Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5112, del 11-10-2005 (2005/11120)

Resolució de 20 de setembre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5112

Data del DOGV
:   11-10-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/11120

CVE


Data del document
:   20-09-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Quatretonda](javascript:void(0))
    * [Sellent](javascript:void(0))
    * [Altura](javascript:void(0))
    * [Vinaròs](javascript:void(0))
    * [Anna](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

Resolució de 20 de setembre de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X11120]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent als expedients 127/04-AIA Vall d'Alba, 018/03-AIA Anna, 429/03-AIA Sellent, 392/03-AIA Altura, 361/03-AIA Quatretonda i 246/03-AIA Vinaròs, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 20 de setembre de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 127/04-AIA
  
Títol: Indústria per a la fabricació de paviments i revestiments ceràmics
  
Promotor: Argenta Cerámica SL
  
Autoritat substantiva: Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge de la Generalitat Valenciana
  
Localització: Pol. ind. de la Vall d'Alba, vial 5, parcel·la 2, la Vall d'Alba (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
Argenta Cerámica SL, pretén implantar l'activitat industrial de fabricació de paviments i revestiments ceràmics en una parcel·la situada en el polígon de la Vall d'Alba. L'esmentada activitat es durà a terme en l'interior d'instal·lacions industrials ja construïdes i, com es desprén de la localització d'aquesta, en un entorn proveït de tots els serveis urbans necessaris per al desenvolupament d'aquella.
  
2. Antecedents
  
L'activitat que se sotmet a avaluació d'impacte ambiental se situa en el polígon industrial de la Vall d'Alba, sobre sòl qualificat com a industrial pel planejament municipal vigent, en haver sigut, aquell, avaluat ambientalment, junt amb la resta del municipi, en el marc del PGOU de la Vall d'Alba, i disposa de declaració d'impacte ambiental de data 1 de març de 1999.
  
3. Caràcter de la declaració
  
La declaració d'impacte ambiental que conforma aquesta resolució forma part del procés d'autorització ambiental Integrada en tràmit, en aplicació de la Llei 16/2002, d'1 de juliol de prevenció i control integrats de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
Aquesta normativa determina el contingut i abast de l'autorització ambiental integrada, la finalitat del qual és integrar en una única resolució totes aquelles autoritzacions i pronunciaments sectorials en matèria d'abocaments d'aigües residuals, producció i gestió de residus i emissions a l'atmosfera, totes les quals són atribucions de la conselleria competent en matèria de medi ambient de la Generalitat, preceptius per a la implantació i posada en marxa de les instal·lacions sotmeses al règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
En els casos en què així succeïsca i, al mateix temps, l'emplaçament ho permeta, pertoca excloure del contingut de la declaració d'impacte ambiental aquells aspectes que la Llei 16/2002, d'1 de juliol de prevenció i control integrats de la contaminació, i el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana, reserven a la resolució administrativa que conté l'autorització ambiental integrada, a fi d'evitar duplicitats innecessàries en el procés d'anàlisi i valoració ambiental, com també en l'establiment de mesures correctores, protectores i la vigilància i control d'aquestes.
  
Cal considerar que l'avaluació d'impacte ambiental de les afeccions ambientals derivades de l'emissió de contaminants atmosfèrics, generació de residus, consum d'aigües i abocament d'aigües residuals, es realitza a través dels informes que emeten organismes i serveis competents en cada una de les matèries, els quals al seu torn són consultats pel departament que emet l'autorització ambiental integrada.
  
A la vista de l'article 22 del Decret 40/2004, l'autorització ambiental integrada contindrà, a banda de la declaració d'impacte ambiental, tota una sèrie d'apartats a través dels quals podran minimitzar-se els impactes directes sobre el medi abiòtic i la població. Els impactes ambientals directes seran sobre els quals més fàcilment es podran adoptar mesures correctores que, al seu torn, resultaran mesures preventives dels impactes indirectes sobre el medi natural biòtic, perceptual i social. Són les afeccions directes, les que durant el funcionament normal de les activitats IPPC poden donar-se sobre els treballadors i el medi natural inert o abiòtic (aire, sòl i aigua) i les indirectes, les que poden donar-se sobre el medi biòtic (flora, fauna i processos biòtics).
  
En conseqüència, la necessària coordinació administrativa entre els diversos departaments de la Conselleria de Territori i Habitatge, si més no exigeix que la declaració d'impacte ambiental, que és succeïda per una autorització ambiental integrada, limite l'àmbit de decisió d'aquesta als aspectes relacionats amb les afeccions directes a la fauna, flora, paisatge, espais naturals protegits, zones humides, formacions geomorfològiques d'interés, i altres aspectes d'entitat semblant.
  
4. Tramitació administrativa
  
En data 4 de maig de 2004 es rep, en l'Àrea d'Avaluació Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, un escrit procedent de l'Àrea de qualitat ambiental de l'esmentada Conselleria, segons el qual se sol·licita que es procedisca a l'avaluació de l'impacte ambiental de l'activitat de referència. A més, pel mateix es comunica que, havent finalitzat el termini d'informació pública, no s'hi han presentat al·legacions.
  
5. Afeccions legals
  
Els condicionants de la declaració d'impacte ambiental de data 1 de març de 1999, de resolució de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental de la PGOU de la Vall d'Alba, com també les mesures protectores previstes en l'estudi d'impacte ambiental de l'esmentat Pla general.
  
La indústria sol·licita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
D'acord amb els articles 18, 19 i 20 de l'Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, les competències en matèria de control integrat de la contaminació, qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, i el seguiment, control i gestió de residus s'atribueixen a la Direcció General de Qualitat Ambiental.
  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.
  
6. Consideracions ambientals
  
Atés l'entorn en què se situa la indústria, i com ja s'ha comentat en anterior apartat, no cal esperar, en el cas concret avaluat, afeccions ambientals de rellevància dins del conjunt d'aquells valors que s'han delimitat a aquesta declaració. I és que, atés que es localitza en l'interior d'un polígon industrial, s'entén que ja es van estudiar els aspectes territorials susceptibles de patir impacte a raó de l'ús donat al sòl. És per açò pel que no s'entrarà novament en això, remetent, en tot cas, als condicionants de la declaració d'impacte ambiental del PGOU d'Onda (expedient número 301/98-AIA), de data 8 de juliol de 1998, dels quals es transcriuen, a continuació, aquells que presenten relació amb el cas ara avaluat:
  
7) En relació amb el tractament i evacuació de les aigües residuals:
  
7.a) En el termini més breu possible s'executaren les obres necessàries per a evacuar les aigües residuals tractades, de la depuradora situada al sud del nucli urbà, al barranc del Regall o de la Juncosa, i eliminar tot seguit les conduccions que actualment porten l'efluent a l'Avenc.
  
7.b) Ateses les dimensions del sòl urbanitzable no detallat d'ús industrial i les condicions de l'actual estació depuradora d'aigües residuals, es considera necessari la construcció i posada en funcionament, prèvia al desenvolupament de nous sectors, d'una estació depuradora pròpia per a tot el polígon industrial.
  
En conseqüència, el projecte de Pla general reservarà, en l'àmbit del polígon industrial la superfície de sòl necessària per a la ubicació de les infraestructures de tractament de les aigües residuals industrials.
  
8) Els plans parcials elaborats per al desenvolupament del sòl urbanitzable no detallat d'ús industrial contindran estudis detallats sobre:
  
- Inventari dels elements etnològics de les antigues infraestructures hidràuliques i prospecció arqueològica. Si aquesta fóra positiva es comunicarà a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport adoptant les mesures que aquest organisme suggerisca.
  
- Localització i grafiat dels enclavaments forestals i conservació d'aquests en integrar-los com a zones verdes del sector.
  
- Elaboració de normes particulars sobre mesures correctores si hi ha demanda d'instal·lació d'indústries del sector ceràmic. Pel que fa a la contaminació atmosfèrica generada tant dels distints processos industrials com dels parcs d'emmagatzematge de la matèria primera a l'aire lliure(argiles).
  
9) S'aplicarà de manera subsidiària en tot ?àmbit del terme municipal els models d'ordenances elaborats conjuntament per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies sobre, abocament a la xarxa municipal de clavegueram, i sobre, prevenció de la contaminació acústica (sorolls i vibracions).
  
Atés que no s'afecta directament cap àrea protegida, açò és, qualssevol àrees que puguen estar subjectes a algun tipus de protecció administrativa, com ara ZEPA, LIC, microreserves, etc, no cal referir-se a cap altre impacte l'entitat del qual suggerisca la seua rellevància en el context en què es puguen plantejar.
  
10. Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, pel que disposa l'apartat l) del grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de modificació del Reial decret legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Indústria per a la fabricació de paviments i revestiments ceràmics, localitzat al pol. ind. de la Vall d'Alba, vial 5, parcel·la 2, Vall d'Alba (Castelló), i promogut per Argenta Cerámica SL, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
1. Per la seua ubicació, es considera que en matèria d'emissions atmosfèriques, soroll, abocament d'aigües residuals i generació de residus, serà suficient el compliment de la legalitat vigent o, si és el cas, amb l'adopció de les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió especificats en el Decret 40/2004, de 5 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es desenvolupa el règim de prevenció i control integrats de la contaminació a la Comunitat Valenciana.
  
2. La Direcció General de Qualitat Ambiental, com a òrgan competent en matèria de qualitat d'aigües, seguiment i control d'aquest recurs, protecció atmosfèrica i acústica, el seguiment, control i gestió de residus i, a més, com a òrgan amb competència substantiva en matèria d'autorització ambiental integrada, haurà de constatar periòdicament que el funcionament de l'activitat objecte de referència s'ajusta al que reglamenta o, si és el cas, a les millors tecnologies disponibles i els valors límit d'emissió. A aquest efecte, anualment, la Direcció General de Qualitat Ambiental remetrà a la Direcció General de Gestió del Medi Natural el certificat del compliment per part del promotor de tot l'anteriorment especificat en relació amb la producció i programes de minimització de residus, emissions, abocaments, seguiment i control de les activitats relacionades amb els recursos hidrològics de la Comunitat Valenciana i la resta d'aspectes que condicionen ambientalment el projecte.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte ambiental.
  
València, 7 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 018/2003-AIA
  
Títol: Modificació puntual i Pla parcial del sector AnnaGolf
  
Promotor: Ajuntament d'Anna
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: A l'oest del paratge conegut com l'Albufera d'Anna
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La classificació com a sòl urbanitzable esportiu - turístic - residencial d'una superfície estimada en 919.966 m², amb la inclusió d'un camp de golf, habitatges unifamiliars aïllats i adossats, cases turístiques i un complex hoteler.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. La pràctica totalitat de la proposta s'emmarca sobre sòls transformats des de fa molt de temps al cultiu de secà, amb presència puntual i poc representativa d'àrees naturals, seminaturals o incultivades sobre bancals i amb la creixent i recent incorporació de plantacions de regadiu.
  
II. Es tracta d'un terreny ondulat, sense pendents acusats, sobre els quals es preveu realitzar un reduït moviment de terres, i adaptar-se a la morfologia existent en la mesura que siga possible.
  
III. De la superfície proposada, 401.119 m² es dedicaran a la pràctica del golf i les necessitats associades d'aquesta. Els tees d'eixida, els fairways, els greens i el camp de pràctiques comporten un total de 226.388'80 m² que requereixen ser regats, als quals caldria afegir la zona natural de la resta del recorregut, que disposa de 130.017'50 m².
  
IV. El camp de golf disposarà de llacs artificials impermeabilitzats que funcionaran com a dipòsits d'emmagatzematge d'aigües per al reg de les instal·lacions a més de ser elements integradors de la composició i disseny de les àrees de joc. El volum d'emmagatzematge s'estima en 55.632'80 m³.
  
V. Es preveu un total de 628 nous habitatges, amb un potencial d'ocupació que ascendeix a 2.270 habitants, incloses les 700 places hoteleres, i el nombre de població empadronada en 2003 en el municipi és de 2.750 habitants.
  
VI. En computar la superfície del camp de golf es planteja una densitat de 7 habitatges per hectàrea, amb alçàries màximes de 6'50 metres (2 plantes per als usos residencials) i 10'50 metres (3 plantes per als equipaments i usos terciaris).
  
VII. Segons la documentació presentada, si bé el projecte no constitueix una palpable necessitat del municipi, és possible que resulte molt important per a completar l'oferta turística junt amb l'espai conegut com l'Albufera, a més de plantejar una alternativa al cultiu de secà o plantacions de secà, avui en baixa.
  
VIII. La realització del complex requereix d'una sèrie d'infraestructures encara per realitzar on s'inclouen la millora i adequació dels accessos, la implantació de sistemes de depuració d'aigües residuals, el proveïment d'aigua potable a la població, el transport d'energia elèctrica, la gestió de residus, etc.
  
IX. El projecte inclou la restauració d'una superfície degradada amb motiu d'una activitat extractiva.
  
3. Alternatives
  
No es presenta estudi d'alternatives de localització.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 21 de gener de 2003 l'Ajuntament d'Anna va remetre un projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a la modificació puntual i Pla parcial del sector AnnaGolf, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons els anuncis publicats en el diari Las Provincias de data 17 d'agost de 2001 i en el DOGV núm. 4072, de 27 d'agost de 2001.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar 13 al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament d'Anna, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
2. Resum d'al·legacions
  
Només dues de les al·legacions presentades fan referència a matèries ambientals, i es recull el contingut d'aquestes de manera resumida a continuació:
  
- Insuficiència del depòsit municipal i de la infraestructura existent per al proveïment d'aigua potable a la població.
  
- Insuficiència del col·lector d'aigües residuals a què es pretén connectar la infraestructura de sanejament del sector.
  
- Errades en el càlcul de la dotació d'aigua potable necessària per a abastir el sector, tant per a consum humà com per a reg de les zones verdes i parcel·les privades, posant en relació aquestes dades amb el volum d'aigües residuals generades i que es pretenen depurar per a, posteriorment, regar el camp de golf, com també les necessitats reals de reg per a aquesta infraestructura.
  
- Contradiccions entre alguns dels mecanismes suggerits per a l'estalvi d'aigua potable i les reglamentacions tècniques recollides en la normativa, com també en les infraestructures de depuració d'aigües residuals previstes
  
- Efectes sobre la població derivats de l'increment del consum de recursos, especialment de l'aigua potable.
  
- Efectes sobre l'estat i capacitat dels aqüífers derivats del desenvolupament del projecte.
  
- Escassa valoració del paisatge i dels canvis derivats del desenvolupament del projecte en aquest sentit. Errades en la descripció d'alguns aspectes del medi físic.
  
- Poc adequada descripció i valoració dels efectes del projecte sobre la fauna.
  
L'Ajuntament d'Anna va desestimar el contingut d'aquestes al·legacions. No obstant l'anterior, atenent als dubtes sorgits en relació amb determinats aspectes recollits en les al·legacions s'han valorat durant el procediment d'avaluació d'impacte ambiental els aspectes anteriorment descrits i s'han produït canvis en el projecte o bé s'establert condicionants perquè de l'execució del mateix no es deriven impactes ambientals no assumibles.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi d'Anna s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat Curs Mitjà i Baix del riu Xúquer, i relativament pròxims es troben els llocs coneguts com Muela de Cortes i Caroig (també és considerada zona d'especial protecció per a les aus per l'alt valor d'aquesta) i Serra d'Énguera.
  
El projecte posseeix unes característiques i una envergadura tals que no s'estima susceptible de poder afectar els valors ambientals detectats en les esmentades zones, i s'atén també a la distància existent a aquests.
  
Tampoc es preveu cap afecció a microreserves o cavitats, forests d'utilitat pública o sòl amb característiques forestals més enllà de xicotetes superfícies poc o gens representatives tant per la seua extensió com per la localització geogràfica d'aquestes en relació amb el seu entorn més immediat.
  
2. En l'entorn més immediat al sector proposat discorren dos camins ramaders classificats, coneguts com assagador del Montot i sendera de la Sierra, amb 37'61 i 20'89 metres d'amplària legal, respectivament. El primer dels esmentats camins discorre sensiblement de nord a sud entre la citada Albufera i la superfície afectada per la proposta, mentre que el segon posseeix un traçat est - oest que arranca des del nucli urbà d'Anna i passa pròxim al límit nord del sector.
  
Previsiblement, les infraestructures necessàries per a donar servei al nou sòl urbanitzable afectaran aquests béns de domini públic, especialment els accessos rodats i els proveïments d'aigua potable i depuració d'aigües residuals. Aquesta circumstància no ha sigut tinguda en compte en el projecte presentat.
  
3. La superfície objecte d'estudi no inclou cap llit, rambla o barranc, si bé contribueix mitjançant vessaments superficials a algun d'ells però sempre fora de l'àmbit del projecte.
  
4. Respecte als valors arqueològics, etnològics i del patrimoni cultural en general, segons la documentació presentada hi ha alguns jaciments que es localitzen en la zona que el projecte pretén classificar com a PQL.
  
No hi ha en l'expedient pronunciament respecte d'això per part de l'òrgan competent en l'esmentada matèria, i el projecte no incorpora més informació ni mesures al respecte.
  
Consideracions ambientals
  
1. Geològicament l'àmbit del projecte avaluat es pot dividir en tres grans unitats, totes elles pertanyents al cretaci superior. Amb una direcció clarament marcada, nord-oest - sud-est, la franja més nord-oriental es caracteritza per la presència de dolomies cristal·lines massives. D'altra banda, la franja central presenta margues i calcàries associades, mentre que la situada en l'extrem sud-occidental conté calcàries i dolomies, amb extensió semblant a les altres dues.
  
Això es tradueix en una alta fisuració i carstificació del substrat geològic i, per tant, en potencials problemes per permeabilitat de cara a la contaminació dels aqüífers, només contrarestat amb el caràcter molt lentament permeable dels materials existents entre els 60 i els 120 centímetres de profunditat segons mostren els assajos geotècnics facilitats, amb presència d'arenes i llims en alguns punts.
  
D'altra banda, la morfologia de la superfície afectada, en relació amb els usos tradicionals de cultiu, distribuïts en bancals, redueix al mínim qualsevol risc geològic en superfície.
  
2. Segons la documentació presentada, els usos actuals del sòl afectat pel projecte es corresponen amb cultius de secà en la pràctica totalitat d'aquests. Si bé l'olivera és l'espècie predominant, existeixen també àrees significatives d'ametlers i alguna que una altra parcel·la o parcel·les de cítrics en règim de regadiu. La resta es complementa amb presència puntual de garrofera i diversos exemplars de vegetació natural o seminatural, alguns erms i una zona degradada per una activitat extractiva que es pretén restaurar i incloure en l'àmbit de l'actuació.
  
No es considera probable, a la vista de l'anterior, la presència d'espècies protegides, circumstància extensible a la fauna associada als ambients de cultiu descrits.
  
3. Entenent que l'afecció al medi natural no és destacable en el projecte presentat, la principal repercussió ambiental d'aquest passa pel consum de recursos i la generació de residus.
  
En aquesta línia, el proveïment d'aigua potable a la població es pretén realitzar a través de les captacions subterrànies que, segons sembla de manera abundant, serveixen al municipi d'Anna. Així, en atendre els informes emesos durant la tramitació de l'expedient, i en particular al pronunciament de l'Oficina de Planificació Hidrològica, cal considerar que davant de la falta d'una estimació adequada dels períodes d'ocupació i estada i dels volums de les demandes per a proveïment s'ignoren les previsions sobre la demanda total de recursos hídrics i, per tant, no és possible establir una comparació amb les previsions de desenvolupament futur que es preveuen en el Pla hidrològic de la conca del Xúquer.
  
D'altra banda, el projecte incorpora una sèrie de mesures encaminades a reduir el consum d'aigua potable sobre usos que no requerisquen una aigua d'excepcional qualitat, com és el cas del reg de parcel·les i zones verdes, on la previsió depén de la reutilització d'aigua residual depurada a través d'una xarxa paral·lela de proveïment així com la instal·lació d'aljubs en parcel·les privades per a l'emmagatzematge de l'aigua de pluja i la posterior utilització d'aquesta en el reg de les mateixes. Totes aquestes mesures han de valorar-se positivament de cara a una correcta gestió dels recursos hídrics, però sense oblidar l'anteriorment exposat.
  
Un altre focus de consum d'aigua ho constitueix el reg del camp de golf i les instal·lacions associades d'aquest. En aquest aspecte el projecte presenta una sèrie d'indefinicions o contradiccions que impedeixen una correcta valoració de la situació, i per tant, un correcte pronunciament. És la mateixa Oficina de Planificació Hidrològica del Ministeri de Medi Ambient la que indica, davant de la previsió de reg mitjançant aigües residuals depurades, que els recursos disponibles de l'EDAR del municipi d'Anna haurien, en principi, de ser dirigits al compliment dels objectius prioritaris del Pla hidrològic de la conca del Xúquer, sense que hi haja valoració d'aquests usos preferents i, per tant, no hi ha pronunciació al respecte.
  
Les contradiccions s'accentuen en dissenyar-se una xarxa per al transport d'aigües residuals depurades que connecta amb una altra procedent de la captació d'aigua de pou, quan la premissa de funcionament passa per la utilització exclusiva de les primeres.
  
D'altra banda, atés que es preveu que el camp de golf es pose en marxa amb anterioritat a l'entrada en funcionament del complex residencial, resulta necessari establir mecanismes que asseguren la presència d'aigua residual depurada amb caràcter immediat a la posada en marxa de les instal·lacions esportives. En el projecte s'ha optat per realitzar una conducció que transporte les aigües residuals depurades des de l'EDAR municipal fins als depòsits reguladors del sector proposat, circumstància que presenta diverses problemàtiques a l'hora de valorar-se ambientalment.
  
La primera d'aquestes fa referència a l'absència d'avaluació ambiental del traçat proposat per a l'esmentada conducció, mentre que la segona, independentment de les autoritzacions que resulten necessàries, faria referència a la falta d'un tractament terciari que assegure la correcta qualitat de les aigües per als usos a què es pretén destinar. La tercera, i no per això menys important, es derivaria del càlcul de les necessitats de reg netes, que resulten sorprenentment inferiors a les que són habituals en instal·lacions d'aquest tipus i l'adequada valoració de les quals resulta necessària per a poder establir l'existència de cabals suficients per al reg del camp de golf en relació amb el volum d'aigua disponible i les demandes per a altres usos prioritaris. No s'aporta, finalment, informació precisa sobre els sistemes de reg que s'ha d'emprar ni els mecanismes encaminats a una correcta gestió dels recursos hídrics en el camp de golf, al contrari que ocorria amb els sistemes de reg de les parcel·les privades de les àrees residencials. Sí s'informa, d'altra banda, que la previsió inicial depén d'utilitzar les aigües residuals depurades de l'EDAR del nucli urbà del municipi fins a la posada en marxa del sistema de depuració mateix del sector, moment en què les aigües residuals de la primera de les instal·lacions només s'utilitzarien en cas d'emergència o necessitat. Els problemes esmentats amb anterioritat són igualment aplicables a aquesta nova infraestructura de depuració, amb l'excepció del traçat dels col·lectors ja que discorren per l'interior de la superfície del projecte.
  
4. Sobre les xarxes de sanejament resulta necessari descriure les consideracions del projecte presentat i realitzar alguns comentaris sobre aquestes.
  
Destaca l'absència de disseny d'una xarxa de sanejament separativa per a aigües residuals i pluvials, i es desconeix la destinació d'aquestes últimes.
  
D'altra banda, i segons la documentació facilitada, es té constància que la situació de l'EDAR municipal no permet l'augment dels abocaments que s'han de depurar ja que durant gran part de l'any se superen els cabals de disseny i en resulta necessària l'ampliació. Així, el projecte hauria de preveure la viabilitat tant física com econòmica d'aquesta ampliació, que en qualsevol cas s'estima a càrrec del promotor del nou sector. Tot això es recull clarament en l'informe elaborat per Sanejament d'Aigües en aquest sentit.
  
5. El projecte no preveu generació de residus sòlids inerts durant les labors de moviment de terres en considerar que la totalitat de la terra remoguda s'emprarà dins de la superfície del projecte per a aconseguir la morfologia definitiva del complex. Independentment de la consideració d'aquests materials no s'hi indica la gestió dels esmentats residus procedents de les labors d'urbanització i edificació.
  
Respecte a la generació de residus sòlids urbans, sense indicar l'existència de punts d'abocament legalment autoritzats, s'aposta per l'establiment de convenis amb l'Ajuntament o empreses privades per als serveis de recollida selectiva, i s'estableixen punts amb aquest fi amb contenidors adequats.
  
Un altre tipus de residus que previsiblement es generaran pels usos que es pretenen desenvolupar seran les restes de poda i matèria orgànica procedent de les labors de sega i manteniment de la vegetació del camp de golf. A aquest respecte, el projecte preveu la recollida d'aquestes en una nau de manteniment on estarà instal·lada una trituradora amb l'objecte de revertir-les, una vegada processades, en el camp de golf mateix com a adobs orgànics naturals.
  
6. Els aportaments d'àrids i terres que excedisquen del mer trasllat intern per a obtenir la morfologia final del projecte, segons s'indica en la documentació facilitada, haruan de provenir de pedreres i centres autoritzats. La utilització d'aquests es preveu principalment per a l'obtenció d'una granulometria adequada, mentre que les terres vegetals, llims i argiles de la zona d'actuació mateixa seran utilitzades per a esmenar el sòl que conformarà la base per a la sembra de plantes cespitoses.
  
No s'ha facilitat, per a la correcta valoració d'allò anteriorment exposat, un estudi de perfils actuals i futurs amb la corresponent cubicació del material remogut, i es desconeixen els pendents finals, especialment, de les superfícies on es desenvoluparà la pràctica del golf.
  
7. En relació amb les xarxes de subministrament d'energia elèctrica, tot i la proximitat de punts susceptibles de connexió, es desconeix la traça triada per a la xarxa que donarà servei al sector i no es pot valorar ambientalment aquesta.
  
8. El projecte, d'altra banda, no aporta informació sobre els productes fitosanitaris que s'empraran per al manteniment de les àrees de joc del camp de golf i jardins, la qual cosa unida al desconeixement dels sistemes de reg, de la qualitat de les aigües i de les infraestructures de drenatge fa impossible la correcta valoració ambiental del projecte en aquest sentit.
  
9. Les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental resulten generals i d'escassa repercussió en la qualitat ambiental del projecte presentat, i deixen de costat aspectes concrets de l'activitat a desenvolupar, especialment pel que fa a l'execució, manteniment i gestió del camp de golf.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre la modificació puntual i Pla parcial del sector AnnaGolf del municipi d'Anna (València), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Atés que els accessos rodats, el col·lector d'impulsió d'aigües residuals depurades procedents de l'EDAR del municipi d'Anna, el col·lector d'aigües residuals per a depurar cap a la citada EDAR i la xarxa de transport d'energia elèctrica no han sigut degudament valorats pel que fa a les característiques d'aquests, traçat i afecció al medi natural, una vegada decidits els dos primers aspectes resultarà necessari remetre a aquesta Direcció General informació precisa, tant gràfica com escrita, per a establir la necessitat de sotmetre les infraestructures descrites al procediment d'avaluació d'impacte ambiental en aplicació de la legislació vigent respecte d'això. Atés que l'avaluació d'impacte ambiental té un caràcter preventiu, no es podran iniciar les obres en tant que no s'establisca l'esmentada necessitat i, cas que procedisca, es realitze la corresponent avaluació d'impacte ambiental.
  
II. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i obtenir l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.
  
III. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a proveir la població i els usos complementaris sense cap perjudici per als usos actuals. De la mateixa manera s'acreditarà la capacitat de depuració de l'EDAR actual i si no n'hi ha la reserva corresponent per a l'ampliació d'aquesta d'acord amb les expectatives del projecte presentat, segons informe i condicions de l'òrgan competent en la matèria.
  
IV. A càrrec del promotor del projecte s'estableix la necessitat d'instal·lar un tractament terciari en les actuals instal·lacions, almenys per a l'efluent depurat demandat pel projecte per al reg del camp de golf, que es farà extensiu a l'EDAR proposada pel sector residencial mateix, tot això de cara a assegurar una adequada qualitat de les aigües que entraran en contacte tant amb les diverses espècies vegetals a emprar en les zones de joc com amb les persones que utilitzen les instal·lacions.
  
V. No podrà autoritzar-se l'inici de les obres corresponents al camp de golf, sense l'existència de concessió o autorització de l'organisme de conca, dels recursos hídrics necessaris per al reg del mateix. A aquest efecte, una vegada s'obtinga l'esmentat dret, s'informarà la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la qual comprovarà l'existència d'un cabal suficient autoritzat, i emetrà una resolució vinculant i complementària a la declaració d'impacte ambiental que permeta l'autorització de les obres.
  
VI. L'aigua de reg del camp de golf haurà de ser obtinguda a partir de la depuradora d'Anna o de les futures ampliacions d'aquesta, i haurà de ser objecte d'un tractament terciari de manera que es garantisca una major qualitat de les aigües que s'utilitzen per al reg de la gespa, part de les quals passaran per infiltració als aqüífers per drenatge directe.
  
A l'efecte l'Ajuntament o si és el cas el promotor haurà d'obtenir un informe favorable de l'entitat de sanejament de la Conselleria d'Infraestructures i Transports al sistema de depuració terciària que s'adopte o si és el cas el conveni amb l'entitat, que garantisca la gestió adequada de les aigües residuals depurades.
  
VII. En el cas que els serveis tècnics de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, detectaren la presència d'amfibis o espècies aquàtiques de flora o fauna en els llacs habilitats en el camp de golf, podran establir prescripcions d'ús dels llacs mateixos relacionades amb el règim de cabals d'entrada - eixida en els mateixos, tractaments de les aigües, accions per a la naturalització dels llacs, etc. En tot cas, les canonades d'eixida d'aigües estaran dotades de reixetes i tancaments de malla, de manera que s'evite l'absorció a través d'elles de la fauna aquàtica que es desenvolupe en aquests llacs.
  
VIII. Resultarà necessari recalcular les necessitats de reg netes, tant anuals com mensuals, mitjançant metodologies més precises especialment pel que fa als càlculs d'evapotranspiració de manera que l'òrgan competent puga pronunciar-se respecte d'això de manera adequada amb caràcter previ a l'aprovació definitiva del projecte. No sembla, a la vista de la documentació aportada, que el camp de golf proposat puga mantenir-se amb cabals d'aigua tan reduïts com els que s'indiquen i amb regs tan reduïts en nombre.
  
IX. La xarxa de sanejament del sector haurà de ser separativa, amb construcció explícita d'una xarxa de captació de pluvials degudament dimensionada l'abocament de la qual, cas de realitzar-se a llit públic, haurà d'obtenir les preceptives autoritzacions que establisquen les vigents legislacions sectorials.
  
X. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la legislació sectorial d'aquests i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus s'establisca per la Generalitat Valenciana.
  
XI. En particular per als residus de construcció i demolició de les obres d'urbanització es requerirà un acord previ amb un gestor autoritzat per a aquest tipus de residus amb caràcter previ a l'autorització de les obres.
  
XII. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que es tracten habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 8 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 429/2003-AIA
  
Títol: Pla general d'ordenació urbana
  
Promotor: Ajuntament de Sellent
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTV
  
Localització: Terme municipal de Sellent (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
No es defineix en la documentació remesa, però es dóna per suposat que es persegueix un planejament municipal adaptat a les legislacions vigents i que done resposta a les demandes que la societat estableix en relació amb l'urbanisme, els usos del sòl i el desenvolupament socioeconòmic del municipi.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
I. El model territorial proposat es basa primordialment en la canalització del creixement de la població a través de la creació d'una proposta modesta de classificació de sòl urbanitzable amb ordenació detallada dimensionada basant-se en les dades de creixement i desenvolupament de la població.
  
II. Sobre la resta del sòl del municipi, es defineixen amb precisió els valors ambientals que aconsellen la seua classificació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
III. Dins del sòl no urbanitzable comú s'identifiquen àrees preferents que, en el futur, i si iniciatives tant públiques com privades ho requereixen, podrien ser susceptibles d'albergar sòls residencials extensius de segona residència en un cas, i desenvolupaments industrials en un altre.
  
IV. El nou document de planejament classifica les següents superfícies en el terme municipal:
  
- Sòl urbà: 9'73 ha
  
- Sòl urbanitzable: 4'45 ha
  
- Xarxa primària dotacional: 7'44 ha
  
- Sòl no urbanitzable: 1369'34 ha
  
- Comuna àrea A: 51'71 ha
  
- Comuna àrea B: 70'16 ha
  
- Protecció ecològica: 48'17 ha
  
- Protecció forestalpaisatgística: 837'80 ha
  
- Protecció agrícolapaisatgística: 319'10 ha
  
- Protecció sectorial: 42'40 ha
  
V. Les normes subsidiàries de planejament, actualment vigents, van classificar les superfícies següents:
  
- Sòl urbà consolidat: 7'30 ha
  
- Sòl urbà expansió nucli: 2'43 ha
  
- Sòl no urbanitzable comú: 1334'50 ha
  
- Sòl no urbanitzable especial protecció: 46'77 ha
  
VI. S'aprecia, per tant, un reduït increment del sòl urbanitzable, d'acord amb les previsions de creixement del municipi. Respecte al sòl no urbanitzable, s'augmenta enormement la protecció en detriment de la categoria comuna.
  
VII. Segons les dades aportades, actualment hi ha empadronats 476 habitants en el municipi de Sellent. El nombre potencial de nous habitatges ascendeix a 193, la qual cosa es tradueix, en funció dels estàndards manejats, en 618 nous habitants.
  
VIII. El desenvolupament urbanístic residencial es basa en la tipologia unifamiliar adossada, amb una densitat de 39 habitatges per hectàrea.
  
IX. Segons les DEUT, la reclassificació de sòl no urbanitzable a urbanitzable es realitzarà exclusivament en el sòl classificat com a no urbanitzable comú. Es distingeixen dins d'aquesta categoria dues àrees específiques. En l'àrea A podran presentar-se, exclusivament, propostes de reclassificació encaminades a sòl urbanitzable residencial amb una superfície mínima de 8 ha i una densitat màxima de 10 habitatges per hectàrea, a més d'una edificabilitat bruta de 0'25 m²/m². Per la seua banda, en l'àrea B s'acceptaran reclassificacions per a usos industrials i terciaris amb superfícies mínimes de 8 ha i edificabilitat bruta d'1 m²/m².
  
3. Alternatives
  
No s'hi han presentat alternatives.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 18 de desembre de 2003 els serveis territorials de València de la Conselleria de Territori i Habitatge van remetre documentació relativa al Pla general d'ordenació urbana del municipi, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons un anunci publicat en el DOGV núm. 4571, de 22 d'agost de 2003.
  
Durant el període d'informació pública s'hi van presentar dues al·legacions, segons consta en els certificats emesos pel secretari - interventor de l'Ajuntament de Sellent, en els quals s'incloïa l'aprovació provisional, l'informe del tràmit d'informació al públic realitzat i un resum de les al·legacions presentades.
  
2. Resum de les al·legacions
  
De les dues al·legacions presentades només una fa referència a aspectes ambientals, en concret a la qualificació del sòl proposada en el límit del terme municipal amb Anna. Segons l'informe de l'Ajuntament, hi ha coherència entre la qualificació urbanística d'ambdós municipis, que no és una altra que la d'un sòl no urbanitzable d'especial protecció.
  
Afeccions legals
  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, en el municipi de Sellent s'ha designat el lloc d'interés comunitari o LIC denominat Curs mitjà i baix del Xúquer, amb 370 ha de superfície afectada.
  
Es tracta d'un LIC fluvial proposat a fi d'incloure essencialment els hàbitats aquàtics del riu Xúquer en el tram comprés entre la presa de Tous i la desembocadura d'aquest. La raó d'aquesta proposta es basa en l'existència de poblacions de diverses espècies d'ictiofauna d'interés insuficientment representades en la proposta aprovada el 1997. Igualment, i per idèntica raó, s'ha inclòs en l'àrea delimitada el llit del riu Sellent, el qual conserva en trams del seu llit àrees amb una elevada qualitat.
  
Com correspon al caràcter fluvial de l'àrea, els hàbitats presents es limiten als dels rius de cabal permanent, tant en la seua variant amb Glaucium flavum (3250) com amb galeries de Salix i Populus alba (3290). Així mateix, s'inclouen en la zona alguns fragments de pastius humits de Molinio'Holoschoenion (6420) i de vegetació riberenca de Nerio'Tamaricetea (92D0) i de Salix i Populus (92A0). Pel que fa a les espècies, i sense perjudici de la presència d'algunes aus d'interés (com Alcedo atthis), la major rellevància correspon als peixos, entre els quals cal destacar Alosa fallax, Chondrostoma arrigonis i Cobitis taenia.
  
El planejament fa coincidir les proteccions de llits i agrícola - paisatgística amb l'extensió d'aquest lloc d'interés comunitari al pas d'aquest pel terme municipal de Sellent.
  
2. Hi ha dos camins ramaders classificats en el terme municipal de Sellent, que són els següents:
  
3. Canal Reial de Castella.
  
- Sendera de Montot.
  
El primer d'aquests té una amplada legal en doble banda de 37'5 metres, mentre que del segon no s'aporta informació, i no es troben degudament grafiades en el planejament remés.
  
3. El municipi de Sellent es caracteritza des d'un punt de vista hidrològic per la presència del riu Sellent, d'important valor ecològic com s'ha descrit amb anterioritat i que divideix el terme municipal en dues grans zones. La zona més occidental està solcada per dos barrancs destacats que reben els noms de Montot i de la Foia.
  
Aquests tres llits o barrancs s'han identificat adequadament en el planejament proposat, delimitant els seus llits i distàncies on l'edificació queda prohibida. A més, tots discorren per sòl no urbanitzable.
  
4. Segons la informació facilitada, no hi ha jaciments arqueològics catalogats al terme municipal de Sellent, ni tampoc altres béns patrimonials. No obstant l'anterior, no es troba l'informe de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià entre la documentació remesa.
  
Consideracions ambientals
  
1. La configuració geomorfològica del terme municipal de Sellent coincideix amb formes i tipus de materials que corresponen fonamentalment a dues eres o unitats geocronológiques; així, en les zones muntanyoses del sud-est del terme municipal a què corresponen els materials més antics estan constituïdes globalment per roques mesozoiques formades durant els períodes triàsic, juràssic i cretaci, que són de naturalesa fonamentalment carbonatada; i les parts més pròximes al riu Sellent estan constituïdes per roques cenozoiques formades durant els períodes terciari i quaternari, que són de naturalesa fonamentalment terrígena.
  
La unitat fisiogràfica que afecta el terme municipal es correspon amb la d'altiplans i valls encaixades. L'esmentada zona és la continuació de la plana manxega que penetra dins de la província de València i limita al nord amb el riu Túria i al sud amb la serra Grossa.
  
2. Els relleus mesozoics generen sòls que no estarien indicats en principi per a l'ús agrícola per l'elevat grau de cohesió d'aquests. Els materials del triàsic, margues, més blans, donen lloc també a sòls d'adequació només marginal per al cultiu a causa de l'acumulació de propietats químiques desfavorables. Els materials quaternaris cementats determinen sòls que tampoc resulten favorables per al cultiu per les seues limitacions de grossària. Finalment, els depòsits quaternaris en forma de llims terrosos fluvials i llims arenosos són, finalment, per les característiques físiques i químiques d'aquests, els que en el terme municipal donen lloc als millors sòls de cultiu.
  
3. El sòl urbanitzable proposat es localitza sobre sistemes al·luvials - col·luvials, antics llits o terrasses fluvials quaternàries assentats sobre margues terciàries. Els pendents són relativament escassos, compresos entre un 5 i un 15%. Com és normalment freqüent, aquestes zones han experimentat històricament una intensa acció antròpica i condicionament per a la utilització agrícola en regadiu ateses les excel·lents qualitats estructurals d'aquestes (proximitat de cursos d'aigua, relleu pràcticament uniforme i apte per a canalització, bones grossàries, etc.); l'esmentada utilització agrícola es manté pràcticament inalterada en l'actualitat.
  
4. La vegetació actual dista molt de la potencial de la zona. La vegetació natural queda relegada a xicotetes zones aïllades pròximes al llit del riu, a barrancs i rambles, que per l'escarpada orografia d'aquestes no han patit transformacions agrícoles i conserven una determinada vegetació autòctona. Per aquest motiu, i atés que pràcticament tota la superfície del terme municipal manté una utilització agrícola intensiva, la descripció de la vegetació s'ha basat en l'examen de la vegetació ruderal i arvense, d'escàs valor ecològic, en la verificació de la presència o absència d'espècies endèmiques o amenaçades i en la comprovació de l'existència d'elements arboris que requerisquen especial menció per la seua singularitat, antiguitat, raresa o conjunt harmònic, i no s'han constatat representació de cap d'aquests dos últims punts.
  
5. La descripció de la fauna es realitza mitjançant la distinció de dues zones: la dels camps de cultiu, tant de secà com de regadiu, i la de ribera i barrancs.
  
Els cultius mantenen comunitats faunístiques molt poc desenvolupades i d'escàs valor ambiental, ja que són en certa manera antropòfiles i d'àmplia distribució. En els cultius no arbrats, com és el cas de l'horta, és molt escassa la fauna de vertebrats. Les poblacions característiques d'aquests mitjans són els alàudids entre les aus i xicotets rosegadores entre els mamífers. En les àrees de cultiu arborades, el desenvolupament del matoll proporciona una major diversitat ambiental i, per tant, una major possibilitat de recer, per la qual cosa mantenen un nombre més gran de comunitats ornítiques. Destaquen entre l'avifauna els fringíl·lids. Dins d'aquest ambient són els cítrics els que sustenten les comunitats ornítiques més interessants, incloent fins i tot algunes espècies típiques de bosc i matoll, com els pàrids. En aquests camps es troben també aus associades als cursos d'aigua com l'oriol, el caragolet, el rossinyol, el rossinyol bord, la merla i la cueta blanca.
  
En els barrancs i terrasses fluvials, amb règim típicament mediterrani, es troben xitxarres, bugaderes, bosqueta vulgar, xaruguet, rossinyol, etc. Durant la primavera i l'estiu són freqüents les oronetes, els avions i les falcies.
  
En resum cal destacar que la majoria de les espècies són ubicuistes, de clares tendències antròfiles, amb àmplia valència ecològica i escàs valor per a la conservació com a conseqüència de l'escassa presència de comunitats vegetals ben estructurades i l'actual ús agrícola del sòl.
  
6. Des del punt de vista del paisatge, el terme municipal pot dividir-se en tres espais: zona agrícola de relleus suaus en la part nord del nucli urbà, nucli urbà que es concentra en la vall de Sellent aproximadament en el centre del terme municipal i zona de relleus muntanyosos amb abancalaments en terrasses de cultius agrícola i bosc baix amb pinedes en la part oest, sud i aquest del nucli urbà.
  
7. Per al proveïment d'aigua potable es disposa d'un pou pròxim a la població que garanteix el subministrament d'aquesta ja que hi ha dotació suficient. El cabal i la qualitat de l'aigua no ha donat problemes per al subministrament de la població, si bé no es disposa de dades més concretes per a aquesta anàlisi.
  
8. Les aigües residuals recollides per la xarxa de sanejament existent en el nucli urbà reben tractament en l'EDAR corresponent, i s'aboca l'efluent depurat en el riu Sellent. És necessari que per part de l'Ajuntament es desenvolupe i aprove una ordenança d'abocaments les especificacions de la qual haurien d'aplicar-se obligatòriament a les activitats que s'han d'implantar en la zona industrial.
  
9. En l'actualitat la recollida de residus sòlids urbans l'efectua l'empresa pública GIRSA. No s'han detectat zones d'importància pel que fa a depòsits d'abocaments incontrolats.
  
10. Segons la informació continguda en el PATRICOVA, la franja nord del riu Sellent està afectada per un risc 1 d'inundació. A pesar que a simple vista no s'aprecia superposició del sòl urbanitzable sobre les àrees que presenten aquest risc no hi ha informe tècnic o estudi d'inundabilitat que avale l'adequació del planejament a aquest Pla d'acció territorial.
  
11. De l'aplicació del Pla general d'ordenació urbana no es preveuen accions que afecten de manera crítica les condicions del medi. Les accions amb major incidència ambiental vindran derivades del desenvolupament del sòl urbanitzable, i vénen relacionades amb l'ocupació permanent del sòl amb pèrdua de l'aprofitament agrícola. No obstant això, la seua grandària és reduïda i coherent amb les previsions temporals del Pla general en relació amb les expectatives de creixement de la població, i el fet que es localitze en la vora urbana pot resultar positiu per la regularització d'alçàries i desenvolupament de zones verdes que suposarà.
  
12. Així, en fase d'ordenació i execució, tant de forma bruta com ponderada, les accions del projecte sobre el medi físic suposen impactes negatius de molt escassa rellevància i que amb l'aplicació de xicotetes mesures correctores poden ser neutralitzats.
  
En aquesta mateixa fase d'ordenació existeix a més un efecte compensatori dels impactes negatius causats per l'execució de noves infraestructures de sanejament, equipaments, zones verdes i generació d'ocupació.
  
En fase de funcionament i de forma bruta no hi ha cap apreciable creixement dels impactes negatius. És de summa importància el sistema de tractament final de les aigües residuals, com també d'ordenances específiques per a la regulació d'aquests factors. Conseqüentment, l'entrada en funcionament de l'EDAR i del desenvolupament d'ordenances sectorials es converteixen en actuacions clau i determinants del bon funcionament de l'ordenació.
  
13. Les mesures correctores es divideixen en generals i específiques per a les obres d'urbanització, defensa enfront del risc d'inundació, l'impacte sobre el paisatge, sobre el sòl edàfic i sobre la qualitat de les aigües.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte sobre el Pla general d'ordenació urbana del municipi de Sellent (València), promogut per l'Ajuntament mateix, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Haurà d'acreditar-se, davant la Comissió Territorial d'Urbanisme, la no-afecció del projecte a béns culturals o patrimonials d'acord amb la informació que posseeix la Conselleria de Cultura, Educació i Esport i obtenir l'informe favorable en relació amb el compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny.
  
II. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'adequació del projecte al PATRICOVA.
  
III. Haurà d'acreditar-se, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a proveïir la població i els usos complementaris sense cap perjudici per als usos actuals. De la mateixa manera s'acreditarà la capacitat de depuració de l'EDAR actual i si no n'hi ha la reserva corresponent per a l'ampliació d'aquest d'acord amb les expectatives del projecte presentat, segons informe i condicions de l'òrgan competent en la matèria.
  
IV. L'Ajuntament haurà d'aprovar una ordenança d'abocaments a la xarxa de clavegueram que regule la composició dels abocaments, especialment els procedents de l'activitat industrial, i obligar a la predepuració a aquelles empreses que els superen. Si no s'hi presenta un model propi d'ordenança s'adoptarà el redactat per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
V. Els camins ramaders hauran de grafiar-se degudament en els plànols d'ordenació com a sòl no urbanitzable d'especial protecció, mantenint l'amplada legal corresponent i integrant-la en els nous desenvolupaments urbanístics, cas de veure's afectats, de manera que mai computen a l'efecte d'aprofitament ni estàndards urbanístics en correspondre's amb béns de domini públic.
  
VI. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la legislació sectorial d'aquests i si és el cas a la planificació que en desplegament del Pla integral de residus establisca la Generalitat Valenciana.
  
VII. En particular per als residus de construcció i demolició de les obres d'urbanització es requerirà un acord previ amb un gestor autoritzat per a aquest tipus de residus amb caràcter previ a l'autorització de les obres.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 8 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient : 392/03-AIA
  
Títol: Explotació porcina d'encebament
  
Promotor: Miguel A. Lozano Carcases
  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Altura (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a iniciar l'activitat porcina d'encebament
  
Localització: Partida Llano de los Olleros, polígon 13, parcel·la 460, del terme Municipal d'Altura (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la posada en marxa d'una explotació porcina d'encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació consistirà en l'encebament de porcells des dels 5 kg de pes viu fins al sacrifici d'aquests. Es realitzaran 2 cicles/any, amb buits sanitaris d'uns 50 dies entre cicles. L'explotació té una capacitat per a 2000 porcs.
  
L'explotació estarà constituïda per dues naus de 1051,2 m² c.u., i local tècnic adossat de 60,64 m².
  
Es generaran anualment 2800 m³ de purí. La capacitat de les fosses és de 800 m³ en cada nau, i té una autonomia de retenció de purí, superior a tres mesos, tal com estableix el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines.
  
Es construirà un gual sanitari a l'entrada de l'explotació de 5,5 m. de longitud per 3,80 m. d'amplària.
  
Es disposarà de tanca perimetral, amb la instal·lació de malla i pals metàl·lics sobre fonamentació correguda, de 2 m d'alçària.
  
Es construirà una fossa sèptica on aniran a parar les aigües sanitàries dels lavabos.
  
El volum de purí generat anualment s'ha infravalorat, ja que segons el Reial decret 324/00, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, el volum de purí que es generarà anualment serà de 4.300 m³/any, per als quals es necessitarà una superfície agrícola de 85,3 ha on poder aplicar-lo com a adob orgànic.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
En data 29 de juliol de 2003, l'Ajuntament d'Altura remet estudi d'impacte ambiental i còpia de l'expedient municipal.
  
El 27 d'abril de 2004 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació a la documentació presentada, relativa a:
  
- La presentació de l'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
- La descripció dels elements naturals del medi a una escala adequada, que permeta aclarir quins seran susceptibles de ser impactats per l'actuació.
  
- La identificació i valoració d'impactes, que en l'estudi d'impacte ambiental s'ha tractat concisament sense facilitar informació suficient que permeta realitzar una valoració objectiva d'aquests.
  
- El càlcul del volum de purí generat conforme al Reial decret 324/2000 d'ordenació de les explotacions porcines.
  
- La justificació de la disponibilitat de superfície agrícola suficient on poder aplicar el purí com a abonament orgànic, tenint en compte no sobrepassar el contingut mínim de nitrogen per hectàrea i any (170 kg N/ha i any) exigit pel Reial decret 261/1996, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.
  
- La justificació de la construcció de bassa de purí amb autonomia mínima per a tres mesos, tal com indica l'article 5.B.B. del Reial Decret 324/2000. per la qual cosa haurà d'aportar-se informació detallada de les característiques constructives, i aportar pla de detall, com també plànol d'ubicació en l'explotació.
  
- L'aportació d'informació justificativa del compliment de l'article 5.B.B.2. del Reial decret 324/2000, recolzada en pla cadastral a escala adequada, que permeta demostrar el compliment d'aquest.
  
- La justificació de l'existència de casetes municipals de recollida de cadàvers. Si no n'hi ha, i tal com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, haurà de disposar de contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte.
  
A més se sol·licitava la presentació de còpia del projecte d'activitat presentat en l'Ajuntament per a la tramitació de l'expedient, el qual es rep en data de 12 de juliol de 2004.
  
La informació pública s'ha efectuat en el BOP núm. 76, de 25 de juny de 2002, i s'hi ha presentat una al·legació.
  
2. Resum d'al·legacions
  
L'al·legació únicament al·ludeix al recel que suscita a un veí confrontant a l'activitat, tenir una explotació ramadera pròxima i els problemes ambientals que puguen causar-li, sense suposar un rebuig tàcit a l'actuació.
  
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 29 de juny de 2004 el promotor presenta ampliació a l'estudi d'impacte ambiental. L'ampliació inclou la informació següent:
  
- La justificació de la disponibilitat de superfície agrícola suficient on aplicar el purí com a adob orgànic, aportant un total de 85,29 ha.
  
- El tractament a què se sotmetrà el purí en les fosses de purí, on s'aplicarà complex biològic que millorarà la qualitat d'aquest com a abonament orgànic, i aconseguirà a més la reducció d'olors, entre altres propietats.
  
- Autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme i Ordenació Territorial de la Conselleria de la COPUT.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Autorització prèvia de la COPUT, concedida en data 9 de maig de 2001. L'informe favorable d'Agricultura queda condicionat al compliment dels apartats següents:
  
- Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en els accessos a aquesta, com també sistema apropiat de desinfecció de la resta del vehicle.
  
- Tancament de l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (filat de galliner o malla metàl·lica en finestres i buits).
  
- Disposició de construccions, instal·lacions, utillatge i equip que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.
  
- Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.
  
- Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.
  
- Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i l'utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.
  
- Utillatges de neteja, maneig i vestuari d'ús exclusiu en l'explotació.
  
- Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.
  
- Disseny d'instal·lacions que eviten l'entrada en el recinte de vehicles de proveïment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purí, i s'han de realitzar-se aquestes operacions des de fora de l'explotació.
  
- Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el número de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.
  
- Disposar de basses de fem encerclades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, i assegurar que s'impedisquen pèrdues per vessament o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que permeta la gestió adequada d'aquests.
  
- Informació pública en el BOP núm. 76, de 25 de juny de 2002, amb la presentació d'una al·legació.
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic municipal de 23/06/2003, condicionat al compliment del Reial decret 324/2000, de normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, i el Reial decret 3483/2000 que el modifica i les condicions indicades en la Resolució d'autorització prèvia de la Direcció General d'Urbanisme. Aquest mateix tècnic, emetia el 27/07/2002 informe desfavorable a l'actuació, ja que no s'havia tingut en compte en la redacció del projecte el Reial decret 324/2000, el Reial decret 3483/2000, com també el Reial decret 1048/1994, d'espais mínims i condicions de cria. Així mateix, no s'ha calculat el purí en relació al Reial decret 324/2000, entre altres deficiències detectades en la documentació.
  
- Informe favorable de l'arquitecte tècnic municipal.
  
- Informe favorable del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons la normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini d'ametlers i oliveres. Pròximes a l'explotació es localitzen altres explotacions ramaderes.
  
Els valors ambientals que presenta la zona són poc destacables, i es consideren elements ambientals més rellevants en aquesta zona, susceptibles de ser afectats pel projecte: el sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purí o problemes de percolació per impermeabilització deficient en l'explotació; l'aigua, per contaminació per purí; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de purí, etc.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una identificació dels factors inherents a l'activitat que són susceptibles de produir algun tipus d'afecció ambiental, entre els quals s'inclou:
  
- Els residus orgànics generats, que poden provocar la contaminació de sòls, associada a la mala impermeabilitat de les edificacions i construccions destinades a la contenció de purí; i es pot provocar a més contaminació d'aqüífers originada per una aportació inadequada de purí com a fertilitzant.
  
- Generació d'olors, associada a la fermentació del purí en la mateixa explotació, que pot provocar impacte sobre l'aire, problema que queda mitigat amb el tractament microbiològic a què se sotmet el purí, a més la distància al nucli de població (1.900 m.l.) fa suposar que l'afecció a aquest és inapreciable.
  
- Alteració del paisatge, a causa de la instal·lació de la granja.
  
La identificació i valoració d'impactes s'ha realitzat a partir de l'elaboració d'una matriu d'importància, en la qual s'encreuen les accions de l'activitat amb cada un dels elements ambientals afectats en cada cas concret, matriu que ofereix una valoració qualitativa dels efectes que pot causar l'actuació i les mesures correctores, que en cas de ser necessari, necessiten adoptar-se.
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'actuació són sobre el sòl, aigua i aire durant la fase de funcionament, per la qual cosa haurà de proposar-se mesures correctores encaminades a minimitzar aquest impacte.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental per a la fase de construcció i funcionament, inclouen les següents:
  
- Aplicació de producte microbiològic en fosses de purí per a disminuir-ne la càrrega contaminant, i disminuir a més l'emissió d'olors.
  
- El purí s'aplicarà en finques agrícoles, en basar-se en les necessitats nutritives del cultiu que es desenvolupe, sense sobrepassar la quantitat de 170 kg N/ha i any indicats en el Reial decret 261/96, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
Les mesures correctores hauran d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits a continuació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la granja porcina situada en el terme municipal d'Altura (Castelló), promoguda per Miguel Angel Lozano Carcases, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establerts a continuació:
  
- Es disposarà de bassa de purí impermeabilitzada i encerclada, amb capacitat suficient per a emmagatzemar la producció de purí d'almenys tres mesos, tot això segons l'article 5.U. B.1. del Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen les normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, mentre no s'establesquen disposicions alternatives per part de l'organisme competent.
  
- S'hauran de dissenyar les instal·lacions de manera que es complisquen els requisits de benestar animal que exigeix el Reial decret 1138/2002, sobre normes mínimes per a la protecció de porcs.
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses de purí.
  
- S'utilitzarà sistema protector que impedesca l'accés de vectors a les naus, tal com malla metàl·lica o semblant.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- El purí s'utilitzarà en camps de cultiu, no sobrepassant la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- Es comprovarà l'eficàcia del tractament de purí i es modificarà la manipulació d'aquest o se substituirà per un altre tractament si s'observa la ineficàcia del mateix amb la seua correcta manipulació. Amb aquest fi, hauran de dur-se a terme unes anàlisis abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis es presentaran davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, si cal, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han d'analitzar es trobaran com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers d'acord amb el que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 361/03-AIA
  
Títol: Explotació porcina d'encebament
  
Promotor: Domingo Ribelles Benavent
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Quatretonda (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a iniciar l'activitat porcina d'encebament
  
Localització: Partida Setenes, polígon 21, parcel·la 21 i 22 del terme municipal de Quatretonda (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la posada en marxa d'una explotació porcina d'encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació estarà constituïda per una nau d'engreixament, rectangular, amb coberta a dues aigües amb capacitat per a 1.456 porcs d'encebament.
  
Es construirà una fossa de cadàvers de 54 m³, on es reailitzarà estratificació amb calç.
  
L'activitat consistirà en l'engreixament de bestiar porcí des que arriben a l'explotació pesant uns 18 kg, fins que aconsegueixen un pes aproximat de 100 kg de pes viu, moment en què es destinaran a l'escorxador. Es realitzaran 2,2 cicles/any.
  
Es considera que es generarà un volum de purí de 1190 m³/any. Abans d'aplicar-lo en camp com a adob orgànic, se sotmetrà a tractament microbiològic (sense que s'haja facilitat informació relativa als objectius pels quals s'hi aplica aquest tractament). El purí quedarà retingut en fosses de purí i bassa exterior, amb una capacitat total de 1.681 m³, la qual cosa suposa una capacitat d'emmagatzematge superior a tres mesos de producció de purí en l'explotació.
  
Com a sistema de desinfecció de vehicles a l'entrada de l'explotació, s'instal·larà un gual sanitari.
  
Per a evitar l'accés de vectors a les naus, es disposarà en totes les finestres d'una protecció de tela mosquitera, i s'aplicaran a més, en l'interior de la nau, productes insecticides per a combatre els mosquits.
  
L'aigua de proveïment procedeix d'una connexió de la xarxa de distribució de reg d'una societat de reg (sense especificar).
  
El sistema d'eliminació de cadàvers proposat, consistent en la construcció d'una fossa de cadàvers, haurà de ser substituït, tal com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, per la subscripció de contracte de retirada de cadàvers amb una empresa autoritzada a aquest efecte.
  
En data 26 d'abril de 2004, es realitza visita de camp, on s'hi comprova que no s'ha iniciat encara la fase de construcció.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El projecte d'activitat, expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, en data 28 d'octubre de 2003.
  
La informació pública s'ha realitzat en el DOGV, de 27 d'abril de 2004, com també en l'Ajuntament als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Resum de les al·legacions0
  
S'hi han presentat dues al·legacions a l'actuació, per veïns confrontants a l'activitat, i és l'única al·legació ambiental la relativa a les olors que pot generar l'explotació.
  
3. Petició d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 29 d'abril de 2004, se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, relatiu a:
  
- Càlcul del purí generat conforme al Reial decret 324/2000, de 3 de març, pel qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines, com també la justificació de la disponibilitat de superfície agrícola suficient on poder aplicar el purí com a adob orgànic, tenint en compte no sobrepassar el contingut mínim de nitrogen per hectàrea i any (170 kg N/ha i any) exigit pel Reial decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries.
  
- Justificació de la disponibilitat de bassa de purí amb autonomia mínima de tres mesos, tal com estableix el Reial decret 324/2000.
  
- Justificació de l'eliminació de cadàvers, conforme al que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
En data 23 de juny de 2004, el promotor remet part de l'ampliació sol·licitada, i l'acaba de completar en data 12 de juliol de 2004. En la documentació presentada s'inclou la informació següent:
  
?16. Per a aplicar el purí generat com a adob orgànic, es necessita disposar d'una superfície de 62,1 ha, i s'ha justificat la disponibilitat de 63,45 ha, encara que no s'ha declarat l'ús de l'actual sòl per a cada parcel·la?.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informe favorable del tècnic municipal (sense especificar).
  
- Informe favorable del cap local de sanitat.
  
- Informe favorable de l'alcaldia.
  
- Autorització prèvia de la COPUT. L'informe favorable de la Conselleria d'Agricultura, queda condicionat sempre que no se supere la capacitat productora del grup al qual pertany l'explotació (2) i sempre que no hi haja sol·licituds d'altres interessats, i en aquest cas es tindrà per caducada (després de requeriment previ) l'autorització d'aquest transcorregut un any sense exercir el seu dret.
  
- Informació pública amb la presentació de dues al·legacions.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons normativa urbanística municipal.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els que s'inclou: aire, sòl, aigua, flora i fauna.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, amb predomini de vinyes i fruiters.
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, els elements susceptibles de ser impactats pel projecte són el paisatge per la modificació de l'entorn i l'aire, per emissió de males olors, encara que hauria de considerar-se a més el sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purí o problemes de percolació per impermeabilització deficient, com també l'aigua, per contaminació per purins.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental únicament s'han identificat els impactes associats a l'emissió d'olors, i a la introducció d'elements estranys en el paisatge.
  
Els impactes més rellevants seran els associats a l'emissió d'olors, com també els impactes associats a la contaminació de sòl i aigua per la inadequada gestió dels purí.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental, es limiten a relacionar característiques tant de la pròpia explotació com de la gestió d'aquestes, que es duen a terme normalment.
  
El desenvolupament normal de l'activitat haurà de dur-se a terme amb l'adopció dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la direcció general de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'expedient de granja porcina situada al terme municipal de Quatretonda (València), promogut per Domingo Ribelles Benavent, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
- S'assegurarà la correcta impermeabilització de les edificacions on alberguen els animals, com també de les fosses i bassa de purí.
  
- S'utilitzarà un sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com malla metàl·lica o semblant.
  
- A l'entrada de l'explotació es col·locarà sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, es limitarà la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals, i s'evitarà les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No se superarà la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'haurà de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
- L'explotació haurà de dissenyar-se de manera que s'evite l'entrada en el recinte de vehicles de proveïment de pinsos, càrrega i descàrrega d'animals i retirada de purí, i s'hauran de realitzar-se aquestes operacions des de fora de l'explotació.
  
- S'haurà de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme al que estipula el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu, i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, pel fet de no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 14 de juliol de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 246/03-AIA
  
Títol: Ampliació de l'explotació bovina d'engreixament
  
Promotor: Ganados y Carnes Querol SL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Vinaròs (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una activitat de boví d'engreixament
  
Localització: Partida Sutarranyes, polígon 5, parcel·les 33 i 34, del terme municipal de Vinaròs (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a l'ampliació d'una explotació bovina d'engreixament, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació es dedica actualment a l'engreixament d'oví i boví, i està constituïda per dues naus, una destinada a l'engreixament de vedells amb una superfície de 600 m² una altra a l'engreixament d'oví de 1.050 m² magatzem de 700 m². L'ampliació consistirà en la construcció d'una nau coberta de 500 m² de superfície, destinada a l'engreixament de vedells, com també una altra nau de 240 m² de superfície, destinada a l'emmagatzematge de cereals.
  
L'activitat bovina consisteix en l'engreixament de vedells que romanen en la granja fins a aconseguir un pes aproximat de 200 kg en el cas de les femelles i 300 per als mascles, i dura el cicle al voltant de 8 mesos.
  
Els animals s'engreixaran sobre llit de palla. El fem serà retirat quinzenalment de l'explotació i destinat a camps de cultiu on s'utilitzarà com a adob orgànic. En l'estudi d'impacte ambiental es considera que es genera un total de 1620.54 t/any de fem.
  
La retirada de cadàvers es realitza a través d'una empresa gestora autoritzada amb què s'ha subscrit contracte a aquest efecte.
  
L'explotació es localitzarà a més de 5 km del nucli de població.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
L'expedient, constituït per projecte d'activitat, estudi d'impacte ambiental i expedient municipal, és remés pel promotor en data 11 de juliol de 2003.
  
La informació pública s'ha realitzat en el BOP núm. 119, de 3 d'octubre de 2002, com també als veïns confrontants a l'activitat, sense que s'hi haja presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
- Informació pública sense la presentació d'al·legacions
  
- Informe favorable de l'inspector de sanitat
  
- Informe favorable de l'arquitecte municipal
  
- Informe favorable de l'enginyer tècnic industrial
  
- Informe favorable de l'alcaldia
  
- Autorització prèvia de la COPUT. L'esmentada autorització està concedida per a l'ampliació de 1.300 m² de superfície construïda que comporta un total de 3.020 m² de superfície construïda total. Aquesta superfície difereix de la reflectida en la documentació aportada, que és de 2.350 m² de superfície construïda i 740 m² de superfície que s'ha d'ampliar, i constitueix un total de 3.090 m².
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació, està classificat com a sòl no urbanitzable comú 2 (SNUC2), segons el Pla general municipal d'ordenació urbana.
  
El Decret 11/2004, de 30 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries, inclou el municipi de Vinaròs.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han relacionat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic, sense que s'haja aportat la descripció d'aquests mateixos en detall.
  
Edafològicament, el sòl està constituït per depòsits al·luvials recents representats per materials detrítics molt variables, amb predomini de cantells, graves, arenes i llims. Segons es recull en l'estudi d'impacte ambiental, aquest tipus de material dóna lloc a la formació de sòls fluvisòls calcaris que no tenen horitzó sulfúric i de propietats sàliques. Són sòls profunds, formats per diversos episodis sedimentaris, la qual cosa es reflecteix en les textures variables i en el contingut en pedres i graves. Els continguts en carbonats són variables, però sempre superiors a un 2% de carbonat càlcic equivalent. És important tenir en compte aquestes característiques del sòl on s'exercirà l'activitat, i de la zona en general, on es preveu que anirà a parar el fem generat en l'explotació, ja que la permeabilitat es pot considerar elevada en termes generals, per la qual cosa hauran d'extremar-se les precaucions que eviten contaminació per percolació de nitrats, entre altres nutrients presents en l'adobat orgànic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola amb predomini d'explotacions citrícoles, que no presenta valors ambientals destacables.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha relacionat les accions impactants que produirà l'activitat, sobre els factors impactats. Es realitza una valoració qualitativa i quantitativa dels impactes, a partir de l'elaboració d'una matriu causa-efecte, i s'obté un resultat general positiu per a l'execució del projecte.
  
Els impactes més rellevants que pot causar l'actuació, és la contaminació d'aigua associada a abocaments accidentals de fem, la gestió de la qual es realitzarà quinzenalment. En el mateix estudi d'impacte ambiental, s'aporta informació contradictòria a aquesta, ja que per un altre costat s'indica que el fem serà retirat diàriament des de l'interior de les naus d'engreixament i transportat immediatament als cultius de la contornada per a ser emprat com a adob orgànic.
  
Entre els impactes que pot generar l'activitat, es consideren com a rellevants els associats a la fase de funcionament, especialment els relacionats amb l'emissió d'olors, encara que en aquest tipus d'explotació, en la qual la ventilació és natural, les olors estan molt minimitzades i afecten només un radi perimetral de l'explotació prou reduït. L'impacte més rellevant considerat en l'estudi d'impacte ambiental és el relatiu a la contaminació de les aigües subterrànies, per gestió inadequada del fem en la mateixa explotació o en els camps on s'utilitza com a adob orgànic.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte inclouen les següents.
  
?17. Per a evitar l'emissió d'olors, s'addicionarà al fem en les naus, permanganat i superfosfat potàssic?.
  
Les mesures correctores que hauran d'adoptar-se en l'explotació són:
  
- Haurà de construir-se un depòsit de fem, tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. El femer haurà de construir-se amb una capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior d'aquestes. Haurà de construir-se amb lleuger pendent, de manera que puguen dirigir-se els lixiviats a una fossa de lixiviats, que podran ser novament incorporats al muntó.
  
- Haurà d'adoptar-se com a mínim, les següents mesures higienicosanitàries en l'explotació:
  
- Haurà de situar-se l'explotació en una àrea encerclada en què es puguen aplicar mesures de protecció contra agents transmissors de malalties.
  
- Haurà de disposar-se de gual sanitari a l'entrada de l'explotació de manera que es desinfecten les rodes dels vehicles que accedisquen a l'explotació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, l'expedient relatiu a l'ampliació de l'explotació bovina i ovina, situada al terme municipal de Vinaròs (Castelló), promoguda per Ganados y Carnes Querol, SL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i les modificacions establerts a continuació:
  
- Previ a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de justificar-se l'adequació de la superfície total construïda a la superfície total autoritzada en l'autorització prèvia de la COPUT. En cas de diferir l'esmentada superfície, en excedir-se la superfície construïda actual sobre l'autoritzada, haurà de sol·licitar-se novament autorització prèvia per a la legalització de la situació actual.
  
- A l'entrada de l'explotació es col·locarà un sistema de desinfecció del trànsit rodat que accedisca a aquesta.
  
- Es disposarà de tanca perimetral de l'explotació.
  
- Prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, haurà de presentar-se contracte de retirada de cadàvers subscrit amb una empresa autoritzada a aquest efecte, tal com estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu, i del Consell, de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
- Haurà de construir-se un femer, tal com estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de ramaderia de la Comunitat Valenciana. El femer haurà de construir-se amb una capacitat suficient per a emmagatzemar i estabilitzar les dejeccions abans de l'aprofitament posterior d'aquestes. Haurà de construir-se amb lleuger pendent, de manera que puguen dirigir-se els lixiviats a una fossa de lixiviats, que podran ser novament incorporats al muntó.
  
- A causa de la vulnerabilitat de la zona a la contaminació per nitrats procedents de fonts agrícoles, haurà de presentar-se prèviament a l'obtenció de la llicència d'activitat, la llista de les parcel·les agrícoles on s'aplica el fem com a adob orgànic, com també l'autorització firmada pels propietaris de les esmentades parcel·les que accepten l'aportació de fem, justificant no sobrepassar els 170 kg de N/ha i any aplicats en el terreny, tal com estableix el Reial decret 261/1996 sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda per nitrats procedents de fonts agràries
  
- Es comunicarà a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5112, del 11-10-2005 (2005/11120)

Resolución de 20 de septiembre de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5112

Fecha DOGV
:   11-10-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/11120

CVE


Fecha del documento
:   20-09-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Quatretonda](javascript:void(0))
    * [Sellent](javascript:void(0))
    * [Altura](javascript:void(0))
    * [Vinaròs](javascript:void(0))
    * [Anna](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

Resolución de 20 de septiembre de 2005, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/X11120]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 127/04-AIA Vall d'Alba, 018/03-AIA Anna, 429/03-AIA Sellent, 392/03-AIA Altura, 361/03-AIA Quatretonda, y 246/03-AIA, Vinaròs, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 20 de septiembre de 2005.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 127/04-AIA
  
Título: Industria para la fabricación de pavimentos y revestimientos cerámicos
  
Promotor: Argenta Cerámica SL.
  
Autoridad sustantiva: Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda de la Generalitat Valenciana
  
Localización: Pol. Ind. Vall d'Alba, vial 5, parcela 2, Vall d'Alba (Castellón)
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del Proyecto
  
Argenta Cerámica SL, pretende implantar la actividad industrial de fabricación de pavimentos y revestimientos cerámicos en una parcela situada en el Polígono de Vall d'Alba. Dicha actividad se llevará a cabo en el interior de instalaciones industriales ya construidas y, como se desprende de su localización, en un entorno provisto de todos los servicios urbanos necesarios para el desarrollo de aquélla.
  
2. Antecedentes
  
La actividad que se somete a evaluación de impacto ambiental se ubica en el polígono industrial de Vall d'Alba, sobre suelo calificado como Industrial por el planeamiento municipal vigente, habiendo sido, aquél, evaluado ambientalmente, junto con el resto del municipio, en el marco del PGOU de Vall d'Alba, contando con Declaración de Impacto Ambiental de fecha 01 de marzo de 1999.
  
3. Carácter de la Declaración
  
La Declaración de Impacto Ambiental que conforma la presente resolución forma parte del proceso de Autorización Ambiental Integrada en trámite, en aplicación de la Ley 16/2002, de 1 de julio de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, y el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana.
  
Esta normativa determina el contenido y alcance de la Autorización Ambiental Integrada, cuya finalidad es integrar en una única resolución todas aquellas autorizaciones y pronunciamientos sectoriales en materia de vertidos de aguas residuales, producción y gestión de residuos y emisiones a la atmósfera, todas las cuales son atribuciones de la Conselleria competente en materia de medio ambiente de la Generalitat, preceptivos para la implantación y puesta en marcha de las instalaciones sometidas al régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana.
  
En los casos en los que así suceda y, a la vez, el emplazamiento lo permita, procede excluir del contenido de la Declaración de Impacto Ambiental aquellos aspectos que la Ley 16/2002, de 1 de julio de Prevención y Control Integrados de la Contaminación, y el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana, reservan a la resolución administrativa que contiene la autorización ambiental integrada, con el fin de evitar duplicidades innecesarias en el proceso de análisis y valoración ambiental, así como en el establecimiento de medidas correctoras, protectoras y su vigilancia y control.
  
Hay que considerar que la evaluación de impacto ambiental de las afecciones ambientales derivadas de la emisión de contaminantes atmosféricos, generación de residuos, consumo de aguas y vertido de aguas residuales, se realiza a través de los informes que emiten organismos y servicios competentes en cada una de las materias, los cuales a su vez son consultados por el departamento que emite la autorización ambiental integrada.
  
A la vista del artículo 22 del Decreto 40/2004, la Autorización Ambiental Integrada contendrá, aparte de la Declaración de Impacto Ambiental, toda una serie de apartados a través de los cuales podrán minimizarse los impactos directos sobre el medio abiótico y la población. Los impactos ambientales directos serán sobre los que más fácilmente se podrán adoptar medidas correctoras que, a su vez, resultarán medidas preventivas de los impactos indirectos sobre el medio natural biótico, perceptual y social. Siendo las afecciones directas, las que durante el normal funcionamiento de las actividades IPPC pueden darse sobre los trabajadores y el medio natural inerte o abiótico (aire, suelo y agua) y las indirectas, las que pueden darse sobre el medio biótico (flora, fauna y procesos bióticos).
  
En consecuencia, la necesaria coordinación administrativa entre los distintos departamentos de la Conselleria de Territorio y Vivienda, cuando menos exige que la Declaración de Impacto Ambiental, que es sucedida por una Autorización Ambiental Integrada, limite su ámbito de decisión a los aspectos relacionados con las afecciones directas a la fauna, flora, paisaje, espacios naturales protegidos, zonas húmedas, formaciones geomorfológicas de interés, y otros aspectos de entidad similar.
  
4. Tramitación administrativa
  
En fecha 04 de mayo de 2004 se recibe, en el Área de Evaluación Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, escrito procedente del Área de Calidad Ambiental de la citada Conselleria, según el cual se solicita que se proceda a la evaluación del impacto ambiental de la actividad de referencia. Además, por el mismo se comunica que, habiendo finalizado el plazo de información pública, no se han presentado alegaciones.
  
5. Afecciones legales
  
Los condicionantes de la Declaración de Impacto Ambiental de fecha 01 de marzo de 1999, de resolución del expediente de evaluación de impacto ambiental de la PGOU de Vall d'Alba, así como las medidas protectoras previstas en el Estudio de Impacto Ambiental del mencionado Plan General.
  
La industria solicita la Autorización Ambiental Integrada que otorga la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
De acuerdo a los artículos 18, 19 y 20 de la Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento orgánico funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, las competencias en materia de control integrado de la contaminación, calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, y el seguimiento, control y gestión de residuos se atribuyen a la Dirección General de Calidad Ambiental.
  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.
  
6. Consideraciones ambientales
  
Dado el entorno en el que se ubica la industria, y como ya se ha comentado en anterior apartado, no cabe esperar, en el caso concreto evaluado, afecciones ambientales de relevancia dentro del conjunto de aquellos valores que se han delimitado a la presente Declaración. Y es que, dado que se localiza en el interior de un polígono industrial, se entiende que ya se estudiaron los aspectos territoriales susceptibles de sufrir impacto a razón del uso dado al suelo. Es por esto por lo que no se entrará de nuevo en ello, remitiendo, en todo caso, a los condicionantes de la Declaración de Impacto Ambiental del PGOU de Onda (expediente número 301/98-AIA), de fecha 08 de julio de 1998, de los cuales se transcriben, seguidamente, aquellos que presentan relación con el caso ahora evaluado:
  
7) En relación con el tratamiento y evacuación de las aguas residuales:
  
7.a) En el plazo lo más breve posible se ejecutaran las obras necesarias para evacuar las aguas residuales tratadas, de la depuradora situada al sur del núcleo urbano, al barranco del Regall o de la Juncosa, eliminando acto seguido las conducciones que actualmente llevan el efluente a la Sima del Avenc.
  
7.b) Dadas las dimensiones del Suelo Urbanizable no pormenorizado de uso industrial y las condiciones de la actual estación depuradora de aguas residuales, se considera necesario la construcción y puesta en funcionamiento, previa al desarrollo de nuevos sectores, de una estación depuradora propia para todo el polígono industrial.
  
En consecuencia el Proyecto de Plan General reservará, en el ámbito del polígono industrial la superficie de suelo necesaria para la ubicación de las infraestructuras de tratamiento de las aguas residuales industriales.
  
8) Los Planes parciales elaborados para el desarrollo del Suelo urbanizable no pormenorizado de uso industrial contendrán estudios detallados sobre:
  
- Inventario de los elementos etnológicos de las antiguas infraestructuras hidráulicas y prospección arqueológica. Si ésta fuera positiva se comunicará a la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia adoptando las medidas que este organismo sugiera.
  
- Localización y grafiado de los enclaves forestales y conservación de los mismos integrándolos como zonas verdes del sector.
  
- Elaboración de normas particulares sobre medidas correctoras si existiera demanda de instalación de industrias del sector cerámico. En lo referente a la contaminación atmosférica generada tanto de los distintos procesos industriales como de los parques de almacenamiento de la materia prima al aire libre(arcillas)
  
9) Será de aplicación subsidiaria en todo el ámbito del término municipal los modelos de ordenanzas elaborados conjuntamente por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias sobre ?vertido a la red municipal de alcantarillado- y sobre - prevención de la contaminación acústica (ruidos y vibraciones)-
  
Visto que no se afecta directamente a área protegida alguna, esto es, cualesquiera áreas que pudiesen estar sujetas a algún tipo de protección administrativa, tales como ZEPAs, LICs, microrreservas, etc, no cabe referirse a ningún otro impacto cuya entidad sugiera su relevancia en el contexto en que se puedan plantear.
  
10. Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, por lo dispuesto en el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Industria para la fabricación de pavimentos y revestimientos cerámicos, localizado en el Pol. Ind. Vall d'Alba, vial 5, parcela 2, Vall d'Alba (Castellón), y promovido por Argenta Cerámica SL., siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
1. Por su ubicación, se considera que en materia de emisiones atmosféricas, ruido, vertido de aguas residuales y generación de residuos, será suficiente con el cumplimiento de la legalidad vigente o, en su caso, con la adopción de las mejores tecnologías disponibles y los valores límite de emisión especificados en el Decreto 40/2004, de 5 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se desarrolla el régimen de prevención y control integrados de la contaminación en la Comunidad Valenciana.
  
2. La Dirección General de Calidad Ambiental, como órgano competente en materia de calidad de aguas, seguimiento y control de este recurso, protección atmosférica y acústica, el seguimiento, control y gestión de residuos y, además, como órgano con competencia sustantiva en materia de autorización ambiental integrada, deberá constatar periódicamente que el funcionamiento de la actividad objeto de referencia se ajusta a lo reglamentado o, en su caso, a las mejores tecnologías disponibles y los valores límite de emisión. A tal efecto, anualmente, la Dirección General de Calidad Ambiental remitirá a la Dirección General de Gestión del Medio Natural el certificado del cumplimiento por parte del promotor de todo lo anteriormente especificado en relación con la producción y programas de minimización de residuos, emisiones, vertidos, seguimiento y control de las actividades relacionadas con los recursos hidrológicos de la Comunidad Valenciana y demás aspectos que condicionen ambientalmente el proyecto.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 7 de julio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 018/2003-AIA
  
Título: Modificación Puntual y Plan Parcial del sector ?AnnaGolf-
  
Promotor: Ayuntamiento de Anna
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: Al oeste del paraje conocido como la ?Albufera- de Anna
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
La clasificación como suelo urbanizable deportivo - turístico - residencial de una superficie estimada en 919.966 m², con la inclusión de un campo de golf, viviendas unifamiliares aisladas y adosadas, casas turísticas y un complejo hotelero.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. La práctica totalidad de la propuesta se enmarca sobre suelos transformados desde hace mucho tiempo al cultivo de secano, con presencia puntual y poco representativa de áreas naturales, seminaturales o incultas sobre bancales y con la creciente y reciente incorporación de plantaciones de regadío.
  
II. Se trata de un terreno ondulado, sin pendientes acusadas, sobre los que se prevé realizar un reducido movimiento de tierras, adaptándose a la morfología existente en la medida de lo posible.
  
III. De la superficie propuesta, 401.119 m² se dedicarán a la práctica del golf y sus necesidades asociadas. Los tees de salida, los fairways, los greens y el campo de prácticas suponen un total de 226.388'80 m² que requieren ser regados, a los que habría que añadirla zona natural del resto del recorrido, que cuenta con 130.017'50 m².
  
IV. El campo de golf contará con lagos artificiales impermeabilizados que funcionarán como depósitos de almacenamiento de aguas para el riego de las instalaciones además de ser elementos integradores de la composición y diseño de las áreas de juego. El volumen de almacenamiento se estima en 55.632'80 m³.
  
V. Se prevé un total de 628 nuevas viviendas, con un potencial de ocupación que asciende a 2270 habitantes, incluidas las 700 plazas hoteleras, siendo la población censada en 2003 en el municipio de 2750 habitantes.
  
VI. Computando la superficie del campo de golf se plantea una densidad de 7 viviendas por hectárea, con alturas máximas de 6'50 metros (2 plantas para los usos residenciales) y 10'50 metros (3 plantas para los equipamientos y usos terciarios)
  
VII. Según la documentación presentada, si bien el proyecto no constituye una palpable necesidad del municipio, es posible que resulte muy importante para completar la oferta turística junto al espacio conocido como la ?Albufera?, planteando una alternativa al cultivo de secano o plantaciones de secano, hoy en baja.
  
VIII. La realización del complejo requiere de una serie de infraestructuras todavía por realizar donde se incluyen la mejora y adecuación de los accesos, la implantación de sistemas de depuración de aguas residuales, el abastecimiento de agua potable a la población, el transporte de energía eléctrica, la gestión de residuos, etc.
  
IX. El proyecto incluye la restauración de una superficie degradada con motivo de una actividad extractiva.
  
3. Alternativas
  
No se presenta estudio de alternativas de localización.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 21 de enero de 2003 el Ayuntamiento de Anna remitió proyecto técnico, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo a la Modificación Puntual y Plan Parcial del sector ?AnnaGolf?, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Las Provincias, de fecha 17 de agosto de 2001 y en el DOGV nº 4.072, de 27 de agosto de 2001.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron 13 alegaciones, según consta en los certificados emitidos por el secretario del Ayuntamiento de Anna, en los cuales se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de las alegaciones presentadas.
  
2. Resumen de alegaciones
  
Sólo dos de las alegaciones presentadas hacen referencia a materias medioambientales, recogiéndose su contenido de manera resumida a continuación:
  
- Insuficiencia del depósito municipal y de la infraestructura existente para el abastecimiento de agua potable a la población.
  
- Insuficiencia del colector de aguas residuales al que se pretende conectar la infraestructura de saneamiento del sector.
  
- Fallos en el cálculo de la dotación de agua potable necesaria para abastecer al sector, tanto para consumo humano como para riego de las zonas verdes y parcelas privadas, poniendo en relación dichos datos con el volumen de aguas residuales generadas y que se pretenden depurar para, posteriormente, regar el campo de golf, así como las necesidades reales de riego para esta infraestructura.
  
- Contradicciones entre algunos de los mecanismos sugeridos para el ahorro de agua potable y las reglamentaciones técnicas recogidas en la normativa, así como en las infraestructuras de depuración de aguas residuales previstas
  
- Efectos sobre la población derivados del incremento del consumo de recursos, especialmente del agua potable.
  
- Efectos sobre el estado y capacidad de los acuíferos derivados del desarrollo del proyecto.
  
- Escasa valoración del paisaje y de los cambios derivados del desarrollo del proyecto en ese sentido. Fallos en la descripción de algunos aspectos del medio físico.
  
- Poco adecuada descripción y valoración de los efectos del proyecto sobre la fauna.
  
El Ayuntamiento de Anna desestimó el contenido de dichas alegaciones. No obstante lo anterior, atendiendo a las dudas surgidas en relación con determinados aspectos recogidos en las alegaciones se han valorado durante el procedimiento de evaluación de impacto ambiental los aspectos anteriormente descritos habiéndose producido cambios en el proyecto o bien establecido condicionantes para que de la ejecución del mismo no se deriven impactos ambientales no asumibles.
  
Afecciones legales
  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, en el municipio de Anna se ha designado el lugar de interés comunitario o LIC denominado «Curs Mitjà i Baix del riu Xúquer?, y relativamente próximos se encuentran los lugares conocidos como ?Muela de Cortes i Caroig- (también es considerada zona de especial protección para las aves por su alto valor) y ?Serra d'Enguera?.
  
El proyecto posee unas características y envergadura tales que no se estima susceptible de poder afectar a los valores ambientales detectados en dichas zonas, atendiendo también a la distancia existente a los mismos.
  
Tampoco se prevé afección alguna a microrreservas y/o cavidades, montes de utilidad pública o suelo con características forestales más allá de pequeñas superficies poco o nada representativas tanto por su extensión como por su localización geográfica en relación con su entorno más inmediato.
  
2. En el entorno más inmediato al sector propuesto discurren dos vías pecuarias clasificadas, conocidas como ?Cordel del Montot- y ?Vereda de la Sierra?, con 37'61 y 20'89 metros de anchura legal respectivamente. La primera de dichas vías discurre sensiblemente de norte a sur entre la citada ?Albufera- y la superficie afectada por la propuesta, mientras que la segura posee un trazado este - oeste que arranca desde el casco urbano de Anna y pasa cercana al límite norte del sector.
  
Previsiblemente, las infraestructuras necesarias para dar servicio al nuevo suelo urbanizable afectarán a estos bienes de dominio público, especialmente los accesos rodados y los abastecimientos de agua potable y depuración de aguas residuales. Tal circunstancia no ha sido tenida en cuenta en el proyecto presentado.
  
3. La superficie objeto de estudio no incluye ningún cauce, rambla o barranco, si bien contribuye mediante escorrentías superficiales a alguno de ellos pero siempre fuera del ámbito del proyecto.
  
4. Respecto a los valores arqueológicos, etnológicos y del patrimonio cultural en general, según la documentación presentada existen algunos yacimientos que se localizan en la zona que el proyecto pretende clasificar como PQL.
  
No existe en el expediente pronunciamiento al respecto por parte del órgano competente en dicha materia, y el proyecto no incorpora más información ni medidas al respecto.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Geológicamente el ámbito del proyecto evaluado se puede dividir en tres grandes unidades, todas ellas pertenecientes al Cretácico Superior. Con una dirección claramente marcada, noroeste - sudeste, la franja más nororiental se caracteriza por la presencia de Dolomías cristalinas masivas. Por otro lado, la franja central presenta margas y calizas asociadas, mientras que la situada en el extremo sudoccidental contiene calizas y dolomías, con extensión similar a las otras dos.
  
Lo anterior se traduce en una alta fisuración y karstificación del sustrato geológico y por tanto en potenciales problemas por permeabilidad de cara a la contaminación de los acuíferos, sólo contrarrestado con el carácter muy lentamente permeable de los materiales existentes entre los 60 y los 120 centímetros de profundidad según arrojan los ensayos geotécnicos facilitados, con presencia de arenas y limos en algunos puntos.
  
Por otro lado, la morfología de la superficie afectada, en relación con los usos tradicionales de cultivo, distribuidos en bancales, reduce al mínimo cualquier riesgo geológico en superficie.
  
2. Según la documentación presentada, los usos actuales del suelo afectado por el proyecto se corresponden con cultivos de secano en su práctica totalidad. Si bien el olivo es la especie predominante, existen también áreas significativas de almendros y alguna que otra parcela o parcelas de cítricos en régimen de regadío. El resto se complementa con presencia puntual de algarrobo y diversos ejemplares de vegetación natural o seminatural, algunos eriales y una zona degradada por una actividad extractiva que se pretende restaurar e incluir en el ámbito de la actuación.
  
No se considera probable, a la vista de lo anterior, la presencia de especies protegidas, circunstancia extensible a la fauna asociada a los ambientes de cultivo descritos.
  
3. Entendiendo que la afección al medio natural no es destacable en el proyecto presentado, la principal repercusión ambiental del mismo pasa por el consumo de recursos y la generación de residuos.
  
En esta línea, el abastecimiento de agua potable a la población se pretende realizar a través de las captaciones subterráneas que, al parecer de manera abundante, sirven al municipio de Anna. Así pues, atendiendo a los informes emitidos durante la tramitación del expediente, y en particular al pronunciamiento de la Oficina de Planificación Hidrológica, hay que considerar que ante la falta de una estimación adecuada de los periodos de ocupación y estancia y de los volúmenes de las demandas para abastecimiento se ignoran las previsiones sobre la demanda total de recursos hídricos y por lo tanto no es posible establecer una comparación con las previsiones de desarrollo futuro que se contemplan en el Plan Hidrológico de la cuenca del Júcar.
  
Por otra parte, el proyecto incorpora una serie de medidas encaminadas a reducir el consumo de agua potable sobre usos que no requieran un agua de excepcional calidad, como es el caso del riego de parcelas y zonas verdes, donde la previsión pasa por la reutilización de agua residual depurada a través de una red paralela de abastecimiento así como la instalación de algibes en parcelas privadas para el almacenamiento del agua de lluvia y su posterior utilización en el riego de las mismas. Todas estas medidas han de valorarse positivamente de cara a una correcta gestión de los recursos hídricos, pero sin olvidar lo anteriormente expuesto.
  
Otro foco de consumo de agua lo constituye el riego del campo de golf y sus instalaciones asociadas. En este aspecto el proyecto presenta una serie de indefiniciones y/o contradicciones que impiden una correcta valoración de la situación, y por ende, un correcto pronunciamiento. Es la propia Oficina de Planificación Hidrológica del Ministerio de Medio Ambiente la que indica, ante la previsión de riego mediante aguas residuales depuradas, que los recursos disponibles de la EDAR del municipio de Anna deberían, en principio, ser dirigidos al cumplimiento de los objetivos prioritarios del Plan Hidrológico de la Cuenca del Júcar, sin que exista valoración de dichos usos preferentes y por tanto no pronunciándose al respecto.
  
Las contradicciones se acentúan al diseñarse una red para el transporte de aguas residuales depuradas que conecta con otra procedente de la captación de agua de pozo, cuando la premisa de funcionamiento pasa por la utilización exclusiva de las primeras.
  
Por otro lado, dado que se prevé que el campo de golf se ponga en marcha con anterioridad a la entrada en funcionamiento del complejo residencial, resulta necesario establecer mecanismos que aseguren la presencia de agua residual depurada con carácter inmediato a la puesta en marcha de las instalaciones deportivas. En el proyecto se ha optado por realizar una conducción que transporte las aguas residuales depuradas desde la EDAR municipal hasta los depósitos reguladores del sector propuesto, circunstancia que presenta diversas problemáticas a la hora de valorarse ambientalmente.
  
La primera de ellas hace referencia a la ausencia de evaluación ambiental del trazado propuesto para la citada conducción, mientras que la segunda, independientemente de las autorizaciones que resulten necesarias, haría referencia a la falta de un tratamiento terciario que asegure la correcta calidad de las aguas para los usos a los que se pretende destinar. La tercera, y no por ello menos importante, se derivaría del cálculo de las necesidades de riego netas, que resultan sorprendentemente inferiores a las que vienen siendo habituales en instalaciones de este tipo y cuya adecuada valoración resulta necesaria para poder establecer la existencia de caudales suficientes para el riego del campo de golf en relación con el volumen de agua disponible y las demandas para otros usos prioritarios. No se aporta, finalmente, información precisa sobre los sistemas de riego a emplear ni los mecanismos encaminados a una correcta gestión de los recursos hídricos en el campo de golf, al contrario que ocurría con los sistemas de riego de las parcelas privadas de las áreas residenciales. Sí se informa, por otro lado, que la previsión inicial pasa por utilizar las aguas residuales depuradas de la EDAR del casco urbano del municipio hasta la puesta en marcha del propio sistema de depuración del sector, momento en el que las aguas residuales de la primera de las instalaciones sólo se utilizarían en caso de emergencia o necesidad. Los problemas citados con anterioridad son igualmente aplicables a esta nueva infraestructura de depuración, con la salvedad del trazado de los colectores ya que discurren por el interior de la superficie del proyecto.
  
4. Sobre las redes de saneamiento resulta necesario describir las consideraciones del proyecto presentado y realizar algunos comentarios sobre las mismas.
  
Destaca la ausencia de diseño de una red de saneamiento separativa para aguas residuales y pluviales, desconociéndose el destino de estas últimas.
  
Por otro lado, y según la documentación facilitada, se tiene constancia de que la situación de la EDAR municipal no permite el aumento de los vertidos a depurar ya que durante gran parte del año se superan los caudales de diseño y resulta necesaria su ampliación. Así pues, el proyecto debería contemplar la viabilidad tanto física como económica de dicha ampliación, que en cualquier caso se estima con cargo al promotor del nuevo sector. Todo ello se recoge claramente en el informe elaborado por Saneamiento de Aguas en ese sentido.
  
5. El proyecto no prevé generación de residuos sólidos inertes durante las labores de movimiento de tierras al considerar que la totalidad de la tierra removida se empleará dentro de la superficie del proyecto para conseguir la morfología definitiva del complejo. Independientemente de la consideración de estos materiales no se indica la gestión de dichos residuos procedentes de las labores de urbanización y edificación.
  
Respecto a la generación de residuos sólidos urbanos, sin indicar la existencia de puntos de vertido legalmente autorizados, se apuesta por el establecimiento de convenios con el Ayuntamiento o empresas privadas para los servicios de recogida selectiva, estableciendo puntos para ello con contenedores adecuados.
  
Otro tipo de residuos que previsiblemente se generarán por los usos que se pretenden desarrollar serán los restos de poda y materia orgánica procedente de las labores de siega y mantenimiento de la vegetación del campo de golf. A este respecto, el proyecto prevé su acopio en una nave de mantenimiento donde estará instalada una trituradora con el objeto de revertirlos, una vez procesados, en el propio campo de golf como abonos orgánicos naturales.
  
6. Los aportes de áridos y tierras que excedan del mero traslado interno para obtener la morfología final del proyecto, según se indica en la documentación facilitada, provendrán de canteras y centros autorizados. Su utilización se prevé principalmente para la obtención de una granulometría adecuada, mientras que las tierras vegetales, limos y arcillas de la propia zona de actuación serán utilizadas para enmendar el suelo que conformará la base para la siembra de plantas cespitosas.
  
No se ha facilitado, para la correcta valoración de lo anteriormente expuesto, un estudio de perfiles actuales y futuros con la correspondiente cubicación del material removido, desconociéndose las pendientes finales, especialmente, de las superficies donde se desarrollará la práctica del golf.
  
7. En relación con las redes de suministro de energía eléctrica, a pesar de la proximidad de puntos susceptibles de conexión, se desconoce la traza elegida para la red que dará servicio al sector no pudiéndose valorar ambientalmente la misma.
  
8. El proyecto, por otro lado, no aporta información sobre los productos fitosanitarios que se emplearán para el mantenimiento de las áreas de juego del campo de golf y jardines, lo que unido al desconocimiento de los sistemas de riego, de la calidad de las aguas y de las infraestructuras de drenaje hace imposible la correcta valoración ambiental del proyecto en ese sentido.
  
9. Las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental resultan generales y de escasa repercusión en la calidad ambiental del proyecto presentado, dejando de lado aspectos concretos de la actividad a desarrollar, especialmente en lo que se refiere a la ejecución, mantenimiento y gestión del campo de golf.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Modificación Puntual y Plan Parcial del sector ?AnnaGolf- del municipio de Anna (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Dado que los accesos rodados, el colector de impulsión de aguas residuales depuradas procedentes de la EDAR del municipio de Anna, el colector de aguas residuales para depurar hacia la citada EDAR y la red de transporte de energía eléctrica no han sido debidamente valorados en cuanto a sus características, trazado y afección al medio natural, una vez decididos los dos primeros aspectos resultará necesario remitir a esta dirección general información precisa, tanto gráfica como escrita, para establecer la necesidad de someter las infraestructuras descritas al procedimiento de evaluación de impacto ambiental en aplicación de la legislación vigente al respecto. Atendiendo a que la evaluación de impacto ambiental tiene un carácter preventivo, no se podrán iniciar las obras en tanto en cuanto no se establezca la citada necesidad y, caso de que proceda, se realice la correspondiente evaluación de impacto ambiental.
  
II. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la no afección del proyecto a bienes culturales y/o patrimoniales de acuerdo con la información que posee la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte obteniendo el informe favorable en relación con el cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio.
  
III. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para abastecer a la población y los usos complementarios sin perjuicio alguno para los usos actuales. De la misma manera se acreditará la capacidad de depuración de la EDAR actual y en su defecto la reserva correspondiente para su ampliación de acuerdo con las expectativas del proyecto presentado, según informe y condiciones del órgano competente en la materia.
  
IV. Con cargo al promotor del proyecto se establece la necesidad de instalar un tratamiento terciario en las actuales instalaciones, al menos para el efluente depurado demandado por el proyecto para el riego del campo de golf, que se hará extensivo a la EDAR propuesta por el propio sector residencial, todo ello de cara a asegurar una adecuada calidad de las aguas que entrarán en contacto tanto con las distintas especies vegetales a emplear en las zonas de juego como con las personas que utilicen las instalaciones.
  
V. No podrá autorizarse el inicio de las obras correspondientes al campo de golf, sin la existencia de concesión o autorización del organismo de cuenca, de los recursos hídricos necesarios para el riego del mismo. A tal efecto, una vez se obtenga dicho derecho, se pondrá en conocimiento de la dirección general de Gestión del Medio Natural, la cual comprobará la existencia de un caudal suficiente autorizado, emitirá una resolución vinculante y complementaria a la declaración de impacto ambiental que permita la autorización de las obras.
  
VI. El agua de riego del campo de golf deberá ser obtenida a partir de la depuradora de Anna o de sus futuras ampliaciones, debiendo ser objeto de un tratamiento terciario de forma que se garantice una mayor calidad de las aguas que se utilicen para el riego del césped, parte de las cuales pasarán por infiltración a los acuíferos por drenaje directo.
  
A estos efectos el Ayuntamiento o en su caso el promotor deberá obtener informe favorable de la Entidad de Saneamiento de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes al sistema de depuración terciaria que se adopte o en su caso el convenio con la Entidad, que garantice la gestión adecuada de las aguas residuales depuradas.
  
VII. En el caso de que los servicios técnicos de la dirección general de Gestión del Medio Natural, detectaran la presencia de anfibios o especies acuáticas de flora o fauna en los lagos habilitados en el campo de golf, podrán establecer prescripciones de uso de los propios lagos relacionadas con el régimen de caudales de entrada - salida en los mismos, tratamientos de las aguas, acciones para la naturalización de los lagos, etc. En cualquier caso, las tuberías de salida de aguas estarán dotadas de rejillas y cierres de malla, de forma que se evite la absorción a través de ellas de la fauna acuática que se desarrolle en estos lagos.
  
VIII. Resultará necesario recalcular las necesidades de riego netas, tanto anuales como mensuales, mediante metodologías más precisas especialmente en lo referente a los cálculos de evapotranspiración de manera que el órgano competente pueda pronunciarse al respecto de manera adecuada con carácter previo a la aprobación definitiva del proyecto. No parece, a la vista de la documentación aportada, que el campo de golf propuesto pueda mantenerse con caudales de agua tan reducidos como los que se indican y con riegos tan reducidos en número.
  
IX. La red de saneamiento del sector deberá ser separativa, con construcción explícita de una red de captación de pluviales debidamente dimensionada cuyo vertido, caso de realizarse a cauce público, deberá obtener las preceptivas autorizaciones que establezcan las vigentes legislaciones sectoriales.
  
X. Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a su legislación sectorial y en su caso a la planificación que en desarrollo del Plan Integral de Residuos se establezca por la Generalitat Valenciana.
  
XI. En particular para los residuos de construcción y demolición de las obras de urbanización se requerirá un acuerdo previo con gestor autorizado para este tipo de residuos con carácter previo a la autorización de las obras.
  
XII. Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunidad Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 8 de julio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 429/2003-AIA
  
Título: Plan General de Ordenación Urbana
  
Promotor: Ayuntamiento de Sellent
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV
  
Localización: Término municipal de Sellent (Valencia)
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
No se define en la documentación remitida, pero se da por supuesto que se persigue un planeamiento municipal adaptado a las legislaciones vigentes y que de respuesta a las demandas que la sociedad establece en relación con el urbanismo, los usos del suelo y el desarrollo socioeconómico del municipio.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
I. El modelo territorial propuesto se basa primordialmente en el encauzamiento del crecimiento de la población a través de la creación de una propuesta modesta de clasificación de suelo urbanizable con ordenación pormenorizada dimensionada en base a los datos de crecimiento y desarrollo de la población.
  
II. Sobre el resto del suelo del municipio se definen con precisión los valores medioambientales que aconsejen su clasificación como suelo no urbanizable de especial protección.
  
III. Dentro del suelo no urbanizable común se identifican áreas preferentes que, en el futuro, y si iniciativas tanto públicas como privadas lo requieran, podrían ser susceptibles de albergar suelos residenciales extensivos de segunda residencia en un caso, y desarrollos industriales en otro.
  
IV. El nuevo documento de planeamiento clasifica las siguientes superficies en el término municipal:
  
- Suelo urbano: 9'73 Ha
  
- Suelo urbanizable: 4'45 Ha
  
- Red Primaria Dotacional: 7'44 Ha
  
- Suelo no urbanizable: 1369'34 Ha
  
- Común área A: 51'71 Ha
  
- Común área B: 70'16 Ha
  
- Protección ecológica: 48'17 Ha
  
- Protección forestal-paisajística: 837'80 Ha
  
- Protección agrícola-paisajística: 319'10 Ha
  
- Protección sectorial: 42'40 Ha
  
V. Las Normas Subsidiarias de Planeamiento, actualmente vigentes, clasificaron las siguientes superficies:
  
- Suelo urbano consolidado: 7'30 Ha
  
- Suelo urbano expansión casco: 2'43 Ha
  
- Suelo no urbanizable común: 1334'50 Ha
  
- Suelo no urbanizable especial protección: 46'77 Ha
  
VI. Se aprecia, por tanto, un reducido incremento del suelo urbanizable, acorde con las previsiones de crecimiento del municipio. Respecto al suelo no urbanizable, se aumenta enormemente la protección en detrimento de la categoría común.
  
VII. Según los datos aportados, actualmente hay censados 476 habitantes en el municipio de Sellent. El número potencial de nuevas viviendas asciende a 193, lo que se traduce, en función de los estándares manejados, en 618 nuevos habitantes.
  
VIII. El desarrollo urbanístico residencial se basa en la tipología unifamiliar adosada, con una densidad de 39 viviendas por hectárea.
  
IX. Según las DEUT, la reclasificación de suelo no urbanizable a urbanizable se realizará exclusivamente en el suelo clasificado como no urbanizable común. Se distinguen dentro de esta categoría dos áreas específicas. En el área A podrán presentarse, exclusivamente, propuestas de reclasificación encaminadas a suelo urbanizable residencial con una superficie mínima de 8 Ha. y una densidad máxima de 10 viviendas por hectárea, además de una edificabilidad bruta de 0'25 m²/m². Por su parte, en el área B se aceptarán reclasificaciones para usos industriales y terciarios con superficies mínimas de 8 Ha. y edificabilidad bruta de 1 m²/m².
  
3. Alternativas
  
No se han presentado alternativas.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 18 de diciembre de 2003 los servicios territoriales de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitieron documentación relativa al Plan General de Ordenación Urbana del municipio, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncio publicado en el DOGV nº 4.571, de 22 de agosto de 2003.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron dos alegaciones, según consta en los certificados emitidos por el secretario - interventor del Ayuntamiento de Sellent, en los cuales se incluía la aprobación provisional, el informe del trámite de información al público realizado y un resumen de las alegaciones presentadas.
  
2. Resumen de las alegaciones
  
De las dos alegaciones presentadas sólo una hace referencia a aspectos medioambientales, en concreto a la calificación del suelo propuesta en el límite del término municipal con Anna. Según el informe del Ayuntamiento, existe coherencia entre la calificación urbanística de ambos municipios, que no es otra que la de un suelo no urbanizable de especial protección.
  
Afecciones legales
  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, en el municipio de Sellent se ha designado el lugar de interés comunitario o LIC denominado «Curs mitjà i baix del Xúquer?, con 370 Ha. de superficie afectada.
  
Se trata de un LIC fluvial propuesto con el fin de incluir esencialmente los hábitats acuáticos del río Xúquer en el tramo comprendido entre la presa de Tous y su desembocadura. La razón de esta propuesta se basa en la existencia de poblaciones de diversas especies de ictiofauna de interés insuficientemente representadas en la propuesta aprobada en 1997. Igualmente, y por idéntica razón, se ha incluido en el área delimitada el cauce del río Sellent, el cual conserva en tramos de su cauce áreas con una elevada calidad.
  
Como corresponde al carácter fluvial del área, los hábitats presentes se limitan a los de los ríos de caudal permanente, tanto en su variante con Glaucium flavum (3250) como con galerías de Salix y Populus alba (3290). Asimismo, se incluyen en la zona algunos fragmentos de pastizales húmedos de Molinio - Holoschoenion (6420) y de vegetación ribereña de Nerio - Tamaricetea (92D0) y de Salix y Populus (92A0) En cuanto a las especies, y sin perjuicio de la presencia de algunas aves de interés (como Alcedo atthis), la mayor relevancia corresponde a los peces, entre los que cabe destacar Alosa fallax, Chondrostoma arrigonis y Cobitis taenia.
  
El planeamiento hace coincidir las protecciones de cauces y agrícola - paisajística con la extensión de este lugar de interés comunitario a su paso por el término municipal de Sellent.
  
2. Existen dos vías pecuarias clasificadas en el término municipal de Sellent, siendo las siguientes:
  
- Cañada Real de Castilla.
  
- Vereda de Montot.
  
La primera de ellas tiene una anchura legal en doble banda de 37'5 metros, mientras que de la segunda no se aporta información, no encontrándose debidamente grafiadas en el planeamiento remitido.
  
3. El municipio de Sellent se caracteriza desde un punto de vista hidrológico por la presencia del río Sellent, de importante valor ecológico como se ha descrito con anterioridad y que divide al término municipal en dos grandes zonas. La zona más occidental está surcada por dos barrancos destacados que reciben los nombres de ?Montot- y de la ?Foia?.
  
Estos tres cauces o barrancos se han identificado adecuadamente en el planeamiento propuesto, delimitando sus cauces y distancias donde la edificación queda prohibida. Además, todos discurren por suelos no urbanizables.
  
4. Según la información facilitada no existen yacimientos arqueológicos catalogados en el término municipal de Sellent, ni tampoco otros bienes patrimoniales. No obstante lo anterior, no se encuentra el informe de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano entre la documentación remitida.
  
Consideraciones ambientales
  
1. La configuración geomorfológica del término municipal de Sellent coincide con formas y tipos de materiales que corresponden fundamentalmente a dos eras o unidades geocronológicas; así pues, en las zonas montañosas del sudeste del término municipal a las que corresponden los materiales más antiguos están constituidas globalmente por rocas mesozoicas formadas durante los perioso Triásico, Jurásico y Cretácico, que son de naturaleza fundamentalmente carbonatada; y las partes más próximas al río Sellent están constituidas por rocas cenozoicas formadas durante los periodos Terciario y Cuaternario, que son de naturaleza fundamentalmente terrígena.
  
La unidad fisiográfica que afecta al término municipal se corresponde con la de altiplanos y valles encajados. Dicha zona es la continuación de la llanura manchega que penetra dentro de la provincia de Valencia y limita al norte con el río Turia y al sur con la Serra Grossa.
  
2. Los relieves mesozoicos generan suelos que no estarían indicados en principio para el uso agrícola por su elevado grado de cohesión. Los materiales del Triásico, margas, más blandos, dan lugar también a suelos de adecuación sólo marginal para el cultivo debido a la acumulación de propiedades químicas desfavorables. Los materiales cuaternarios cementados determinan suelos que tampoco resultan favorables para el cultivo por sus limitaciones de espesor. Por último, los depósitos cuaternarios en forma de limos pardos fluviales y limos arenosos son, finalmente, por sus características físicas y químicas, los que en el término municipal dan lugar a los mejores suelos de cultivo.
  
3. El suelo urbanizable propuesto se localiza sobre sistemas aluviales - coluviales, antiguos cauces o terrazas fluviales cuaternarias asentados sobre margas terciarias. Las pendientes son relativamente escasas, comprendidas entre un 5 y un 15%. Como viene siendo frecuente, estas zonas han experimentado históricamente una intensa acción antrópica y acondicionamiento para la utilización agrícola en regadío dadas sus excelentes cualidades estructurales (proximidad de cursos de agua, relieve prácticamente uniforme y apto para canalización, buenos espesores, etc.); dicha utilización agrícola se mantiene prácticamente inalterada en la actualidad.
  
4. La vegetación actual dista mucho de la potencial de la zona. La vegetación natural queda relegada a pequeñas zonas aisladas próximas al cauce del río, a barrancos y ramblas, que por su escarpada orografía no han sufrido transformaciones agrícolas y conservan cierta vegetación autóctona. Por este motivo, y dado que la prácticamente toda la superficie del término municipal mantiene una utilización agrícola intensiva, la descripción de la vegetación se ha basado en el examen de la vegetación ruderal y arvense, de escaso valor ecológico, en la verificación de la presencia o ausencia de especies endémicas o amenazadas y en la comprobación de la existencia de elementos arbóreos que requieran especial mención por su singularidad, antigüedad, rareza o conjunto armónico, no habiéndose constatado representación de ninguno de estos dos últimos puntos.
  
5. La descripción de la fauna se realiza mediante la distinción de dos zonas: la de los campos de cultivo, tanto de secano como de regadío, y la de ribera y barrancos.
  
Los cultivos mantienen comunidades faunísticas muy poco desarrolladas y de escaso valor ambiental, ya que son en cierta medida antropófilas y de amplia distribución. En los cultivos no arbolados, como es el caso de la huerta, es muy escasa la fauna de vertebrados. Las poblaciones características de estos medios son los Alaucídos entre las aves y pequeños roedores entre los mamíferos. En las áreas de cultivo arboladas, el desarrollo del matorral proporciona una mayor diversidad ambiental y, por tanto, una mayor posibilidad de cobijo, por lo que mantienen mayor número de comunidades orníticas. Destacan entre la avifauna los frinjílidos. Dentro de este ambiente son los cítricos los que sustentan las comunidades orníticas más interesantes, incluyendo incluso algunas especies típicas de bosque y matorral, como los páridos. En estos campos se encuentran también aves asociadas a los cursos de agua como la oropéndola, el chochín, el ruiseñor, el ruiseñor bastardo, el mirlo y la lavandera.
  
En los barrancos y terrazas fluviales, con régimen típicamente mediterráneo, se encuentran carriceros, lavanderas, zarzeros, chochín, ruiseñor, etc. Durante la primavera y el verano con frecuentes las golondrinas, los aviones y los vencejos.
  
En resumen hay que destacar que la mayoría de las especies son ubicuístas, de claras tendencias antrófilas, con amplia valencia ecológica y escaso valor para la conservación como consecuencia de la escasa presencia de comunidades vegetales bien estructuradas y el actual uso agrícola del suelo.
  
6. Desde el punto de vista del paisaje, el término municipal puede dividirse en tres espacios: zona agrícola de relieves suaves en la parte norte del casco urbano, casco urbano que se concentra en el valle de Sellent aproximadamente en el centro del término municipal y zona de relieves montañosos con abancalamientos en terrazas de cultivos agrícolas y monte bajo con pinares en la parte oeste, sur y este del casco urbano.
  
7. Para el abastecimiento de agua potable se dispone de un pozo cercano a la población que garantiza el suministro de la misma ya que existe dotación suficiente. El caudal y la calidad del agua no ha dado problemas para el suministro de la población, si bien no se cuenta con datos más concretos para este análisis.
  
8. Las aguas residuales recogidas por la red de saneamiento existente en el casco urbano reciben tratamiento en la EDAR correspondiente, vertiéndose el efluente depurado en el río Sellent. Resulta necesario que por parte del Ayuntamiento se desarrolle y apruebe una ordenanza de vertidos cuyas especificaciones deberían aplicarse obligatoriamente a las actividades a implantar en la zona industrial.
  
9. En la actualidad la recogida de residuos sólidos urbanos la efectúa la empresa pública GIRSA. No se han detectado zonas de importancia en cuanto a depósito de vertidos incontrolados.
  
10. Según la información contenida en el PATRICOVA, la franja norte del río Sellent está afectada por un riesgo 1 de inundación. A pesar de que a simple vista no se aprecia superposición del suelo urbanizable sobre las áreas que presentan dicho riesgo no existe informe técnico o estudio de inundabilidad que avale la adecuación del planeamiento a dicho Plan de Acción Territorial.
  
11. De la aplicación del Plan General de Ordenación Urbana no se prevén acciones que afecten de manera crítica a las condiciones del medio. Las acciones con mayor incidencia ambiental vendrán derivadas del desarrollo del suelo urbanizable, y vienen relacionadas con la ocupación permanente del suelo con pérdida del aprovechamiento agrícola. No obstante, su tamaño es reducido y coherente con las previsiones temporales del Plan General en relación con las expectativas de crecimiento de la población, y el hecho de que se localice en el borde urbano puede resultar positivo por la regularización de alturas y desarrollo de zonas verdes que supondrá.
  
12. Así pues, en fase de ordenación y ejecución, tanto de forma bruta como ponderada, las acciones del proyecto sobe el medio físico suponen impactos negativos de muy escasa relevancia y que con la aplicación de pequeñas medidas correctoras pueden ser neutralizados.
  
En esa misma fase de ordenación existe además un efecto compensatorio de los impactos negativos debidos a la ejecución de nuevas infraestructuras de saneamiento, equipamientos, zonas verdes y generación de empleo.
  
En fase de funcionamiento y de forma bruta no existe ningún apreciable crecimiento de los impactos negativos. Es de suma importancia el sistema de tratamiento final de las aguas residuales así como de ordenanzas específicas para la regulación de estos factores. Consecuentemente, la entrada en funcionamiento de la EDAR y del desarrollo de ordenanzas sectoriales se convierten en actuaciones clave y determinantes del buen funcionamiento de la ordenación.
  
13. Las medidas correctoras se dividen en generales y específicas para las obras de urbanización, defensa frente al riesgo de inundación, el impacto sobre el paisaje, sobre el suelo edáfico y sobre la calidad de las aguas.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el Plan General de Ordenación Urbana del municipio de Sellent (Valencia), promovido por el propio Ayuntamiento, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la no afección del proyecto a bienes culturales y/o patrimoniales de acuerdo con la información que posee la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte obteniendo el informe favorable en relación con el cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio.
  
II. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la adecuación del proyecto al PATRICOVA.
  
III. Deberá acreditarse, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para abastecer a la población y los usos complementarios sin perjuicio alguno para los usos actuales. De la misma manera se acreditará la capacidad de depuración de la EDAR actual y en su defecto la reserva correspondiente para su ampliación de acuerdo con las expectativas del proyecto presentado, según informe y condiciones del órgano competente en la materia.
  
IV. El Ayuntamiento deberá aprobar una ordenanza de vertidos a la red de alcantarillado que regule la composición de los vertidos, especialmente los procedentes de la actividad industrial, obligando a la predepuración a aquellas empresas que los superen. En caso de no presentar un modelo propio de ordenanza se adoptará el redactado por la Entidad de Saneamiento de la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
V. Las vías pecuarias deberán grafiarse debidamente en los planos de ordenación como suelo no urbanizable de especial protección, manteniendo su anchura legal correspondiente e integrándola en los nuevos desarrollos urbanísticos, caso de verse afectadas, de manera que nunca computen a efectos de aprovechamiento ni estándares urbanísticos al corresponderse con bienes de dominio público.
  
VI. Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a su legislación sectorial y en su caso a la planificación que en desarrollo del Plan Integral de Residuos se establezca por la Generalitat Valenciana.
  
VII. En particular para los residuos de construcción y demolición de las obras de urbanización se requerirá un acuerdo previo con gestor autorizado para este tipo de residuos con carácter previo a la autorización de las obras.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 8 de julio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 392/03-AIA
  
Título: Explotación porcina de cebo
  
Promotor: Miguel A. Lozano Carcases
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Altura (Castellón)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para iniciar la actividad porcina de cebo
  
Localización: Partida ?Llano de los Olleros?, polígono 13, parcela 460, del término municipal de Altura (Castellón)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la puesta en marcha de una explotación porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación consistirá en el cebado de lechones desde los 5 kg de peso vivo hasta su sacrificio. Se realizará 2 ciclos/año, con vacíos sanitarios de unos 50 días entre ciclos. La explotación tiene una capacidad para 2000 cerdos.
  
La explotación estará constituida por dos naves de 1051,2 m² c.u., y local técnico adosado de 60,64 m².
  
Se generará anualmente 2800 m³ de purín. La capacidad de las fosas es de 800 m³ en cada nave, teniendo una autonomía de retención de purines, superior a tres meses, tal y como establece el Real Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas.
  
Se construirá un vado sanitario a la entrada de la explotación de 5,5 m. de longitud por 3,80 m. de anchura.
  
Se dispondrá de vallado perimetral, con la instalación de malla y postes metálicos sobre cimentación corrida, de 2 m. de altura.
  
Se construirá fosa séptica donde irán a parar las aguas sanitarias de los aseos.
  
El volumen de purín generado anualmente se ha infravalorado, ya que según el Real Decreto 324/00, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, el volumen de purín que se generará anualmente será de 4.300 m³/año, para los que se necesitará una superficie agrícola de 85,3 ha. donde poder aplicarlo como abono orgánico.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente
  
En fecha 29 de julio de 2003, el Ayuntamiento de Altura remite Estudio de Impacto Ambiental y copia del expediente Municipal.
  
El 27 de abril de 2004 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, Ampliación a la documentación presentada, relativa a:
  
- La presentación de la Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
- La descripción de los elementos naturales del medio a una escala adecuada, tal que permita aclarar cuáles serán susceptibles de ser impactados por la actuación.
  
- La identificación y valoración de impactos, que en el Estudio de Impacto Ambiental se ha tratado escuetamente sin facilitar información suficiente que permita realizar una valoración objetiva de los mismos.
  
- El cálculo del volumen de purín generado conforme al Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las explotaciones porcinas.
  
- La justificación de la disponibilidad de superficie agrícola suficiente donde poder aplicar el purín como abono orgánico, teniendo en cuenta no sobrepasar el contenido mínimo de nitrógeno por hectárea y año (170 kg N/ha y año) exigido por el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias
  
- La justificación de la construcción de balsa de purines con autonomía mínima para tres meses, tal y como indica el art. 5.B.b. del Real Decreto 324/2000. Por lo que deberá aportarse información detallada de las características constructivas, aportando plano de detalle, así como plano de ubicación en la explotación.
  
- El aporte de información justificativa del cumplimiento del art. 5.B.b.2. del Real Decreto 324/2000, apoyada en plano catastral a escala adecuada, tal que permita demostrar su cumplimiento.
  
- La justificación de la existencia de casetas municipales de recogida de cadáveres. En su defecto, y tal y como establece el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano, deberá disponer de contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto.
  
Además se solicitaba la presentación de copia del Proyecto de Actividad presentado en el Ayuntamiento para la tramitación del expediente, el cual se recibe en fecha 12 de julio de 2004.
  
La información pública se ha efectuado en el BOP nº 76, de 25 de junio de 2002, con la presentación de una alegación.
  
2. Resumen de alegaciones
  
La alegación únicamente alude al recelo que suscita a un vecino colindante a la actividad, el tener una explotación ganadera próxima y los problemas ambientales que puedan causarle, sin suponer un rechazo tácito a la actuación.
  
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 29 de junio de 2004 el promotor presenta Ampliación al Estudio de Impacto Ambiental. La ampliación incluye la siguiente información:
  
- La justificación de la disponibilidad de superficie agrícola suficiente donde aplicar el purín como abono orgánico, aportando un total de 85,29 ha.
  
- El tratamiento a que se someterá el purín en las fosas de purines, donde se aplicará complejo biológico que mejorará la calidad del purín como abono orgánico, consiguiendo además la reducción de olores, entre otras propiedades.
  
- Autorización previa de la Dirección General de Urbanismo y Ordenación Territorial de la Conselleria de la COPUT.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Autorización Previa de la COPUT, concedida en fecha 9 de mayo de 2001. El informe favorable de Agricultura queda condicionado al cumplimiento de los siguientes apartados:
  
- Sistema eficaz de desinfección (vado sanitario) de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación en los accesos a la misma así como sistema apropiado de desinfección del resto del vehículo.
  
- Cercado de la explotación (vallado perimetral) y sistemas de protección contra posibles transmisiones de enfermedades de enfermedades (tela pajarera o malla metálica en ventanas y huecos).
  
- Disposición de construcciones, instalaciones, utillaje y equipo que posibilite una eficaz desinfección, desinsectación y desratización.
  
- Disponer de sistema de recogida o tratamiento y eliminación de cadáveres, con suficientes garantías sanitarias y de protección del medio ambiente.
  
- Adecuado lazareto para la observación y secuestro de los animales.
  
- Medidas higiénico sanitarias necesarias para que el personal y utillaje de la explotación no puedan transmitir enfermedades.
  
- Utillajes de limpieza, manejo y vestuario de uso exclusivo en la explotación.
  
- Pediluvios u otros medios de eficacia semejantes, a la entrada de loclaes, naves o parques.
  
- Diseño de instalaciones que eviten la entrada en el recinto de vehículos de abastecimiento de piensos, carga y descarga de animales y retirada de purines, debiendo realizarse estas operaciones desde fuera de la explotación.
  
- Disponer de un libro de visitas donde se anoten todas las que se produzcan y el número de las matrículas de los vehículos que hayan entrado en la explotación.
  
- Disponer de balsas de estiércol cercadas e impermeabilizadas, natural o artificialmente, que eviten el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas por rebosamiento o por inestabilidad geotécnica, con el tamaño preciso para poder almacenar la producción de la menos tres meses, que permita la gestión adecuada de los mismos.
  
- Información pública en el BOP nº 76, de 25 de junio de 2002, con la presentación de una alegación.
  
- Informe favorable del Ingeniero Técnico Municipal de 23.06.2003, condicionado al cumplimiento del Real Decreto 324/2000 de Normas Básicas de Ordenación de las Explotaciones Porcinas y el Real Decreto 3483/2000 que lo modifica y las condiciones indicadas en la Resolución de Autorización Previa de la Dirección General de Urbanismo. Este mismo Técnico, emitía el 27.07.2002 informe desfavorable a la actuación, ya que no se había tenido en cuenta en la redacción del proyecto el Real Decreto 324/2000, el Real Decreto 3483/2000, así como el Real Decreto 1.048/1994 de espacios mínimos y condiciones de cría. Asimismo, no se ha calculado el purín el base al Real Decreto 324/2000, entre otras deficiencias detectadas en la documentación.
  
- Informe favorable del Arquitecto Técnico Municipal.
  
- Informe favorable del Veterinario de Area.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Agua, Flora, Fauna y Medio Socioeconómico.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola, dedicada a cultivos de secano, con predominio de almendros y olivos. Próximo a la explotación se localiza otras explotaciones ganaderas.
  
Los valores ambientales que presenta la zona son poco destacables, considerando los elementos ambientales más relevantes en esa zona, susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo, por la contaminación asociada al vertido de purines o problemas de percolación por impermeabilización deficiente en la explotación; el Agua, por contaminación por purines; y el Aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de purines, etc.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha realizado una identificación de los factores inherentes a la actividad que son susceptibles de producir algún tipo de afección medioambiental, entre los que se incluye:
  
- Los residuos orgánicos generados, que pueden provocar la contaminación de suelos, asociada a la mala impermeabilidad de las edificaciones y construcciones destinadas a la contención de purines; pudiendo provocar además contaminación de acuíferos originada por un aporte inadecuado de purines como fertilizantes.
  
- Generación de olores, asociada a la fermentación del purín en la propia explotación, que puede provocar impacto sobre el aire, problema que queda mitigado con el tratamiento microbiológico a que se somete el purín, además la distancia al núcleo de población (1.900 m.l.) hace suponer que la afección al mismo es inapreciable.
  
- Alteración del paisaje, debido a la instalación de la granja.
  
La identificación y valoración de impactos se ha realizado a partir de la elaboración de una matriz de importancia, en la que se cruza las acciones de la actividad con cada uno de los elementos ambientales afectados en cada caso concreto, matriz que ofrece una valoración cualitativa de los efectos que puede causar la actuación y las medidas correctoras, que en caso de ser necesario, necesitan adoptarse.
  
Los impactos más relevantes que puede causar la actuación son sobre el suelo, agua y aire durante la fase de funcionamiento, por lo que deberá proponerse medidas correctoras encaminadas a minimizar dicho impacto.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras que se describen en el Estudio de Impacto Ambiental para la fase de construcción y funcionamiento, incluyen las siguientes:
  
- Aplicación de producto microbiológico en fosas de purines para disminuir su carga contaminante, disminuyendo además la emisión de olores.
  
- El purín se aplicará en fincas agrícolas, en base a las necesidades nutritivas del cultivo que se desarrolle, sin sobrepasar la cantidad de 170 kg N/ha y año indicados en el Real Decreto 261/96 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias Se deberá labrar y enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
Las medidas correctoras deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes recogidos a continuación.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja porcina situada en el término municipal de Altura (Castellón), promovida por Miguel Angel Lozano Carcases, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Se dispondrá de balsa de purines impermeabilizada y vallada, con capacidad suficiente para almacenar la producción de purines de al menos tres meses, todo ello según el artículo 5.Uno. B.1. del Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de Ordenación de las Explotaciones Porcinas, mientras no se establezca disposiciones alternativas por parte del Organismo Competente.
  
- Se deberá diseñar las instalaciones de forma que se cumplan los requisitos de bienestar animal que exige el Real Decreto 1138/2002 sobre normas mínimas para la protección de cerdos.
  
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- El purín se utilizará en campos de cultivo, no sobrepasando la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá labrar y enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
- Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis se presentarán ante esta Dirección General y en función de los resultados se podrán aplicar, caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 13 de julio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 361/03-AIA
  
Título: Explotación porcina de cebo
  
Promotor: Domingo Ribelles Benavent
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Quatretonda (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para iniciar la actividad porcina de cebo
  
Localización: Partida ?Setenes?, polígono 21, parcela 21 y 22 del término municipal de Quatretonda (Valencia)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la puesta en marcha de una explotación porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación estará constituida por una nave de engorde, rectangular, con cubierta a dos aguas con capacidad para 1.456 cerdos de cebo.
  
Se construirá fosa de cadáveres de 54 m³, donde se reailizará estratificación con cal.
  
La actividad consistirá en el engorde de ganado porcino desde que llegan a la explotación pesando unos 18 kg, hasta que alcanzan un peso aproximado de 100 kg de peso vivo, momento en que se destinarán a matadero. Se realizará 2,2 ciclos/año.
  
Se considera que se generará un volumen de purín de 1190 m³/año. Antes de aplicarlo en campo como abono orgánico, se someterá a tratamiento microbiológico (sin que se haya facilitado información relativa a los objetivos por los que se aplica dicho tratamiento). El purín quedará retenido en fosas de purines y balsa exterior, con una capacidad total de 1.681 m³, lo que supone una capacidad de almacenamiento superior a tres meses de producción de purines en la explotación.
  
Como sistema de desinfección de vehículos a la entrada de la explotación, se instalará vado sanitario.
  
Para evitar el acceso de vectores a las naves, se dispondrá en todas las ventanas de una protección de tela mosquitera, aplicando además en el interior de la nave productos insecticidas para combatir los mosquitos.
  
El agua de abastecimiento procede de una acometida de la red de distribución de riego de una Sociedad de Riego (sin especificar).
  
El sistema de eliminación de cadáveres propuesto, consistente en la construcción de fosa de cadáveres, deberá ser sustituido, tal y como establece el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano, por la suscripción de contrato de retirada de cadáveres con empresa autorizada a tal efecto.
  
En fecha 26 de abril de 2004, se realiza visita de campo, comprobando que no se ha iniciado todavía la fase de construcción.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente.
  
El Proyecto de Actividad, Expediente Municipal y el Estudio de Impacto Ambiental es remitido por la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, en fecha 28 de octubre de 2003.
  
La información pública se ha realizado en el DOGV de 27 de abril de 2004, así como en el Ayuntamiento a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.
  
2. Resumen de las alegaciones.
  
Se ha presentado dos alegaciones a la actuación, por vecinos colindantes a la actividad, siendo la única alegación medioambiental la relativa a los olores que puede generar la explotación.
  
3. Petición de informes sectoriales y documentación complementaria.
  
En fecha 29 de abril de 2004, se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, Ampliación al Estudio de Impacto Ambiental, relativo a:
  
- Cálculo del purín generado conforme al Real Decreto 324/2000 de 3 de marzo, por el que se establecen normas básicas de ordenación de las explotaciones porcinas, así como la justificación de la disponibilidad de superficie agrícola suficiente donde poder aplicar el purín como abono orgánico, teniendo en cuenta no sobrepasar el contenido mínimo de nitrógeno por hectárea y año (170 kg N/ha y año) exigido por el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias.
  
- Justificación de la disponibilidad de balsa de purines con autonomía mínima de tres meses, tal y como establece el Real Decreto 324/2000.
  
- Justificación de la eliminación de cadáveres, conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que establecen las norma sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
En fecha 23 de junio de 2004, el promotor remite parte de la Ampliación solicitada, acabándola de completar en fecha 12 de julio de 2004. En la documentación presentada se incluye la siguiente información:
  
- Para aplicar el purín generado como abono orgánico, se necesita disponer de una superficie de 62,1 ha, habiéndose justificado la disponibilidad de 63,45 ha, aunque no se ha declarado el uso del actual suelo para cada parcela.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Informe favorable del Técnico Municipal (sin especificar).
  
- Informe favorable del Jefe Local de Sanidad.
  
- Informe favorable de la Alcaldía.
  
- Autorización Previa de la COPUT. El informe favorable de la Conselleria de Agricultura, queda condicionado siempre que no se supere la capacidad productora del grupo al cual pertenece la explotación (2º) y siempre que no existan solicitudes de otros interesados, en cuyo caso se tendrá por caducada (tras requerimiento previo) su autorización transcurrido un año sin ejercer su derecho.
  
- Información pública con la presentación de dos alegaciones.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común, según normativa urbanística municipal.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Agua, Flora y Fauna.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola, con predominio de viñas y frutales.
  
Según el Estudio de Impacto Ambiental, los elementos susceptibles de ser impactados por el proyecto son el Paisaje por la modificación del entorno y el Aire, por emisión de malos olores, aunque debería considerarse además el Suelo, por la contaminación asociada al vertido de purines o problemas de percolación por impermeabilización deficiente, así como el Agua, por contaminación por purines.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental únicamente se ha identificado los impactos asociados a la emisión de olores, y a la introducción de elementos extraños en el paisaje.
  
Los impactos más relevantes serán los asociados a la emisión de olores, así como los impactos asociados a la contaminación de suelo y agua por la inadecuada gestión de los purines.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras propuestas en el Estudio de Impacto Ambiental, se limitan a relacionar características tanto de la propia explotación como de su gestión, que se llevan a cabo normalmente.
  
El desarrollo normal de la actividad deberá llevarse a cabo con la adopción de los condicionantes recogidos en esta Declaración de Impacto Ambiental.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el expediente de granja porcina situada en el término municipal de Quatretonda (Valencia), promovido por Domingo Ribelles Benavent, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas y balsa de purines.
  
- Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
- A la entrada de la explotación se colocará sistema de desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá labrar y enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
- La explotación deberá diseñarse de manera que se evite la entrada en el recinto de vehículos de abastecimiento de piensos, carga y descarga de animales y retirada de purines, debiendo realizarse estas operaciones desde fuera de la explotación.
  
- Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 14 de julio de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 246/03-AIA
  
Título: Ampliación de la explotación bovina de engorde
  
Promotor: Ganados y Carnes Querol SL.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Vinaròs (Castellón)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para la ampliación de una actividad de bovino de engorde
  
Localización: Partida Sutarranyes, polígono 5, parcelas 33 y 34, del término municipal de Vinaròs (Castellón)
  
Descripción del Proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la ampliación de una explotación bovina de engorde, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación se dedica actualmente al engorde de ovino y bovino, estando constituida por dos naves, una destinada al engorde de terneros con una superficie de 600 m² y otra al engorde de ovino de 1.050 m² y almacén de 700 m². La ampliación consistirá en la construcción de una nave cobertizo de 500 m² de superficie, destinada al engorde de terneros, así como otra nave de 240 m² de superficie, destinada al almacenamiento de cereales.
  
La actividad bovina consiste en el engorde de terneros que permanecen en la granja hasta alcanzar un peso aproximado de 200 kg. en el caso de las hembras y 300 para los machos, durando el ciclo alrededor de 8 meses.
  
Los animales se engordarán sobre cama de paja. El estiércol será retirado quincenalmente de la explotación y destinado a campos de cultivo donde se utilizará como abono orgánico. En el Estudio de Impacto Ambiental se considera que se genera un total de 1620.54 Tm/año de estiércol.
  
La retirada de cadáveres se realiza a través de empresa gestora autorizada con la que se ha suscrito contrato a tal efecto.
  
La explotación se localizará a más de 5 km del núcleo de población.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública. Remisión del Expediente.
  
El expediente, constituido por Proyecto de Actividad, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Municipal, es remitido por el promotor en fecha 11 de julio de 2003.
  
La información pública se ha realizado en el BOP nº 119, de 3 de octubre de 2002, así como a los vecinos colindantes a la actividad, sin que se haya presentado alegaciones.
  
Informes sectoriales
  
El Expediente Municipal recoge la siguiente información:
  
- Información pública sin la presentación de alegaciones.
  
- Informe favorable del Inspector de Sanidad.
  
- Informe favorable del Arquitecto Municipal.
  
- Informe favorable del Ingeniero Técnico Industrial.
  
- Informe favorable de la Alcaldía.
  
- Autorización Previa de la COPUT. Dicha Autorización está concedida para la ampliación de 1300 m² de superficie construida suponiendo un total de 3.020 m² de superficie construida total. Esta superficie difiere de la reflejada en la documentación aportada, que es de 2.350 m² de superficie construida y 740 m² de superficie a ampliar, constituyendo un total de 3.090 m².
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como Suelo No Urbanizable Común 2 (SNUC2), según el Plan General Municipal de Ordenación Urbana.
  
El Decreto 11/2004 de 30 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se designan, en el ámbito de la Comunidad Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias, incluye al municipio de Vinaròs.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha relacionado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: Aire, Suelo, Agua, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico, sin que se haya aportado la descripción de los mismos en detalle.
  
Edafológicamente, el suelo está constituido por depósitos aluviales recientes representados por materiales detríticos muy variables, con predominio de cantos, gravas, arenas y limos. Según se recoge en el Estudio de Impacto Ambiental, este tipo de material da lugar a la formación de suelos fluvisoles calcáricos que carecen de horizonte sulfúrico y de propiedades sálicas. Son suelos profundos, formados pro varios episodios sedimentarios, lo que se refleja en las texturas variables y en el contenido en piedras y gravas. Los contenidos en carbonatos son variables, pero siempre superiores a un 2% de carbonato cálcico equivalente. Es importante tener en cuenta estas características del suelo donde se desarrollará la actividad, y de la zona en general, donde se prevé irá a parar el estiércol generado en la explotación, ya que la permeabilidad se puede considerar elevada en términos generales, por lo que deberán extremarse las precauciones que eviten contaminación por percolación de nitratos, entre otros nutrientes presentes en el abonado orgánico.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola con predominio de explotaciones citrícolas, que no presenta valores ambientales destacables.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha relacionado las acciones impactantes que producirá la actividad, sobre los factores impactados. Se realiza una valoración cualitativa y cuantitativa de los impactos, a partir de la elaboración de una matriz causa-efecto, obteniéndose un resultado general positivo para la ejecución del proyecto.
  
Los impactos más relevantes que puede causar la actuación, es la contaminación de agua asociada a vertidos accidentales de estiércol, cuya gestión se realizará quincenalmente. En el propio Estudio de Impacto Ambiental, se aporta información contradictoria a esta, ya que por otro lado se indica que el estiércol será retirado diariamente desde el interior de las naves de engorde y transportado inmediatamente a los cultivos de los alrededores para ser empleado como abono orgánico.
  
Entre los impactos que puede generar la actividad, se consideran como relevantes los asociados a la fase de funcionamiento, especialmente los relacionados con la emisión de olores, aunque en este tipo de explotación, en la que la ventilación es natural, los olores están muy minimizados y afectan solamente a un radio perimetral de la explotación bastante reducido. El impacto más relevante considerado en el Estudio de Impacto Ambiental es el relativo a la contaminación de las aguas subterráneas, por gestión inadecuada del estiércol en la propia explotación o en los campos donde se utiliza como abono orgánico.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras que se describen en el Estudio de Impacto incluyen las siguientes.
  
- Para evitar la emisión de olores, se adicionará al estiércol en las naves, permanganato y superfosfato potásico,
  
Las medidas correctoras que deberán adoptarse en la explotación son:
  
- Deberá construirse depósito de estiércol, tal y como establece la Ley 6/2003 de 4 de marzo de Ganadería de la Comunidad Valenciana. El estercolero deberá construirse con una capacidad suficiente para almacenar y estabilizar las deyecciones antes de su aprovechamiento posterior. Deberá construirse con ligera pendiente, de manera que puedan dirigirse los lixiviados a fosa de lixiviados, que podrán ser de nuevo incorporados al montón.
  
- Deberá adoptarse como mínimo, las siguientes medidas higiénico-sanitarias en la explotación:
  
- Deberá situarse la explotación en un área cercada en la que se puedan aplicar medidas de protección contra agentes transmisores de enfermedades.
  
- Deberá disponerse de vado sanitario a la entrada de la explotación de manera que se desinfecte las ruedas de los vehículos que accedan a la explotación.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el expediente relativo a la ampliación de la explotación bovina y ovina, situada en el término municipal de Vinaròs (Castellón), promovida por Ganados y Carnes Querol, SL., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
- Previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá justificarse la adecuación de la superficie total construida a la superficie total autorizada en la Autorización Previa de la COPUT. En caso de diferir dicha superficie, excediéndose la superficie construida actual sobre la autorizada, deberá solicitarse de nuevo Autorización Previa para la legalización de la situación actual.
  
- A la entrada de la explotación se colocará sistema de desinfección del tránsito rodado que acceda a la misma.
  
- Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
- Previo a la obtención de la licencia de actividad, deberá presentarse contrato de retirada de cadáveres suscrito con empresa autorizada a tal efecto, tal y como establece el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
- Deberá construirse estercolero, tal y como establece la Ley 6/2003 de 4 de marzo de Ganadería de la Comunidad Valenciana. El estercolero deberá construirse con una capacidad suficiente para almacenar y estabilizar las deyecciones antes de su aprovechamiento posterior. Deberá construirse con ligera pendiente, de manera que puedan dirigirse los lixiviados a fosa de lixiviados, que podrán ser de nuevo incorporados al montón.
  
- Debido a la vulnerabilidad de la zona a la contaminación por nitratos procedentes de fuentes agrícolas, deberá presentarse previo a la obtención de la licencia de actividad, la relación de las parcelas agrícolas donde se aplica el estiércol como abono orgánico, así como la autorización firmada por los propietarios de dichas parcelas que aceptan el aporte de estiércol, justificando no sobrepasar los 170 kg de N/ha y año aplicados en el terreno, tal y como establece el Real Decreto 261/1996 sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por nitratos procedentes de fuentes agrarias
  
- Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML