelto el servicio y su futura ampliación.  
Según los Anteproyectos de Construcción de las dos Unidades de Ejecución, el punto de conexión principal será la Subestación de Energía de Algemesí, que la empresa Iberdrola pretende construir a unos 4 km de ésta ubicación. Desde la misma está prevista la construcción de una línea aérea que deberá acometer al centro de reparto a construir en la UE-1.  
En cuanto a la Red de Baja Tensión, en la UE-1 se construirá una línea subterránea para el servicio de alumbrado público del Sector. En la UE-2 se prevé que la red recorra la mayor parte del perímetro de la misma de modo que en el futuro los edificios a construir en su interior dispongan de un punto de conexión accesible de la infraestructura viaria.  
En las Normas urbanísticas del plan parcial, en la sección desarrollo del planeamiento, se estipula que los proyectos de urbanización derivados de la ejecución del Plan Parcial deberán cumplir las Normas Urbanísticas estipuladas en el PGOU y, en el caso particular del alumbrado público, detalla unas condiciones para su realización, en resumen estas son:  
El nivel mínimo de iluminación, medidos en el centro de la calzada, es de 10 lux con un coeficiente de uniformidad de 0,25.  
Deberá implantarse un poste de iluminación como mínimo cada 10 m.  
. Red de instalaciones de telefonía, gas y otras.  
En las Normas urbanísticas del plan parcial, en la sección desarrollo del planeamiento, se estipula que los proyectos de urbanización derivados de la ejecución del Plan Parcial deberán cumplir las Normas Urbanísticas estipuladas en el PGOU y, en el caso particular de las redes de telefonía, gas y otras, indica que su diseño y dimensionado deberá quedar especificado en el proyecto de urbanización correspondiente.  
Por la zona de actuación discurre un gasoducto en dirección N-S. En la documentación presentada se han incluido una serie de condiciones generales que deberán seguir los trabajos que se realicen en su proximidad.  
Alternativas  
No se ha realizado un estudio de alternativas ni en el Plan Parcial ni en el Estudio de Impacto Ambiental, aunque dada la naturaleza del proyecto motivada por la ampliación de una industria existente no se considera relevante este estudio.  
Tramitación Administrativa  
. El Plan Parcial Modificativo del Sector Z4 fue aprobado provisionalmente por el Pleno del Ayuntamiento celebrado el 30 de septiembre de 2004.  
. El 24 de noviembre de 2004, la Sección de Planeamiento de la Conselleria de Territorio y Vivienda remite el Estudio de Impacto Ambiental relativo al Plan Parcial Modificativo del Sector Z-4 del municipio de Algemesí a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, a efectos de que se emita Declaración de Impacto Ambiental, incoándose el correspondiente expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.  
. Con fecha de 27 de mayo de 2005 el Servicio de Evaluación Ambiental una vez analizada la documentación presentada informa de aquellos aspectos que deberán ser ampliados y/o justificados en la fase de evaluación al efecto de obtener los elementos de juicio suficientes para poder formular la Declaración de Impacto Ambiental.  
La contestación a este requerimiento fue completada con aportes de documentación en fechas: 15 de julio, 5 de agosto y 23 de septiembre de 2005. Estas contestaciones se analizan el apartado Documentación complementaria de la presente Declaración.  
Información pública  
En fecha 17 de diciembre de 2.003 se publicó en el DOGV nº 4.652 la información pública de la documentación en orden a la ordenación y programación del sector Z-4 de suelo urbanizable industrial y programación de la UE nº1.  
En fecha 23 de septiembre de 2.004 se publicó en el DOGV nº 4.848 la información pública de la alternativa técnica del programa de actuación integrada para el desarrollo de la unidad de ejecución 2 correspondiente al sector industrial Z-4.  
En un informe firmado por el TAG de Urbanismo del Ayuntamiento de Algemesí en fecha 27 de septiembre de 2004, se indica que la primera publicación se realizó además en el diario Levante de fecha 4 de diciembre de 2.004  
Constan en el expediente dos alegaciones recibidas durante el primer trámite de información pública y dos alegaciones recibidas en la segunda información pública.  
Resumen de las alegaciones  
Referente a la información pública del Plan Parcial del Sector Z-4, se resume a continuación el contenido ambiental de las alegaciones recibidas:  
. D. Juan Antonio Delgado Aleixandre, en calidad de presidente de la comunidad de regantes .Acequia Real del Júcar. solicita, entre otros aspectos:  
Que se realice la reposición de la acequia del Coto Nou, tal como figura en el proyecto y que se incluya la reposición de la acequia que discurre en paralelo a la autopista, por vía pública o zona verde, preferentemente en su ubicación actual, con tubería de diámetro interior no inferior a 0.60 m, y con tapas de registro cada 25 m.  
Referente al trámite de información pública de la alternativa técnica del programa de actuación integrada para el desarrollo de la unidad de ejecución 2 correspondiente al sector industrial Z-4, se resume a continuación el contenido ambiental de las alegaciones que constan en el expediente:  
. D. Juan Antonio Delgado Aleixandre, en calidad de presidente de la comunidad de regantes .Acequia Real del Júcar. solicita: La correcta definición del cauce de las acequias afectadas por dicho proyecto, la no construcción de sifones en la nueva canalización de la Acequia del Coto Nou, la ubicación de trapas cada 25 m., la ubicación del vertido para pluviales de la Acequia del Coto Nou se deberá situar al final del desvío proyectado para la misma.  
. D. José Fernando Ferrer en nombre de Iberdrola SA (extremo no acreditado en los documentos existentes), solicita sean consideradas las siguientes alegaciones:  
En la descripción de las instalaciones, apartado 4.1.7. del documento .memoria., tanto la línea Agriconsa I como Agriconsa II no provienen de la S.T. Algemesí, sino de la futura S.T. Benicull.  
En este mismo apartado no aparece descrita la línea D/C desde el ámbito de actuación hasta la futura S.T. Benicull. Esta línea es infraestructura necesaria para la correcta urbanización y debe ser incluida en el proyecto.  
Documentación complementaria  
Con fecha 15 de Julio de 2005 se recibe en la DG de Gestión del Medio Natural la siguiente documentación procedente del Ayuntamiento de Algemesí, en respuesta a la solicitud de información del informe emitido por esta administración en fecha 27 de mayo de 2005:  
. Copia de los documentos pertenecientes al expediente de aprobación del Plan Parcial y de programación de las unidades de ejecución 1 y 2 del sector Z-4.  
. Copia del estudio de inundabilidad.  
Estudio denominado .Análisis del riesgo de inundación y medidas correctoras del polígono industrial de Agriconsa en Algemesí (Valencia).. Los objetivos concretos del estudio son: Comprobar el incremento o no del riesgo de inundación del Polígono Industrial y Establecer las medidas necesarias dentro del propio polígono para minimizar los daños en caso de inundación.  
. Copia del estudio acústico.  
Al no disponerse del plan acústico municipal se presenta el Estudio denominado .Estudi de la contaminació acústica en els polígons industrials externs al municipi d'Algemesí..  
. Copia de la alternativa técnica del PAI UE 1 y UE2.  
. Se adjunta Informe de Subsanación de deficiencias del Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto de Homologación Modificativa y Plan Parcial de Mejora del Sector Z-4 .AGRICONSA. de Algemesí. Consta de tres apartados: 1-Predicción de producción de residuos sólidos e inertes, 2-Contaminación por olores y 3-Contaminación lumínica. Al final del documento se incorporan las Fichas de Control y Gestión de la Producción de Residuos.  
El día 5 de agosto de 2005, AGRICONSA, remite a la Dirección General de Gestión del Medio Natural 3 copias del anexo .Condiciones Generales de los Trabajos a Realizar Junto al Gasoducto..  
El 23 de septiembre de 2005, AGRICONSA remite a esta Dirección General copia de la instancia solicitando permiso previo de prospección arqueológica al Servicio de Patrimonio Arqueológico, Etnológico e Histórico.  
Informes sectoriales  
La documentación expuesta al público cuenta con un estudio de inundabilidad, dado que los terrenos afectados por la reclasificación están sujetos a riesgos de inundación. Se aporta copia de dicho estudio.  
Según informe de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial de 21 de abril de 2.004 se solicitaron informe a los siguientes organismos:  
. Demarcación de Carreteras del Ministerio de Fomento.  
. Dirección General de Obras Públicas.  
. Servicios de Vias y Obras de la Diputación Provincial.  
. Confederación Hidrográfica del Júcar.  
. Dirección General de Transportes de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes (CIT).  
De las contestaciones se destacan las siguientes:  
. En fecha 9 de marzo de 2004 se emite informe favorable de la Demarcación de Carreteras del Ministerio de Fomento con los siguientes condicionantes:  
No se afectará ninguna instalación de la Autopista, respetando los niveles, cauces, secciones y riegos existentes, no modificando el drenaje superficial ni profundo de la zona, siendo responsable de cualquier hecho de este tipo el promotor.  
En las actuaciones se respetará o restituirá, en su caso el sistema natural de desagües, especialmente los cauces existentes, de forma que se permita la continuidad del funcionamiento actual de las obras de desagüe existentes en la Autopista. Toda vez que el ámbito se encuentra incluido en una zona de riesgo de inundación tal y como establece el PATRICOVA, el Plan Parcial deberá ser de obligada observancia.  
Constan además en el expediente copia de los siguientes informes:  
Informe con fecha 3 de marzo de 2004 de la empresa Aguas de Valencia SA. respecto de la capacidad y suficiencia de la red de abastecimiento de agua. En él se indica la suficiencia de la tubería de traída de 350 mm aunque cabría estudiar la posibilidad de ampliar el depósito y los equipos de bombeo previstos. Se indica además de la suficiencia de abastecimiento.  
Informes sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Algemesí . Albalat de la Ribera para admitir los caudales de aguas residuales generados por el sector z4 de Algemesí (Valencia), de fechas del 6 de abril y 4 de noviembre de 2004. Este documento concluye que, en el caso de que el promotor decida no resolver el saneamiento y depuración de sus aguas residuales mediante la realización de las obras públicas necesarias para suplementar las infraestructuras existentes, la Entidad de Saneamiento informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR mencionada, siempre y cuando se cumplan una serie de condicionantes. Estos son:  
En su día, el promotor del desarrollo urbanístico deberá realizar la correspondiente solicitud de la conexión efectiva. Las obras de conexión a las infraestructuras públicas se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
En cualquier caso, el vertido generado por el desarrollo urbanístico de referencia deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento al objeto de preservar la integridad del sistema de saneamiento y la calidad del efluente. A tales efectos el promotor deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que la que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido. Así mismo, deberá prever la construcción sobre dicha arqueta de una caseta que permita la instalación de equipos de medida en continuo, cerrada con llave.  
En el II Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana, se tienen previstas actuaciones en la EDAR objeto del informe, a desarrollar en el año 2008, y dentro de los programas de reutilización y de eliminación de nutrientes. Para que se pueda realizar la conexión efectiva del desarrollo de referencia, deberán estar solucionados los problemas de incremento de caudal surgidos durante el periodo de máxima producción de la empresa AGRICONSA mediante las actuaciones pertinentes.  
Informe del Área de Planificación y Ordenación del Territorio, de 26 de septiembre de 2005, en el que se informa favorablemente la aprobación del estudio de inundabilidad correspondiente al sector Z-4 de Algemesí. En este informe se indica:  
. Se indica que dicha aprobación se considerará subsumida en la del instrumento de planeamiento que habilita la actuación (Plan Parcial).  
. Deberá constar en el acuerdo aprobatorio la obligatoriedad de adoptar las medidas correctoras propuestas en el estudio de inundabilidad, además de las de adecuación de las infraestructuras y de las edificaciones en zonas inundables, establecidas en los artículos 26, 27 y 28 de la normativa del PATRICOVA, e indicar al Ayuntamiento como administración competente para la aprobación del proyecto y supervisión de las obras de urbanización, la necesidad de comprobar el correcto dimensionado y ejecución de las infraestructuras de drenaje y los puntos de vertido para no afectar a terceros ajenos al sector. Debiendo resarcir de los daños que se produzcan por este motivo.   
. En cuanto la actuación afecte al Dominio Público Hidráulico y/o a la zona de policía deberán ajustarse a lo dispuesto en la Normativa vigente (Texto Refundido de la Ley de Aguas y disposiciones que la desarrollan), igualmente deberán obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000 no se encuentran en la zona de actuación hábitats naturales, especies animales o vegetales de interés comunitario cuya conservación haya requerido la designación de zonas de interés especial.  
A una distancia de aproximadamente 1 km se encuentra el L.I.C. denominado .Curso medio y bajo del Júcar. Se trata de un LIC fluvial propuesto por la existencia de diversas especies de ictiofauna de interés. Los hábitats y especies destacables son:  
. (3250) Glaucium flavum  
. (3290) Salix y Populus Alba  
. (6420) Molinio . Holoschoenion  
. (92D0) Nerio . Tamaricetea  
. (92ª0) Salix Populus  
Se encuentra aproximadamente a unos 2,5 km. del extremo SO del Parque natural de la Albufera, catalogado también como LIC y ZEPA.  
1. Listado de microrreservas.  
No existen en la zona microrreservas catalogadas.  
2. Inventario de cavidades.  
No existen en la zona de actuación cavidades declaradas LIC.  
3. Vías pecuarias.  
La zona de actuación no se ve afectada por la presencia de ninguna vía pecuaria.   
A unos 600 metros se encuentra la denominada Colada de Alginet a Albalat cuya longitud son 6.900 metros y su anchura es de 6 metros.  
4. Montes de Utilidad Pública.  
La zona de actuación no afecta a ningún monte de utilidad pública. El más próximo a la zona se encuentra a una distancia de 2 km, es propiedad de la Generalitat Valenciana y se denomina .Riberas del río Magro..  
Ramblas y cauces.  
La zona de actuación no se encuentra atravesada por ningún cauce permanente. Si discurren por la zona numerosas acequias de riego.   
A una distancia menor a un km. se encuentra el río Júcar, que en el mismo término municipal une sus aguas a las del río Magro.  
Yacimientos arqueológicos.  
Existen catalogados en las fichas de Patrimonio un total de nueve yacimientos en el término municipal del Algemesí. Si bien algunos se encuentran en zonas próximas a la zona de actuación no se ha detectado ninguno dentro del ámbito del Sector.  
Los yacimientos catalogados son:  
. Cotes  
. Alquería árabe en núcleo urbano de Algemesí  
. C/ Albalat esquina C/ Santa Bárbara  
. Casa Porrinyes  
. Pardines  
. Paret del Molinet  
. Esglesia de Sant Jaume  
. Les Xorades  
. Plaza Mayor nº8  
Estudio acústico.  
Se presenta el .Estudi de la contamionació acústica en els polígons industrials externs al municipi d'Algemesí. realizado por el Instituto de Robótica de la Universidad de Valencia.  
Consideraciones ambientales  
Realizando un análisis de la cartografía temática de la COPUT se deduce que los aspectos ambientales más significativos son los siguientes:  
1. Riesgo de Inundación: La zona se encuentra catalogada en un 60% de su extensión con riesgo de grado 1 en la cartografía temática de COPUT, un 30% con riesgo de grado 3 y un 10% con riesgo de grado 5, según el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA).  
La zona de actuación se encuentra afectada por dos actuaciones previstas en el PATRICOVA, estas son:  
. VC29: Protección del Polígono Industrial en Algemesí. Actuación estructural de prioridad alta, consistente en un encauzamiento y la construcción de tres nuevas secciones de paso (Carretera CV-525, vía de RENFE y Autopista).  
. VC28: Restauración hidrológico forestal del río Júcar. Actuación de restauración hidrológico forestal de prioridad media cuyo objetivo es la disminución de caudales punta y sólidos, laminación de avenidas y mejora de la calidad del medio.  
2. Vulnerabilidad a la contaminación de las aguas subterráneas: La zona de actuación cuenta en su práctica totalidad (alrededor del 90%) con un riesgo medio de contaminación a las aguas freáticas y una pequeña zona cuyo riesgo es alto.  
3. Accesibilidad a los recursos hídricos: La zona cuenta con una catalogación de alta accesibilidad en todo su ámbito y sus alrededores. De hecho, la actual instalación existente en la zona se suministra de varias perforaciones ejecutadas en terrenos de su propiedad y se prevé que en la planificación presentada se puedan utilizar pozos debidamente autorizados para el suministro.  
4. El riesgo de erosión en la actualidad se cataloga como bajo, en la práctica totalidad de la zona de actuación (alrededor del 95%) y muy bajo en el resto. El riesgo potencial aumenta a alto.  
5. Realizadas las consultas a la información temática de la COPUT y el MAGNA del Instituto Geológico y Minero de España (IGME), el 90% de la zona de actuación se encuentra conformada por limos, en la zona sudoeste un trozo de la parcela se encuentra conformado por limos y arenas, lo que aumenta la permeabilidad de la zona y por tanto la vulnerabilidad de los acuíferos, que se considera alta en esta última sección de terreno.   
6. La vegetación de la zona se encuentra conformada en su totalidad por campos de cultivo y vegetación asociada a éstos y zonas antrópicas. No se conserva en todo el ámbito de actuación ninguna zona en estado natural.  
7. La fauna de la zona también es la típica de campos de cultivo. No se espera la existencia de ninguna especie de especial interés dado lo antropizada que está la zona y la proximidad de zonas con menor frecuentación.  
Explotación de los recursos naturales:  
Abastecimiento de agua  
Tal y como se ha indicado anteriormente se presenta informe favorable de la empresa Aguas de Valencia, como empresa concesionaria del suministro.  
Aguas residuales  
En lo referente a la depuración de aguas residuales, se indica en el Estudio de Impacto Ambiental la adopción de una serie de medidas correctoras no contempladas en el Plan Parcial, como, por ejemplo, que no se permita que ninguna empresa vierta sus aguas residuales fuera de la red de alcantarillado, situación que no concuerda con la actual ni con la propuesta. También se propone que se prohiba expresamente el uso de pozos, zanjas filtrantes o vertidos directos al terreno como método de eliminación, debido a la posibilidad de afectar la calidad de las aguas subterráneas.  
Se supedita la realización de las estructuras de evacuación de pluviales a la ejecución de la UE2, permitiendo el vertido a acequias y caminos. Se deben realizar o definir las estructuras básicas en el presente Plan Parcial ya que si la UE2 no se llega a ejecutar faltarían dotaciones. Además no se indican en ningún momento las afecciones que se pueden producir a consecuencia del desvío o corte de las acequias en el estudio de impacto ambiental.  
Se presenta el .Informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Algemesí-Albalat de la Ribera para admitir los caudales de aguas residuales generados por el Sector Z-4 de Algemesí (Valencia). emitido por la Entidad de Saneamiento de Aguas en el que se Informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Algemesí-Albalat de la Ribera de las aguas residuales generadas siempre y cuando se cumpla con los condicionantes expuestos en dicho informe.  
Gestión de residuos  
No se realiza una previsión de los residuos que se generarán ni en la fase de ejecución ni en la de funcionamiento, ni la tipología de éstos. Dado que, según el documento de homologación una de las principales justificaciones es la ampliación de la empresa ya existente en la zona, debería estudiarse al menos la previsión del aumento de éstos. No se menciona que tipo de gestión se realiza en la actualidad con los residuos del proceso industrial y los lodos de la depuradora existente   
En la documentación aportada en una segunda entrega consta el informe de subsanación de deficiencias del estudio de impacto ambiental. En él se indica que la predicción de la producción de residuos es difícilmente valorable. Con carácter orientador, se adjuntan unas fichas tipo de seguimiento y control de la producción de los residuos generados por la actividad de futura implantación  
Ocupación del suelo.  
La actuación generará la reclasificación de 484.758 m² de suelo agrícola cultivado en la actualidad con cítricos, que se agregarán a los 95.776 m² ya clasificados como urbanizables y ocupados por una industria. Esta ocupación puede generar diversas alteraciones como la alteración de la hidrología de la zona y la eliminación de suelo agrícola.  
. Análisis climático.  
En el estudio de impacto ambiental se indica una clasificación climática sin identificar la estación de donde provienen los datos ni realizar una caracterización climática de la zona. No se menciona la típica aparición de los fenómenos de gota fría que, por su torrencialidad, deben ser tenidos en cuenta a la hora de evaluar los riesgos de inundación y plantear las estructuras de protección.  
2. Análisis del paisaje.  
Se realiza un estudio de la afección al paisaje en el estudio de impacto ambiental, cuya conclusión es que si bien se trata de una gran alteración en el ámbito de actuación su valoración es de reducida intensidad e importancia.  
El ámbito de actuación se encuentra conformado en su totalidad por campos de cítricos. El Sector se encuentra flanqueado por viales y rodeado de polígonos industriales existentes o en fase de urbanización, por lo que no se considera elevado el valor paisajístico de la zona.  
1. Análisis socioeconómico.  
El municipio de Algemesí cuenta con 25.259 habitantes (Fuente: IVE año 2002). En las últimas dos décadas la evolución demográfica se ha mantenido. La superficie del municipio está dedicada principalmente al cultivo de regadío, existiendo un tejido empresarial principalmente compuesto por mediana y pequeña empresa .El sector servicios ocupa a un sector importante de la población, lo que hace que, junto con Alzira, sean los municipios más representativos en el sector servicios de la comarca.  
Medidas correctoras  
En el Estudio de Impacto Ambiental se proponen una serie de medidas correctoras frente a los siguientes impactos generados sobre el suelo, sobre la atmósfera, sobre las aguas superficiales y subterráneas, sobre los factores bióticos, sobre el paisaje, sobre el patrimonio y sobre los factores socio-económicos.  
Se deberán incluir las medidas preventivas y correctoras que se propongan en el estudio de inundabilidad y en el informe de Patrimonio.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. Según el artículo 5º del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
4. Según el artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Homologación Modificativa y el Plan Parcial Modificativo del Sector Industrial Z4 de Algemesí (Valencia), cuyo promotor es el Ayuntamiento de Algemesí, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento, y se cumpla con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Condicionantes previos al desarrollo del proyecto:  
1. En el acuerdo aprobatorio del instrumento de planeamiento que habilita la actuación (Plan Parcial) constará la obligatoriedad de adoptar las medidas correctoras propuestas en el estudio de inundabilidad, además de las de adecuación de las infraestructuras y de las edificaciones en zonas inundables, establecidas en los artículos 26, 27 y 28 de la normativa del PATRICOVA, e indicar al Ayuntamiento, como Administración competente para la aprobación del proyecto y supervisión de las obras de urbanización, la necesidad de comprobar el correcto dimensionado y ejecución de las infraestructuras de drenaje y los puntos de vertido para no afectar a terceros ajenos al sector, debiendo resarcir de los daños que se produzcan por este motivo.  
En cuanto la actuación afecte al Dominio Público Hidráulico y/o zona de policía deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente (Texto Refundido de la Ley de Aguas y disposiciones que la desarrollan). Igualmente, deberán obtener autorización previa para el vertido de las aguas pluviales a las acequias, así como si se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
2. Si bien se ha solicitado permiso de prospección arqueológica sin remoción de terreno, se deberá presentar informe favorable de Patrimonio en cumplimiento del art. 11 de la Ley 4/1998 de 11 de junio, de Patrimonio cultural valenciano y adoptar las medidas en él estipuladas.  
3. Se garantizará la reposición y acondicionado de las acequias afectadas que continúen dando servicio.  
4. Se deberá cumplir con los condicionantes impuestos por la Entidad de Saneamiento para el tratamiento en la EDAR de Algemesí-Albalat de la Ribera de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Sector Z-4 de Algemesí (Valencia).  
5. Los trabajos que se realicen en las proximidades del gasoducto existente, deberán seguir las condiciones generales que vienen recogidas en el documento .Anexo: Condiciones Generales de los Trabajos a Realizar Junto al Gasoducto.. Estas condiciones se incorporarán al pliego de Condiciones del Proyecto de Urbanización.  
6. Deberán incorporarse en las Ordenanzas del Sector Industrial Z4, las exigencias, limitaciones así como las fichas de control y gestión de la producción de residuos presentadas en el informe de subsanación de deficiencias del estudio de impacto ambiental del proyecto, referentes a gestión de residuos y contaminación por olores.  
Previo a la puesta en funcionamiento de las actividades, el Ayuntamiento requerirá el nombre de la o las empresas gestoras de residuos quienes indicarán el destino final de los mismos y certificarán su capacidad de gestión.  
7. Con el fin de reducir el consumo de energía y la contaminación lumínica de la zona se colocarán en las luminarias de alumbrado de la urbanización, reductores de flujo que disminuyan la intensidad lumínica a partir de la hora que se considere oportuno (habitualmente las 12 de la noche).  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 10 de octubre de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 004/05-AIA  
Título: Modificación Puntual Sector Les Cometes  
Promotor: Ayuntamiento de La Jana  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda. Comisión de Urbanismo de Castellón.  
Objeto: Modificación del planeamiento para reclasificar Suelo No Urbanizable como Suelo Urbano   
Localización: La Jana (Castellón)  
Descripción del proyecto  
La Jana es un municipio de la comarca del Baix Maestrat, en la provincia de Castellón. El proyecto consiste en la modificación de las Normas Subsidiarias del municipio, aprobadas el 29 de diciembre de 1989, reclasificando 12.195 m² de Suelo No Urbanizable Común contiguo al actual Suelo Urbano de Equipamientos Públicos Deportivos, como Suelo Urbano de este mismo Uso, y cambiando la calificación de una superficie de suelo actualmente Urbano de Equipamientos Públicos Deportivos en Urbano de Uso Residencial. Todos los terrenos afectados por el proyecto son de titularidad municipal.  
En los 12.195 m² de Suelo No Urbanizable Común ya hay construidas pistas deportivas (pista de tenis, polideportiva y frontón) que el Ayuntamiento ha ido ejecutando fuera de ordenación desde 1993, junto a las instalaciones deportivas que están en Suelo Urbano (campo de fútbol y piscina). Por tanto hay 9.700 m² de suelo ya ocupado y 2.495 m² de terreno natural. Dentro de los 9.700 m² ocupados, se incluye una parte del campo de fútbol que se ha reubicado para liberar superficie en el Suelo Urbano actual.  
Es esta superficie liberada del Uso Equipamientos Públicos Deportivos la que el Ayuntamiento propone recalificar como Residencial de baja densidad a ejecutar según las normas urbanísticas que regulan la edificación en La Jana.  
Los 2.495 m² de terreno natural se acondicionarán como zona verde integrada en el entorno de la infraestructura deportiva.   
El estudio plantea las siguientes alternativas a la reclasificación:  
. No reclasificar el Suelo No Urbanizable y dejar las instalaciones deportivas que hay en él fuera de ordenación.  
. Demoler las instalaciones que están fuera de ordenación y construirlas en otra parte del término municipal, previa recalificación del suelo.   
Respecto a esta segunda opción, el propio estudio argumenta varias circunstancias en contra que la hacen poco adecuada: por una parte, que no existe más suelo de titularidad municipal con el relieve adecuado y la extensión suficiente, salvo en una superficie al otro lado de la carretera N-332, no contigua al núcleo urbano, relativamente alejada del mismo y separada de éste por la infraestructura viaria.   
El Ayuntamiento apoya su propuesta en lo siguiente:  
. Aprovecha la infraestructura ya ejecutada  
. La reclasificación y la recalificación se hacen en zona contigua al casco urbano, por lo que se aprovechan las infraestructuras preexistentes de agua, energía y otros servicios públicos y el acceso es fácil   
. Los terrenos son municipales y de relieve llano   
. La recalificación de suelo residencial supone ingresos para el municipio para financiar las obras en la zona de equipamientos  
Tramitación administrativa  
El 19 de noviembre de 2004 la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda en Castellón remite a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la documentación correspondiente a la actuación «Modificación Puntual Sector Les Cometes», consistente en el documento de modificación, el Estudio de Impacto Ambiental y certificado del Ayuntamiento de sometimiento de la documentación a información pública y ausencia de alegaciones.  
El 27 de diciembre de 2004 esta Dirección General solicita al Ayuntamiento de La Jana que remita certificado de aprobación provisional de la documentación presentada, por parte del Pleno y una diligencia haciendo constar que esta documentación coincide con la sometida a información pública y con la aprobada provisionalmente por el Pleno del Ayuntamiento.  
El 20 de enero de 2005 el Ayuntamiento de La Jana envía los certificados solicitados.   
Información pública  
De acuerdo con certificado remitido por el Ayuntamiento de La Jana, la información pública del Estudio de Impacto Ambiental se anunció en el DOGV nº 4.824 de 20 de agosto de 2004 y en el periódico «Mediterráneo» de 2 de septiembre de ese año. De acuerdo con el certificado, en el plazo de exposición pública no se presentó ninguna alegación.  
Informes sectoriales  
No se han solicitado.  
Afecciones legales  
Clasificación y calificación urbanística  
La actuación afecta a Suelo No Urbanizable Común y a Suelo Urbano, de acuerdo con las Normas Subsidiarias vigentes de La Jana.   
Consideraciones ambientales  
La actuación afecta a Suelo No Urbanizable Común y a Suelo Urbano.   
El No Urbanizable Común es suelo originalmente destinado a cultivo y abancalado, sin uso forestal y sin especial protección. Es una superficie contigua, por este y sur, al actual Suelo Urbano de Equipamientos Deportivos y Residencial de baja densidad. Al norte y oeste tiene Suelo No Urbanizable Común de uso cultivos, coincidiendo el límite con canales de desagüe de uso agrícola.   
Este Suelo No Urbanizable está ya ocupado, en un 80%, por pistas deportivas ejecutadas fuera de ordenación y por una porción del campo de fútbol que ya se ha trasladado desde su ubicación original, liberando una superficie de Suelo Urbano.   
El Suelo Urbano liberado se encuentra en la zona de ensanche del municipio, junto a la vía principal de acceso, al Barrio Les Cometes (de reciente urbanización) y a los equipamientos sociales, deportivos y culturales.  
Tanto el Suelo Urbano propuesto para Equipamientos como el propuesto para Residencial son una continuidad del propio casco urbano consolidado, están comunicados con él, cuentan con accesos y con infraestructuras de abastecimientos de agua potable, energía, de evacuación de aguas residuales y de residuos sólidos y presentan una topografía adecuada.  
El incremento de suelo edificable que se propone con esta actuación es del 1% respecto al previamente existente en el municipio y el incremento de suelo urbano es del 8%, parte del cual ya está ocupado por pistas deportivas y, por tanto, ya está generando demanda de agua potable, por lo que el incremento adicional correspondiente al uso residencial, cuando se ejecute, y el resto de equipamientos, es de magnitud relativamente pequeña.   
Respecto a la depuración de aguas residuales, se han consultado los datos de la Entidad de Sanejament D'Aigües. El municipio de La Jana depura sus aguas en una instalación que comparte con el municipio de Traiguera, con caudal de proyecto 940 m³ al día y que en 2004 funcionó con 643 (68%).  
En el anejo fotográfico del Estudio de Impacto Ambiental (EsIA) se aprecia el mal estado del entorno del complejo deportivo, en particular del campo de fútbol, con escombros y basura alrededor y en el terraplén sobre el que se encuentra, produciendo un impacto moderado sobre el paisaje.  
Consideraciones jurídicas  
. El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el Anexo I del apartado 8. g) del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.  
. El artículo 5 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental.   
. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior se hace la siguiente   
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los efectos ambientales, la actuación .Modificación Puntual Sector Les Cometes de La Jana., promovida por el Ayuntamiento de La Jana, siempre y cuando se ajuste a la documentación presentada, y previo cumplimiento de los condicionantes que se señalan en el punto Segundo de esta Declaración y de las medidas correctoras del Estudio de Impacto Ambiental, en tanto que no entren en contradicción con aquellas.  
Segundo  
Se supedita la ejecución de esta actuación al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. El Ayuntamiento de La Jana, como promotor, debe aportar ante el órgano con competencia sustantiva en esta actuación, el informe de conformidad de la misma con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con la ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
2. Para garantizar la correcta gestión del volumen de aguas residuales que se genere en los nuevos suelos urbanos de equipamientos y residencial de esta actuación, el Ayuntamiento de La Jana obtendrá de la entidad gestora de la estación depuradora y antes de desarrollar dichos suelos, certificado de la aceptación de dicho volumen para tratamiento.  
3. Para lograr un buen resultado en el desarrollo y ejecución del suelo urbano de equipamientos se cumplirá lo siguiente:  
. Se limpiará la zona de escombros y basuras, gestionándolos de manera adecuada, y se acondicionarán los taludes resultantes de las obras, incluido el del campo de fútbol reubicado.  
. El diseño de la zona verde se hará teniendo en cuenta la ubicación de la misma (si está en el borde del ámbito o es interior al mismo), y el aspecto de su entorno inmediato (cultivos, casco urbano, etc.), de manera que se elija para cada caso el arbolado y/o las especies arbustivas más concordantes con dicho entorno inmediato y siempre de entre las tradicionalmente utilizadas en la zona, por ejemplo las mencionadas en el EsIA (olivo, algarrobo, almendro, lledoner o almez). En cualquier caso, se evitarán aquellas especies exóticas que no son de uso tradicional en la zona.  
. En el proyecto de urbanización del nuevo suelo urbano de equipamientos se diseñarán sistemas de riego de la zona verde y otras instalaciones que lo requieran con programación u otras técnicas que optimicen el uso del recurso, adaptando su consumo a las necesidades reales.  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 23 de noviembre de 2005. directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 5/2005-AIA   
Título: Modificación Puntual Nº21 de las Normas Subsidiarias de Planeamiento de Alquerías del Niño Perdido  
Promotor: Ayuntamiento de Alquerías del Niño Perdido  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de la Alquerías del Niño Perdido y CTU   
Localización: en el límite noroeste del municipio, junto a la rotonda de la carretera Burriana-Bechi  
Descripción del proyecto   
1. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto persigue la Modificación Puntual Nº21 de las Normas Subsidiarias vigentes en el municipio de Alquerías del Niño Pedido mediante la reclasificación como Suelo Urbanizable Residencial con ordenación pormenorizada, de un suelo actualmente clasificado como Suelo No Urbanizable Común, aunque una parte del mismo tiene la consideración de Suelo Dotacional destinado a equipamiento infraestructura-servicio urbano (ID), y la mitad este de la calle Cervantes está actualmente clasificada como Suelo Urbano.   
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Mediante la modificación de planeamiento propuesta se persigue completar la urbanización de la zona noroeste del casco urbano, junto al acceso a la rotonda de la carretera Burriana-Bechi. El suelo urbanizable resultante constituirá un único sector, una única área de reparto y una única unidad de ejecución.  
La superficie total del ámbito de la modificación puntual es de 57.249 m². La zona de la propuesta comprende los terrenos situados al norte de la calle Molino, al oeste de la calle Cervantes, al sur de la carretera Burriana-Bechí, y al este de un vial que conecta la CN-340 con la carretera Burriana-Bechí.  
El proyecto de modificación puntual contempla la reclasificación del suelo no urbanizable para todo el ámbito de la propuesta, aunque como consecuencia del Plan Especial que afectó a una parte del mismo, actualmente una parte de esta zona tiene la calificación de Suelo Dotacional (ID).  
En la edificación será de viviendas de protección oficial en bloque, según alienaciones de vial. En las zonas clasificadas como residencial VAP y VH la ordenación será de edificación aislada: vivienda unifamiliar aislada, pareada y en hilera.   
En las zonas calificadas con Uso Global Residencial los usos permitidos son: vivienda, hotelero, comercial (tipo A y B), oficinas, deportivo, sanitario, religioso, recreativo y aparcamiento. Los usos prohibidos son: artesanal, almacenes, industrial y estaciones de servicio. El número máximo de viviendas a construir es de 231.  
En las zonas clasificadas como Suelo Urbanizable de Uso Terciario los usos permitidos son: artesanal, almacenes (tipos A, B, C, D y E), comercial (tipos A, B, C), industrial (tipo A), estaciones de servicio, vivienda del encargado, oficinas de la empresa, deportivo, recreativo, aparcamientos, hostelero y cultural. Los usos prohibidos son: los restantes.  
. Alternativas  
Las posibles alternativas, frente a la solución adoptada, quedan condicionadas por las características propias del proyecto, donde la decisión de reclasificar suelo se justifica por el elevado estado de consolidación del suelo urbanizable residencial, optándose para un adecuado crecimiento del municipio por la creación de una amplia zona para albergar usos residenciales, que pretende completar el sector noroeste del núcleo urbano.  
Tramitación Administrativa  
. Admisión a trámite  
En fecha 21 de enero de 2005, el Ayuntamiento de Alquerías del Niño Perdido remitió una copia de la documentación técnica, incluido estudio de impacto ambiental, relativo a la Modificación Puntual Nº 21 de las Normas Subsidiarias de Alquerías del Niño Perdido, y certificación de la aprobación provisional y resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos los documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante de Castellón, con fecha 29 de abril de 2004, y en el DOGV nº4.752, de 13 de mayo de 2004.  
Durante el periodo de Información Pública no se presentó ninguna alegación, según consta en los certificados emitidos por el secretario del Ayuntamiento de Alquerías del Niño Perdido.  
. Peticiones de información o documentación complementaria  
Con fecha 16 de junio de 2005, el Ayuntamiento de Alquerías del Niño Perdido remite documentación relativa la suficiencia de resursos hídricos disponibles para atender la demanda de agua derivada de la modificación de planeamiento propuesta.  
Con fecha 30 de junio de 2005, se requiere al Ayuntamiento de Alquerías del Niño Perdido para que complete el expediente con la documentación siguiente:  
. Certificado sobre la capacidad de gestión de residuos sólidos urbanos e inertes, así como sobre la capacidad de depuración de aguas residuales  
. Informe favorable del organismo de cuenca competente o entidad colaboradora autorizada para el suministro, sobre la disponibilidad de recursos hídricos  
. Informe favorable regulado en el articulo 11 de la Ley 4/1998 de Patrimonio Cultural Valenciano  
Informes Sectoriales  
Con fecha 28 de junio de 2005, se efectúa consulta al Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón solicitándose informe sobre las incidencias medioambientales que pudieran derivarse de la ejecución del proyecto.  
Con fecha 29 de junio de 2005, se efectúa consulta al Servicio de Conservación de la Biodiversidad acerca de la posible existencia de galápagos en la red de acequias que cruzan el sector de la modificación puntual propuesta.  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PATRICOVA, PGOF y Red Natura 2000, no se detectan afecciones sobre el área de estudio.  
2. La propuesta presentada no valora la posible afección a los elementos de drenaje (acequia) que atraviesa longitudinalmente el sector y el antiguo molino. Junto a la Cooperativa El Molino se encuentran dos pozos de captación denominados Molino 1 y Molino 2 que bombean agua hasta un depósito elevado de abastecimiento a la población.   
3. El Estudio de Impacto Ambiental afirma que la modificación de planeamiento presentada respeta todos los edificios existentes en el ámbito de la misma, salvo una pequeña casa de aperos, por lo que no se verá afectado el patrimonio arquitectónico existente. El EsIA no hace referencia a los yacimientos arqueológicos catalogados en el municipio.   
No obstante lo anterior, consta en el expediente, con fecha 20 de junio de 2005, solicitud de prospección arqueológica en el área de la propuesta, presentada por el Ayuntamiento de Alquerías del Niño Perdido ante la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, al objeto de que se emita el preceptivo informe favorable regulado en el articulo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Por otro lado, la propuesta presentada no afecta Vías Pecuarias clasificadas por Orden Ministerial de 10 de diciembre de 1975 (BOE 28-01-76) en el término municipal de Alquerías del Niño Perdido.  
Consideraciones ambientales  
1. Como ocurre con la mayor parte de la llanura costera de la Plana de Castellón, el suelo afectado por el proyecto posee la más alta capacidad agraria, únicamente reducida por una ligera pedregosidad del terreno. Se trata de una zona con materiales cuaternarios de naturaleza detrítica, correspondiéndose con arcillas y limos con cantos y costras zonales.   
2. El relieve dominante en Alquerías del Niño Perdido es plano, y el área de estudio se haya enclavado en la cuenca del río Mijares, concretamente en una zona caracterizada por el desagüe de campos de cultivo de la red de acequias existentes. En el Estudio de Impacto Ambiental no se han observado riesgos ambientales asociados a la localización propuesta.  
El ámbito de la zona de estudio presenta una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media, siendo la zona compatible con el uso que se pretende implantar. Todo el ámbito del área de estudio presenta una alta accesibilidad a los recursos hídricos, con un alto caudal y calidad de los mismos, tratándose de aguas potables. El EsIA afirma que en el subsistema acuífero en el que se enclava la actuación se observan actualmente problemas de sobreexplotación que se manifiestan en la intrusión marina y en la salinización de los pozos más litorales.  
3. El territorio de la zona de la actuación tiene una larga tradición de uso agrario, como terreno de regadío, por lo que las series naturales de vegetación han desaparecido por completo no observándose la presencia más que de árboles frutales y especies herbáceas de marcado de carácter nitrófilo.  
4. La fauna presente teniendo en cuenta la escasa superficie a la que se limita el estudio, la naturaleza agraria de la misma y su proximidad a una vía de comunicaciones importante hace lógicamente que apenas se encuentren animales y que estos sean de grupos muy comunes, destacando los anfibios en las proximidades de las acequias, los reptiles, las aves, y pequeños mamíferos.  
Según el informe remitido por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad, no se ha detectado la presencia de galápagos en el municipio de Alquerías del Niño Perdido durante las prospecciones realizadas por ese Servicio.  
5. Se realiza una descripción climática de la zona, destacando que se trata de un clima mediterráneo con temperaturas suaves todo el año, con un régimen pluviométrico marcado por la irregular distribución de las lluvias, y la torrencialidad de las mismas, con una marcada estación seca.  
Respecto al régimen de vientos, los de mayor frecuencia son los de componente este, y sobre todo del sureste.  
6. En cuanto al paisaje, el conjunto de parcelas que conforman la zona de la actuación es el típico de la comarca, compuesto fundamentalmente por cultivos de naranjo. Es un paisaje artificial con múltiples signos de la actividad humana. La actuación se enmarca en una zona de topografía llana con una cuenca visual de poca amplitud por lo que no se prevén afecciones significativas sobre el paisaje debido a la urbanización de la zona.  
7. El municipio de Alquerías del Niño Perdido se halla situado al sur de Castellón, su dimensión es pequeña ocupando tan sólo 12,60km², con una población de 3.746 habitantes según censo de 2004.  
8. Respecto al abastecimiento de agua potable al sector, El EsIA afirma que las infraestructuras que hacen posible el abastecimiento de agua potable al municipio son de reciente construcción y admiten el aporte de caudales de agua de calidad adecuada y en cantidades tales que hacen poco significativo el consumo previsible de la zona residencial proyectada. El abastecimiento de agua en el municipio de Alquerías del Niño Perdido esta gestionado por la Cooperativa de Aguas Potables .El Molino. mediante un pozo que explota la citada entidad y mediante el aporte de agua proveniente de los pozos situados en el municipio de Vila-real.  
En cuanto a la evacuación de las aguas pluviales, existe un importante canal de riego en el sector que recoge las aguas por escorrentía proveniente de la lluvia.  
1. Respecto a la depuración de las aguas residuales, el EsIA afirma que esta previsto que entre en funcionamiento la infraestructura necesaria para que la totalidad de las aguas residuales municipales sean conducidas a la EDAR mancomunada de Vila-real.  
2. El EsIA únicamente indica respecto al tratamiento y gestión de los residuos sólidos que se dará cumplimiento de la legislación sectorial vigente.  
3. Las principales medidas correctoras se apoyan en el control de los impactos sobre el medio físico, siendo de aplicación rigurosa todas y cada una de las medidas correctoras propuestas, que no entren en contradicción con la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Modificación Puntual Nº21 de las Normas Subsidiarias vigentes en el municipio de Alquerías del Niño Perdido, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, y especialmente ante la ausencia de información que justifique o no la posible presencia de restos arqueológicos en el entorno de la actuación, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
Será necesario acreditar ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la disponibilidad de recursos hídricos y compatibilidad del incremento de consumo del agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos y del planeamiento vigente, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, mediante informe favorable del organismo de cuenca competente.   
Será necesario acreditar ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la capacidad de depuración de la EDAR a la que se pretende conectar los colectores de aguas residuales. La concesión de cédulas de habitabilidad en el Sector quedará condicionada a que la estación depuradora prevista se encuentre totalmente ejecutada, dimensionada con capacidad suficiente para tratar la totalidad de las aguas residuales generadas, y preparada para entrar en servicio.   
Las redes de saneamiento de los nuevos suelos urbanizables deberán ser separativas, conectándose las canalizaciones de residuales a la estación depuradora para su tratamiento definitivo.  
Se deberá identificar el trazado del colector de evacuación de aguas pluviales así como el punto de vertido del mismo, teniendo en cuenta que la modificación de las escorrentías de la zona y la impermeabilización de una gran superficie de terreno a consecuencia de la urbanización de viales y parcelas edificables, no debe producir afecciones a otros espacios o elementos externos al sector.  
En cualquier caso, los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
Será necesaria la reposición de todos los servicios e infraestructuras de riego afectados y funcionalmente necesarios por parte del Urbanizador. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesan el sector y tienen una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas, dada la elevada calidad agraria de las mismas, y se destinará al relleno de las zonas verdes previstas en la actuación, o en su defecto, a otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización. Se definirá el lugar y las condiciones de almacenamiento del suelo eliminado, con el fin de garantizar que dicha tierra no pierda sus condiciones de humedad y sus características edáficas.  
Descripción de las especies vegetales a utilizar en el ajardinamiento de las zonas verdes, optando siempre por especies autóctonas y con sistemas radiculares no agresivos.  
Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de los terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o de cualquier otro tipo de residuo.  
Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a su legislación sectorial y en su caso a la planificación que en desarrollo del Plan Integral de Residuos se establezca por la Generalitat Valenciana.  
Se llevará a cabo una recogida selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y construcción, debiendo gestionar cada uno de los residuos generados conforme a sus características fisico-químicas. Se deberá definir un área donde depositar los contenedores destinados al efecto, indicando las medidas a adoptar para evitar las posibles fugas, vertidos accidentales, derrames, etc. que pudieran producirse durante el almacenamiento temporal de los mismos.  
En particular, para los residuos de construcción y demolición de las obras de urbanización, el Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
El Ayuntamiento deberá hacerse cargo de la gestión de los residuos sólidos cumpliendo el Plan Zonal de Residuos, la Ley 10/1998 de 21 de abril de Residuos de la Comunidad Valenciana, la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana, y el Real Decreto 1481/2001 de 27 de diciembre por el que se regula la eliminación de residuos mediante vertedero.  
Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunidad Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes.   
Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
Las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien en aquello relativo a la ordenación del sector bien en lo correspondiente a las posteriores fases de urbanización y funcionamiento.  
. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 7 de septiembre de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 10/05 AIA  
Título: Plan Parcial Sector .Abadía..  
Promotor: Ayuntamiento de Canet d'En Berenguer.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Territorio y Vivienda. Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia.  
Localización: Canet d'En Berenguer (Valencia).  
Superficie: 13,00 Ha.  
Descripción del proyecto  
Objeto del proyecto.  
El objeto del proyecto es la programación urbanística de un nuevo sector que sirva para atender la demanda de suelo residencial turístico que actualmente no puede atenderse por haberse agotado la reserva calificada al efecto en el vigente Plan General.   
La ejecución del proyecto requiere la modificación del Plan General de Canet d'En Berenguer dando lugar a un nuevo sector de suelo urbanizable, y otros terrenos de la Red Estructural de Dotaciones Públicas a destinar Espacios Libres y Viario, sobre suelo no urbanizable común.  
Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Localización  
El ámbito territorial afectado es un espacio de carácter residual que quedó en el Plan General clasificado como Suelo No Urbanizable Común entre:  
. Oeste: casco urbano tradicional,  
. Este: zona dotacional de la red estructural denominada .RDPT.,  
. Norte: antigua carretera de acceso a la playa,  
. Sur: cauce del río Palancia.  
La superficie de la parcela resultante se cifra en 130.041 m². Su forma es irregular y su topografía, muy uniforme y sensiblemente plana, con desniveles no superiores a 1,5 metros.  
Planeamiento vigente y propuesto  
El vigente Plan General fue aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo el día 27 de julio de 2001. Los terrenos objeto de reclasificación poseen la condición de Suelo No Urbanizable Común.  
La clasificación propuesta es la de Suelo Urbanizable y otros terrenos de la Red Estructural de Dotaciones Públicas destinados a Espacios Libres y Viario. El detalle de superficies es:  
. Residencial denso: 15.300 m²  
M1: 311 viviendas,  
M2: 323 viviendas,  
. Residencial extensivo: 13.732 m²  
M3: 19 viviendas,  
M4: 41 viviendas,  
M5: 70 viviendas,  
. Construcción extensivo (M0): 2.353 m²  
M6: 9 viviendas,  
Terciario: 27.500 m²  
Dotacional: 10.929 m²  
Zona verde: 11.471 m²  
Viario: 29.340 m²  
La delimitación del sector posee una superficie de 110.625 m², que junto a la Red Estructural adscritos constituye una única Unidad de Ejecución cuya superficie es de 130.041 m².  
La Unidad de Ejecución es pues discontinua, y comprende la totalidad de los terrenos que constituyen el sector del suelo urbanizable, de 110.625 m², y los exteriores a este ámbito determinados por la ordenación estructural:  
. Mitad norte de la rotonda sobre la antigua carretera pueblo . playa: 1.924 m²,  
. Espacio Libre de la Red Estructural .QL . Palancia.: 17.492 m²  
Ficha de planeamiento y gestión  
ZONA TERCIARIO . HOTEL   
Aprovechamiento máximo 0,20 m²t/m²   
Nº máximo de plantas 5   
Tamaño mínimo de parcela 27.500 m²   
ZONA RESIDENCIAL DE ALTA DENSIDAD   
Aprovechamiento máximo 3,35 m²t/m²   
Nº máximo de plantas 20 (62,50 m)   
Tamaño mínimo de parcela 2.000 m²   
Nº Viviendas M1: 311  
M2: 3.23   
ZONA RESIDENCIAL DE BAJA DENSIDAD   
Aprovechamiento máximo 1,00 m²t/m²   
Nº máximo de plantas 2 + buhardilla   
Tamaño mínimo de parcela 90 m²   
Nº Viviendas M3: 19  
M4: 41  
M5: 70   
CONSTRUCCIÓN EXISTENTE   
Aprovechamiento máximo 0.6 m²t/m²   
Nº máximo de plantas 2 + buhardilla   
Tamaño mínimo de parcela 250 m²   
Nº Viviendas M6: 9   
Número de viviendas y aumento de la población previsto  
El número de viviendas previsto es de 774. Tomando como módulo de ocupación 1,7 habitantes/viv, establecido en el P.G.O.U. de acuerdo al número de habitantes del municipio y el número de casas existentes, la población potencial del sector sería de 1.316 habitantes.  
Movimiento de tierras  
. Las rasantes se adaptarán, en la medida de lo posible, a la forma del terreno a fin de evitar grandes movimientos de tierras, y proporcionando el adecuado desagüe de las aguas.  
. El terraplén o desmonte de la rasante con respecto a las parcelas colindantes será el mínimo posible.  
. Con el objeto de anular el efecto de posibles desbordamientos del río Palancia, el proyecto, de una parte, determina que la altura de las rasantes de los viales se eleve cuanto menos 0,80 centímetros con respecto a la natural del terreno, sin perjuicio de disponer las transiciones más adecuadas con el viario y territorio colindantes, y de otra parte, prohíbe la construcción de plantas de sótano y/o semisótanos en los edificios.  
Se retirará un mínimo de 0,50 metros de cara a un saneamiento adecuado para cimiento de la explanada. Esta tierra se llevará a vertedero, o bien se destinará a uso agrícola o se aprovechará en zonas verdes del ámbito de la actuación.  
Red de saneamiento de aguas pluviales y residuales  
. Las aguas pluviales del sector se recogen mediante colectores que se conectarán al colector situado en el límite noreste del sector.  
La red de pluviales vierte a la acequia (marco de 2x2 metros) que discurre por el camino del faro a partir de la rotonda situada en el enlace de los sectores P, E y C de la playa de Canet. Por otro lado se desvía la acequia del Rollet y del Río por el límite oeste del sector vertiendo las aguas de las mismas al río.  
. Las aguas residuales se canalizarán hasta el colector general situado en el límite noreste del sector en la ronda oeste de los sectores P, E y C de la playa de Canet, por cuyo vial discurre el colector de residuales existente de 400 milímetros de diámetro.  
Según el DOGV de 15 de noviembre de 2004, actualmente la futura E.D.A.R. de Canet d'En Berenguer se encuentra en fase de licitación, todavía no está adjudicada, pero se prevé que en un plazo inferior a 24 meses se construya. Mientras la nueva E.D.A.R. no esté construida las aguas residuales del sector serán incorporados al sistema actual de saneamiento y depuración.  
Red de abastecimiento  
Se proyecta una red mallada para el abastecimiento de agua potable al sector que se conectará en dos puntos en la red existente: uno al norte en la red que discurre de oeste a este por el camino del mar y otro en el sureste.  
Se instalarán hidrantes contra incendios cada 100 metros. Así mismo se instalarán bocas de riego separadas suficientemente para garantizar el agua a toda la zona verde.  
Para el abastecimiento de aguas el Proyecto remite a la solución estructural contemplada en el Plan General, la cual incorpora el sistema diseñado por la actual Conselleria de Infraestructuras de abastecimiento a los municipios de la Comarca de Sagunto utilizando sistemas superficiales del sistema Júcar . Túria, que ha sido plasmado en el proyecto denominado .Proyecto Básico de Abastecimiento de Agua Potable al Camp de Morvedre..  
Para el término municipal de Canet d'En Berenguer, dicho proyecto prevé la construcción de un nuevo depósito junto al ya existente en la loma de El Cabessol, de 2.500 m³ de capacidad. El agua del sistema Júcar . Túria almacenada en este depósito se mezclaría con la procedente del pozo local, dando lugar a un agua de calidad aceptable para el consumo y una capacidad de abastecimiento de 10.000 a 12.000 habitantes.  
La Empresa General Valenciana del Agua certifica que el actual sistema de suministro de agua potable del municipio tiene capacidad suficiente para efectuar el suministro de agua al futuro Plan Parcial Sector Abadía.  
Jardinería y red de riego  
La red de riego está formada por bocas de riego de 1. en la zona de césped y en las aceras red de goteo para los alcorques de las medianas y aceras.  
En cuanto el tipo de arbolado, en las aceras y medianas se han dispuesto diferente especies de árboles en alcorques y en las zonas verdes se han dispuesto árboles y macizos arbustivos distribuidos en función de la zona donde se vayan a implantar.  
Red eléctrica  
Para el suministro eléctrico del sector se deberán enterrar todas las instalaciones que impidan el desarrollo de la misma, realizando una red subterránea que alimentará a los centro de transformación previstos para el sector. Desde estos centros partirán las líneas subterráneas de baja tensión que alimentarán a las parcelas y los cuadros de mando y protección de alumbrado público.  
Red de alumbrado público  
La red de alumbrado y las luminarias se ajustarán a lo previsto en el Plan General u Ordenanza correspondiente.  
Red de telefonía  
La red de telefonía se ha diseñado de acuerdo con la Compañía suministradora.  
1. Alternativas y justificación del emplazamiento.  
Las alternativas planteadas consisten en llevar a cabo la actuación con la posibilidad de aumentar el turismo en el municipio o no.  
Se justifica el desarrollo de la actuación y su emplazamiento por la condición de ser Suelo No Urbanizable Común, si bien los usos agrarios tradicionales están siendo abandonados de forma progresiva y acelerada por motivos de productividad moderada (comparados con otros del término municipal) y que el terreno agrícola, dada la limitada extensión del término municipal, ha devenido en un activo económico obsoleto, girando en torno al sector de los servicios y la actividad turística.  
Tramitación administrativa  
2. Proceso administrativo e Información Pública.  
La Información Pública del Programa de Actuación Integrada del Sector Abadía fue publicada en el DOGV número 4.593 de 23 de septiembre de 2003 y en el Diario de Valencia del 20 de septiembre de 2003. De la publicación se desprende que la documentación técnica junto con el Estudio de Impacto Ambiental estuvo expuesta al público durante un periodo de 20 días hábiles depositada en el Ayuntamiento de Canet d'En Berenguer y en la notaría de Sagunto de D. Vicente Micó Giner.  
El secretario del Ayuntamiento certifica el 26 de abril de 2004 que el Ayuntamiento en sesión plenaria extraordinaria celebrada el 12 de febrero de 2004 adoptó, entre otros el acuerdo de aprobar provisionalmente en todas sus partes y con sujeción a los correspondientes informes técnico . jurídicos obrantes en el expediente referente al Programa de Actuación Integrada del Sector Abadía, alternativa presentada por Atienzar Actuaciones SL. conforme a lo establecido en el Artº 47.1 de la LRAU, junto con los correspondientes Proyectos de Urbanización y Reparcelación del citado Programa, requiriéndose para la ejecución de la actuación, la aprobación definitiva de la Comisión Territorial de Urbanismo.  
El 1 de julio de 2004 el director Territorial de Territorio y Vivienda remite a la Dirección General de Gestión del Medio Natural el Estudio de Impacto Ambiental de la actuación a efectos de que se emita la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
Según consta en el certificado del Secretario del Ayuntamiento de 31 de enero de 2005, el expediente referente al Programa de Actuación Integrada presentado por Atienzar Actuaciones SL. denominado La Abadía, entre cuyos documentos se encontraba el correspondiente .Proyecto de Impacto Ambiental. fue expuesto al público entre los días 24 de septiembre y 17 de octubre de 2003, presentándose 7 alegaciones cuyo tenor literal no fue estimado en el Pleno aprobatorio del día 12 de febrero de 2004.  
3. Resumen de las alegaciones.  
Las alegaciones a la actuación fueron remitidas a la Dirección General de Gestión del Medio Natural por el Ayuntamiento mediante escrito de remisión de la Alcaldía el 2 de febrero de 2005. Estas son:  
. Dª. Isabel Romero Blasco (26/09/2003). De carácter urbanístico.  
. Dª. María Julia Marzal Badenes (1/10/2003). De carácter urbanístico.  
. D. Juan José Sánchez Martínez (1/10/2003). De carácter urbanístico.  
. Dª. Rosa Belda Antoni (15/10/2005). De carácter urbanístico.  
. D. Juan Sánchez Amores (15/10/2003). El punto cuarto de la alegación se considera de carácter ambiental ya que alega: ..... En dicha zona se verán condenados a coexistir dos tipos de edificaciones claramente diferenciadas, de un lado las construcciones de viviendas adosadas, unifamiliares, colectivas en las que predominan las tres o cuatro alturas y de otro lado unas edificaciones de hasta 20 alturas. Creemos que dicha propuesta no es respetuosa con el medio ambiente ni con el entorno constructivo .....  
. D. Eulogio Gómez .Trénor y Fos (17/10/2003). La primera alegación se considera de carácter ambiental ya que indica que todavía queda suelo urbanizable tanto en la playa como en el casco urbano del pueblo.  
En el expediente de evaluación de impacto ambiental constan 6 alegaciones si bien la alegación de Dª. Rosa Belda Antoni se encuentra repetida.  
Por otro lado, el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió el 3 de enero de 2005 copia de las alegaciones presentadas en esta Conselleria contra el programa evaluado:  
. D. Álvaro Gómez . Trénor Aguilar (27/09/2004). Alega la ausencia de respuesta por parte del Ayuntamiento a la alegación presentada por su padre D. Eulogio Gómez . Trénor, así como la no comunicación de la aprobación provisional de la actuación.  
1. Peticiones de información o documentación complementaria.  
El 4 de enero de 2005, la Dirección General de Gestión del Medio Natural requiere al Ayuntamiento el certificado de información pública así como todas las alegaciones que se hubieran presentado. Este requerimiento fue atendido, con la remisión de la documentación solicitada por parte del Ayuntamiento, el 2 de febrero de 2005.  
El 3 de junio de 2005, la Dirección General de Gestión del Medio Natural informa al Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de los aspectos que se considera deben ser ampliados y/o justificados antes de la emisión de la Declaración de Impacto Ambiental:  
. La documentación presentada no se encuentra suscrita por persona física alguna. Se devuelve la documentación presentada solicitando una copia del Plan Parcial de mejora y el Estudio de Impacto Ambiental suscritos por técnico competente.  
. Se pone de manifiesto la coincidencia del análisis del territorio del estudio de impacto ambiental de la actuación y del Plan General de Ordenación Urbana cuando los ámbitos de ordenación de uno y otro son diferentes y por lo tanto la escala de detalle a utilizar. Se insta a realizar una descripción del medio a una escala de mayor detalle, indicando que las características y usos del suelo han podido variar desde la redacción del estudio del P.G.O.U.  
. El estudio de impacto ambiental carece de estudio de alternativas que deben referirse principalmente al emplazamiento, sin omitir otras como la delimitación, la ordenación interior, alturas de las edificaciones, etc.  
. En el capítulo de identificación y valoración de impactos, en el apartado B: Emisión de agentes contaminantes deben analizarse de manera independiente los impactos producidos por el aumento de los niveles acústicos, la generación de aguas residuales, la producción de residuos y el ajardinamiento de las zonas verdes, ya que se trata de acciones de proyecto de distinta naturaleza que pueden afectar a diferentes elementos del medio. Lo mismo sucede con el apartado referido a la explotación de recursos naturales, es decir, consumo de agua potable y energía eléctrica.  
Se debe profundizar en la identificación y valoración de impactos, además se han omitido algunos elementos del medio como son el paisaje y el medio socioeconómico.  
. Se debe realizar un estudio del paisaje en el que se analice, entre otros, el impacto generado por la implantación del sector, así como la construcción de edificios de 20 alturas.  
. Se debe aportar documentación justificativa que acredite que la infraestructura de depuradora proyectada se encuentra ejecutada en el momento actual.  
. Debería concretarse el sistema escogido para la evacuación y vertido de las aguas pluviales, relacionándolo con el riesgo de inundación existente en la zona objeto del proyecto.  
. Se considera necesario documentación acreditativa de que las infraestructuras para garantizar la disponibilidad y suministro del caudal de agua potable requerido por es sector se encuentran ejecutadas.  
. Para obtener los caudales de agua potable y de agua residual, el informe municipal toma para el cálculo 1.309 y 2.898 habitantes equivalentes, respectivamente. Se debe justificar la adopción de estos datos.  
. Deberá remitirse informe emitido por el Servicio de Planificación y Ordenación Territorial que apruebe el estudio de inundabilidad del sector.  
. Deben identificarse los mecanismos de gestión de los diferentes tipos de residuos generados en el sector tanto en la fase de construcción como en la de funcionamiento.  
. Si bien no existe, a priori, afección sobre yacimientos arqueológicos, deben adoptarse medidas preventivas a aplicar en la fase de obras cuyo objeto sea proteger los restos que pudieran aparecer durante la ejecución de las mismas.  
. En la visita de campo se observaron acopios de materiales que podrían ser residuos de distinta naturaleza vertidos de manera incontrolada. Este hecho debe ser analizado en el estudio de impacto ambiental.  
Como respuesta al requerimiento de documentación anterior, el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial remite al Área de Evaluación Ambiental, el 4 de julio de 2005, copia del proyecto visado y rectificado del Estudio de Impacto Ambiental al objeto que se emita la correspondiente Declaración.  
Se considera que la nueva documentación aportada subsana suficientemente lo solicitado y se continúa con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Posterior a los requerimientos indicados anteriormente, el Área de Evaluación Ambiental realiza las siguientes consultas:  
. Al Área de Urbanismo: Informe sobre el Estudio del Paisaje.  
. Al Área de Calidad Ambiental: Informe sobre el Estudio Acústico.  
Finalmente, el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial remite el 14 de julio de 2005 documentación complementaria del Plan Parcial referente a informes sectoriales sobre residuos sólidos y suministro de agua potable. Estos informes, entre otros, se resumen en el siguiente apartado.  
Informes sectoriales  
Informe del Sector Abadía del municipio de Canet d'En Berenguer realizado por técnico urbanista municipal  
Este informe, fechado el 11 de febrero de 2004, pone de manifiesto, entre otros, los siguientes aspectos:  
. Indica el agotamiento del Suelo Urbano y Urbanizable previsto en el P.G.O.U.  
. Se valora positivamente la adopción de un modelo de crecimiento en régimen intensivo, en tanto que, de este modo, se minimiza la ocupación de suelo.  
. Actualmente existe en funcionamiento el emisario de Canet d'En Berenguer, que da servicio al municipio de Canet y a la playa de Almarda de Sagunto, con una capacidad de bombeo de 18.648 m³/día.  
En este momento se bombea un caudal medio de 6.268 m³/día que sumados a los 580 m³/día previstos para el sector Abadía supone un vertido final de 6.847 m³/día.  
Existe previsión de construcción de una EDAR, contemplada en el II Plan director de Saneamiento de la Comunidad Valenciana, con una capacidad de tratamiento en una primera fase de 8.000 m³/día y de 12.000 m³/día en su segunda fase.  
Con estos datos y previsiones, la incorporación del sector Abadía es factible.  
. En la actualidad, dentro del Proyecto de Abastecimiento de Agua Potable al Camp de Morvedre se potabilizan 450 l/s, pudiéndose ampliar hasta 800 l/s.  
De la participación de Canet en este Consorcio de Abastecimiento de Agua más los recursos hídricos, se considera que se cubren las necesidades del suelo actualmente calificado urbanísticamente.  
Las previsiones de incremento de población de 1.309 habitantes, con una dotación media de 250 l/hab y día, suponen 327 m³/día y un caudal instantáneo de 3,79 l/s, que pueden ser suministrados por la potabilizadora.  
. Con la proximidad del río se contempla el vertido de las aguas pluviales al cauce del mismo, sin peligro de provocar inundaciones, agua abajo, por los caudales aportados, dada la proximidad de la desembocadura.  
. Se aporta Estudio de Impacto Ambiental cuyas medidas correctoras han sido incorporadas a las Normas Urbanísticas del Plan Parcial.  
. Se aporta Estudio de Inundabilidad al estar afectado por el PATRICOVA, teniendo la calificación de Riesgo de Inundación Tipo 6, Frecuencia Baja (cada 500 años) y Calado Bajo (< 0.80 m), con propuesta de medidas de prevención y minimización del riesgo, que han sido incorporadas a las Norma Urbanísticas del Plan Parcial.  
. Finalmente concluye con que la documentación se considera completa y suficientemente justificada para efectuar la tramitación del Plan Parcial.  
Informe en relación con el Estudio de Inundabilidad del Plan Parcial del Sector Abadía en Canet d'En Berenguer realizado por el Servicio de Ordenación Territorial de 7 de julio de 2005  
Se transcriben a continuación las consideraciones finales que conducen a la aprobación condicionada del estudio de inundabilidad:  
[5] Visto el tercer informe de la Comisaría de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, emitido el 27 de junio de 2005, sobre el estudio de inundabilidad del Plan Parcial del sector Abadía de Canet d'En Berenguer, en el que se indica lo siguiente:  
. Se presenta un anejo complementario al estudio de inundabilidad en el que se aporta una solución al riesgo de inundación del sector a urbanizar, consistente en la construcción de una mota de protección en la margen izquierda del río, de 236 metros de longitud y una altura media de 1,5 metros, si bien falta por definir el nuevo mapa de riesgo resultante tras la ejecución de la misma.  
. En relación con la compatibilidad de las actuaciones del Proyecto de adecuación del delta del río Palancia, la Dirección Técnica de la Confederación considera que la solución de mota de protección empleada para eliminar el riesgo parece adecuada. Según se desprende de los cálculos no procede sobreelevaciones en la margen opuesta en relación con la situación actual.  
La mota de sección trapecial se protege con geomalla en forma de celdas, que alberga tierra vegetal sobre la que se planta una hidrosiembra, lo que constituye una solución blanda y compatible desde el punto de vista medioambiental con el proyecto de acondicionamiento del río Palancia.  
. En cuanto la actuación urbanística afecte a dominio público hidráulico deberá ajustarse a lo dispuesto en la normativa vigente (Texto Refundido de la Ley de aguas y disposiciones que la desarrollen). Igualmente, se deberá obtener autorización previa para el vertido de aguas pluviales así como se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
[Conclusión] Procede emitir informe favorable condicionado a la aprobación del estudio de inundabilidad, al considerar suficientemente cumplidas las previsiones contenidas en el Plan de Acción Territorial sobre prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), y no existir inconveniente por parte del Organismo de Cuenca. Aprobación que se considera subsumida en la del instrumento de planeamiento que habilita la actuación (Plan Parcial).  
Debiendo constar en el acuerdo aprobatorio las siguientes condiciones cuyo cumplimiento deberá verificar el Ayuntamiento:  
. Deberá aportarse el plano de concreción del riesgo futuro tras la ejecución de las medidas correctoras propuestas.  
. Deberán ejecutarse con cargo a la actuación las medidas correctoras propuestas para eliminación del riesgo de inundación, así como ajustar las rasantes resultantes tras la actuación a la de los suelos urbanizados colindantes.  
. En cuanto la actuación urbanística afecte al dominio público hidráulico deberá cumplir lo dispuesto en la normativa vigente (Texto Refundido de la Ley de aguas y disposiciones que la desarrollen). Igualmente, se deberá obtener autorización previa para el vertido de aguas pluviales así como se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
Asimismo deberá remitirse al Servicio de Ordenación territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda plano que contenga la delimitación del riesgo futuro resultante tras la ejecución de las medidas correctoras propuestas.  
Certificado respecto a la Gestión de Residuos Sólidos Urbanos de 13 de julio de 2005  
Certificado del secretario municipal en que se indica que el Servicio Público de recogida de residuos sólidos urbanos y su transporte a vertedero, lo presta (mediante contrato de al amparo de la LCAP) la empresa Urbaser SA. En los pactos establecidos consta la obligación de ampliar dicho servicio a las nuevas zonas urbanas que se vayan ampliando como por ejemplo el Programa de Actuación Integrada de la Zona Abadía.  
Informe de la empresa EGEVASA de 12 de julio de 2005 sobre la capacidad de suministro de agua potable  
El Jefe de Explotación del servicio de abastecimiento de agua potable y alcantarillado en el municipio de Canet d'En Berenguer certifica que el actual sistema de suministro de agua potable del municipio tienes capacidad y suficiencia para efectuar el suministro de agua al futuro Plan Parcial sector Abadía, cuya urbanización está prevista, en las mismas condiciones de cantidad y calidad de agua que actualmente se viene realizando el suministro al núcleo urbano.  
Que la calidad del agua suministrada cumple con lo establecido en el RD 140/2003, de 7 de febrero, con la excepción de los parámetros de nitratos y sulfatos.  
Que cabe destacar que existen tres plantas potabilizadoras de ósmosis inversa instaladas en el municipio, una en el casco urbano y las otras dos en la playa. Estas plantas reducen los valores de nitratos y sulfatos a una concentración admisible por lo establecido en l RD 140/2003.  
Que recientemente se han creado las infraestructuras necesarias para suministrar agua potable desde la Planta potabilizadora de Sagunto al municipio de Canet d'En Berenguer.  
Que una vez estas instalaciones entren en funcionamiento, y haciendo la mezcla adecuada entre el agua actual del municipio y el agua futura de la potabilizadora de Sagunto, el agua que se suministre a la población cumplirán todo lo establecido en el RD 140/2003, de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios de calidad de agua de consumo humano.  
Informe de la empresa EGEVASA de 19 de julio de 2005 sobre la red de abastecimiento de agua potable al municipio de Canet d'En Berenguer  
El informe indica que el municipio cuenta con una población censada en 2005 de 4.955 habitantes, llegando a tener en verano una población máxima entre 15.000 y 20.000 habitantes.  
El abastecimiento actual se realiza mediante una captación de propiedad municipal denominado Sondeo Cabeçol, situado en la partida de Montiver en el término municipal de Sagunto, que a través del depósito Cabeçol, abastece tanto a la población como a los habitantes de la playa.  
Existe otra captación de propiedad municipal denominada Pozo Pastor, situado en el interior del casco urbano de la playa de Canet d'En Berenguer, en la avenida Ausías March, que actualmente se encuentra en estado de reserva. El agua de este pozo se inyectaría directamente a la red de distribución y a través de ella se podría abastecer el casco urbano de Canet d'En Berenguer.  
Contestación del Consorcio Concesionario de Aguas (Red de Abastecimiento de Camp de Morvedre Fases I, II, III y IV; de 21 de julio de 2005  
Se trata de la contestación de la Presidenta del Consorcio a petición del urbanizador cuyo contenido es remitido por el Servicio Territorial de Urbanismo por su contenido medioambiental.  
Dicho escrito dice que conforme al borrador del Convenio a suscribir entre los municipios integrados en el Consorcio Concesionario de Aguas (Red de Abastecimiento de Camp de Morvedre Fases I, II, III y IV; y la Entidad de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana, para el suministro en alta de agua potable desde la planta potabilizadora (ETAP) y Red de abastecimiento del Camp de Morvedre en sus Fases I, II, III y IV, la distribución al municipio de Canet d'En Berenguer, se concreta el las siguientes cifras:  
. Caudal: 5.406 m³/día.  
. Población total: 21.624 habitantes.  
Informe de la Entitat de Sanejament d'Aigües EPSAR sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de Canet d'En Berenguer para admitir los caudales de aguas residuales generados por el desarrollo urbanístico sector Abadía del P.G.O.U. de Canet d'En Berenguer, de 20 de junio de 2005.  
[1] El emisario de Canet d'En Berenguer da servicio al propio municipio y a la playa de L'Almardá de Sagunto, teniendo una capacidad de bombeo de 18.648 m³/día. Actualmente bombea un caudal medio de 4.492 m³/día.  
[2] Recientemente se han licitado las obras de construcción de una planta depuradora para Canet d'En Berenguer y l'Almardá con una capacidad de tratamiento de 8.000 m³/día en una primera fase y 12.000 m³/día en una segunda fase.  
[Conclusión] La Entidad de Saneamiento informa la viabilidad del tratamiento en la EDAR de Canet d'En Berenguer y L'Almardá de las aguas residuales generadas por el desarrollo del sector Abadía siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes:  
. En su día el urbanizador deberá realizar la solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se realizarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
. El vertido generado por el desarrollo urbanístico deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de La Entidad de Saneamiento. El urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
. Las aguas residuales generadas por el desarrollo urbanístico objeto del informe serán tratadas en la EDAR de Canet d'En Berenguer y L'Almardá. En caso de no estar finalizadas las obras de la EDAR, las aguas residuales serán sometidas en las instalaciones actuales a un pretratamiento y vertido posterior al emisario submarino.  
. Con anterioridad a la ejecución de la conexión, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento la cantidad indicada, a cuyos efectos deberá establecerse, en su caso, el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento y el Ayuntamiento de Canet d'En Berenguer.  
Afecciones legales  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de interés comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000 ni ZEPAs designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco aparecen Espacios Naturales Protegidos de la Generalitat Valenciana (Parque Natural, Paraje Natural, Paraje Natural Municipal, Reserva Natural, Monumento Natural, Sitio de interés y Paisaje protegido), Zonas Húmedas catalogadas, Microrreservas vegetales, Montes de Utilidad Pública o gestionados por la administración.  
Ley del Patrimonio Cultural Valenciano  
En el término municipal de Canet .En Berenguer existen tres yacimientos arqueológicos que no quedan afectados por la actuación.  
En cualquier caso se debe disponer del informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia según lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Texto Refundido de la Ley de Aguas  
La actuación urbanística prevé el vertido de las aguas pluviales del sector al río Palancia por lo que se deberá obtener autorización previa del Organismo de Cuenca.  
Consideraciones ambientales  
Consideraciones generales  
. No existe espacio protegido alguno en el ámbito del sector.  
. Los terrenos incluidos en el sector no tienen riesgo de deslizamiento o desprendimiento.  
. La erosión actual es muy baja mientras que la erosión potencial es baja.  
. El riesgo de contaminación de los acuíferos en la zona de actuación es medio mientras que la accesibilidad a los recursos hídricos es alta.  
. La capacidad de uso del suelo es muy elevada.  
. La vegetación existente consiste en cultivos agrícolas de regadío, mayoritariamente cítricos, los cuales a su vez comienzan a ser sustituidos por eriales por causa del cambio de modelo socioeconómico experimentado en el municipio si bien, en el borde del río Palancia sí se encuentran muestras de vegetación edafófila, que conviene preservar.  
Riesgo de inundación  
La zona de actuación se encuentra afectada por la zona de inundación VC06, Cono del río Palancia, considerada de riesgo 6 por el PATRICOVA.  
El Estudio de Inundabilidad presenta como medida correctora la ejecución de una mota de protección aprovechando un camino rural existente que se sobreeleva y se sitúa sobre la coronación de la misma, que tiene una elevación media de 1,5 metros y un desarrollo longitudinal de 236 metros. Solución que, según indica el estudio de inundabilidad, elimina el riesgo de inundación en el ámbito del sector Abadía.  
Dicho estudio de inundabilidad posee informe favorable condicionado, por lo que se hace imprescindible el cumplimiento de los condicionantes del informe elaborado por el Servicio de Ordenación Territorial el 7 de julio de 2005.  
Paisaje  
El Estudio de Impacto Ambiental incorpora como Anejo Nº3 un Estudio del Paisaje en el que se indica que el principal motivo de la fragilidad del paisaje del ámbito de actuación es su alto grado de accesibilidad de potenciales observadores. La zona se sitúa junto al .Camí de la Mar., por lo que quedará a la vista de cualquier observador que circule por dicha carretera. Además al tratarse de una construcción que incorpora dos edificaciones de 20 alturas, el impacto que se generará sobre el paisaje será alto, ya que serán percibidas desde cualquier punto de Canet d'En Berenguer.  
Desde las proximidades del río Palancia en las que se desarrolla un bosque de ribera de excelente calidad paisajística, el impacto de edificaciones de esta altura será elevado.  
Este estudio del paisaje ha sido remitido al Área de Urbanismo de la Conselleria de Territorio y Vivienda para que sea informado.  
Agua potable  
De los informes realizados por la empresa EGEVASA se desprende que el actual sistema de suministro tiene capacidad y suficiencia para efectuar el suministro de agua al futuro sector Abadía. El suministro actual del municipio se realiza desde el sondeo de propiedad municipal denominado El Cabeçol (partida de Montiver del término municipal de Sagunto), existiendo en el municipio otro pozo, denominado Pozo Pastor (situado en el casco urbano de la playa), que se encuentra en estado de reserva.  
Se reconoce que la calidad del agua suministrada a la red domiciliaria del municipio incumple los parámetros de nitratos y sulfatos establecidos en RD 140/2003, de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios de calidad del agua de consumo humano. Por estos motivos se han creado las infraestructuras necesarias par suministrar agua potable desde la Planta Potabilizadora de Sagunto. Aguas que mezcladas adecuadamente con el agua actual del municipio cumplirán todo lo establecido en el citado Real Decreto.  
Queda pendiente el Convenio a suscribir los entre los municipios integrados en el Consorcio Concesionario de Aguas (Red de Abastecimiento de Camp de Morvedre Fases I, II, III y IV; y la Entidad de Saneamiento de Aguas Residuales de la Comunidad Valenciana, para el suministro de agua potable desde la planta potabilizadora (ETAP) y Red de abastecimiento del Camp de Morvedre en sus Fases I, II, III y IV, la distribución al municipio de Canet d'En Berenguer concreta un caudal de 5.406 m³/día para abastecer un total de 21.624 habitantes.  
De lo anterior se concluye que mientras el municipio de Canet d'En Berenguer no reciba las aguas de la potabilizadora de Sagunto, no queda garantizado el suministro de agua potable con la calidad suficiente. Así pues, y aunque el artículo 19.3 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, haga referencia a los planes generales municipales, no debe ejecutarse el sector hasta que se disponga de los recursos hídricos necesarios con garantía de potabilidad.  
Aguas residuales  
El informe de la Entidad de Saneamiento EPSAR indica, en su punto 2, que recientemente se han licitado las obras de construcción de una EDAR para el municipio de Canet d'En Berenguer y la playa de L'Almardá de Sagunto, con una capacidad inicial de 8.000 m³/día pudiendo llegar a 12.000 m³/día. El informe concluye con la viabilidad del tratamiento de las aguas residuales generadas por el desarrollo del sector.  
Ahora bien, se prevé que en caso de que la ejecución del sector se produjera con anterioridad a la ejecución de la EDAR, las aguas residuales del sector se traten en las instalaciones actuales mediante un pretratamiento y posterior vertido al emisario submarino.  
Esta posibilidad se considera contraria al artículo 18.2 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, por lo que la ejecución del sector deberá ser siempre posterior a la ejecución de la EDAR.  
Residuos sólidos urbanos  
La gestión de los residuos sólidos urbanos está contratada con la empresa Urbaser SA., quien se encarga de su gestión.  
Se desconoce si dicha empresa realiza una recogida selectiva de los diferentes tipos de residuos y cual es su destino final, así como su capacidad de gestión de la totalidad de los residuos del municipio.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
Primero. Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto .Plan Parcial Sector Abadía del término municipal de Canet d'En Berenguer (Valencia)., promovido por el Ayuntamiento, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada hasta el momento y con los condicionantes establecidos a continuación:  
Segundo. Condicionantes para el desarrollo del proyecto:  
1. Se deben cumplir lo expuesto en el Informe en relación con el Estudio de Inundabilidad del Plan Parcial del Sector Abadía en Canet d'En Berenguer realizado por el Servicio de Ordenación Territorial el 7 de julio de 2005, debiendo constar en el acuerdo aprobatorio las siguientes condiciones cuyo cumplimiento deberá verificar el Ayuntamiento:  
. Deberá aportarse el plano de concreción del riesgo futuro tras la ejecución de las medidas correctoras propuestas.  
. Deberán ejecutarse con cargo a la actuación las medidas correctoras propuestas para eliminación del riesgo de inundación, así como ajustar las rasantes resultantes tras la actuación a la de los suelos urbanizados colindantes.  
. En cuanto la actuación urbanística afecte al dominio público hidráulico deberá cumplir lo dispuesto en la normativa vigente (Texto Refundido de la Ley de aguas y disposiciones que la desarrollen). Igualmente, se deberá obtener autorización previa para el vertido de aguas pluviales así como se prevé realizar captaciones de agua superficial o subterránea.  
Asimismo deberá remitirse al Servicio de Ordenación territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda plano que contenga la delimitación del riesgo futuro resultante tras la ejecución de las medidas correctoras propuestas.  
2. El desarrollo del sector queda condicionado a la disponibilidad de los recursos hídricos necesarios con garantía de potabilidad, cumpliendo lo establecido en el Real Decreto 140/2003, de 7 de febrero, por el que se establecen los criterios sanitarios de calidad del agua de consumo humano.  
3. El desarrollo del sector queda condicionado a la ejecución de las obras de la Estación Depuradora.  
Posteriormente se deberán cumplir los condicionantes expresados en el informe de la Entidad de Saneamiento EPSAR de 20 de junio de 2005, es decir:  
. En su día el urbanizador deberá realizar la solicitud de la conexión efectiva. Las obras necesarias para la conexión de las aguas residuales a las infraestructuras públicas se realizarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
. El vertido generado por el desarrollo urbanístico deberá cumplir con los límites de vertido establecidos en la Ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, en el Modelo de Ordenanza de Vertidos de La Entidad de Saneamiento. El urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión, debe disponer una arqueta de registro de la misma tipología que figura en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la Red Municipal de Alcantarillado editado por esta Entidad de Saneamiento, dotada además de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.  
. Las aguas residuales generadas por el desarrollo urbanístico objeto del informe serán tratadas en la EDAR de Canet d'En Berenguer y L'Almardá. En caso de no estar finalizadas las obras de la EDAR, las aguas residuales serán sometidas en las instalaciones actuales a un pretratamiento y vertido posterior al emisario submarino.  
. Con anterioridad a la ejecución de la conexión, se deberá ingresar a la Entidad de Saneamiento la cantidad indicada, a cuyos efectos deberá establecerse, en su caso, el oportuno convenio entre la Entidad de Saneamiento y el Ayuntamiento de Canet d'En Berenguer.  
4. Se deberán cumplir las observaciones que se incluyan en el informe solicitado al Área de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda sobre el Estudio Acústico incluido como Anejo nº 2 del Estudio de Impacto Ambiental.  
5. Se deberán cumplir las observaciones que se incluyan en el informe solicitado al Área de Urbanismo de la Conselleria de Territorio y Vivienda sobre el Estudio del Paisaje incluido como Anejo nº 3 del Estudio de Impacto Ambiental.  
6. Se presentará certificado de la empresa gestora de los residuos municipales Urbaser SA. sobre su capacidad gestión con indicación del destino final de los diferentes tipos de residuos.  
7. Se debe disponer del informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia según lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
8. Al igual que se hiciera con la medidas correctoras del Estudio de Impacto Ambiental inicial, se incluirán en las Normas Urbanísticas las medidas correctoras indicadas en el nuevo Estudio de junio de 2005.  
Valencia, 27 de julio de 2.005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 45/2005-AIA   
Título: Plan Especial .Beniadlá. de Reserva de Suelo Dotacional para Equipamiento Asistencial (TD) e Infraestructuras . Servicios Urbanos (ID), en Suelo No Urbanizable  
Promotor: Ayuntamiento de Dénia  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Dénia y CTU   
Localización: carretera CV-725, partida Beniadlá al oeste del núcleo urbano de Dénia   
Descripción del proyecto   
. Objeto del proyecto  
El objeto del proyecto persigue la creación de una reserva de suelo dotacional en suelo clasificado como Suelo No Urbanizable, y su ordenación para Uso como Equipamiento Sanitario y, a su vez, suelo dotacional para servicios urbanos. La propuesta no reclasifica suelo, sino simplemente pretende la implantación de una dotación cuyo ámbito funcional es supramunicipal en suelo no urbanizable.  
. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Entre las características de la parcela exigidas por la Conselleria de Sanidad, necesariamente de titularidad municipal y con compromiso de cesión mediante acuerdo del Pleno municipal, figura la condición de solar totalmente urbanizado, debiendo estar la parcela dispuesta respecto de todos los servicios urbanos (agua, electricidad, saneamiento, etc.) y la correcta accesibilidad de los usuarios, tanto de la ciudad de Dénia como de las poblaciones de su entorno.  
Se propone un ámbito concreto de actuación para el presente Plan Parcial que, incluya las instalaciones actualmente existentes de infraestructuras y servicios urbanos (potabilizadora de Beniadlá), posibilite la creación de suelo capaz de albergar el Nuevo Hospital de Agudos, contemple otros equipamientos destinados a otros servicios y usos de interés general (planta de gas natural licuado), permita una adecuada integración paisajística de toda la actuación y solucione la accesibilidad rodada al conjunto de las instalaciones y servicios públicos.  
Así, la propuesta que se recoge en el plano de Ordenación . Zonificación para dar respuesta a las necesidades analizadas, establece las siguientes superficies:  
. Equipamiento Asistencial: 72.000m²  
. Equipamiento Infraestructuras y servicios: 13.800m²  
(existente más ampliación)  
. Viario y reserva de suelo para viario: 61.300m²  
La superficie total afectada es de 147.100 m², siendo todos los frentes de parcela correspondientes con alineaciones de vial según la ordenación pormenorizada. La parcela limita al Norte, carretera CV-725 de conexión con la AP-7 y nuevo acceso a Dénia; al Este, la carretera CV-724 Alcali a la playa, que atraviesa La Xara y por donde llega el flujo de Jávea; al Sur, carretera C-3311 Ondara-Dénia; y por el Oeste linda con Suelo No Urbanizable Común.   
Los parámetros urbanísticos que se recogen en la Normativa Urbanísitica del Plan Especial son los siguientes:  
. coeficiente de edificabilidad: 1m²/m²  
. ocupación de la parcela: 60%  
. número máximo de plantas: 4plantas  
. altura máxima de cornisa: 20m  
. número de plazas de aparcamiento: 1plaza/100m² construidos  
. forma de los edificios y sus cubiertas: libre  
Alternativas  
Las posibles alternativas, frente a la solución adoptada, quedan condicionadas por las características propias del proyecto. Se han valorado distintas alternativas de localización para el nuevo centro hospitalario, siendo la definitiva aquella situada en la zona denominada Beniadlá.  
Tramitación Administrativa  
. Admisión a trámite  
En fecha 1 de abril de 2005 el Ayuntamiento de Dénia remitió una copia de la documentación técnica, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo al Plan Especial .Beniadlá. para la Reserva de Suelo Dotacional destinado a Equipamiento Asistencial (TD) e Infraestructuras . Servicios Urbanos (ID) en Suelo No Urbanizable, y certificación del resultado del trámite de Información Pública al que han sido sometidos la totalidad de los documentos, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
. Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, según anuncios publicados en el periódico Levante, de fecha 26 de noviembre de 2004, y en el DOGV nº4.893, de 29 de noviembre de 2004.  
Durante el periodo de Información Pública se presentaron siete alegaciones, una de las cuales se presentó fuera de dicho periodo, según consta en el certificado emitido por el secretario general del Ayuntamiento de Dénia, acompañado en el expediente administrativo municipal por la certificación de aprobación provisional por acuerdo del Pleno de fecha 24 de febrero de 2005.  
. Resumen de las alegaciones  
De las siete alegaciones presentadas, la mayoría hacen referencia a posibles afecciones ambientales del planeamiento, en cuanto a la idoneidad del emplazamiento y su impacto en el paisaje y el medio rural, mientras que las restantes alegaciones centran su interés en el diseño del trazado de la red viaria y en especial de la rotonda proyectada.  
Contestadas todas las alegaciones por parte de la Gerencia Municipal de Urbanismo del Ayuntamiento de Dénia, se han estimado parcialmente aquellas alegaciones referidas a la rotonda en cuanto a su ubicación, desplazándola sensiblemente hacia el oeste.  
. Peticiones de información o documentación complementaria  
No se ha solicitado al Ayuntamiento de Dénia información o documentación complementaria.  
Informes Sectoriales  
En el expediente municipal se incluyen diversos informes sectoriales recibidos durante la tramitación del Plan Especial, entre los que destaca el Informe favorable de la Oficina del Plan de Carreteras y los de la Conselleria de Sanidad, informe del arqueólogo municipal del Ayuntamiento de Dénia y se menciona un informe del Departamento de Cultura (museo) acerca de los inmuebles existentes en la parcela objeto de protección.  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PATRICOVA y PGOF, no se detectan afecciones sobre el área de estudio.   
El Estudio de Impacto Ambiental afirma que el riesgo de inundación es bajo, pero basándose en el Mapa Geocientífico de la Provincia de Alicante, información cartográfica de una estudio desarrollado a menor escala que el PATRICOVA (mayor denominador), por lo que se considera debe prevalecer lo señalado en el segundo, siempre que los mismos se hubiesen realizado con similar nivel de rigurosidad, es decir, sin riesgo de inundación. No obstante, el Estudio de Impacto Ambiental afirma que la zona de actuación se trata de una planicie inundable y que se deberá tener especial atención a la canalización de las aguas de lluvia, en especial en las carreteras, para evitar el efecto presa.  
2. Respecto a la Red Natura, aunque el proyecto no se sitúa directamente sobre un Espacio Protegido, sí se haya en el límite del PORN del Motgó, y afecta en sus dos rotondas situadas al Sur al área de influencia del Parque Natural, a 200m del núcleo de La Xara, colindante con Suelo No Urbanizable y Suelo Urbanizable Industrial.  
3. El Estudio de Impacto Ambiental no hace referencia a las vías pecuarias que cruzan próximas a la zona de estudio. En el anexo del EsIA figura un informe del arqueólogo municipal del Ayuntamiento de Dénia acerca del patrimonio arqueológico o existencia de bienes patrimoniales en la parcela de la actuación. El informe identifica en el ámbito del Plan Especial cuatro inmuebles que figuran en el Catálogo Integral de Patrimonio Cultural de la ciudad y término municipal de Dénia, Bienes Inmuebles para los que se ha propuesto un nivel de protección que asegure su conservación y protección. Los bienes inmuebles catalogados, pendiente de aprobación, son: una sencilla casa de piedra de inicios del s. XX .Caseta de Peones Camineros., dos casas rurales Beniadlà nº 5 y nº 22, y unas naves industriales de la segunda mitad del s. XX .La Máquina.; y se incluyen como espacios protegidos, los reflejados en los planos como arbolado a proteger de la parcela.  
En cuanto a la posibilidad de hallazgos arqueológicos, no existe constancia de la existencia de ningún yacimiento arqueológico en la zona de actuación, aunque se aconseja la realización de una prospección arqueológica con carácter previo a la ejecución de las obras.   
No obstante, no consta en el expediente informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano.  
4. Una línea eléctrica de media tensión penetra en la parcela de Norte a Sur por su parte central, hasta un centro de transformación situado junto a la potabilizadora, y continuando en dirección Este hasta el límite con la CV-724.  
5. Por otro lado, son numerosas las conducciones a agua potable que atraviesan la parcela, una en diagonal desde la esquina Noroeste y, la mayoría, en dirección Norte a Sur, por su parte central.  
Consideraciones ambientales  
1. La parcela de la actuación se encuentra en una zona caracterizada en superficie por el Cuaternario y constituido por un glacis de acumulación, formado por arcilla con presencia de cantos de forma discontinua. Desde el punto de vista topográfico, el municipio de Dénia esta situado en una zona litoral caracterizada por ser llana y con una altitud media inferior a los 100m, enmarcado en una sistema aluvial.  
2. En el área de estudio abundan los depósitos aluviales, siendo la capacidad agrícola de los suelos elevada y estando sometidos a una actividad intensiva.   
El Estudio de Impacto Ambiental afirma que los acuíferos de la zona tienen una alta vulnerabilidad y están muy cerca de la superficie, lo que hace especialmente sensible el tema de las filtraciones al subsuelo. Es por ello, que el EsIA afirma que el mantenimiento de jardines, zonas de arbolado, y zonas con vegetación y sin pavimentar, que utilicen abonos, deberá contar con un plan de mantenimiento que evite la contaminación por nitratos, y en general por la utilización de herbicidas, pesticidas y abonos.  
No se han observado otros riesgos ambientales asociados a la localización propuesta aparte del riesgo sísmico común a la zona Sur de la Provincia de Alicante.  
3. La vegetación en la zona de la actuación, constituida principalmente por parcelas de cultivo de cítrico, se corresponde con campos de monocultivo de naranjos en explotación, y plantas nitrófilas asociadas generalmente a este tipo de cultivos y en las parcelas abandonadas, vegetación de borde de carretera.  
Existen dos zonas de masas arbóreas de Pinus Halapensis de porte considerable, que se deberán respetar integrándolas en la ordenación. Además, existe una formación lineal de arbolado de gran porte al borde de la actual carretera C-3311 Cocentaina a Dénia, que deberá incluirse en la mediana y arcén de la nueva vía. Sólo por motivos insalvables se podrá autorizar la tala del arbolado adulto.  
4. La fauna presente en la zona consiste básicamente en invertebrados con multitud de especies de insectos, avifauna y pequeños roedores y reptiles. Se trata de especies asociadas a cultivos, con una marcado carácter antropófilo.   
El Estudio de Impacto Ambiental recoge como medida compensatoria a los impactos que se derivan de la actuación propuesta, la creación de un cinturón perimetral con vegetación arbórea y arbustiva, utilizando especies autóctonas, de bajos requerimientos hídricos y que no produzcan alergias a las personas y la necesidad de respetar el paso inferior por la nueva carretera de entrada a Dénia.  
5. El clima de la zona objeto de estudio es de tipo mediterráneo seco, caracterizado por la suavidad de las temperaturas y la escasez de precipitaciones a lo largo de todo el año, especialmente durante la época estival. Las temperaturas son bastante suaves tanto en invierno como en verano.  
6. El Estudio de Impacto Ambiental afirma que la calidad del aire de la zona es buena, ya que no existe ningún tipo de industria contaminante de la atmósfera, además del efecto de los vientos por la cercanía de la costa. En cuanto al ruido, el uso hospitalario requiere un ambiente libre de ruidos, por lo que para conseguir niveles de ruido en el exterior de acuerdo con la legislación sectorial vigente, se deberá incorporar pantallas acústicas adecuadas en los focos emisores (carreteras) y limitadores de velocidad que minimicen el nivel sonoro de la circulación.  
7. Acompaña el EsIA un Estudio sobre el Paisaje del entorno del ámbito del Plan Especial, cuyo objetivo de calidad paisajística es integrar adecuadamente las instalaciones futuras en su entorno, borde urbano de transición con el medio rural-residencial de muy baja densidad.   
Dentro del ámbito del Plan Especial se han diferenciado 3 unidades paisajísticas, aunque en un contexto territorial más amplio el patrón paisajísitico de la zona se repite en toda la llanura litoral de Dénia. Fuera del ámbito del Plan Especial, el estudio de paisaje afirma que desde dónde más se va a apreciar la infraestructura es desde la carretera de acceso a Dénia.  
El estudio de paisaje establece un régimen jurídico de protección para las unidades de paisaje y propone medidas para la mejora paisajística, así como medidas de restauración o rehabilitación paisajísitica, en el ámbito del Plan Especial.  
8. En el ámbito del Plan Especial no hay núcleos de población, aunque sí cuatro casas de campo de especial valor cultural, histórico y paisajístico. Ya fuera de la delimitación del Plan Especial se encuentra, rodeándolo numerosas casas aisladas asociadas a la actividad agrícola, y 200m al Sur, la entidad local menor de La Xara.  
9. El nuevo Hospital de Agudos no sólo debe atender a la población de Dénia, sino al resto de municipios del Área 12, que se puede estimar en más de 165000 habitantes, sólo considerando los flujos de población de Dénia, La Xara, Jesús Pobre y Jávea, Vergel y Ondara, Els Poblets y les Marines y el resto de municipios de la Marina Alta.  
10. Respecto al abastecimiento de agua potable y el tratamiento de las aguas residuales, aun al tratarse de un uso dotacional, donde no se prevé un incremento de la población residente ni estacional, sí se estima adecuado, por la importancia y características del uso hospitalario, suponer una mayor demanda de agua potable o un mayor volumen de aguas residuales.   
La evacuación de las aguas residuales se llevará a cabo a través de una red separativa con conexión a la red de alcantarillado municipal.  
11. Por lo que respecta a los residuos sólidos inertes generados durante la fase de ejecución, el Estudio de Impacto Ambiental afirma respecto a los residuos de obra que estos serán llevados al vertedero más cercano, en este caso, el de La Pedrera. Respecto a los residuos sólidos urbanos, se prevé realizar la gestión de los mismos incorporándola a la gestión ya existente en el municipio.   
Respecto a los residuos sanitarios, el EsIA afirma que estos residuos deberán ser autogestionados por el centro hospitalario, sin determinar si se refiere únicamente a su gestión interna y almacenamiento, o incluso a operaciones de gestión final de los mismos.  
12. Respecto a las fuentes energéticas que abastezcan o se instalen en el ámbito del Plan Especial, se deberán minimizar los niveles de emisión de contaminantes, siendo obligatorio la utilización de energías renovables y combustibles con menor nivel de contaminación (gas natural).  
El Estudio de Impacto Ambiental afirma que el futuro proyecto de construcción del hospital deberá incluir paneles fotovoltáicos captadores de energía solar, con una potencia mínima de 10kW.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de Impacto Ambiental  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto del Plan Especial .Beniadlá. de Reserva de Suelo Dotacional para Equipamiento Asistencial (TD) e Infraestructuras . Servicios Urbanos (ID) en Suelo No Urbanizable, promovido por el Ayuntamiento de Dénia, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.   
. Será necesario acreditar, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, y antes de la aprobación definitiva del Plan General, mediante Informe favorable del organismo de cuenca competente, la disponibilidad y compatibilidad del incremento de consumo del agua derivado de la implantación del uso previsto en el proyecto, con las previsiones de los planes hidrológicos, además de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados, establecido en el Art. 19 de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.   
. De la misma manera se acreditará la capacidad de depuración de la EDAR a la que se pretende conectar los colectores de aguas residuales y en su defecto la reserva correspondiente para su ampliación de acuerdo con las expectativas del proyecto presentado, según informe y condiciones del órgano competente en la materia.  
. Será necesario concretar, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, y antes de la aprobación definitiva del Plan General, mediante consulta al Servicio del Ordenación Territorial, el riesgo de inundación existente en la zona de la propuesta.  
. Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a su legislación sectorial y en su caso a la planificación que en desarrollo del Plan Integral de Residuos se establezca por la Generalitat.  
. Las operaciones de gestión de residuos sanitarios, se someterán a la consideración y, en su caso, autorización por parte de la Dirección General de Calidad Ambiental, de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
. El Ayuntamiento exigirá a las empresas encargadas entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
. Durante la fase de ejecución, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaría de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se recuerda que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de maquinaria y vehículos deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
Serán de aplicación todas y cada una de las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, incluidas las propuestas en el estudio del paisaje, que no entren en contradicción con las propuestas en los epígrafes anteriores de la presente Declaración, debiéndose incorporar las mismas en las Normas Urbanísticas y en los planos de ordenación.   
Tercer. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 30 de junio de 2005. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Ávarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML