Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6838, del 10-08-2012 (2012/7792)

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Almassora i Biar. Expedients: 238/2008 AIA i 187/2008 AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6838

Data del DOGV
:   10-08-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7792

CVE


Data del document
:   19-06-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Biar](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 de juny de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals d'Almassora i Biar. Expedients: 238/2008 AIA i 187/2008 AIA. [2012/7792]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental serà publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 238/2008 AIA Almassora i 187/2008 AIA Biar.  
  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 238/2008-AIA.  
Títol: Magatzem de RNP.  
Promotor: Marcial Vicent, SL.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Almassora.  
Localització: Polígon la Rambla, carrer l'Argila 5 i 7. Almassora (Castelló).  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte:  
L'empresa Marcial Vicent, SL, pretén realitzar l'activitat d'arreplegada, transport i emmagatzematge temporal de residus no perillosos a ubicar al carrer l'Argila, número 5 i 7, del polígon la Rambla del terme municipal d'Almassora (Castelló).   
L'objecte és la sol·licitud de la llicència ambiental, d'acord amb la Llei 2/2006, de 5 de maig, de Prevenció de la Contaminació i Qualitat Ambiental.  
2. Descripció de les característiques més destacades del projecte  
El recinte on es pretén establir l'activitat del magatzem de residus no perillosos té una superfície de 2.743 m² de solar en el qual hi ha una nau de 1057.85 m² i un pati descobert. La parcel·la està en sòl d'ús industrial, segons el PGOU d'Almassora, compatible amb l'ús al qual es destinarà el local.   
L'accés principal a les instal·lacions es realitza des del carrer de l'Argila, i confronta amb: a l'esquerra una parcel·la sense ús, a la dreta un magatzem de ceràmica, davant la via pública i darrere una parcel·la sense ús. L'activitat de l'empresa comença amb la recollida selectiva de metalls, que són transportats fins a la planta. Per a això es disposarà de 4 camions de grandària mitjana. Els metalls són seleccionats en origen, per la qual cosa la selecció en el magatzem és mínima. Una vegada en la planta s'acaben de classificar i es tracten de manera que els metalls són separats i classificats segons la seua composició (coure, alumini, plom, etc.) i a continuació es condicionen per al seu transport a les foses.  
  
En l'activitat no hi ha un procés productiu com a tal, l'única cosa que es fa és classificar i emmagatzemar els residus no perillosos, en este cas concret metalls. Els mitjans de què es disposa són camions per a l'arreplegada dels contenidors, contenidors estancs i traspales.   
Els terrenys triats per a la futura instal·lació disposen dels servicis d'aigua potable, electricitat, clavegueram públic per a les aigües pluvials i fecals i uns accessos adequats. El total de la potència elèctrica instal·lada serà de 8,5 kW.  
La quantitat de residus emmagatzemats anualment serà de 100 t de metalls no fèrrics, 10 t de metalls fèrrics i 10 t de mànegues d'electricitat.  
Alternatives  
En l'estudi d'impacte ambiental no es consideren alternatives a l'actuació projectada.  
Afeccions legals  
L'activitat projectada és, conforme a la Llei 10/1998, de Residus, i la Llei 10/2000, de Residus de la Comunitat Valenciana, de gestió de residus no perillosos, per la qual cosa queda sotmesa a l'autorització administrativa corresponent de la conselleria competent en medi ambient.  
El Reial Decret 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl, exigix dels titulars d'aquelles activitats incloses en la relació de l'annex I segons CNAE, remetre un informe preliminar de la situació del sòl ocupat davant de l'òrgan autonòmic competent, d'acord amb l'article 3.1 de la dita reglamentació.  
  
El Decret 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de Protecció contra la Contaminació Acústica, exigix en l'article 18, la realització d'auditories acústiques per a aquelles activitats susceptibles de produir sorolls i vibracions.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
La parcel·la en què s'ubicarà l'activitat objecte d'estudi no està afectada per cap figura de protecció mediambiental. No mostra risc d'inundació segons PATRICOVA i la vulnerabilitat d'aqüífers és mitjana.  
  
Les principals afeccions que una instal·lació d'este tipus porta associades són la generació de residus (en este cas l'emmagatzematge, objecte de l'activitat) i d'aigües residuals contaminades que han de ser arreplegades i controlades per a evitar vessaments al sòl. En menor grau, poden generar-se soroll i vibracions pel trasbals de materials i funcionament de la maquinària, així com per la càrrega i descàrrega dels materials i els residus.   
L'empresa només utilitza l'aigua per a usos sanitaris i de neteja del local. Es disposa d'aigua potable embotellada per als operaris.  
Les aigües residuals procedents dels lavabos del personal i de les seues necessitats fisiològiques seran conduïdes per mitjà de canonades de PVC fins al clavegueram d'Almassora. L'aigua de pluja serà arreplegada en coberta i, per mitjà de canalitzacions, conduïda a la xarxa de clavegueram. Es disposa d'una arqueta de registre anterior a la connexió amb el clavegueram.   
Els metalls fèrrics i no fèrrics s'emmagatzemaran a l'interior de la nau per a evitar que es banyen amb la pluja i puguen produir lixiviats. Estos seran classificats en funció de la seua naturalesa, i pels diversos materials. Així mateix, la selecció final, també serà feta a l'interior de la nau, en cap cas hi hauran metalls a l'exterior a fi d'evitar que durant alguna pluja circumstancial es produïsquen lixiviats.  
  
El trànsit de camions pot produir l'arrossegament de pols, terres i altres materials. Per a això es disposarà d'una zona de llavat dels baixos dels camions per a evitar que la pols s'estenga per la contornada de l'activitat. En la zona de llavat hi haurà un separador de greixos soterrat, amb una xicoteta lleixa d'arreplegada de 5 m³ per a arreplegar el residu oportú. Este residu serà gestionat per un gestor autoritzat.  
  
Respecte a l'impacte acústic, l'etapa de construcció donarà lloc a un increment dels nivells de soroll local com a conseqüència del moviment de camions, transport de materials i equip i la maquinària utilitzada que es tractarà de minimitzar realitzant els treballs de construcció només durant les hores del dia.   
Respecte al soroll durant l'activitat, els únics focus que poden provocar soroll serien l'entrada i eixida de camions, alguna de les operacions de selecció, o la càrrega/descàrrega d'alguns dels contenidors. S'aporta, en l'estudi d'impacte ambiental, un estudi de soroll en què es justifica que amb el tancament previst a base de fàbrica de blocs de formigó i planxa metàl·lica en els laterals i la coberta de la nau, serà suficient per a amortir el soroll produït per l'activitat. D'este estudi es deduïx que el màxim nivell de soroll que es transmet a l'exterior del solar és de 19 dBA, per tant inferior a 60 dBA i l'activitat no es realitza mai en horari nocturn, romandrà tancada entra les 22:00 i les 8:00, període en què la transmissió màxima permesa és de 50 dBA. Si a més es considera que no hi ha zones habitades a menys de 200 m de distància, no caldrà adoptar mesures correctores.  
A fi d'evitar les vibracions, totes aquelles màquines que ho necessiten estaran muntades sobre suports antivibratoris, i com a norma general s'ubicaran a més de 1,00 m de qualsevol paret o estructura.   
L'impacte visual s'evitarà habilitant alguna zona de vegetació en el pany.  
El programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte comprovar que les mesures protectores i correctores siguen suficients i que no es produïsca cap impacte no considerat sobre el medi ambient.  
Verificació periòdica de la coincidència dels impactes previstos amb els reals.  
La gerència assumirà la responsabilitat de dur a terme una revisió rutinària i periòdica dels impactes causats durant el transcurs de l'activitat, i prendrà les mesures que es consideren oportunes en cas d'aparició d'algun impacte no previst.  
Així mateix, la gerència es compromet a comunicar a la Conselleria de Medi Ambient qualsevol variació que poguera ocasionar un dany sobre el medi ambient, i es posa a la disposició d'esta per a prendre aquelles mesures que es consideren oportunes.  
Verificació periòdica de la validesa de les mesures protectores i correctores previstes:  
- Revisió anual de l'estat del carener de la nau per a evitar que l'aigua de pluja mulle els metalls.  
- Revisió periòdica dels tendals dels camions perquè estiguen en perfectes condicions.  
- Observació periòdica dels accessos i contornada per a comprovar que no s'han arrossegat brutícies en els baixos dels camions, i que el costat dels baixos és efectiu.  
- Revisió bianual que les instal·lacions de tota la nau: fecals, pluvials, instal·lació elèctrica i contraincendis, funcionen correctament.   
  
Comprovar el valor de les mesures protectores i correctores previstes. En cas de detectar-se la no-aplicació de les mesures correctores o la insuficiència d'estes per a corregir els impactes produïts, la gerència prendrà les mesures necessàries per a assegurar l'aplicació d'estes o les modificacions necessàries perquè siguen efectives.  
Tramitació administrativa  
Amb data 16 d'agost de 2008, va tindre entrada en la Direcció General de Gestió de Medi Natural l'escrit de l'Ajuntament d'Almassora pel qual sol·licitava l'avaluació d'impacte ambiental del projecte i remetia l'expedient corresponent expedient, incloent-hi:  
- El projecte tècnic  
- L'estudi d'impacte ambiental  
- El document de síntesi.  
El mateix escrit de remissió certifica que l'expedient ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de la publicació en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló, número 51, de data 24 d'abril de 2008 i ha romàs exposat en el tauler d'edictes de l'Ajuntament des del 9 d'abril de 2008 al 15 de maig de 2008, sense que s'hagen formulat al·legacions.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constituïx, segons el que preveu l'apartat 6-c, de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén dels articles 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i els articles concordants del reglament.   
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'Impacte Ambiental de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que li són d'aplicació. L'article 5 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental atribuïx a l'òrgan mediambiental la competència en formulació de la declaració d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a esta.   
  
L'article16, apartat 2, lletra m) del Decret 217 2007/, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació el projecte «Magatzem de residus no perillosos» promogut per Marcial Vicent, SL, a ubicar en el polígon la Rambla, carrer l'Argila, número 5 i 7, del terme municipal d'Almassora, província de Castelló, sempre que es realitze d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, i la resta de documentació que constituïx l'expedient avaluat.  
  
Segon  
L'execució del projecte esmentat queda supeditat al compliment dels següents condicionants:  
1. No es duran a terme emmagatzematges temporals de residus en el pati anterior a la nau industrial.  
2. S'haurà d'obtindre l'autorització preceptiva d'abocament a la xarxa de clavegueram, concedida per l'Ajuntament. Les aigües residuals abocades hauran de complir els paràmetres establits per la normativa.  
3. Queda prohibida netejar les instal·lacions per neteja simple s'ha de fer per agranat humit.  
4. A fi de garantir el compliment dels nivells de soroll exigits per la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Comunitat Valenciana, de Protecció Contra la Contaminació Acústica, s'haurà de realitzar una auditoria acústica a la posada en marxa de l'activitat projectada, conforme a l'art. 18 del Decret 266/2004, de 3 de desembre, que desplega la Llei 7/2002, de 3 de desembre.  
5. Haurà de dur-se un registre documentat del programa de vigilància ambiental inclòs en l'estudi d'impacte ambiental als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores propostes i la comprovació de la seua eficàcia.  
6. S'haurà de presentar davant de la Direcció General per al Canvi Climàtic l'informe preliminar de situació del sòl per tractar-se d'una activitat considerada potencialment contaminant del sòl, en compliment amb l'article 3 del RD 9/2005, de 14 de gener, sobre activitats potencialment contaminants del sòl.  
7. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
8. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de ser comunicat a l'òrgan ambiental competent el qual establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del mencionat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 30 de gener de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 187/2008-AIA.  
Promotor: Arenas El Valle, SL  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial. Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència (Alacant).  
Objecte del projecte: explotació de recursos de la Secció A) Áridos El Rubio núm. 730.  
Localització: en el terme municipal de Biar (Alacant) les parcel·les següents:  
- Del polígon núm.12 les parcel·les següents: 13, 14, 15, 16, 17, 21, 22, 44, 45, 46, 47, 48, 50, 69, 70, 71, 77, 78, 80, 81, 85, 89, 94, 95, 96, 97, 98, 118, 119, 120, 121, 122, 125, 126, 131, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 164, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 173, 174, 175, 176, 177, 179, 209, 211, 212, 223, 224, 229, 310   
- Del polígon núm. 13, la parcel·la 253  
Descripció del projecte:  
1. Antecedents:  
La zona d'estudi i el seu entorn és una zona afectada des de fa diverses dècades per distintes explotacions d'àrids, pertanyents a distints promotors, cosa que ha donat com a resultat la pèrdua de la qualitat del paisatge, amb parcel·les excavades a distintes cotes, separades per talussos quasi verticals. Tradicionalment, les explotacions consistien en l'aprofitament de parcel·les successives per part de cada un dels promotors, que han produït zones d'explotació poc compactes i disperses. Actualment, hi ha dos promotors diferents que sol·liciten ampliacions de les seues respectives explotacions d'àrids, entre els quals està Arenas del Valle, SL. Algunes de les parcel·les sol·licitades en este projecte, ja van ser sol·licitades en un projecte presentat pel mateix promotor l'any 2004, amb l'expedient d'impacte ambiental 207/2004-AIA, que va obtindre una declaració d'impacte ambiental negativa. En la documentació tècnica presentada persistixen els motius pels quals es va avaluar negativament aquell expedient, ja que seguix sense justificar-se que les mesures de restauració presentades asseguren la restauració de la superfície afectada i la seua integració en l'entorn una vegada acabada l'activitat extractiva. D'altra banda, el projecte no inclou en la restauració de moltes de les parcel·les ja afectades sense l'obtenció prèvia d'una declaració d'impacte ambiental.  
També cal destacar que, atesa la naturalesa de l'explotació, en la qual s'entremesclen parcel·les de distints promotors, cal que les solucions presentades pels distints promotors siguen coherents i compatibles entre si.  
2. Descripció de les característiques més destacades del projecte. L'objecte del projecte és l'explotació d'àrids denominada Áridos El Rubio núm. 730, promoguda per Arenas del Valle, SL, en el terme municipal de Biar a Alacant, tramitada com a secció A) per la Llei de Mines.  
El projecte descriu una explotació a cel obert, on l'excavació es realitzarà per mitjans mecànics, amb la rebaixa de la cota directament amb retroexcavadora i càrrega del material directament al camió. Segons el projecte, l'excavació es realitzarà amb bancs successius de 5 m d'altura i inclinació de 30º, es deixaran bermes de 3 m d'ample entre els successius bancs. L'excavació arribarà a davallar 28 m en el front sud-est.  
  
Segons el projecte, la superfície del terreny a ocupar és d'aproximadament 64,3 ha, no obstant això, el projecte no aclarix quina superfície ja ha afectat l'empresa promotora, i en quina fase està la restauració d'esta. La documentació no aporta suficient informació per a descriure amb claredat la situació actual de la zona.  
La vida de la pedrera (comptant un any per al desmantellament de la planta i la restauració d'esta àrea) serà de 29 anys.  
Els recursos a extraure es reduïxen a una gran capa horitzontal de materials detrítics quaternaris, compostos per graves i arenes, disposats en estrats horitzontals. Els productes que s'obtindran són àrids de granulometries fines, que seran utilitzats i absorbits en la zona com a matèria primera per a la fabricació d'aglomerats, formigons i com a àrids per a obra civil o construcció en general.   
No s'ha dissenyat un sistema de drenatge pròpiament dit, on es justifiquen amb càlculs raonats les dimensions i localitzacions de cada un dels elements, així com la seua connexió amb la xarxa de drenatge natural.  
Tampoc no s'explica res respecte a la planta de tractament existent en la zona.  
No s'ha presentat un pla de restauració pròpiament dit, tal com regula el Reial Decret 2994/1982, de 15 d'octubre, sobre la restauració d'espais naturals afectats per activitats mineres. S'ha inclòs la restauració com una part més del projecte d'explotació. El plantejament de la restauració és el següent:  
Les labors d'explotació/restauració estan programades en 4 fases, físicament la zona d'estudi està dividida en tres zones: I, II i III. En la fase 1 es realitzen la preparació del terreny i l'explotació de la zona I, en les fases 2 i 3 es programen els treballs d'explotació i de restauració de les tres zones en què es dividix l'àrea d'estudi i en la fase 4 es realitzen únicament labors de restauració de la zona III.  
Segons el projecte, la restauració constarà dels treballs següents en cada una de les tres zones en què el projecte dividix l'àrea d'estudi:  
  
- La restauració de la zona I consistirà en el remodelat topogràfic dels talussos fins a aconseguir una inclinació de 30º revegetat amb herbàcies i recuperant l'ús agrícola de la zona.  
- La restauració de la zona II es basarà en el farciment dels buits creats en esta zona, es recuperarà la cota original del terreny i per a això s'usaran estèrils de l'explotació   
- Per a restauració de la zona III es plantegen dos solucions: una subzona s'utilitzarà com a abocador d'inerts externs a l'explotació i, en la resta de la zona III, es restaurarà igual que la zona I: amb l'ús d'estèrils per a l'estesa dels talussos fins a aconseguir una inclinació de 30º, que es revegetarà amb herbàcies, i després s'hi faran plantacions agrícoles, com les de les zones que envolten l'explotació.  
El programa de vigilància ambiental és insuficient en qualitat i contingut. Es descriu de manera molt general els treballs a realitzar que, resumidament, es basen en:  
- Durant els treballs d'explotació i restauració es realitzaran els controls següents: control dels riscos geològics; control de la qualitat atmosfèrica; control de la vegetació que envolta la zona d'explotació.  
  
- Durant la fase de manteniment de la restauració: vigilància de les sembres i plantacions realitzades; control del funcionament dels canals perimetrals; anàlisi fisicoquímica dels sòls, per a comprovar l'eficàcia de les correccions.  
3. Estudi de les alternatives i justificació de la solució adoptada. L'EIA presenta com a alternativa la ubicació de l'explotació en unes parcel·les molt pròximes a les finalment triades. La documentació planteja succintament esta alternativa on, segons el projecte, el depòsit geològic és de millor qualitat. Es descarta esta ubicació per la major afecció visual, per estar més prop de la carretera CV-807 i per ocupar la zona de servitud i de policia del riu Vinalopó.  
Tramitació administrativa:  
1. Remissió de l'expedient.  
El 9 de juny de 2008 del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat d'Alacant va rebre la següent documentació referent a l'ampliació de l'explotació dels recursos de la secció A), denominada ampliació Áridos El Rubio, promoguda per Arenas del Valle, SL, al terme municipal de Biar (Alacant): EIA i el seu document de síntesi, projecte d'explotació i memòria tècnica de mesures correctores de la contaminació atmosfèrica. No s'ha presentat un pla de restauració, tal com establix el Reial Decret 2994/1982, de 15 d'octubre, sobre la restauració dels espais naturals afectat per activitats mineres.  
  
Junt amb la documentació tècnica s'aporta:  
- Còpia de la sol·licitud de l'informe Confederació Hidrogràfica del Xúquer, amb registre d'entrada de 29 de juliol de 2005.  
- Còpia de la sol·licitud de permís per a realitzar una prospecció arqueològica, amb registre d'entrada en 05.08.2008.   
2. Informació pública:  
La documentació va estar sotmesa a informació pública i transcorregut el termini de 30 dies hàbils no es van presentar al·legacions. L'anunci de la sol·licitud es va publicar en el DOGV núm. 5164, de 28.12.2005.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
S'accedix a la zona d'estudi per la carretera de CV-807 que unix Biar amb la Cañada. En sentit la Cañada es prendrà un camí que ix del marge dret d'esta carretera i que conduïx a tota la zona afectada per esta activitat.   
La zona d'estudi està situada en les zones externes de l'est de les serralades Bètiques. L'activitat s'ubica en una àmplia vall quaternària generada pels sediments depositats pel riu Vinalopó (la vall de Biar). La principal característica morfològica a gran escala és la suavitat del terreny, que forma una gran plana amb un lleuger pendent general del 2-3%, flanquejada per dos alienacions prebètiques: les serres de la Vila i de la Solana (NE) i les serres d'Onil i de la Fontanella al sud (SO). A xicoteta escala, el més destacable és la modificació topogràfica generada pels buits produïts per l'activitat minera realitzada durant les últimes dècades.  
La zona d'estudi es caracteritza per ser una plana agrícola de secà, hui en dia deteriorada per les nombroses explotacions de graves i arenes que han deixat buits abandonats, o revegetats amb cultius de secà, a distint nivell dels límits que separen les parcel·les. Com a resultat, alguns buits s'han usat com a abocadors incontrolats. I la brusca diferència de cotes entre distintes parcel·les o entre les parcel·les i els seus límits, repercutix en la qualitat del paisatge, a més de crear zones insegures.   
  
El paisatge de la contornada es correspon amb una àrea semirural, amb un grau d'antropització prou elevat. Com ja s'ha dit, es tracta d'una zona de cultius de secà, amb construccions rurals disperses per tot el territori, línies elèctriques, sistemes de reg. El fons escènic de la zona està constituït per una plana predominant en l'entorn immediat, amb lleugeres elevacions i pendents molt moderades, limitada per la presència de les mencionades serres, compostes per calcàries de color gris clar, amb una cobertura vegetal de distribució irregular. El nucli urbà de Biar està a uns 1300 metres a l'est de la zona d'estudi, amb el nucli antic lleugerament més elevat que la vall, ja que s'ubica a les faldes de la serra de la Fontanella. La plana contrasta amb les serres per la seua uniformitat deguda a la presència de cultius de secà. Esta uniformitat es veu interrompuda en les parcel·les ja afectades per les activitats mineres. Respecte a les formes cal destacar les línies rectes i les formes artificials, causades per la disposició lineal dels cultius arboris, dels límits de les parcel·les, de la xarxa d'infraestructures lineals, els camins, les obres de reg i les línies elèctriques.  
  
La qualitat del paisatge ha disminuït molt degut principalment a les explotacions d'àrids existents en la zona des de fa diverses dècades.  
  
La vegetació natural ha sigut substituïda des de fa temps en tota la vall per cultius agrícoles, tradicionalment de secà. L'activitat minera ha afectat gran part d'esta plana agrícola, eliminant la vegetació d'interés natural i agrícola. Encara hi ha algun bosc menut d'espècies edafòfiles localitzat en els llits del barranc de l'Abocador i en la rambla del Vinalopó.  
La fauna existent en la zona és típica d'erms i zones de cultiu, la presència de les activitats mineres i de vies de comunicació pròximes ha fet desaparéixer les espècies més sensibles a la presència humana.  
  
A causa de les activitats humanes, el medi s'ha homogeneïtzat i la diversitat paisatgística i biològica ha disminuït.  
Segons la cartografia de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la zona no presenta actualment risc d'inundació i la vulnerabilitat dels aqüífers és baixa. Tampoc el terreny original presenta problemes d'erosió (principalment a causa del pendent escàs), però açò tot canvia segons que comença a explotar-se: s'hi retira la coberta vegetal i es creen pendents.  
Els materials de la zona presenten una estructura dentrítica, compostos per graves i arenes de colors rogencs, ocres i marrons, disposats horitzontalment d'una manera prou uniforme. L'aqüífer Villena-Benejama, on se situa l'actuació està format per dos tipus de formacions litològiques: arenes i conglomerats del plioquaternari (grossària mitjana de 40 metres) i calcàries i dolomies del cretaci superior (grossària mitjana de 500 metres).  
La xarxa hidrogràfica de la zona està formada pel riu Vinalopó, al NW de la zona d'estudi, i el barranc de l'Abocador que discorre a l'est del lloc d'estudi.  
Des del punt de vista socioeconòmic, el terme municipal de Biar se situa a la comarca de l'Alt Vinalopó, de la província d'Alacant. Està a una distància aproximada de 50 km de la capital de la província. L'economia de Biar es basa en l'agricultura de secà, la indústria del calcer i del joguet. L'EIA no aporta dades de la incidència de la indústria extractiva en l'economia del terme municipal.  
2. Afeccions legals:  
- No s'ha presentat el certificat de compatibilitat urbanística, amb el planejament vigent en el terme municipal. No obstant això, segons el visor cartogràfic publicat en la web de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge les parcel·les afectades es classifiquen com a sòl no urbanitzable comú.  
- S'ha presentat la sol·licitud d'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, però no l'informe. L'EIA tracta del consum d'aigua per a l'exercici de l'activitat, no obstant això, no aporta cap informació sobre les possibles afeccions al domini públic hidràulic o a les seues zones de servitud i policia, i de la possible incidència sobre el règim de corrents.   
- No s'ha presentat l'informe de cultura de conformitat amb el projecte, ni una còpia de la sol·licitud. S'ha presentat una còpia de la sol·licitud per a realitzar una prospecció arqueològica. Per un altre costat l'EIA no aporta cap dada sobre si hi ha una possible afecció a algun element patrimonial.  
- Vies pecuàries i altres figures de protecció:  
Hi ha una via pecuària anomenada Senda del Camino de Caudete que ix del nucli urbà de Biar i travessa el territori de sud al nord-oest i passa per la zona d'estudi.  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000 no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància, LIC, ni zones d'especial protecció per a les aus, ZEPA, designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000. Tampoc afecta cap de les figures de protecció definides per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
- Infraestructures:  
Les comunicacions més importants que travessen la zona són: pel sud la carretera CV-807 de Villena a Biar. Més lluny, a l'oest discorre la A-31 a Madrid. També hi ha una xarxa de camins veïnals que constituïxen servituds de pas.  
En la documentació no s'aporta cap informació precisa sobre el volum de la maquinària pesada que utilitzarà els camins i carreteres d'accés ni com hi afectarà l'activitat.  
Es desconeix les possibles afeccions de l'activitat sobre altres elements entre ells els elements de la xarxa elèctrica de travessen la zona i els seus voltants.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Els efectes més destacables del projecte que poden afectar negativament la zona d'estudi són:   
L'eliminació del sòl, de la vegetació i de la fauna associada. Increment dels processos erosius. Modificació del relleu i la transformació geomorfològica, deteriorament del paisatge. Modificació de la hidrologia superficial de la zona. Augment del trànsit de vehicles i producció de pols i soroll, que afectaran la contornada de l'explotació i els camins i carreteres d'accés. Afecció a la via pecuària pròxima a la zona d'estudi. Finalment afecció a elements de la xarxa elèctrica.  
  
Es desconeix quins impactes produirà l'explotació sobre les vivendes pròximes a la zona d'estudi, o com, ja s'ha dit, sobre les infraestructures de la zona.  
Cal tindre en compte que es desconeix la superfície ja afectada pel promotor sense haver obtingut una declaració d'impacte ambiental favorable prèviament.  
Les mesures protectores i correctores, descrites d'una manera molt general en la documentació, es resumixen en:  
- Lluita i protecció contra la pols i el soroll, i els gasos contaminants.  
- Lluita contra la contaminació de les aigües subterrànies.  
- Dotar de pendent la placa de la pedrera per a evacuar l'aigua.  
- Sembra d'herbàcies de creixement ràpid contra l'erosió.  
- Conservar i cuidar el sòl edàfic existent.  
- Tanca del perímetre. Col·locació de cartells informatius.  
Respecte als treballs de restauració: la informació és insuficient i no assegura la restauració de la zona ni la integració futura de les parcel·les per afectar l'entorn:   
- No deixa clar el disseny final de la zona a restaurar.  
- No es dissenya una xarxa de drenatge.  
- Es desconeixen les dades bàsiques de la restauració com són: algunes de les cotes de les parcel·les restaurades, quines infraestructures caldrà desmuntar, on es localitzaran les arreplegues.  
- No s'aporta cap càlcul dels moviments de terra necessaris per a la restauració de la zona d'estudi.   
- Les dades exposades en el projecte sobre els volums d'estèrils obtinguts en cada una de les zones no estan justificades. La relació d'estèrils/material aprofitable de cada una de les zones no està justificada.  
  
- No s'aporta absolutament cap dada sobre l'abocador inert de la zona III: no s'adjunta còpia de la sol·licitud de l'autorització; tampoc s'inclou una descripció bàsica on es definisquen els principals paràmetres, les dimensions, la capacitat i tampoc s'aclarix l'origen dels inerts que albergaria eixe abocador.  
  
- La documentació cartogràfica presentada és insuficient per a la descripció de les labors a realitzar en les fases; tampoc reflectix correctament les fases d'explotació/restauració.   
- L'estimació del cost de la restauració que reflectix el pressupost és insuficient: en la memòria de l'EIA i del projecte d'explotació es descriuen mesures protectores i treballs de restauració, no inclosos en el pressupost.  
4. Consideracions sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades.  
Les mesures protectores i correctores descrites en la documentació no comprenen totes les afeccions negatives de l'activitat en el medi. D'altra banda, les que sí estan plantejades, es descriuen d'una manera vaga, molt general i sense definir-se en el temps ni en l'espai.  
Finalment, cal ressaltar que tota la documentació està molt allunyada dels mínims en qualitat i contingut exigits en l'Orde de 3 de gener, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'establix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar davant d'esta conselleria.   
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva del projecte, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada està inclosa en l'annex I, apartat 3c.1 del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el reglament de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que li són d'aplicació.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot el susdit i segons la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar desfavorable, només als efectes ambientals, el projecte d'obertura de l'explotació de recursos de la secció A) denominada ampliació Áridos El Rubio, en el terme municipal de Biar (Alacant) promogut per Arenas del Valle, SL, per no garantir la restauració correcta de l'àrea afectada per l'explotació i la seua integració en l'entorn.   
  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 2 de febrer de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 19 de juny de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6838, del 10-08-2012 (2012/7792)

RESOLUCIÓN de 19 de junio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Almassora y Biar. Expediente número 238/2008 AIA y otro.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6838

Fecha DOGV
:   10-08-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/7792

CVE


Fecha del documento
:   19-06-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Biar](javascript:void(0))
    * [Almassora](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de junio de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Almassora y Biar. Expediente número 238/2008 AIA y otro. [2012/7792]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 238/2008 AIA Almassora y187/2008 AIA Biar.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 238/2008-AIA.  
Título: Almacén de RNP.  
Promotor: Marcial Vicent, SL.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Almassora.  
Localización: polígono la Rambla, calle la Argila 5 y 7. Almassora (Castellón).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
La empresa Marcial Vicent SL. pretende realizar la actividad de recogida, transporte y almacenamiento temporal de residuos no peligrosos a ubicar en la calle La Argila, número 5 y 7, en el polígono La Rambla del término municipal de Almassora (Castellón).  
El objeto es la solicitud de licencia ambiental de acuerdo con la Ley 2/2006, de 5 de Mayo, de Prevención de la Contaminación y Calidad Ambiental.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
El recinto en que se pretende establecer la actividad de almacén de residuos no peligrosos, tiene una superficie de 2.743 m² de solar en que se encuentra una nave de 1057.85 m² y un patio descubierto. La parcela se encuentra en un suelo de uso industrial, según el PGOU de Almassora, compatible con el uso al cual se destinará el local.  
El acceso principal a las instalaciones se realiza desde la calle de La Argila, y colindando a dicha parcela se encuentra: a la izquierda una parcela sin uso, a la derecha un almacén de cerámica, delante la vía pública y detrás una parcela sin uso.  
La actividad de la empresa empieza con la recogida selectiva de metales, que se transportan hasta la planta. Para ello se dispondrá de 4 camiones de tamaño medio. Los metales son seleccionados en origen, por lo que la selección en el almacén es mínima. Una vez en la planta se acaban de clasificar y se tratan de manera que los metales son separados y clasificados según su composición (cobre, aluminio, plomo, etc.) y a continuación se acondicionan para su transporte a fundiciones.  
En la actividad no se tiene un proceso productivo como tal, lo único que se hace es clasificar y almacenar residuos no peligrosos, en este caso concreto metales. Los medios de los que se dispone son camiones para recogida de contenedores, contenedores estancos y traspales.   
Los terrenos elegidos para la futura instalación cuentan con los servicios de agua potable, electricidad, alcantarillado público para las aguas pluviales y fecales y unos accesos adecuados. El total de la potencia eléctrica instalada será de 8,5 kW.  
La cantidad de residuos almacenados anualmente será de: 100 Tn de metales no férricos, 10 Tn de metales férricos y 10 Tn de mangueras de electricidad.  
Alternativas  
En el estudio de impacto ambiental no se consideran alternativas a la actuación proyectada.  
Afecciones legales  
La actividad proyectada es, conforme la Ley 10/1998, de Residuos, y la Ley10/2000, de Residuos de la Comunidad Valenciana, de gestión de residuos no peligrosos, por lo que queda sometida a la correspondiente autorización administrativa por la Conselleria competente en medio ambiente.  
El Real Decreto 9/2005, de 14 de enero, sobre actividades potencialmente contaminantes del suelo, exige a los titulares de aquellas actividades incluidas en la relación de su anexo I según CNAE, el remitir un informe preliminar de situación del suelo ocupado ante el órgano autonómico competente, de acuerdo con el artículo 3.1 de dicha reglamentación.  
El Decreto 266/2004, del Consell de la Generalitat, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, exige en su artículo 18, la realización de auditorías acústicas para aquellas actividades susceptibles de producir ruidos y vibraciones.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
La parcela en la que se ubicará la actividad objeto de estudio no se halla afectada por ninguna figura de protección medioambiental. No muestra riesgo de inundación según PATRICOVA y la vulnerabilidad de acuíferos es media.  
Las principales afecciones que una instalación de este tipo lleva asociadas son la generación de residuos (en este caso el almacenamiento, objeto de la actividad) y de aguas residuales contaminadas que deben ser recogidas y controladas para evitar derrames al suelo. En menor medida, pueden generarse ruido y vibraciones por el trasiego de materiales y funcionamiento de la maquinaria, así como por la carga y descarga de los materiales y residuos.  
La empresa sólo utiliza el agua para usos sanitarios y de limpieza del local. Se dispone de agua potable embotellada para los operarios.  
Las aguas residuales procedentes de la limpieza del personal y de sus necesidades fisiológicas serán conducidas mediante tuberías de PVC hasta el alcantarillado de Almassora. El agua de lluvia será recogida en cubierta y, mediante canalizaciones, conducida a la red de alcantarillado. Se dispone de una arqueta de registro anterior a la conexión con el alcantarillado.   
Los metales férricos y no férricos se almacenarán en el interior de la nave para evitar que se mojen con la lluvia y puedan producir lixiviados. Estos serán clasificados en función de su naturaleza, y por diferentes materiales. Así mismo, su selección final, también se realizará en el interior de la nave, no existiendo en ningún caso metales en el exterior a fin de evitar que durante alguna lluvia circunstancial se produzcan lixiviados.  
El tráfico de camiones puede producir el arrastre de polvo, tierras y otros materiales. Para ello se dispondrá de una zona de lavado de los bajos de los camiones para evitar que el polvo se extienda por los alrededores de la actividad. En la zona de lavado existirá un separador de grasas enterrado, con una pequeña balda de recogida de 5 m³ para recoger el oportuno residuo. Este residuo será gestionado por un gestor autorizado.  
En cuanto al impacto acústico, la etapa de construcción dará lugar a un incremento de los niveles de ruido local como consecuencia del movimiento de camiones, transporte de materiales y equipo y la maquinaria utilizada que se tratará de minimizar realizando los trabajos de construcción durante las horas del día solamente.   
Respecto al ruido durante la actividad, los únicos focos que pueden provocar ruido serian la entrada y salida de camiones, alguna de las operaciones de selección, o la carga/descarga de algunos de los contenedores. Se aporta, en el estudio de impacto ambiental, un estudio de ruido en el que se justifica que con el cerramiento previsto a base de fábrica de bloques de hormigón y plancha metálica en los laterales y la cubierta de la nave, será suficiente para amortiguar el ruido producido por la actividad. Del mismo se deduce que el máximo nivel de ruido que se transmite al exterior del solar es de 19 dBA, por tanto inferior a 60 dBA y la actividad no se realiza nunca en horario nocturno, permaneciendo cerrada entra las 22:00 y las 8:00, período en el que la transmisión máxima permitida es de 50 dBA. Si además se considera que no hay zonas habitadas a menos de 200 m de distancia, no sería necesario adoptar medidas correctoras.  
Con el fin de evitar las vibraciones, todas aquellas máquinas que lo necesiten se montarán sobre soportes antivibratorios, y como norma general se ubicarán a más de 1,00 m de cualquier pared o estructura.  
El impacto visual se evitará habilitando alguna zona de vegetación en la fachada.  
El programa de vigilancia ambiental tendrá por objeto comprobar que las medidas protectoras y correctoras sean suficientes y que no se produzca ningún impacto no considerado sobre el medio ambiente.  
Verificación periódica de la coincidencia de los impactos previstos con los reales.  
La gerencia asumirá la responsabilidad de llevar a cabo una revisión rutinaria y periódica de los impactos causados durante el transcurso de la actividad, tomando las medidas que se consideren oportunas en caso de aparición de algún impacto no previsto.  
Asimismo, la gerencia se compromete a comunicar a la Conselleria de Medio Ambiente cualquier variación que pudiera ocasionar un daño sobre el medio ambiente, poniéndose a la disposición de esta para tomar cuantas medidas consideren oportunas.  
Verificación periódica de la validez de las medidas protectoras y correctoras previstas:  
- Revisión anual del estado de la cumbrera de la nave para evitar que el agua de lluvia moje los metales.  
- Revisión periódica de los toldos de los camiones para que estén en perfectas condiciones.  
- Observación periódica de los accesos y alrededores para comprobar que no se han arrastrado suciedades con los bajos de los camiones, y que el lado de los bajos es efectivo.  
- Revisión bianual de que las instalaciones de toda la nave: fecales, pluviales, instalación eléctrica y contraincendios, funcionan correctamente.  
Comprobar el valor de las medidas protectoras y correctoras previstas. En caso de detectarse la no aplicación de las medidas correctoras o la insuficiencia de estas para corregir los impactos producidos, la gerencia tomará las medidas necesarias para asegurar la aplicación de estas o las modificaciones necesarias para que sean efectivas.  
Tramitación administrativa  
Con fecha 16 de agosto de 2008, tuvo entrada en la Dirección General de Gestión de Medio Natural escrito del Ayuntamiento de Almassora por el que se solicitaba la evaluación de impacto ambiental del proyecto y se remitía el correspondiente expediente, incluyendo:  
- Proyecto técnico  
- Estudio de impacto ambiental  
- Documento de síntesis.  
El propio escrito de remisión certifica que el expediente ha sido sometido a información pública mediante su publicación en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón (número 51) de fecha 24 de abril de 2008 y ha permanecido expuesto en el tablón de edictos del Ayuntamiento desde el 9 de abril de 2008 al 15 de mayo de 2008, sin que se hayan formulado alegaciones al respecto.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 6-c, del Anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del Artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental atribuye al órgano medioambiental la competencia en formulación de la declaración de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.   
El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto «Almacén de Residuos No Peligrosos» promovido por Marcial Vicent, SL., a ubicar en el polígono La Rambla, calle La Argila, número 5 y 7, del término municipal de Almassora, provincia de Castellón, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, y demás documentación que constituye el expediente evaluado.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. No se llevarán a cabo almacenamientos temporales de residuos en el patio anterior a la nave industrial.  
2. Se deberá obtener la preceptiva autorización de vertido a la red de alcantarillado, concedida por el Ayuntamiento. Las aguas residuales vertidas, deberán cumplir los parámetros establecidos por la normativa.  
3. Queda prohibida la limpieza de las instalaciones por baldeo debiendo efectuarse mediante barrido húmedo.  
4. Con el fin de garantizar el cumplimiento de los niveles de ruido exigidos por la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Comunidad Valenciana de Protección Contra la Contaminación Acústica, se deberá realizar una auditoría acústica a la puesta en marcha de la actividad proyectada, conforme al art. 18 del Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, que desarrolla la Ley 7/2002, de 3 de diciembre.  
5. Deberá llevarse un registro documentado del programa de vigilancia ambiental incluido en el estudio de impacto ambiental a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
6. Se presentará ante la Dirección General para el Cambio Climático el informe preliminar de situación del suelo por tratarse de una actividad considerada potencialmente contaminante del suelo, en cumplimiento con el artículo 3 del RD 9/2005, de 14 de enero, sobre Actividades potencialmente contaminantes del suelo.  
7. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
8. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá ser comunicado al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
  
Valencia, 30 de enero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 187/2008-AIA.  
Promotor: Arenas del Valle, S L.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial. Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia (Alicante).  
Objeto del proyecto: explotación de recursos de la Sección A) Áridos El Rubio Núm. 730.  
Localización: en el término municipal de Biar (Alicante) las siguientes parcelas:  
- Del polígono núm.12 las siguientes parcelas: 13, 14, 15, 16, 17, 21, 22, 44, 45, 46, 47, 48, 50, 69, 70, 71, 77, 78, 80, 81, 85, 89, 94, 95, 96, 97, 98, 118, 119, 120, 121, 122, 125, 126, 131, 134, 135, 136, 137, 138, 139, 140, 141, 142, 143, 144, 164, 166, 167, 168, 169, 170, 171, 172, 173, 174, 175, 176, 177, 179, 209, 211, 212, 223, 224, 229, 310   
- Del polígono núm. 13, la parcela 253  
Descripción del proyecto:  
1. Antecedentes:  
La zona de estudio y su entorno es una zona afectada desde hace varias décadas por distintas explotaciones de áridos, pertenecientes a distintos promotores, que ha dado como resultado la pérdida de calidad del paisaje, con parcelas excavadas a distintas cotas, separadas por taludes casi verticales. Tradicionalmente, las explotaciones consistían en el aprovechamiento de parcelas sucesivas por parte de cada uno de los promotores, resultando zonas de explotación poco compactas y dispersas. Actualmente, existen dos promotores diferentes que solicitan ampliaciones de sus respectivas explotaciones de áridos, entre ellos está Arenas del Valle, S L. Algunas de las parcelas solicitadas en este proyecto, ya fueron solicitadas en un proyecto presentado por varios promotores en el año 2004, con expediente de impacto ambiental 207/2004-AIA, que obtuvo una declaración de impacto ambiental negativa. En la documentación técnica presentada persisten los motivos por los que se evaluó negativamente aquel expediente, puesto que sigue sin justificar que las medidas de restauración presentadas aseguren la restauración de la superficie afectada y su integración en el entorno una vez terminada la actividad extractiva. Por otro lado, el proyecto no incluye en la restauración muchas de las parcelas ya afectadas sin la obtención previa de una declaración de impacto ambiental.  
También es importante destacar que, dada la naturaleza de la explotación, en la que se entremezclan parcelas de distintos promotores, es necesario que las soluciones presentadas por los distintos promotores sean coherentes y compatibles entre sí.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es la explotación de áridos denominada Áridos El Rubio núm. 730, promovida por Arenas del Valle, SL, en el término municipal de Biar en Alicante, tramitada como Sección A), por la Ley de Minas.  
El proyecto describe una explotación a cielo abierto, donde la excavación se realizará por medios mecánicos, rebajando la cota directamente con retroexcavadora y cargando el material directamente en camión. Según proyecto, la excavación se realizará con bancos sucesivos de 5 m de altura e inclinación de 30º, se dejarán bermas de 3 m de ancho entre los sucesivos bancos. La excavación llegará a descender 28 m en el frente sur este.  
Según proyecto, la superficie del terreno a ocupar es de aproximadamente 64,3 Ha, sin embargo, el proyecto no aclara qué superficie ya ha afectado la empresa promotora, y en qué fase se encuentra la restauración de la misma. La documentación no aporta suficiente información para describir con claridad la situación actual de la zona.  
La vida de la cantera (contando un año para el desmantelamiento de la planta y la restauración de esta área) será de 29 años.  
Los recursos a extraer se reducen a una gran capa horizontal de materiales detríticos cuaternarios, compuestos por gravas y arenas, dispuestos en estratos horizontales. Los productos que se obtendrán son áridos de granulometrías finas, que serán utilizados y absorbidos en la zona como materia prima para la fabricación de aglomerados, hormigones y como áridos para obra civil o construcción en general.   
No se ha diseñado un sistema de drenaje propiamente dicho, donde se justifiquen con cálculos razonados las dimensiones y localizaciones de cada uno de sus elementos, así como la conexión del mismo con la red de drenaje natural.  
Tampoco se explica nada respecto a la planta de tratamiento existente en la zona.  
No se ha presentado un plan de restauración propiamente dicho, tal y como regula el Real Decreto 2994/1982, de 15 de octubre, sobre restauración de espacio natural afectado por actividades mineras. Se ha incluido la restauración como una parte más del proyecto de explotación. El planteamiento de la restauración es el siguiente:  
Las labores de explotación/restauración están programadas en 4 fases, físicamente la zona de estudio está dividida en tres zonas: I, II y III. En la fase 1 se realizan la preparación del terreno y explotación de la zona I, en las fases 2 y 3 se programan trabajos de explotación y de restauración en las tres zonas en las que se divide el área de estudio y en la fase 4 se realizarán únicamente labores de restauración en la zona III.  
Según proyecto, la restauración constará de los siguientes trabajos en cada una de las tres zonas en las que el proyecto divide el área de estudio:  
- La restauración de la zona I consistirá en el remodelado topográfico de los taludes hasta alcanzar una inclinación de 30º revegetando con herbáceas y recuperando el uso agrícola de la zona.  
- La restauración de la zona II se basará en el relleno de los huecos creados en esta zona recuperando la cota original del terreno, usando para ello estériles de la explotación   
- Para restauración de la zona III se plantean dos soluciones: una subzona se utilizará como vertedero de inertes externos a la explotación, y en el resto de la zona III, se restaurará igual que la zona I: utilizando estériles para el tendido de los taludes hasta alcanzar una inclinación de 30º, se revegetará con herbáceas, y después se realizarán plantaciones agrícolas, como las de las zonas que rodean la explotación.  
El Programa de vigilancia ambiental es insuficiente en calidad y contenido. Se describe de manera muy general los trabajos a realizar, que, resumiendo se basarán en:  
- Durante los trabajos de explotación y restauración se realizarán los siguientes controles: control de los riesgos geológicos; control de la calidad atmosférica; control de la vegetación que rodea la zona de explotación.  
- Durante la fase de mantenimiento de la restauración: vigilancia de las siembras y plantaciones realizadas; control del funcionamiento de los canales perimetrales; análisis físico-químico de los suelos, para comprobar la eficacia de las enmiendas.  
3. Estudio de alternativas y justificación de la solución adoptada.  
El EIA presenta como alternativa la ubicación de la explotación en unas parcelas muy cercanas a las finalmente elegidas. La documentación plantea someramente esta alternativa, donde, según proyecto, el depósito geológico es de mejor calidad. Se descarta esta ubicación por su mayor afección visual, al estar más cerca de la carretera CV-807 y por ocupar la zona de servidumbre y de policía del río Vinalopó.  
Tramitación administrativa:  
1. Remisión del expediente.  
El 09 de junio de 2008 se recibe del Servicio territorial de Industria y seguridad de Alicante la siguiente documentación referente a la ampliación de la explotación de recursos de la Sección A), denominada Ampliación Áridos El Rubio promovida por Arenas del Valle, SL., en el término municipal de Biar (Alicante): EIA y su documento de síntesis, proyecto de explotación y memoria técnica de medidas correctoras de la contaminación atmosférica. No se ha presentado un Plan de restauración, tal y como establece el Real decreto 2994/1982, de 15 de octubre, sobre restauración de espacio natural afectado por actividades mineras.  
Junto a la documentación técnica se aporta:  
- Copia de la solicitud del informe a Confederación Hidrográfica del Júcar con registro de entrada en 29 de julio de 2005.  
- Copia de la solicitud de permiso para realizar una prospección arqueológica con registro de entrada en 05.08.2008.   
2. Información pública:  
La documentación estuvo sometida a información pública y transcurrido el plazo de 30 días hábiles no se presentaron alegaciones. El anuncio de la solicitud se publicó en el DOGV Núm. 5164, de 28.12.2005.  
  
Consideraciones ambientales:  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Se accede a la zona de estudio por la carretera de CV-807 que une Biar con la Cañada. En sentido la Cañada se tomará un camino que parte de la margen derecha de esta carretera que conduce a toda la zona afectada por esta actividad.   
La zona de estudio está situada en las zonas externas del este de las Cordilleras Béticas. La actividad se ubica en un amplio valle cuaternario generado por los sedimentos depositados por el río Vinalopó (el valle de Biar). La principal característica morfológica a gran escala es la suavidad del terreno, formando una gran una llanura con una ligera pendiente general del 2-3%, flanqueada por dos alienaciones prebéticas: las sierras de la Villa y la Solana (NE) y las sierras de Onil y de la Fontanella al Sur (SW). A pequeña escala, lo más destacable es la modificación topográfica generada por los huecos producidos por la actividad minera realizada durante las últimas décadas.  
La zona de estudio se caracterizaría por ser una llanura agrícola de secano, hoy en día deteriorada por las numerosas explotaciones de gravas y arenas que han dejado huecos abandonados, o revegetados con cultivos de secano, a distinto nivel que los lindes que separan las parcelas. Como resultado, algunos huecos se han usado como vertederos incontrolados. Y la brusca diferencia de cotas entre distintas parcelas o entre las parcelas y sus lindes, repercute en la calidad del paisaje además de crear zonas inseguras.   
El paisaje de los alrededores se corresponde con un área semirrural, siendo el grado de antropización bastante elevado. Como ya se ha dicho, se trata de una zona de cultivos de secano, con construcciones rurales dispersas por todo el territorio, tendidos eléctricos, sistemas de riego. El fondo escénico de la zona está constituido por una llanura predominante en entorno inmediato, con ligeras elevaciones y pendientes muy moderadas, que se ve limitado por la presencia de las mencionadas sierras, compuestas por calizas de color gris claro, con la cobertura vegetal de distribución irregular. El núcleo urbano de Biar se encuentra a unos 1300 metros al SE de la zona de estudio, encontrándose el casco antiguo ligeramente más elevado que el valle ya que se ubica a las faldas de la sierra de la Fontanella. La llanura contrasta con las sierras por la uniformidad de la misma debida la presencia de cultivos de secano, esta uniformidad se ve interrumpida en las parcelas ya afectadas por las actividades mineras. Respecto a las formas es de destacar las líneas rectas y formas artificiales, debido a la disposición lineal de los cultivos arbóreos, de los lindes de las parcelas, de la red de infraestructuras lineales, caminos, obras de riego y tendidos eléctricos.  
La calidad del paisaje ha disminuido mucho debido, principalmente a las explotaciones de áridos existentes en la zona desde hace varias décadas.  
La vegetación natural ha sido sustituida desde hace tiempo en todo el valle por cultivos agrícolas, tradicionalmente de secano. La actividad minera ha afectado a gran parte de esta llanura agrícola, eliminando la vegetación de interés natural y agrícola. Todavía existe algún bosquete de especies edafófila localizada en los cauces del barranco del Derramador y en la rambla del Vinalopó.  
La fauna existente en la zona es típica de eriales y zonas de cultivo, la presencia de las actividades mineras y de vías de comunicación cercanas ha hecho desaparecer las especies más sensibles a la presencia humana.  
Debido a las actividades humanas, el medio se ha homogeneizado y la diversidad paisajística y biológica ha disminuido.  
Según la cartografía de la Conselleria de Medio ambiente, agua, urbanismo y vivienda, la zona no presenta actualmente riesgo de inundación y la vulnerabilidad de los acuíferos es baja. Tampoco el terreno original presenta problemas de erosión (principalmente debido a la escasa pendiente), pero esto cambia según se empieza a explotar: se retira la cubierta vegetal y se crean pendientes.  
Los materiales de la zona presentan una estructura dentrítica, compuestos por gravas y arenas de colores rojizos, ocres y marrones, dispuestos horizontalmente de una manera bastante uniforme.  
El acuífero Villena-Benejama, donde se sitúa la actuación está formado por dos tipos de formaciones litológicas: arenas y conglomerados del pliocuaternario (espesor medio de 40 metros) y calizas y dolomías del cretácico superior (espesor medio de 500 metros)  
La red hidrográfica de la zona está formada por el río Vinalopó, al NW de la zona de estudio, y el barranco del Derramador que discurre al Este del lugar de estudio.  
Desde el punto de vista socioeconómico, el término municipal de Biar se encuentra en la comarca del Alt Vinalopó, en la provincia de Alicante. Se encuentra a distancia aproximada de 50 km de la capital de la provincia. La economía de Biar se basa en la agricultura de secano, la industria del calzado y del juguete. El EIA no aporta datos de la incidencia de la industria extractiva en la economía del término municipal.  
2. Afecciones legales:  
- No se ha presentado certificado de compatibilidad urbanística, con el planeamiento vigente en el término municipal. Sin embargo, según el visor cartográfico publicado en la web de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda las parcelas afectadas se clasifican como suelo no urbanizable común.  
- Se ha presentado la solicitud de informe de Confederación Hidrográfica del Júcar, pero no el informe. El EIA aborda el consumo de agua para el desarrollo de la actividad, sin embargo no aporta ninguna información sobre posibles afecciones a dominio público hidráulico o a sus zonas de servidumbre y policía, y de la posible incidencia sobre el régimen de corrientes.   
- No se ha presentado el informe de cultura de conformidad con el proyecto, ni una copia de la solicitud del mismo. Se ha presentado una copia de la solicitud para realizar una prospección arqueológica. Por otro lado el EIA no aporta ningún dato sobre si existe una posible afección a algún elemento patrimonial.  
- Vías pecuarias y otras figuras de protección:  
Existe una vía pecuaria llamada Vereda del Camino del Caudete que parte del núcleo urbano de Biar y atraviesa en territorio de SE al NW, pasando por la zona de estudio.  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000 no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de importancia, LICs, ni zonas de especial protección para las aves, ZEPAs, designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco afecta a ninguna de las figuras de protección definidas por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.  
- Infraestructuras:  
Las comunicaciones más importantes que atraviesan la zona son: por el Sur la carretera CV-807 de Villena a Biar. Más lejos, al W discurre la A-31 a Madrid. También existe una red de caminos vecinales que constituyen servidumbres de paso.  
En la documentación no se aporta ninguna información precisa sobre el volumen de maquinaria pesada que utilizará los caminos y carreteras de acceso ni cómo afectará la actividad a los mismos.   
Se desconoce las posibles afecciones de la actividad sobre otros elementos entre ellos los elementos de la red eléctrica de atraviesan la zona y sus alrededores.  
3. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de medidas correctoras.  
Los efectos más destacables del proyecto que pueden afectar negativamente la zona de estudio son:  
La eliminación del suelo, de la vegetación y de la fauna asociada. Incremento de los procesos erosivos. Modificación del relieve y transformación geomorfológica, deteriorando el paisaje. Modificación de la hidrología superficial de la zona. Aumento del tránsito de vehículos y producción de polvo y ruido, que afectará a los alrededores de la explotación y a los caminos y carreteras de acceso. Afección a la vía pecuaria cercana a la zona de estudio. Por último afección a elementos de la red eléctrica.  
Se desconoce qué impactos producirá la explotación sobre las viviendas cercanas a la zona de estudio, o como, ya se ha dicho, sobre las infraestructuras de la zona.  
Hay que tener en cuenta que se desconoce la superficie ya afectada por el promotor sin haber obtenido una declaración de impacto ambiental favorable previamente.  
Las medidas protectoras y correctoras, descritas de una manera muy general en la documentación, se resumen en:  
- Lucha y protección contra el polvo y el ruido, y gases contaminantes.  
- Lucha contra la contaminación de las aguas subterráneas.  
- Dotar de pendiente a la plaza de la cantera para evacuar el agua.  
- Siembra de herbáceas de rápido crecimiento contra la erosión.  
- Conservar y cuidar el suelo edáfico existente.  
- Vallado del perímetro. Colocación de carteles informativos.  
Respecto a los trabajos de restauración: la información insuficiente y no asegura la restauración de la zona ni la integración futura de las parcelas a afectar en el entorno:   
- No deja claro el diseño final de la zona a restaurar.  
- No se diseña una red de drenaje.  
- Se desconocen datos básicos de la restauración como: algunas de las cotas de las parcelas restauradas, qué infraestructuras habrá que desmontar, donde se localizarán los acopios.  
- No se aporta ningún cálculo de los movimientos de tierra necesarios para la restauración de la zona de estudio.   
- Los datos expuestos en el proyecto sobre los volúmenes de estériles obtenidos en cada una de las zonas no están justificados. La relación de estériles/material aprovechable de cada una de las zonas no está justificada.  
- No se aporta absolutamente ningún dato sobre el vertedero de inertes de la zona III: no se adjunta copia de la solicitud de la autorización del mismo, tampoco de incluye una descripción básica del mismo en la que se definan sus principales parámetros, sus dimensiones, su capacidad, tampoco se aclara el origen de los inertes que albergaría dicho vertedero.  
- La documentación cartografía presentada, es insuficiente para la descripción de las labores a realizar en las fases tampoco refleja correctamente las fases de explotación/restauración.   
- La estimación del coste de la restauración que refleja el presupuesto es insuficiente: en la memoria del EIA y del proyecto de explotación se describen medidas protectoras y trabajos de restauración, no incluidos en el presupuesto.  
4. Consideraciones sobre la aplicación de las medidas correctoras propuestas.  
Las medidas protectoras y correctoras descritas en la documentación no abarcan todas las afecciones negativas de la actividad en el medio. Por otro lado, las que si están planteadas, se describen de una manera vaga, muy general y sin definir en el tiempo ni en el espacio.  
Por último, es necesario resaltar que toda la documentación está muy alejada de los mínimos en calidad y contenido exigidos en la Orden de 3 de enero de la Conselleria de Territorio y vivienda por la que se establece el contenido mínimo de los estudios de impacto ambiental que se hayan de tramitar ante esta Conselleria.   
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de un declaración de impacto ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1 del Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se modifica el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
A lo vista de lo anterior y de la propuesta técnica de declaración de impacto ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de apertura de la explotación de recursos de la Sección A) denominada ampliación Áridos el Rubio, en el término municipal de Biar (Alicante) promovido por Arenas del Valle, SL., por no garantizar la correcta restauración del área afectada por la explotación y su integración en el entorno.   
  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 2 de febrero de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno».  
  
Valencia, 19 de junio de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML