Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7649, del 03-11-2015 (2015/8835)

DECRET 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2015/10/29/201**

### Versions

 10/12/2024 - Actualitat  11/07/2024 - 09/12/2024  Text inicial: 18/11/2015 - 10/07/2024 

### Dades del document

Número de DOGV
:   7649

Data del DOGV
:   03-11-2015

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2015/8835

CVE


Data del document
:   29-10-2015

Organisme emissor
:   Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori](javascript:void(0))
    * [ordenació hidràulica](javascript:void(0))
    * [programa d'actuació](javascript:void(0))
    * [construcció urbana](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))
    * [inundació](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

*Versió vigent: 10.12.2024*

*Decret 201/2015, de 29 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana.*

ÍNDEX

PREÀMBUL

TÍTOL I. DISPOSICIONS DE CARÀCTER GENERAL

Article 1. Aprovació, naturalesa i àmbit del pla

Article 2. Objectius i principis del pla

Article 3. Obligatorietat, documentació i interpretació del pla

Article 4. Vigència, executivitat i publicitat del pla

Article 5. Revisió del pla

Article 6. Modificació del pla

Article 7. Relació entre cartografies de perillositat i risc d'inundació

TÍTOL II. DE LA PERILLOSITAT I DEL RISC D'INUNDACIÓ

Article 8. Nivells de perillositat d'inundació

Article 9. Zona de perillositat d'inundació i increment significatiu de la perillositat

Article 10. Determinació del risc d'inundació

Article 11. Estudis d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació

Article 12. Documentació dels estudis d'inundabilitat

Article 13. Tramitació dels estudis d'inundabilitat

TÍTOL III. RISC D'INUNDACIÓ I PLANIFICACIÓ TERRITORIAL I URBANÍSTICA

CAPÍTOL I. LIMITACIONS A L'ÚS DEL SÒL PEL RISC D'INUNDACIÓ

Article 14. La perillositat d'inundació i la Infraestructura Verda del territori

Article 15. Municipis amb elevada perillositat d'inundació

Article 16. Anàlisi del risc d'inundació en el planejament urbanístic

Article 17. Tractament del risc d'inundació en el planejament urbanístic

Article 18. Limitacions en sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació

Article 19. Limitacions en sòl urbanitzable sense programa d'actuació integrada aprovat, afectat per perillositat d'inundació

Article 20. Condicionants en sòl urbà i sòl urbanitzable amb programa d'actuació aprovat, afectat per perillositat d'inundació

CAPÍTOL II. ADEQUACIÓ DE LES INFRAESTRUCTURES EN ZONES INUNDABLES

Article 21. Condicions generals d'adequació de les infraestructures

Article 22. Senyalització de zones inundables

TÍTOL IV. DE LES ACTUACIONS DE DEFENSA

Article 23. La gestió de la Infraestructura Verda enfront del risc d'inundació

Article 24. Mesures de defensa en els plans generals estructurals

Article 25. Actuacions estructurals

Article 26. Altres tipus d'actuacions de defensa

Article 27. Supervisió i coordinació de les actuacions

DISPOSICIÓ ADDICIONAL PRIMERA. Municipis amb elevada perillositat d'inundació

DISPOSICIÓ ADDICIONAL SEGONA. Condicions establides en els municipis amb elevada perillositat d'inundació

DISPOSICIÓ ADDICIONAL TERCERA. No increment de la despesa

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA ÚNICA. Derogació normativa

DISPOSICIÓ FINAL PRIMERA. Normes de desenvolupament

DISPOSICIÓ FINAL SEGONA. Entrada en vigor

ANNEX I. Condicions d'adequació de les edificacions i la urbanització

A. Condicions generals d'adequació de les edificacions

B. Adequació addicional en zones de perillositat de nivells 3, 4 i 6

C. Drenatge d'aigües pluvials

ANNEX II. Criteris per a la cartografia de perillositat d'inundació

PREÀMBUL

Les inundacions a la Comunitat Valenciana constitueixen el risc natural i induït que nombre més gran de danys, tant en vides humanes com en béns, ha causat al llarg de la història. Conscient d'això, el Consell va ser pioner en l'elaboració i aprovació d'un pla d'acció territorial enfront del risc d'inundacions que ha vingut ordenant el territori valencià, atenent a les característiques específiques d'aquest risc i el seu impacte sobre les persones, els béns econòmics i el medi ambient.

El Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) va ser aprovat per l'Acord de 28 de gener de 2003, del Consell i ha sigut durant aquests últims anys un instrument bàsic per a la gestió del territori de la Comunitat Valenciana, amb més de 1.500 expedients tramitats amb relació a aquest risc, corresponents a una superfície total de quasi 300.000 hectàrees. En el seu moment, el PATRICOVA es va elaborar en absència d'altres instruments de gestió del risc d'inundacions a la Comunitat Valenciana, i en el seu contingut van ser incloses tant actuacions denominades estructurals, relacionades amb l'execució d'obra civil de protecció enfront del risc, com les no estructurals, o preventives, derivades bàsicament de la planificació dels usos del sòl per a evitar la implantació d'usos i activitats en zones amb perillositat d'inundació.

En aquests moments, i després de més de deu anys d'aplicació, s'ha establit un nou marc legal tant en matèria d'avaluació i gestió de riscos d'inundació com d'ordenació del territori. La Directiva 2007/60/CE, relativa a l'avaluació i gestió dels riscos d'inundació, i la seua transposició a la legislació estatal per mitjà del Reial Decret 903/2010, de 9 de juliol, ha establit un nou escenari que, d'una banda, avala el treball dut a terme pel PATRICOVA en la gestió del territori, encara que matisant determinats conceptes i metodologies relacionats amb el tractament del risc, mentre que, d'una altra, obri un horitzó de cooperació i col·laboració administrativa, especialment amb els organismes de conca, que contribuirà a millorar les actuacions per a reduir el risc d'inundació sense produir una duplicitat de funcions entre els organismes competents. Seguint aquest nou marc legal, el PATRICOVA assumeix totes les definicions tècniques i la terminologia empleada en l'esmentat Reial Decret, a fi de facilitar la identificació d'aquells elements i àrees associades a la xarxa hidrogràfica que és necessari considerar en el planejament per la seua perillositat quant a les inundacions.

També des del punt de vista de l'ordenació del territori s'han produït importants novetats durant el període de vigència del PATRICOVA. Destaquen l'aprovació de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, així com l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, aprovada pel Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell, i on el tractament dels riscos naturals i induïts és una de les prioritats dels seus objectius, principis directors i criteris.

En aquest marc descrit, la revisió del PATRICOVA planteja cinc grans objectius, dos directament relacionats amb el nou marc estatal i comunitari, i uns altres tres relacionats amb les competències exclusives que té la Generalitat en matèria d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, que es converteixen en el cos central d'aquesta revisió del PATRICOVA, ja que no s'hi introdueix cap actuació estructural nova, assumint-se totes les que planifiquen i executen les administracions sectorials i contribuïsquen al compliment dels objectius del pla. És a dir, en aquesta revisió es reforcen els aspectes que tenen relació amb l'ordenació del territori, que és l'esfera competencial de la Generalitat, la qual ofereix la cobertura legal pertinent per a l'elaboració, aprovació i gestió d'este pla d'acció territorial.

El primer objectiu, extret de l'esmentat Reial Decret 903/2010, de 9 de juliol, es refereix a la millora del coneixement i avaluació dels riscos associats a les inundacions. Per a això, i seguint les directrius emanades de la Unió Europea, a les zones tradicionals de perillositat d'inundació, establides pel seu període de recurrència i calat, que afecta unes 145.000 hectàrees i una població d'uns 600.000 habitants, s'ha afegit un model de perillositat de naturalesa geomorfològica que, en el context ecològic de la Comunitat Valenciana, pot tindre una influència molt important, agreujat a més pels escenaris del canvi climàtic proclius a l'increment dels episodis climàtics més extrems. Aquesta perillositat està associada a determinats processos i formes del territori (cons al·luvials, barrancs de fons pla, desaparicions de llit, etc.), indicadors d'aquest fenomen, la identificació exhaustiva del qual s'ha incorporat a la nova cartografia que defineix aquesta perillositat o probabilitat d'idea d'una inundació en una àrea determinada. Aquest concepte de perillositat substitueix el clàssic risc de l'anterior PATRICOVA, concepte aquest que es materialitza per la combinació d'aquesta perillositat junt amb la vulnerabilitat del territori, aspecte que també és analitzat amb detall en aquesta revisió del pla d'acció territorial. És a dir, les clàssiques zones de risc de l'u al sis, delimitades pel període de recurrència del fenomen i el seu calat, ara denominades de perillositat, es complementen amb la derivada de l'anàlisi geomorfològica.

El segon objectiu, també establit en el Reial Decret 903/2010, de 9 de juliol, es refereix a la necessària coordinació entre totes les administracions públiques i la societat per a reduir les conseqüències negatives de les inundacions sobre la salut i seguretat de les persones i els béns, així com sobre el medi ambient, el patrimoni cultural, el paisatge, l'activitat econòmica, els equipaments i les infraestructures. Però, perquè aquesta coordinació abaste els resultats desitjats, és necessari aclarir el camp d'actuació del PATRICOVA, ja que es tracta d'un pla d'escala territorial que, de manera equitativa, contempla un tractament integral del risc d'inundacions a la Comunitat Valenciana i és complementari de les cartografies i plans, normalment de major escala, que elaboren les demarcacions hidrogràfiques del Xúquer, Segura i Ebre, les quals comprenen el conjunt territorial de la Comunitat Valenciana. Aquesta complementarietat i la definició de protocols clars d'actuació, en cas de solapaments en el territori, junt amb l'èmfasi del pla en l'ordenació dels usos del sòl per a mitigar el risc dels futurs desenvolupaments, reforçaran el paper del PATRICOVA en aquest nou escenari, on les distintes Administracions desenvoluparan les seues competències, tot impulsant la coordinació entre els seus organismes.

El tercer objectiu està relacionat amb l'establiment de procediments administratius àgils i rigorosos per a incorporar la variable inundabilitat als plans, programes i projectes que tinguen una projecció sobre el territori. En primer lloc, aquesta modificació del PATRICOVA contempla la reducció dels períodes actuals de tramitació dels informes i estudis d'inundabilitat a la meitat del temps establit en el document anterior, objectiu concordant amb la reforma legal que, en matèria d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, ha sigut aprovada en els últims mesos per la Generalitat. La necessitat de reduir els períodes administratius i les càrregues burocràtiques formen part d'una nova cultura administrativa de què el PATRICOVA se'n fa eco, garantint, en tot cas, el marge de seguretat necessari per a reduir les conseqüències adverses d'aquest risc. En segon lloc, i seguint l'esperit de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, i de l'esmentada Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, el risc d'inundació és un dels condicionants més importants dels procediments d'avaluació ambiental i territorial de plans, programes i projectes, i les seues directrius han de ser incorporades en totes les seues fases de tramitació, així com en el seguiment posterior a l'aprovació. Dins del compliment d'aquest objectiu, és important destacar la major adaptabilitat documental dels continguts dels estudis d'inundabilitat, que concreten la perillositat i el risc d'escala regional, a cada situació particular, la qual cosa redundarà en una disminució de temps i cost per a ciutadans i administracions.

El quart objectiu de la revisió del PATRICOVA deriva de la seua pròpia naturalesa de pla d'ordenació dels usos del sòl. En aquest àmbit, la seua missió principal és la d'orientar els desenvolupaments urbanístics i territorials cap a les àrees no inundables o, si és el cas, cap a les de menor risc sempre que permeten l'assentament, atorgant preferència als models urbans i territorials més eficients. Tot això reforçant el principi bàsic d'internalització del risc dins del conjunt de l'actuació. És a dir, es tracta de portar al seu màxim rigor les determinacions de caràcter preventiu que formen part de la centralitat del pla. Açò es complementa, a més, amb l'establiment de determinades limitacions dels usos del sòl en les zones inundables per als distints escenaris de perillositat i l'exigència de criteris i requisits constructius per a les edificacions situades en zones inundables. També el PATRICOVA estableix un règim específic per als municipis que estiguen afectats de forma majoritària per la perillositat d'inundació, o per altres condicionants morfològics que n'impedisquen el desenvolupament racional.

El quint objectiu deriva de la consideració del sistema territorial denominat Infraestructura Verda com l'element cabdal de la planificació territorial i la política del paisatge a la Comunitat Valenciana. Totes les zones inundables des del primer nivell fins al sext de l'escala de perillositat s'incorporaran a la Infraestructura Verda del territori, i la seua exclusió haurà d'estar adequadament justificada. També es podran incloure en aquesta elements i espais afectats per perillositat d'inundació d'origen geomorfològic, si així ho determina la planificació urbanística i territorial. La inclusió en aquest sistema d'espais oberts té com a finalitat facilitar la seua gestió territorial i urbanística de manera que la Infraestructura Verda procure solucions naturals i d'alta eficiència per a mitigar el risc d'inundació, reforçant, al mateix temps, els processos ecològics dels ecosistemes humits i preservant els paisatges culturals entorn de l'aigua, que han sigut els millor valorats pels ciutadans de la Comunitat Valenciana, pel seu caràcter diferencial dins d'un ecosistema com el mediterrani, consubstancial amb les condicions d'aridesa.

La normativa del PATRICOVA consta de 27 articles agrupats en quatre títols, tres disposicions addicionals, la primera i la segona relacionades amb els municipis amb elevat risc d'inundació, una disposició derogatòria, dues disposicions finals i dos annexos: el primer referent a les condicions d'adequació de les edificacions i la urbanització en zones de perillositat d'inundació, i el segon a criteris formals per a la cartografia de perillositat.

El títol I es refereix a les disposicions generals aplicables a aquest pla d'acció territorial, destacant l'actualització d'objectius i principis bàsics que inspiren la naturalesa d'aquest pla basats en la pròpia experiència de la seua aplicació, i la consideració de principis de sostenibilitat territorial requerits per les normatives de la Unió Europea.

El títol II regula la determinació de la perillositat i el risc d'inundació a la Comunitat Valenciana a escala regional, així com les possibilitats de concretar les variables esmentades en el territori per mitjà de l'instrument de l'estudi d'inundabilitat, que permet treballar a major detall i amb les millors tecnologies disponibles. A més, s'estableix la documentació i el procediment de tramitació d'aquesta figura, la qual pot modificar de forma puntual les cartografies d'escala 1:25.000 proposades pel pla.

El títol III estableix les limitacions d'usos en zones inundables en funció de la seua relació amb la planificació territorial i urbanística, tot contemplant situacions diferents atenent a la distinta zonificació i classificació del sòl afectat per perillositat d'inundació. Aquestes limitacions, per la naturalesa especialment preventiva del PATRICOVA, aconsegueixen la seua màxima expressió en el sòl no urbanitzable, la reclassificació del qual no està permesa amb caràcter general, amb les excepcions que estableix la pròpia normativa. En aquest títol també es regula l'adequació de les infraestructures a les zones inundables.

El títol IV es dedica a les actuacions de defensa, destacant especialment les contemplades per una planificació adequada de la Infraestructura Verda del territori, la qual podrà ser integrada dins dels processos de gestió dels instruments urbanístics, i contribuirà tant a la mitigació de la perillositat i del risc, com a la millora de la qualitat dels ecosistemes hídrics.

Finalment, les disposicions addicionals regulen el cas particular d'aquells municipis en què, per la seua elevada extensió, les zones de perillositat d'inundació impedeixen un creixement racional de nova ocupació de sòl als seus termes municipals. Els municipis esmentats seran objecte d'una declaració específica i els seus possibles desenvolupaments s'adequaran a models urbans d'elevada eficiència.

En el procés d'elaboració d'aquest pla d'acció territorial s'han seguit tots els procediments que estableix el marc legal que li és d'aplicació en les distintes fases de la seua tramitació: la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, i la Llei 9/2006, de 28 d'abril, sobre avaluació dels efectes de determinats plans i programes en el medi ambient, encara que, com s'ha mencionat adés, estan plenament incorporats els principis i criteris de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'Avaluació Ambiental, així com de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana aprovada pel Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell.

S'ha dut a terme un ampli procés de participació pública en què s'ha consultat els principals agents socials, públics i privats, que tenen relació i estan expressament afectats per les determinacions d'aquest decret, i les al·legacions, propostes i dictàmens dels quals han estat analitzats i, en la mesura que siga possible, incorporats a aquesta revisió del PATRICOVA. De la mateixa manera, s'han arreplegat els informes pertinents dels distints departaments de la Generalitat i els dictàmens del Consell Assessor i de Participació del Medi Ambient, i del Comitè Econòmic i Social de la Comunitat Valenciana.

De conformitat amb l'anterior, i en virtut de les competències exclusives de la Generalitat en matèria d'ordenació del territori establides per l'article 148.1.3a de la Constitució, i en l'article 49.1.9a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, i havent seguit els tràmits procedimentals previstos en la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de la Generalitat, del Consell, i en el Decret 24/2009, de 13 de febrer, del Consell, a proposta de la consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió del dia 29 d'octubre de 2015,

DECRETE

TÍTOL I

Disposicions de caràcter general

*Article 1. Aprovació, naturalesa i àmbit del pla*

1. S'aprova el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), de conformitat amb allò que disposa l'article 43 i següents de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'ordenació del territori i protecció del paisatge, per als plans d'acció territorial, en relació amb la disposició transitòria primera de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana.

2. El PATRICOVA és un Pla d'acció territorial dels regulats en l'article 16 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, i ve expressament previst en la Directriu 66 de l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana, aprovada pel Decret 1/2011, de 13 de gener, del Consell. És fruit de la revisió del PATRICOVA aprovat mitjançant Acord de 28 de gener de 2003, del Consell.

3. La problemàtica sobre la qual actua el PATRICOVA és el risc d'inundació a escala regional a la Comunitat Valenciana.

4. Les disposicions contingudes en aquesta normativa i en els altres documents del PATRICOVA s'apliquen en tot el territori de la Comunitat Valenciana.

*Article 2. Objectius i principis del pla*

1. Els objectius del PATRICOVA són els següents:

a) Obtindre un adequat coneixement i avaluació dels riscos d'inundació en el territori de la Comunitat Valenciana.

b) Establir procediments administratius àgils i rigorosos per a incorporar la variable inundabilitat als plans, programes i projectes que tinguen una projecció sobre el territori.

c) Aconseguir una actuació coordinada de totes les administracions públiques i els agents socials per a reduir les conseqüències negatives de les inundacions sobre la salut de les persones i els béns, el medi ambient, el patrimoni cultural, el paisatge, l'activitat econòmica i els equipaments i infraestructures.

d) Orientar els desenvolupaments urbanístics i territorials cap a les àrees no inundables o, si és el cas, cap a les de menor perillositat d'inundació, sempre que permeten l'assentament, atorgant preferència als models urbans i territorials més eficients.

e) Gestionar les zones inundables dins del sistema territorial de la Infraestructura Verda, afavorint la producció dels serveis ambientals, així com la conservació i millora dels paisatges naturals i culturals entorn de l'aigua.

2. El pla estableix els principis següents:

a) Principi de cautela i acció preventiva.

b) Protecció i millora del medi ambient i del paisatge.

c) Internalització del risc d'inundació per part de les actuacions.

d) Integració del desenvolupament sostenible en la presa de decisions.

e) Cooperació i coordinació entre les Administracions Públiques.

f) Racionalització i simplificació dels Procediments administratius.

g) Proporcionalitat entre les mesures i els efectes.

h) Participació pública.

i) Plantejament estratègic fixant objectius de sostenibilitat a llarg termini.

*Article 3. Obligatorietat, documentació i interpretació del pla*

1. Els particulars, igual que l'Administració, estan obligats al compliment de les disposicions contingudes en el present pla d'acció territorial, així com en tots els instruments de planejament urbanístic i territorial que s'aproven en complement o desenvolupament d'aquest.

2. Integren el PATRICOVA els documents següents: memòria, catàleg d'actuacions, plans d'informació, plans d'ordenació i normativa, i els dos darrers tenen caràcter vinculant. Els catàlegs d'actuacions estructurals i de restauració hidrològic forestal s'inclouen únicament amb caràcter orientatiu, sense que suposen compromís final quant a les solucions a desenvolupar, agents encarregats o compromís inversor i, si és el cas, aquestes actuacions hauran de sotmetre's a l'avaluació d'impacte ambiental de projectes. La documentació esmentada es posarà a disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat.

3. En cas de discrepància entre les determinacions contingudes en els distints documents del PATRICOVA, es resoldran tenint en compte el compliment dels objectius perseguits per aquest i que es troben plasmats en la present normativa. Les possibles contradiccions internes que existisquen se substanciaran d'acord amb el criteri exposat i amb el principi general de prevalença del text escrit sobre els documents gràfics. Si, a pesar dels criteris indicats, subsistiren imprecisions o contradiccions en les determinacions del pla, prevaldrà aquella determinació més favorable al compliment dels objectius i principis establits en la normativa del pla.

4. Els ajuntaments, com a organismes competents en la concessió de llicències municipals, hauran de verificar que l'actuació proposada complix les indicacions de les disposicions incloses en el present pla d'acció territorial. Els municipis de menys de 5.000 habitants podran efectuar una consulta informativa al departament de la Generalitat competent en risc d'inundació, prèviament a la concessió de les llicències.

|  |
| --- |
| L'apartat 4 de l'article 3 s'afig per l'article 120 de la [Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html), de simplificació administrativa (DOGV núm. 10001 de 09.12.2024). |

*Article 4. Vigència, executivitat i publicitat del pla*

1. La vigència del present pla d'acció territorial és indefinida, fins que no es revise.

2. El PATRICOVA, incloses les seues revisions i modificacions, serà immediatament executiu des de la seua entrada en vigor. La publicació del present decret en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*  incorporarà la transcripció de la normativa del PATRICOVA, que entrarà en vigor als quinze dies de la publicació.

3. El PATRICOVA, una vegada aprovat, serà públic, i qualsevol persona podrà, en tot moment, consultar-lo i informar-se través del web en la Conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, així com a través dels mitjans de difusió de què es disposen.

*Article 5. Revisió del pla*

1. S'entén per revisió del pla els canvis en els objectius o els principis per a la determinació dels nivells de perillositat d'inundació. La revisió haurà de justificar-se en l'informe de seguiment del desenvolupament i execució del pla, que es regula en l'apartat següent, i haurà d'analitzar-se la conveniència de la revisió en el moment en què es realitze l'actualització dels mapes de perillositat per inundacions i els mapes de risc d'inundació en aplicació de la normativa vigent. La revisió del PATRICOVA es durà a terme, quan escaiga, seguint el mateix procediment que per a la seua aprovació.

2. Es realitzarà un informe de seguiment del desenvolupament i execució del PATRICOVA amb una periodicitat màxima de dos anys. Aaquest informe serà elaborat per l'organisme competent en la tramitació dels estudis d'inundabilitat i en l'emissió dels informes sobre risc d'inundació, i se'n retrà compte en les comissions territorials d'urbanisme, en la Comissió d'Avaluació Ambiental i en el Consell Assessor i de Participació del Medi Ambient. Per mitjà d'instruments de desenvolupament de la present normativa, es definiran els indicadors de seguiment del PATRICOVA, que reflectiran l'anàlisi dels informes sobre risc d'inundació emesos i dels estudis d'inundabilitat tramitats.

*Article 6. Modificació del pla*

1. La Conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, d'ofici o a instància dels municipis afectats, podrà modificar puntualment el PATRICOVA després de l'execució d'alguna de les seues actuacions estructurals especialment importants, per a determinar la nova delimitació i nivells de perillositat d'inundació associats a les zones d'inundació resultants.

2. Les modificacions del PATRICOVA que comporten una nova delimitació o canvi del nivell de perillositat d'inundació associat a una zona d'inundació, se sotmetran al mateix procediment legal previst per a la seua aprovació.

3. Les modificacions proposades pels organismes de conca, degudament aprovades per l'Administració General de l'Estat i informades per l'administració autonòmica amb competències en ordenació del territori, no se sotmetran al procediment d'aprovació dels estudis d'inundabilitat previst en aquesta normativa. No obstant això, les modificacions en el PATRICOVA s'hi introduiran prèvia resolució de la Generalitat.

*Article 7. Relació entre cartografies de perillositat i risc d'inundació*

Les cartografies de perillositat i risc d'inundació elaborades per les demarcacions hidrogràfiques i les elaborades per la Generalitat seran complementàries, en consideració a les diferents metodologies empleades en la seua elaboració, sent elements essencials per a la determinació de la problemàtica d'inundació en el territori.

TÍTOL II

De la perillositat i del risc d'inundació

*Article 8. Nivells de perillositat d'inundació*

1. Als efectes d'aquesta normativa s'estableixen sis nivells de perillositat d'inundació d'origen hidrològic/hidràulic i un nivell geomorfològic, que, de major a menor, són:

a) Perillositat de nivell 1. Quan la probabilitat que, en un any qualsevol, es patisca almenys una inundació, és superior a 0,04 (equivalent a un període de retorn inferior a 25 anys), amb un calat màxim generalitzat aconseguit per l'aigua superior a vuitanta centímetres (80 cm).

b) Perillositat de nivell 2. Quan la probabilitat que, en un any qualsevol, es patisca almenys una inundació, es troba entre 0,04 i 0,01 (equivalent a un període de retorn entre 25 i 100 anys), amb un calat màxim generalitzat aconseguit per l'aigua superior a vuitanta centímetres (80 cm).

c) Perillositat de nivell 3. Quan la probabilitat que, en un any qualsevol, es patisca almenys una inundació, és superior a 0,04 (equivalent a un període de retorn inferior a 25 anys), amb un calat màxim generalitzat aconseguit per l'aigua inferior a vuitanta centímetres (80 cm) i superior a quinze centímetres (15 cm).

d) Perillositat de nivell 4. Quan la probabilitat que, en un any qualsevol, es patisca almenys una inundació, es troba entre 0,04 i 0,01 (equivalent a un període de retorn entre 25 i 100 anys), amb un calat màxim generalitzat aconseguit per l'aigua inferior a vuitanta centímetres (80 cm) i superior a quinze centímetres (15 cm).

e) Perillositat de nivell 5. Quan la probabilitat que, en un any qualsevol, es patisca almenys una inundació, es troba entre 0,01 i 0,002 (equivalent a un període de retorn entre 100 i 500 anys), amb un calat màxim generalitzat aconseguit per l'aigua superior a vuitanta centímetres (80 cm).

f) Perillositat de nivell 6. Quan la probabilitat que, en un any qualsevol, es patisca almenys una inundació, es troba entre 0,01 i 0,002 (equivalent a un període de retorn entre 100 i 500 anys), amb un calat màxim generalitzat aconseguit per l'aigua inferior a vuitanta centímetres (80 cm) i superior a quinze centímetres (15 cm).

g) Perillositat geomorfològica. En aquest nivell de perillositat d'inundació s'han identificat diferents processos geomorfològics que, per les seues característiques, actuen com un indicador de la presència d'inundacions històriques, no necessàriament catalogades, havent d'identificar la probabilitat de reactivació dels fenòmens geomorfològics i, si és el cas, els efectes susceptibles de generar-se.

2. La delimitació concreta de les zones inundables i nivells de perillositat d'inundació a elles associats és la que es conté en els plans d'ordenació del PATRICOVA; no obstant això, aquesta delimitació pot modificar-se en els termes establits en la present normativa.

*Article 9. Zona de perillositat d'inundació i increment significatiu de la perillositat*

1. Zona de perillositat d'inundació és aquella part del territori que té el mateix nivell de perillositat d'inundació i es troba en la mateixa zona inundable.

2. Es considera que hi ha un increment significatiu de la perillositat d'inundació en la zona de perillositat d'inundació quan es produeix un augment del calat màxim o de la velocitat de més d'un deu per cent (10 %), i de més de deu centímetres (10 cm), per a qualsevol període de retorn entre 25 i 500 anys, provocat per qualsevol nou element artificial situat en la zona inundable.

3. Aquelles actuacions que justificadament plantegen un creixement de sòl segellat per damunt del que preveu l'estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, hauran d'efectuar un estudi que garantisca que s'hi compleix el criteri d'internalització de l'increment de perillositat d'inundació en la conca.

*Article 10. Determinació del risc d'inundació*

1. La determinació del risc d'inundació resulta de la consideració conjunta de la perillositat d'inundació i la vulnerabilitat de l'ús del sòl enfront de les inundacions. La perillositat d'inundació de qualsevol punt de la Comunitat Valenciana es determinarà a partir:

a) Dels estudis oficials i plans que hagen sigut aprovats per la Generalitat o per un organisme de conca.

b) Dels estudis d'inundabilitat que s'aproven a aquest efecte.

2. Per a determinar l'equivalència entre els mapes de perillositat d'inundació, de les demarcacions hidrogràfiques, i els nivells de perillositat d'inundació definits en l'article 8, en primera instància es demanaran de les demarcacions hidrogràfiques els paràmetres que permeten efectuar aqueixa equivalència i, a falta d'aquests, s'adoptaran els criteris d'equivalència més conformes amb el principi de precaució: intervals de calats més desfavorables o períodes de retorn més llargs.

3. En cas de contradicció entre estudis, prevaldrà allò que s'ha assenyalat en els desenvolupats a major escala, sempre que aquests s'hagueren realitzat amb semblant nivell de rigor.

4. La vulnerabilitat enfront de la inundació ha de determinar-se com a mínim a escala municipal, podent-se concretar per a àmbits d'estudi menors, tenint en consideració la cartografia d'usos del sòl de major actualització. La metodologia utilitzada a escala municipal serà la prevista en la memòria del PATRICOVA, sent acceptables metodologies de major detall per a àmbits més concrets, degudament justificades.

*Article 11. Estudis d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació*

1. El PATRICOVA, en tractar-se d'un estudi regional realitzat en origen a escala 1:25.000, és susceptible de ser concretat, ampliat i inclús modificat per mitjà d'estudis d'inundabilitat més precisos, que, en tot cas, es realitzaran d'acord amb el que estableix aquesta normativa.

2. Els estudis d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació, realitzats a l'escala adequada i elaborats per tècnic competent, són imprescindibles per a admetre decisions de planejament que s'aparten de les determinacions contingudes en els documents de caràcter vinculant del PATRICOVA.

3. En les zones afectades per perillositat geomorfològica es podrà formular una consulta a la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori sobre la necessitat de realitzar un estudi d'inundabilitat. En aquests supòsits, els estudis d'inundabilitat s'adaptaran, quant al seu contingut i documentació, a la problemàtica concreta de la zona analitzada.

4. Els estudis d'inundabilitat podran tindre un àmbit supramunicipal sempre que les agrupacions de municipis siguen coherents des del punt de vista hidrològic, hidràulic i geomorfològic.

*Article 12. Documentació dels estudis d'inundabilitat*

1. La documentació mínima exigible a un estudi d'inundabilitat d'una zona inundable serà la següent:

a) Delimitació precisa de la conca o tram sobre el qual es realitza l'estudi d'inundabilitat.

b) Estudi geomorfològic de la zona inundable, que oriente fonamentalment sobre l'extensió potencial de la inundació i l'existència de vies de flux desbordat principals.

c) Estudi de les inundacions històriques, per a recolzar i confirmar els resultats de l'estudi geomorfològic i com a element de calibratge de la hidrologia i de la hidràulica.

d) Estudi hidrològic de la conca vessant a la zona inundable, per a la determinació dels cabals que provoquen les inundacions, amb diferents nivells de probabilitat. Per a la seua realització, s'empraran models de tipus hidrometereològic, si bé, cas d'existir una estació d'aforaments amb prou dades, es podran utilitzar també combinats amb mètodes estadístics.

e) Estudi hidràulic de la zona inundable, per a determinar les capacitats de desguàs dels llits, els punts de desbordament i la magnitud de la inundació, allí on es produïsca. S'empraran models que seran acords amb la problemàtica a resoldre, seleccionant justificadament entre un model transitori o estacionari i entre un d'unidimensional o de bidimensional.

f) Cartografies de perillositat d'inundació i de risc d'inundació, en l'estat inicial i estat final, així com de l'ordenació prevista superposada amb les zones de perillositat d'inundació. S'inclouran les cartografies del Domini Públic Hidràulic (DPH) i de les Zones de Flux Preferent (ZFP), així com, en la franja costanera i quan l'escala ho permeta, la delimitació del domini públic marítim/terrestre i les seues zones de protecció.

g) En el cas que es prevegen mesures correctores, haurà de justificar-se'n la viabilitat tècnica i econòmica per a la implantació i que no es provoca un increment significatiu de la perillositat d'inundació a tercers, en els termes de l'article 9 d'aquesta normativa.

2. El contingut de l'estudi d'inundabilitat, en cada un dels seus apartats, s'adaptarà al cas concret que s'estiga analitzant.

*Article 13. Tramitació dels estudis d'inundabilitat*

1. Els estudis d'inundabilitat per a la concreció del risc d'inundació, si és el cas, seran aprovats per la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori. Quan els estudis analitzen llits fluvials públics, l'aprovació esmentada requerirà un informe previ de l'organisme de conca corresponent. Este informe, que s'emetrà en el termini màxim de 45 dies, es considera preceptiu i determinant en la resolució que s'adopte. El termini màxim per a resoldre els expedients d'estudis d'inundabilitat serà de tres mesos.

Els estudis d'inundabilitat es presentaran en format digital, prenent com a referència els criteris que establix l'annex II d'esta normativa.

2. Els municipis menors de 5.000 habitants pertanyents al Sistema Rural i la Franja Intermèdia del Territori definits en l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana podran efectuar consulta informativa, davant el departament de la Generalitat competent en ordenació del territori, sobre la capacitat del seu territori per a acollir usos i activitats des del punt de vista del risc d'inundació.

|  |
| --- |
| L'apartat 1 de l'article 13 es modifica per l'article 120 de la [Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html), de simplificació administrativa (DOGV núm. 10001 de 09.12.2024). |

TÍTOL III

Risc d'inundació i planificació territorial i urbanística

CAPÍTOL I

Limitacions a l'ús del sòl pel risc d'inundació

*Article 14. La perillositat d'inundació i la Infraestructura Verda del territori*

Amb caràcter general, les zones de perillositat d'inundació de nivells 1 a 6 definides en aquest pla formaran part de la Infraestructura Verda del territori. Els espais inclosos en la zona de perillositat geomorfològica, i que no formen part d'aquesta infraestructura per altres criteris, hi podran ser inclosos per la planificació territorial i urbanística de caràcter estructural. L'exclusió d'una zona inundable de la Infraestructura Verda requerirà d'una adequada justificació.

La caracterització i definició de la Infraestructura Verda és anterior a qualsevol actuació que es propose sobre el territori.

*Article 15. Municipis amb elevada perillositat d'inundació*

Als efectes d'aquesta normativa, es consideren municipis amb elevada perillositat d'inundació aquells en què, almenys, les dues terceres parts (2/3) del seu terme municipal estan afectades per la perillositat d'inundació de nivells 1 a 6, o bé aquells altres que, inclús no complint la condició anterior, tenen fortes limitacions per a orientar els seus futurs desenvolupaments cap a zones no inundables, per la morfologia del seu territori.

La relació de municipis amb elevada perillositat d'inundació, així com les condicions establides en aquella, s'arrepleguen en les disposicions addicionals primera i segona de la present normativa.

*Article 16. Anàlisi del risc d'inundació en el planejament urbanístic*

Els plans d'acció territorial i el planejament urbanístic que afecte l'ordenació estructural, hauran d'analitzar les condicions de drenatge superficial del territori, tant de les aigües caigudes en el seu àmbit d'actuació com les de les conques vessants que l'afecten, i, si és el cas, la perillositat d'inundació d'origen marí. També serà exigible l'anàlisi esmentada en els instruments de desenvolupament modificatius d'aquests plans, quan la modificació afecte, de manera significativa, el risc d'inundació.

Per a això, reflectiran en la seua part informativa, pel cap baix, les determinacions següents:

1. La xarxa fluvial, incloent-hi el Domini Públic Hidràulic i les seues zones de servitud i de policia, allí on hagen sigut delimitats per l'organisme de conca.

2. Les zones de perillositat d'inundació definides d'acord amb l'article 10 d'aquesta normativa.

3. Les zones de flux preferent de tots els llits del municipi, o, almenys, d'aquells inclosos en el sòl urbà i urbanitzable pel planejament urbanístic d'ordenació estructural o per un pla d'acció territorial.

*Article 17. Tractament del risc d'inundació en el planejament urbanístic*

1. El planejament territorial i urbanístic classificarà com a sòl no urbanitzable d'especial protecció el Domini Públic Hidràulic, de conformitat amb la seua legislació reguladora, així com les zones de perillositat d'inundació de nivell 1 delimitades en el PATRICOVA, excepte aquelles que estiguen classificades com a sòl urbà, que es qualificaran, respectivament, com a domini públic hidràulic o com a protecció hidràulica.

2. En aquestes zones es prohibeix qualsevol tipus d'edificació, excepte les previstes expressament en el planejament territorial i urbanístic aprovat a l'entrada en vigor del PATRICOVA, que en tot cas hauran de realitzar-se d'acord amb els condicionants específics d'edificació per al sòl urbà sotmès a risc d'inundació, assenyalats en l'annex I d'aquesta normativa. Així mateix, es prohibeix la realització d'obres d'infraestructures que siguen vulnerables o puguen modificar negativament el procés d'inundació, incrementant els danys susceptibles de produir-se com a conseqüència d'aquesta.

3. El planejament no podrà donar lloc a un increment significatiu del risc d'inundació en el seu terme municipal o en el d'altres municipis potencialment afectats, a excepció dels supòsits previstos en l'article 23 d'aquesta normativa. A aquests efectes, es considera que s'incrementa significativament el risc d'inundació si es produeix un increment significatiu de la perillositat d'inundació, en els termes de l'article 9 d'aquesta normativa, o s'incrementa significativament la vulnerabilitat, enfront de la inundació, de l'ús del sòl en una zona inundable.

*Article 18. Limitacions en sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació*

1. El sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació no podrà ser objecte de reclassificació com a sòl urbà o sòl urbanitzable, excepte en els municipis amb elevada perillositat d'inundació, que se subjectaran al que disposa l'article 15 d'aquesta normativa.

2. En sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació de nivell 2, 3, 4 o 5, o per perillositat geomorfològica, es prohibixen els següents usos i activitats: vivendes; estables, granges i centres de cria d'animals; estacions de subministrament de carburants; activitats industrials; establiments hotelers i campaments de turisme; centres hípics i parcs zoològics; servicis funeraris i cementeris; depòsits d'emmagatzematge de residus i abocadors, a excepció dels destinats a residus de la construcció i demolició (RCD); plantes de valorització; equipaments estratègics, com ara centres d'emergència, parcs de bombers, casernes, centres escolars i sanitaris, i pavellons esportius coberts. Les plantes potabilitzadores i els centres de producció, transformació i emmagatzematge d'energia queden prohibits, llevat que, per requeriments de funcionament, queden avalades per l'administració competent per a la seua autorització, i es garantirà l'adopció de mesures que disminuïsquen o eliminen el risc per inundació. La relació d'activitats indicada no és tancada, de manera que es consideren incloses en este apartat les activitats similars a les indicades expressament i, amb caràcter general, les que suposen una concentració elevada de persones.

3. En sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació de nivell 6 es prohibeixen els mateixos usos i activitats assenyalats en l'apartat anterior, excepte els habitatges i els establiments hotelers, que sí que són autoritzables, prèvia adopció de les mesures d'adequació de l'edificació que s'imposen, complint, com a mínim, amb els condicionants generals d'adequació de les edificacions inclosos en l'annex I d'aquesta normativa.

4. En sòl no urbanitzable afectat per perillositat geomorfològica es pot eximir justificadament de la prohibició d'algun dels usos regulats en l'apartat 2, sempre que, per mitjà d'un estudi específic i detallat de la zona, es justifique l'escassa incidència del risc d'inundació en relació amb l'activitat a implantar.

5. Qualsevol altre ús o activitat que no quede enquadrat en els apartats 2 i 3 anteriors, i es pretenga implantar en sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació dels nivells compresos entre 2 i 6, o per perillositat geomorfològica, només podrà autoritzar-se si es justifica adequadament que, per raons de funcionalitat de l'activitat, ha d'implantar-se necessàriament en l'emplaçament proposat, i sempre que no existisquen altres zones de menor perillositat d'inundació en l'entorn que siguen igualment aptes per a desenvolupar l'activitat.

6. Les limitacions d'ús, en el sòl no urbanitzable afectat per perillositat d'inundació, assenyalades en el present article podran ser excepcionades, justificadament, en els municipis amb elevada perillositat d'inundació, sempre que no afecten en cap cas la zona de flux preferent, previ compliment de les condicions generals i específiques d'adequació de les edificacions a què es fa referència en l'annex I d'aquesta normativa.

|  |
| --- |
| L'apartat 2 de l'article 18 es modifica per l'article 120 de la [Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html), de simplificació administrativa (DOGV núm. 10001 de 09.12.2024). |

*Article 19. Limitacions en sòl urbanitzable sense programa d'actuació integrada aprovat, afectat per perillositat d'inundació*

1. El sòl urbanitzable que estiga afectat per perillositat d'inundació i no compte amb un programa d'actuació integrada aprovat definitivament, haurà de ser objecte d'un estudi d'inundabilitat específic, dels regulats en els articles 11 a 13 d'aquesta normativa, amb caràcter previ a la seua programació.

2. L'estudi conclourà sobre la pertinença de:

a) Desclassificar tot o part de l'esmentat sòl.

b) Establir condicions a l'ordenació detallada per a evitar la localització dels usos més vulnerables en les zones de major perillositat d'inundació del sector.

c) Realitzar obres de defensa, que, en tot cas, hauran d'incloure's en les obres d'urbanització de l'actuació i constituiran una condició de connexió de l'actuació integrada.

d) Imposar condicions a la forma i disposició de les edificacions a materialitzar dins del sector.

3. En particular, les indústries a què es refereix l'annex I de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrat de la contaminació, que puguen ocasionar contaminació accidental en cas d'inundació, així com les estacions depuradores d'aigües residuals que excedisquen del tractament primari, hauran de ser avaluades individualment, en el procediment que corresponga segons la normativa sectorial, als efectes de determinar la viabilitat o no d'autoritzar-ne la instal·lació en sòls sotmesos a perillositat d'inundació.

*Article 20. Condicionants en sòl urbà i sòl urbanitzable amb programa d'actuació aprovat, afectat per perillositat d'inundació*

Els ajuntaments, en el sòl urbà i en el sòl urbanitzable amb programa d'actuació integrada aprovat, afectat per perillositat d'inundació, n'hauran de verificar la incidència i imposar, quan escaiga, condicions d'adequació de les futures edificacions, prenent com a referència les establides en l'annex I d'aquesta normativa. Així mateix, impulsaran, junt amb les restants administracions públiques implicades, la realització d'aquelles actuacions de reducció del risc d'inundació que siguen més prioritàries.

CAPÍTOL II

Adequació de les infraestructures en zones inundables

*Article 21. Condicions generals d'adequació de les infraestructures*

1. Les infraestructures que se situen en la superfície del terreny, els suports d'infraestructures aèries, els elements superficials de les infraestructures subterrànies o qualsevol element que discórrega, se situe o travesse una zona inundable a una cota superior en trenta centímetres (30 cm) a la del terreny circumdant, no hauran de provocar un increment del risc d'inundació en els usos urbans actuals o planificats.

2. Es cuidarà especialment el drenatge transversal dels passejos marítims per mitjà de l'execució de pontons o guals en els encreuaments amb els carrers perpendiculars a aquells, així com evitant la col·locació d'elements verticals i murs continus que obstaculitzen el flux de les aigües.

3. Els períodes de retorn de disseny del drenatge transversal i de protecció de les infraestructures de qualsevol tipus seran de:

a) 500 anys en les infraestructures estratègiques d'alta vulnerabilitat, com ara carreteres d'intensitat mitjana diària major de dos mil (2.000) vehicles/dia, línies de ferrocarril, grans conduccions d'abastiment, potabilitzadores, depuradores, gasoductes, línies elèctriques que tinguen una tensió nominal superior a 30 kV, subestacions elèctriques, grans depòsits d'aigua, de líquids i gasos inflamables o tòxics i centrals de telecomunicacions. aquest nivell de protecció podrà reduir-se fins a un mínim de 100 anys si es justifica la inviabilitat tècnica o econòmica de qualsevol altra solució de protecció superior, determinant-se el risc d'inundació romanent per a un període de retorn de 500 anys.

b) 100 anys en les infraestructures de vulnerabilitat mitjana, com la resta de carreteres de les xarxes nacional i autonòmica, resta de carreteres amb intensitat mitjana diària major de cinc-cents (500) vehicles/dia, línies elèctriques que tinguen una tensió nominal entre 30 kV i 1 kV, centres de transformació, passejos marítims i xarxes de séquies o assarbs de qualsevol tipus. aquest nivell de protecció podrà reduir-se fins a un mínim de 25 anys si es justifica la inviabilitat tècnica o econòmica de qualsevol altra solució de protecció superior, determinant-se el risc d'inundació romanent per als períodes de retorn de 100 i 500 anys.

4. Els drenatges transversals de les infraestructures lineals, a fi d'evitar-ne l'obstrucció, tindran una dimensió mínima lliure d'obstacles d'un metre (1 m). En els casos en què part de la secció lliure del drenatge es trobara per davall del nivell del terreny circumdant, la superfície transversal de la seua secció lliure serà d'un metre quadrat i mig (1,5 m²). Aquestes prescripcions s'estableixen sense perjuí de la secció que resulte de la comprovació de les condicions de desguàs i dels resguards exigits pel risc d'obstrucció.

5. Els projectes d'urbanització contemplaran els col·lectors d'aigües residuals sempre per davall de les conduccions de la resta de les xarxes de distribució dels altres serveis bàsics. El traçat en planta dels col·lectors principals de pluvials haurà de discórrer pels carrers més baixos, mentre que la resta de conduccions i serveis ho faran pels carrers més alts. Al seu torn, en els carrers oberts al trànsit rodat, el punt més alt de la calçada se situarà almenys deu centímetres (10 cm) per davall de les voreres, sent la profunditat del braçal respecte d'aquestes almenys de vint-i-cinc centímetres (25 cm).

6. A fi de no disminuir la capacitat de desguàs de les zones agrícoles afectades per perillositat d'inundació, s'evitarà la sobreelevació o cobriment de les xarxes de séquies i assarbs.

*Article 22. Senyalització de zones inundables*

1. Els guals inundables de qualsevol carretera amb intensitat mitjana diària (IMD) major de cent (100) vehicles/dia hauran d'estar convenientment senyalitzats per mitjà de la col·locació de senyals d'advertència i escales d'indicació de la profunditat màxima de l'aigua.

2. Els plans municipals d'emergència hauran d'incorporar la localització de la senyalització de zones inundables, sent obligació de l'administració titular de la via la instal·lació, manteniment i reposició de la senyalització esmentada.

3. Els campaments de turisme i zones d'acampada que es troben situats en zona de perillositat d'inundació hauran de comptar amb la senyalització adequada, que inclourà les normes que s'ha de seguir en cas d'inundació. Es potenciaran les accions necessàries a fi de relocalitzar aquests usos que es vegen afectats per qualsevol nivell de perillositat d'inundació.

4. En els marges de les vies de flux aigües avall dels desguassos de preses, assuts, sobreeixidors, etc., que puguen desaiguar en temps sec un cabal superior a vint metres cúbics per segon (20 m³/s), haurà de senyalitzar-se el perill que hi existeix, així com les normes que s'han de seguir en cas d'una solta inesperada, en l'àmbit que puga resultar afectat per la possible inundació.

5. Es fomentarà, coordinadament amb l'administració amb competències en protecció civil, la difusió i coneixement de les zones de risc d'inundació, les seues conseqüències i les actuacions a adoptar, si és el cas.

TÍTOL IV

De les actuacions de defensa

*Article 23. La gestió de la Infraestructura Verda enfront del risc d'inundació*

1. La Infraestructura Verda procurarà la millora de les funcions ecològiques de rius, zones humides i altres ecosistemes que contribuïsquen a la reducció de l'impacte del risc d'inundació, així com la conservació i activació dels paisatges naturals i culturals relacionats amb l'aigua.

2. La gestió de les zones inundables en l'àmbit de la Infraestructura Verda afavorirà els processos naturals sempre que siguen viables des del punt de vista social, econòmic i mediambiental. Es donarà prioritat a les pràctiques d'ús sostenible del sòl, mesures per a la restauració hidrologicoforestal de les conques, la millora de la retenció d'aigües i la inundació controlada de determinades zones en cas d'inundació.

3. En la delimitació de sectors i altres àmbits de desenvolupament urbanístic, quan l'actuació se situe pròxima a un llit, la delimitació de l'àmbit d'actuació no podrà invadir el límit exterior de la zona inundable. Els terrenys compresos entre el límit exterior de la zona de servitud i el límit exterior de la zona inundable, podran integrar-se en la Infraestructura Verda i adscriure's a la gestió urbanística de l'actuació. En cap cas s'inclouran llits de rius o barrancs en l'àmbit d'un sector, sinó que hauran de tractar-se com es regula en l'article 17 d'aquesta normativa, i formaran part de la Infraestructura Verda. Les zones de sacrifici per a reduir l'efecte de les inundacions s'integraran en la Infraestructura Verda, podran adscriure's a la gestió de les actuacions urbanístiques i hauran de tindre un tractament de zona verda.

4. L'ordenació detallada dels sòls urbanitzables contigus amb els llits haurà de disposar terrenys destinats a espais lliures i zones verdes públiques en la zona interior del límit del sector traçat, segons els criteris indicats en l'apartat anterior, i al llarg de tota l'extensió que enfronte amb el llit. Els mencionats espais lliures i zones verdes hauran de complir les condicions dimensionals exigides per la legislació urbanística aplicable. En cap cas no podran computar com a zona verda els terrenys ocupats per un llit.

5. Amb l'objecte de fomentar la protecció dels marges i ecosistemes riparis, es potenciarà l'ús com a espais lliures i zones verdes de les zones contigües amb el llit. El seu tractament i enjardinament serà l'adequat al seu caràcter inundable i de suport d'un ecosistema fluvial i ripari.

6. En col·laboració amb el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana i els seus instruments de desenvolupament, es donarà prioritat a les actuacions de restauració hidrològica forestal contingudes en el PATRICOVA, que tinguen un major grau d'eficiència quant a la inversió i la reducció del risc d'inundació.

7. Totes les actuacions estructurals hauran de tindre en compte la identificació de les vies de drenatge naturals com a preferents per al possible flux desbordat. En particular, la planificació territorial i urbanística limitarà els usos en l'entorn de les zones humides perquè aquestes puguen actuar com a zones de desbordament natural.

8. La gestió de la Infraestructura Verda prendrà en consideració les possibles repercussions del canvi climàtic en la incidència de les inundacions sobre els distints elements del territori.

9. En el disseny de la Infraestructura Verda es fomentarà l'ús de Sistemes Urbans de Drenatge Sostenible.

*Article 24. Mesures de defensa en els plans generals estructurals*

1. Els plans generals estructurals d'aquells municipis que es troben subjectes a risc d'inundació adoptaran mesures de defensa, estructurals o no estructurals, per a disminuir l'esmentat risc.

En el cas que les mesures de defensa afecten més d'un municipi, hauran de ser coordinades per la Generalitat o per l'organisme de conca, en l'exercici de les seues competències respectives.

2. El desenvolupament urbanístic estarà supeditat, en tot cas, a l'existència prèvia:

a) D'un projecte de construcció aprovat de les actuacions estructurals de defensa plantejades.

b) Si es tracta d'una obra pública, consignació pressupostària i termini de realització no superior al previst per a l'execució de les obres d'urbanització i edificació del sector.

c) Si es tracta d'una obra a realitzar amb càrrec al programa d'actuació integrada, compromís d'executar-la simultàniament amb la resta de les obres d'urbanització.

*Article 25. Actuacions estructurals*

1. El nivell de protecció de qualsevol estructura de defensa contra les inundacions en zona urbana haurà d'estar comprés entre cinc-cents i cent (500 i 100) anys de període de retorn, havent de justificar-se raonadament l'adopció del nivell de disseny, sent preferibles les actuacions amb tractaments blans, com canalitzacions verdes o zones de desbordament, entre altres.

El nivell de protecció de qualsevol estructura de defensa contra les inundacions en zona no urbana haurà d'estar comprés entre cent i vint-i-cinc (100 i 25) anys de període de retorn, havent de justificar-se raonadament l'adopció del nivell de disseny.

Els criteris justificatius hauran d'atindre's a les directrius marcades per l'organisme de conca.

Es cartografiarà la perillositat d'inundació romanent després de l'execució de les actuacions estructurals per al període de retorn de fins a cinc-cents (500) anys.

2. Les canalitzacions cobertes es permetran excepcionalment en trams urbans altament antropitzats i amb un nivell de protecció de, almenys, cinc-cents (500) anys de període de retorn, i una vegada analitzats els efectes del seu comportament hidràulic amb cabals superiors. A més, per a evitar-ne l'obstrucció durant una crescuda, hauran de disposar d'un element de retenció dels sòlids grossos arrossegats, immediatament aigües amunt d'aquell.

Els criteris justificatius hauran d'atindre's a les directrius marcades per l'organisme de conca.

3. Qualsevol actuació estructural haurà de tindre en compte la minimització dels danys en cas del seu desbordament, especialment si condueixen l'aigua a una cota superior a la del terreny circumdant. Quan una actuació comporte un increment de risc d'inundació, haurà de contemplar-se el planejament afectat i hauran de ser considerades les corresponents mesures compensatòries per a les zones afectades.

*Article 26. Altres tipus d'actuacions de defensa*

A més de les actuacions previstes en el PATRICOVA o en els plans dels organismes de conca, les administracions competents fomentaran l'aplicació d'altres mesures complementàries, com el desenvolupament d'una política activa d'assegurances enfront de les inundacions, la realització de plans de senyalització de les zones inundables, el desenvolupament de normes tecnològiques de l'edificació i de les infraestructures en zona de risc d'inundació, i els programes d'informació i d'educació de la població, entre d'altres.

*Article 27. Supervisió i coordinació de les actuacions*

La supervisió de l'execució de les actuacions previstes en el PATRICOVA correspon a la conselleria competent per raó de la matèria, segons la naturalesa de l'actuació, en coordinació amb els organismes de conca.

La supervisió d'actuacions incloses en estudis d'inundabilitat que acompanyen instruments de planejament correspondrà a l'ajuntament.

L'ajuntament haurà de notificar a la conselleria amb competències en matèria de risc d'inundació la finalització de les actuacions previstes als efectes de comprovar que s'ajusten a les determinacions de l'estudi d'inundabilitat aprovat.

Per al cas que no s'executaren les actuacions previstes en l'estudi d'inundabilitat, en els termes del pla i del programa d'actuació integrada que l'acompanya i en els terminis que s'hi estableixen, es podrà declarar la caducitat de l'estudi d'inundabilitat. La caducitat esmentada es durà a terme seguint el mateix procediment previst en la legislació urbanística per a la caducitat de programes d'actuació, a proposta de la conselleria amb competències en ordenació del territori.

DISPOSICIONS ADDICIONALS

*Primera. Municipis amb elevada perillositat d'inundació*

1. Els municipis amb elevada perillositat d'inundació són aquells que, determinats d'acord amb el que estableix aquesta normativa, siguen inclosos en un registre creat a l'efecte, mitjançant una resolució de la persona titular de la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori.

2. La inclusió de nous municipis en la categoria d'elevada perillositat d'inundació es realitzarà per resolució de la persona titular de la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, a petició raonada dels municipis afectats. A aquests efectes, l'ajuntament interessat haurà d'aportar, junt amb la sol·licitud d'inclusió, la documentació necessària per a acreditar la concurrència dels requisits exigits en aquesta normativa.

3. La consideració d'un municipi com d'alta perillositat d'inundació és una situació transitòria, podent excloure's de l'esmentada categoria a aquells municipis en què, després de la realització d'actuacions estructurals o estudis d'inundabilitat de major concreció, s'haja eliminat, en tot o en part, la perillositat d'inundació. L'esmentada exclusió es realitzarà, igualment, mitjançant una resolució de la persona titular de la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori.

4. Les determinacions establides en la present disposició addicional, i en la següent, podran aplicar-se, amb caràcter excepcional, en el supòsit de plans d'àmbit supramunicipal en què es complisquen els requisits exigits en l'article 15 d'aquesta normativa, referits a l'àmbit del pla.

*Segona. Condicions establides en els municipis amb elevada perillositat d'inundació*

1. En aquests municipis, qualsevol reclassificació de sòl no urbanitzable inundable que es propose haurà de justificar l'existència de fortes limitacions per a orientar els desenvolupaments cap a zones amb menor perillositat d'inundació. L'estudi d'inundabilitat conclourà sobre l'oportunitat de la proposta de reclassificació i inclourà, si és el cas, les limitacions d'usos que s'hi estimen necessàries. En cap cas s'implantaran nous desenvolupaments sobre zones de flux preferent.

2. Els desenvolupaments que es plantegen en aquests municipis tendiran a models intensius de concentració de l'edificació i minimització del perímetre de contacte amb la zona inundable, enfront de models extensius de baixa altura, tentaculars i alta ocupació del territori.

3. En la declaració d'interès comunitari i altres autoritzacions de nous usos i activitats en sòl no urbanitzable s'aplicarà, amb caràcter general, el mateix criteri enunciat per a les reclassificacions, havent de justificar-se'n la no-implantació en altres zones amb menor nivell de perillositat d'inundació.

*Tercera. No increment de despesa*

L'aplicació i el desenvolupament d'aquest decret no podrà tindre cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de despesa assignada a la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori, i, en tot cas, haurà de ser atesa amb els seus mitjans personals i materials.

DISPOSICIÓ DEROGATÒRIA

*Única. Derogació normativa*

1. Queda derogat l'Acord de 28 de gener de 2003, del Consell, pel qual es va aprovar el Pla d'Acció Territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del Risc d'Inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).

2. Així mateix, queden derogades totes les disposicions del mateix rang o inferior que s'oposen al que disposa el present decret.

DISPOSICIONS FINALS

*Primera. Normes de desenvolupament*

Es faculta la conselleria que tinga atribuïdes les competències en matèria d'ordenació del territori per a dictar totes les disposicions que requerisca el desenvolupament i execució d'aquest decret, en l'exercici del que disposa l'article 37 de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, del Consell.

*Segona. Entrada en vigor*

El present decret entrarà en vigor als quinze dies de la publicació en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*.

València, 29 d'octubre de 2015

El president de la Generalitat,

Ximo Puig i Ferrer

La consellera d'Habitatge, Obres Públiques

i Vertebració del Territori,

María José Salvador Rubert

ANNEX I

*Condicions d'adequació de les edificacions i la urbanització*

A. Condicions generals d'adequació de les edificacions.

1. En zones subjectes a perillositat d'inundació, s'estableixen la condicions següents:

a) En aquelles zones on el calat d'inundació supere els vuitanta centímetres (80 cm), es disposarà d'accés a la coberta o terrat a través d'escala des de l'interior de l'immoble.

b) La disposició de les noves edificacions es realitzarà de manera que s'orienten en el sentit del flux desbordat. S'evitarà la seua disposició transversal per a no causar efectes barrera que produïsquen sobreelevació del calat aconseguit per les aigües en l'entorn.

c) El forjat corresponent a la planta baixa de les futures construccions se situarà per damunt de la rasant del carrer circumdant.

2. Es prohibeixen els usos residencials, industrials i comercials, excepte la part destinada a emmagatzematge, a cota inferior a la rasant del terreny o del carrer.

B. Adequació addicional en zones de perillositat de nivells 3, 4 i 6.

1. No es permetran les plantes de soterrani o semisoterrani, excepte en ús residencial intensiu, sempre que es complisquen les condicions següents:

a) L'accés puga garantir-ne l'estanquitat fins una altura mínima d'un metre (1 m).

b) El sistema de drenatge estiga connectat a la xarxa de clavegueram per mitjà d'un sistema de bombament independent, alimentat amb un grup electrogen.

c) L'ús d'estos soterranis i semisoterranis siga exclusivament d'aparcament de vehicles.

d) La rampa d'accés estiga sobreelevada deu centímetres (10 cm) sobre la rasant de la vorera.

e) Les conduccions de sanejament que discórreguen o puguen abocar en el seu interior hauran de ser estanques enfront de les pressions produïdes en cas d'inundació.

2. Les connexions a la xarxa de clavegueram no permetran el flux de l'aigua en sentit contrari, per mitjà de vàlvula automàtica o manual o qualsevol altre mecanisme que l'impedisca.

3. En edificacions d'ús residencial, industrial, comercial i de serveis, es realitzaran les adequacions següents:

a) La cota del forjat de planta baixa de l'habitatge o del local se situarà a vuitanta centímetres (80 cm) per damunt de la rasant del carrer. En sòl urbà consolidat per l'edificació que compte amb fronts de façana uniformes en altura de cornisa, l'Ajuntament podrà eximir del compliment d'aquesta condició.

b) Les portes, finestres i tancaments de façana seran estancs fins una altura d'un metre i mig (1,5 m) per damunt de la rasant del carrer.

c) Els elements més sensibles de l'habitatge o del local, com ara la caixa general de protecció, se situaran a setanta centímetres (70 cm) per damunt de la cota del forjat de planta baixa.

4. Amb la finalitat d'evitar l'efecte d'embassament i el consegüent perill de trencament brusc, les tanques i els murs de tancament de les parcel·les seran permeables al flux de l'aigua a partir de trenta centímetres (30 cm) d'alçària i en tot el seu perímetre. No es permetran tancat en zona de flux preferent ni en zones on hi haja calats superiors a 80 cm per a períodes de retorn de 500 anys. En cap cas el tancat se situarà en zones que interrompen les línies naturals de drenatge.

5. Les fonamentacions, estructures i tancaments d'edificis hauran de calcular-se per a suportar la pressió i/o subpressió produïda per una altura d'aigua d'un metre i mig (1,5 m) i per a un nivell de disseny corresponent a 100 anys de període de retorn. Els depòsits i elements semblants es dissenyaran i ancoraran al terreny de manera que s'evite la possibilitat de flotació.

|  |
| --- |
| L'apartat B.4 de l'annex I es modifica per l'article 120 de la [Llei 6/2024, de 5 de desembre, de la Generalitat](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/vci/html), de simplificació administrativa (DOGV núm. 10001 de 09.12.2024). |

C. Drenatge d'aigües pluvials.

1. El drenatge de les aigües pluvials en les àrees urbanes de superfície major a vint hectàrees (20 ha) complirà les condicions següents:

a) Es dissenyaran amb un nivell de protecció, almenys, de quinze (15) anys de període de retorn.

b) El diàmetre mínim de les conduccions de drenatge de pluvials serà de quatre-cents mil·límetres (400 mm).

c) Els embornals i engolidors seran antiembossament, i les dimensions mínimes de les reixetes, almenys, de:

1r. Cinquanta centímetres (50 cm) de longitud, en els verticals de rastell.

2n. Mil dos-cents cinquanta centímetres quadrats (1.250 cm²) de superfície, en els horitzontals.

2. Es fomentarà l'ús de sistemes urbans de drenatge sostenible en tots els municipis de la Comunitat Valenciana.

ANNEX II

*Criteris per a la cartografia de perillositat d'inundació*

1. La cartografia de perillositat d'inundació obtinguda per als estats actual i futur en els estudis d'inundabilitat s'ajustaran als paràmetres següents:

a) Format vectorial: SHP.

b) Geometria: polígon.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nom Camp | Tipus de dada | Descripció |
| N\_Peligr  (Nivell de perillositat) | Sencer  (Integer) | Nivell de perillositat d'inundació segons la codificació del PATRICOVA, sent els possibles valors: 1, 2, 3, 4, 5 o 6. |
| D\_Peligr  (Descripció de la perillositat) | Text  (String) (Ample: 200) | Caracterització del nivell de perillositat d'inundació segons el període de retorn i el calat, amb els valors següents:  Perillositat de tipus 1: Freqüència alta (25 anys) i calat alt (més de 0,8 m)  Perillositat de tipus 2: Freqüència mitjana (100 anys) i calat alt (més de 0,8 m)  Perillositat de tipus 3: Freqüència alta (25 anys) i calat baix (menys de 0,8 m)  Perillositat de tipus 4: Freqüència mitjana (100 anys) i calat baix (menys de 0,8 m)  Perillositat de tipus 5: Freqüència baixa (500 anys) i calat alt (més de 0,8 m)  Perillositat de tipus 6: Freqüència baixa (500 anys) i calat baix (menys de 0,8 m) |
| Escala | Sencer (Integer) | Denominador de l'escala de referència del model digital del terreny utilitzat en l'estudi d'inundabilitat. |
| Font\_MDT  (Font del model digital del terreny) | Text | Font de dades per a l'obtenció del MDT. Exemples: vol LIDAR, topografia clàssica, corbes de nivell de determinada sèrie cartogràfica, etc. |
| Zona | Text | Nom característic del llit o rambla a què pertanga el tram estudiat. |
| Actuació | Text | Nom de l'actuació que ha motivat l'estudi d'inundabilitat. |

c) Sistema de referència: ETRS89, projecció UTM i fus 30.

2. Els polígons que representen les zones inundables hauran de tindre una correcta topologia, evitant la presència de:

a) Elements repetits.

b) Polígons suposadament adjacents que no s'ajunten.

c) Polígons superposats.

3. Les dades de la cartografia s'ajustaran a les característiques que s'indiquen en la taula següent:

4. A més d'allò que s'ha indicat en els apartats anteriors, es presentaran tres còpies de l'estudi d'inundabilitat en format paper, i una còpia en suport digital, que inclourà el format vectorial i el format PDF.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7649, del 03-11-2015 (2015/8835)

DECRETO 201/2015, de 29 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2015/10/29/201**

### Versiones

 10/12/2024 - Actualidad  11/07/2024 - 09/12/2024  Texto inicial: 18/11/2015 - 10/07/2024 

### Datos del documento

Número DOGV
:   7649

Fecha DOGV
:   03-11-2015

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2015/8835

CVE


Fecha del documento
:   29-10-2015

Organismo emisor
:   Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio](javascript:void(0))
    * [ordenación hidráulica](javascript:void(0))
    * [programa de actuación](javascript:void(0))
    * [construcción urbana](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))
    * [inundación](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Los textos consolidados de las normas son de carácter informativo y no tienen valor jurídico.

TEXTO CONSOLIDADO

*Versión vigente: 10.12.2024*

*Decreto 201/2015, de 29 de octubre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana.*

ÍNDICE

PREÁMBULO

TÍTULO I. DISPOSICIONES DE CARÁCTER GENERAL

Artículo 1. Aprobación, naturaleza y ámbito del plan

Artículo 2. Objetivos y principios del plan

Artículo 3. Obligatoriedad, documentación e interpretación del plan

Artículo 4. Vigencia, ejecutividad y publicidad del plan

Artículo 5. Revisión del plan

Artículo 6. Modificación del plan

Artículo 7. Relación entre cartografías de peligrosidad y riesgo de inundación

TÍTULO II. DE LA PELIGROSIDAD Y DEL RIESGO DE INUNDACIÓN

Artículo 8. Niveles de peligrosidad de inundación

Artículo 9. Zona de peligrosidad de inundación e incremento significativo de la peligrosidad

Artículo 10. Determinación del riesgo de inundación

Artículo 11. Estudios de inundabilidad para la concreción del riesgo de inundación

Artículo 12. Documentación de los estudios de inundabilidad

Artículo 13. Tramitación de los estudios de inundabilidad

TÍTULO III. RIESGO DE INUNDACIÓN Y PLANIFICACIÓN TERRITORIAL Y URBANÍSTICA

CAPÍTULO I. LIMITACIONES AL USO DEL SUELO POR EL RIESGO DE INUNDACIÓN

Artículo 14. La peligrosidad de inundación y la Infraestructura Verde del territorio

Artículo 15. Municipios con elevada peligrosidad de inundación

Artículo 16. Análisis del riesgo de inundación en el planeamiento urbanístico

Artículo 17. Tratamiento del riesgo de inundación en el planeamiento urbanístico

Artículo 18. Limitaciones en suelo no urbanizable afectado por peligrosidad de inundación

Artículo 19. Limitaciones en suelo urbanizable sin programa de actuación integrada aprobado, afectado por peligrosidad de inundación

Artículo 20. Condicionantes en suelo urbano y suelo urbanizable con programa de actuación aprobado, afectado por peligrosidad de inundación

CAPÍTULO II. ADECUACIÓN DE LAS INFRAESTRUCTURAS EN ZONAS INUNDABLES

Artículo 21. Condiciones generales de adecuación de las infraestructuras

Artículo 22. Señalización de zonas inundables

TÍTULO IV. DE LAS ACTUACIONES DE DEFENSA

Artículo 23. La gestión de la Infraestructura Verde frente al riesgo de inundación

Artículo 24. Medidas de defensa en los planes generales estructurales

Artículo 25. Actuaciones estructurales

Artículo 26. Otros tipos de actuaciones de defensa

Artículo 27. Supervisión y coordinación de las actuaciones

DISPOSICIÓN ADICIONAL PRIMERA. Municipios con elevada peligrosidad de inundación

DISPOSICIÓN ADICIONAL SEGUNDA. Condiciones establecidas en los municipios con elevada peligrosidad de inundación

DISPOSICIÓN ADICIONAL TERCERA. No incremento de gasto

DISPOSICIÓN DEROGATORIA ÚNICA. Derogación normativa

DISPOSICIÓN FINAL PRIMERA. Normas de desarrollo

DISPOSICIÓN FINAL SEGUNDA. Entrada en vigor

ANEXO I. Condiciones de adecuación de las edificaciones y la urbanización

A. Condiciones generales de adecuación de las edificaciones

B. Adecuación adicional en zonas de peligrosidad de niveles 3, 4 y 6

C. Drenaje de aguas pluviales

ANEXO II. Criterios para la cartografía de peligrosidad de inundación

PREÁMBULO

Las inundaciones en la Comunitat Valenciana constituyen el riesgo natural e inducido que mayor número de daños, tanto en vidas humanas como en bienes, ha causado a lo largo de la historia. Consciente de ello, el Consell fue pionero en la elaboración y aprobación de un plan de acción territorial frente al riesgo de inundaciones que ha venido ordenando el territorio valenciano atendiendo a las características específicas de este riesgo y su impacto sobre las personas, los bienes económicos y el medio ambiente.

El Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) fue aprobado por Acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell y ha sido durante estos últimos años un instrumento básico para la gestión del territorio de la Comunitat Valenciana, con más de 1.500 expedientes tramitados con relación a este riesgo, correspondientes a una superficie total de casi 300.000 hectáreas. En su momento, el PATRICOVA se elaboró en ausencia de otros instrumentos de gestión del riesgo de inundaciones en la Comunitat Valenciana, y en su contenido fueron incluidas tanto actuaciones denominadas estructurales, relacionadas con la ejecución de obra civil de protección frente al riesgo, como las no estructurales, o preventivas, derivadas básicamente de la planificación de los usos del suelo para evitar la implantación de usos y actividades en zonas con peligrosidad de inundación.

En estos momentos, y tras más de diez años de aplicación, se ha venido estableciendo un nuevo marco legal tanto en materia de evaluación y gestión de riesgos de inundación como de ordenación del territorio. La Directiva 2007/60/CE, relativa a la evaluación y gestión de los riesgos de inundación, y su transposición a la legislación estatal mediante el Real Decreto 903/2010, de 9 de julio, ha establecido un nuevo escenario que, por una parte, avala el trabajo llevado a cabo por el PATRICOVA en la gestión del territorio aunque matizando determinados conceptos y metodologías relacionados con el tratamiento del riesgo, mientras que, por otra, abre un horizonte de cooperación y colaboración administrativa, especialmente con los Organismos de Cuenca, que contribuirá a mejorar las actuaciones para reducir el riesgo de inundación sin producir una duplicidad de funciones entre los organismos competentes. Siguiendo este nuevo marco legal, el PATRICOVA asume todas las definiciones técnicas y terminología empleada en el citado Real Decreto, con el fin de facilitar la identificación de aquellos elementos y áreas asociadas a la red hidrográfica que es necesario considerar en el planeamiento por su peligrosidad en cuanto a las inundaciones.

También desde el punto de vista de la ordenación del territorio se han producido importantes novedades durante el período de vigencia del PATRICOVA. Destacan la aprobación de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, así como la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana, aprobada por el Decreto 1/2011, de 13 de enero, del Consell, y donde el tratamiento de los riesgos naturales e inducidos es una de las prioridades de sus objetivos, principios directores y criterios.

En este marco descrito, la revisión del PATRICOVA plantea cinco grandes objetivos, dos directamente relacionados con el nuevo marco estatal y comunitario, y otros tres relacionados con las competencias exclusivas que tiene la Generalitat en materia de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, que se convierten en el cuerpo central de esta revisión del PATRICOVA, ya que no se introduce ninguna actuación estructural nueva, asumiéndose todas las que planifiquen y ejecuten las Administraciones sectoriales y contribuyan al cumplimiento de los objetivos del plan. Es decir, en esta revisión se refuerzan los aspectos que tienen relación con la ordenación del territorio, que es la esfera competencial de la Generalitat, la cual ofrece la cobertura legal pertinente para la elaboración, aprobación y gestión de este plan de acción territorial.

El primer objetivo, extraído del mencionado Real Decreto 903/2010, se refiere a la mejora del conocimiento y evaluación de los riesgos asociados a las inundaciones. Para ello, y siguiendo las directrices emanadas de la Unión Europea, a las zonas tradicionales de peligrosidad de inundación, establecidas por su período de recurrencia y calado de la misma, que afecta a unas 145.000 hectáreas y una población de unos 600.000 habitantes, se ha añadido un modelo de peligrosidad de naturaleza geomorfológica que, en el contexto ecológico de la Comunitat Valenciana, puede tener una influencia muy importante, agravado además por los escenarios del cambio climático proclives al incremento de los episodios climáticos más extremos. Esta peligrosidad está asociada a determinados procesos y formas del territorio (conos aluviales, barrancos de fondo plano, desapariciones de cauce, etc.), indicadores de este fenómeno, cuya identificación exhaustiva se ha incorporado a la nueva cartografía que define esta peligrosidad o probabilidad de ocurrencia de una inundación en un área determinada. Este concepto de peligrosidad sustituye al clásico riesgo del anterior PATRICOVA, concepto este que se materializa por la combinación de esta peligrosidad junto con la vulnerabilidad del territorio, aspecto que también es analizado con detalle en esta revisión del plan de acción territorial. Es decir, las clásicas zonas de riesgo del uno al seis delimitadas por el período de recurrencia del fenómeno y su calado, ahora denominadas de peligrosidad, se complementan con la derivada del análisis geomorfológico.

El segundo objetivo, también establecido en el Real Decreto 903/2010, de 9 de julio, se refiere a la necesaria coordinación entre todas las administraciones públicas y la sociedad para reducir las consecuencias negativas de las inundaciones sobre la salud y seguridad de las personas y los bienes, así como sobre el medio ambiente, el patrimonio cultural, el paisaje, la actividad económica, los equipamientos y las infraestructuras. Pero para que esta coordinación alcance los resultados deseados, es necesario clarificar el campo de actuación del PATRICOVA, ya que se trata de un plan de escala territorial que, de manera equitativa, contempla un tratamiento integral del riesgo de inundaciones en la Comunitat Valenciana y es complementario de las cartografías y planes, normalmente de mayor escala, que elaboren las demarcaciones hidrográficas del Júcar, Segura y Ebro, las cuales abarcan el conjunto territorial de la Comunitat Valenciana. Esta complementariedad y la definición de protocolos claros de actuación, en caso de solapamientos en el territorio, junto con el énfasis del plan en la ordenación de los usos del suelo para mitigar el riesgo de los futuros desarrollos, reforzarán el papel del PATRICOVA en este nuevo escenario, donde las distintas Administraciones desarrollarán sus competencias impulsando la coordinación entre sus organismos.

El tercer objetivo está relacionado con el establecimiento de procedimientos administrativos ágiles y rigurosos para incorporar la variable inundabilidad a los planes, programas y proyectos que tengan una proyección sobre el territorio. En primer lugar, esta modificación del PATRICOVA contempla la reducción de los períodos actuales de tramitación de los informes y estudios de inundabilidad a la mitad del tiempo establecido en el documento anterior, objetivo concordante con la reforma legal que, en materia de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, ha sido aprobada en los últimos meses por la Generalitat. La necesidad de reducir los períodos administrativos y las cargas burocráticas forman parte de una nueva cultura administrativa de la que el PATRICOVA se hace eco, garantizando, en cualquier caso, el margen de seguridad necesario para reducir las consecuencias adversas de este riesgo. En segundo lugar, y siguiendo el espíritu de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y de la citada Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, el riesgo de inundación es uno de los condicionantes más importantes de los procedimientos de evaluación ambiental y territorial de planes, programas y proyectos, y sus directrices deben ser incorporadas en todas las fases de tramitación de los mismos, así como en el seguimiento posterior a su aprobación. Dentro del cumplimiento de este objetivo, es importante destacar la mayor adaptabilidad documental de los contenidos de los Estudios de Inundabilidad, que concretan la peligrosidad y el riesgo de escala regional, a cada situación particular, lo que redundará en una disminución de tiempo y coste para ciudadanos y administraciones.

El cuarto objetivo de la revisión del PATRICOVA deriva de su propia naturaleza de plan de ordenación de los usos del suelo. En este ámbito, su misión principal es la de orientar los desarrollos urbanísticos y territoriales hacia las áreas no inundables o, en su caso, hacia las de menor riesgo siempre que permitan el asentamiento, otorgando preferencia a los modelos urbanos y territoriales más eficientes. Todo ello reforzando el principio básico de internalización del riesgo dentro del conjunto de la actuación. Es decir, se trata de llevar a su máximo rigor las determinaciones de carácter preventivo que forman parte de la centralidad del plan. Esto se complementa, además, con el establecimiento de determinadas limitaciones de los usos del suelo en las zonas inundables para los distintos escenarios de peligrosidad y la exigencia de criterios y requisitos constructivos para las edificaciones situadas en zonas inundables. También el PATRICOVA establece un régimen específico para los municipios que estén afectados de forma mayoritaria por la peligrosidad de inundación o por otros condicionantes morfológicos que impidan su desarrollo racional.

El quinto objetivo deriva de la consideración del sistema territorial denominado Infraestructura Verde como el elemento crucial de la planificación territorial y la política del paisaje en la Comunitat Valenciana. Todas las zonas inundables desde el primer nivel hasta el sexto de la escala de peligrosidad se incorporarán a la Infraestructura Verde del territorio, y su exclusión deberá estar adecuadamente justificada. También se podrán incluir en esta elementos y espacios afectados por peligrosidad de inundación de origen geomorfológico, si así lo determina la planificación urbanística y territorial. La inclusión en este sistema de espacios abiertos tiene como finalidad facilitar su gestión territorial y urbanística de forma que la Infraestructura Verde procure soluciones naturales y de alta eficiencia para mitigar el riesgo de inundación, reforzando, al mismo tiempo, los procesos ecológicos de los ecosistemas húmedos y preservando los paisajes culturales en torno al agua, que han sido los mejor valorados por los ciudadanos de la Comunitat Valenciana por su carácter diferencial dentro de un ecosistema, como el mediterráneo, consustancial con las condiciones de aridez.

La normativa del PATRICOVA consta de 27 artículos agrupados en cuatro títulos, tres disposiciones adicionales, la primera y la segunda relacionadas con los municipios con elevado riesgo de inundación, una disposición derogatoria, dos disposiciones finales y dos anexos: el primero referente a las condiciones de adecuación de las edificaciones y la urbanización en zonas de peligrosidad de inundación, y el segundo a criterios formales para la cartografía de peligrosidad.

El título I se refiere a las disposiciones generales aplicables a este plan de acción territorial, destacando la actualización de objetivos y principios básicos que inspiran la naturaleza de este Plan basados en la propia experiencia de su aplicación y la consideración de principios de sostenibilidad territorial requeridos por las normativas de la Unión Europea.

El título II regula la determinación de la peligrosidad y el riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana a escala regional, así como las posibilidades de concretar dichas variables en el territorio mediante el instrumento del estudio de inundabilidad, que permite trabajar a mayor detalle y con las mejores tecnologías disponibles. Además, se establece la documentación y el procedimiento de tramitación de esta figura, la cual puede modificar de forma puntual las cartografías de escala 1:25.000 propuestas por el plan.

El título III estable las limitaciones de usos en zonas inundables en función de su relación con la planificación territorial y urbanística, contemplando situaciones diferentes atendiendo a la distinta zonificación y clasificación del suelo afectado por peligrosidad de inundación. Estas limitaciones, por la naturaleza especialmente preventiva del PATRICOVA, alcanzan su máxima expresión en el suelo no urbanizable, cuya reclasificación no está permitida con carácter general, con las excepciones que establece la propia normativa. En este título también se regula la adecuación de las infraestructuras a las zonas inundables.

El título IV se dedica a las actuaciones de defensa, destacando especialmente las contempladas por una planificación adecuada de la Infraestructura Verde del territorio, la cual podrá ser integrada dentro de los procesos de gestión de los instrumentos urbanísticos y contribuirá, tanto a la mitigación de la peligrosidad y del riesgo como a la mejora de la calidad de los ecosistemas hídricos.

Por último, las disposiciones adicionales regulan el caso particular de aquellos municipios en los que, por su elevada extensión, las zonas de peligrosidad de inundación impiden un crecimiento racional de nueva ocupación de suelo en sus términos municipales. Dichos municipios serán objeto de una declaración específica y sus posibles desarrollos se adecuarán a modelos urbanos de elevada eficiencia.

En el proceso de elaboración de este plan de acción territorial se han seguido todos los procedimientos que establece el marco legal que le es de aplicación en las distintas fases de su tramitación: la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de ordenación del territorio y protección del paisaje, y la Ley 9/2006, de 28 de abril, sobre evaluación de los efectos de determinados planes y programas en el medio ambiente, aunque, como se ha mencionado con anterioridad, están plenamente incorporados los principios y criterios de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, y la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, así como de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana aprobada por el Decreto 1/2011, de 13 de enero, del Consell.

Se ha llevado a cabo un amplio proceso de participación pública en el que se ha consultado a los principales agentes sociales, públicos y privados, que tienen relación y están expresamente afectados por las determinaciones de este decreto, y cuyas alegaciones, propuestas y dictámenes han sido analizados y, en la medida de lo posible, incorporados a esta revisión del PATRICOVA. De la misma manera, se han recogido los informes pertinentes de los distintos departamentos de la Generalitat y los dictámenes del Consejo Asesor y de Participación de Medio Ambiente y del Comité Econòmic i Social de la Comunitat Valenciana.

De conformidad con lo anterior, y en virtud de las competencias exclusivas de la Generalitat en materia de ordenación del territorio establecidas por el artículo 148.1.3.ª de la Constitución y en el artículo 49.1.9.ª del Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, y habiendo seguido los trámites procedimentales previstos en la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell, y en el Decreto 24/2009, de 13 de febrero, del Consell, a propuesta de la consellera de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, conforme con el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana y previa deliberación del Consell, en la reunión del día 29 de octubre de 2015,

DECRETO

TÍTULO I

Disposiciones de carácter general

*Artículo 1. Aprobación, naturaleza y ámbito del plan*

1. Se aprueba el Plan de acción territorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), de conformidad con lo dispuesto en el artículo 43 y siguientes de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de ordenación del territorio y protección del paisaje, para los planes de acción territorial, en relación con la disposición transitoria primera de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.

2. El PATRICOVA es un Plan de acción territorial de los regulados en el artículo 16 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, y viene expresamente previsto en la Directriz 66 de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana, aprobada por el Decreto 1/2011, de 13 de enero, del Consell. Es fruto de la revisión del PATRICOVA aprobado mediante Acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell.

3. La problemática sobre la que actúa el PATRICOVA es el riesgo de inundación a escala regional en la Comunitat Valenciana.

4. Las disposiciones contenidas en esta normativa y en los demás documentos del PATRICOVA son de aplicación en todo el territorio de la Comunitat Valenciana.

*Artículo 2. Objetivos y principios del plan*

1. Los objetivos del PATRICOVA son los siguientes:

a) Obtener un adecuado conocimiento y evaluación de los riesgos de inundación en el territorio de la Comunitat Valenciana.

b) Establecer procedimientos administrativos ágiles y rigurosos para incorporar la variable inundabilidad a los planes, programas y proyectos que tengan una proyección sobre el territorio.

c) Lograr una actuación coordinada de todas las administraciones públicas y los agentes sociales para reducir las consecuencias negativas de las inundaciones sobre la salud de las personas y los bienes, el medio ambiente, el patrimonio cultural, el paisaje, la actividad económica y los equipamientos e infraestructuras.

d) Orientar los desarrollos urbanísticos y territoriales hacia las áreas no inundables o, en su caso, hacia las de menor peligrosidad de inundación, siempre que permitan el asentamiento, otorgando preferencia a los modelos urbanos y territoriales más eficientes.

e) Gestionar las zonas inundables dentro del sistema territorial de la Infraestructura Verde, favoreciendo la producción de los servicios ambientales, así como la conservación y mejora de los paisajes naturales y culturales en torno al agua.

2. El plan establece los siguientes principios:

a) Principio de cautela y acción preventiva.

b) Protección y mejora del medio ambiente y del paisaje.

c) Internalización del riesgo de inundación por parte de las actuaciones.

d) Integración del desarrollo sostenible en la toma de decisiones.

e) Cooperación y coordinación entre las Administraciones Públicas.

f) Racionalización y simplificación de los procedimientos administrativos.

g) Proporcionalidad entre las medidas y los efectos.

h) Participación pública.

i) Planteamiento estratégico fijando objetivos de sostenibilidad a largo plazo.

*Artículo 3. Obligatoriedad, documentación e interpretación del plan*

1. Los particulares, al igual que la Administración, están obligados al cumplimiento de las disposiciones contenidas en el presente plan de acción territorial, así como en todos los instrumentos de planeamiento urbanístico y territorial que se aprueben en complemento o desarrollo del mismo.

2. Integran el PATRICOVA los siguientes documentos: memoria, catálogo de actuaciones, planos de información, planos de ordenación y normativa, teniendo carácter vinculante los dos últimos. Los catálogos de actuaciones estructurales y de restauración hidrológico forestal se incluyen únicamente con carácter orientativo, sin que supongan compromiso final en cuanto a las soluciones a desarrollar, agentes encargados o compromiso inversor y, en su caso, estas actuaciones deberán someterse a la evaluación de impacto ambiental de proyectos. Dicha documentación se pondrá a disposición del público en la página web de la Generalitat.

3. En caso de discrepancia entre las determinaciones contenidas en los distintos documentos del PATRICOVA, se resolverán teniendo en cuenta el cumplimiento de los objetivos perseguidos por este y que se encuentran plasmados en la presente normativa. Las posibles contradicciones internas que existan se sustanciarán de acuerdo con el criterio expuesto y con el principio general de prevalencia del texto escrito sobre los documentos gráficos. Si, pese a los criterios indicados, subsistieran imprecisiones o contradicciones en las determinaciones del plan, prevalecerá aquella determinación más favorable al cumplimiento de los objetivos y principios establecidos en la normativa del plan.

4. Los Ayuntamientos, como organismos competentes en la concesión de licencias municipales, deberán verificar que la actuación propuesta cumple con lo indicado en las disposiciones contenidas en el presente plan de acción territorial. Los municipios menores de 5.000 habitantes podrán efectuar consulta informativa al departamento de la Generalitat competente en riesgo de inundación, previamente a la concesión de las licencias.

|  |
| --- |
| El apartado 4 del artículo 3 se añade por el artículo 120 de la [Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html), de simplificación administrativa (DOGV núm. 10001 de 09.12.2024). |

*Artículo 4. Vigencia, ejecutividad y publicidad del plan*

1. La vigencia del presente plan de acción territorial es indefinida, en tanto no se revise.

2. El PATRICOVA, incluidas sus revisiones y modificaciones, será inmediatamente ejecutivo desde su entrada en vigor. La publicación del presente decreto en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana incorporará la transcripción de la normativa del PATRICOVA, que entrará en vigor a los quince días de su publicación.

3. El PATRICOVA, una vez aprobado, será público, y cualquier persona podrá, en todo momento, consultarlo e informarse a través de la web en la conselleria competente en materia de ordenación del territorio, así como a través de los medios de difusión que se dispongan.

*Artículo 5. Revisión del plan*

1. Se entiende por revisión del plan los cambios en los objetivos o los principios para la determinación de los niveles de peligrosidad de inundación. La revisión deberá justificarse en el informe de seguimiento del desarrollo y ejecución del plan, que se regula en el apartado siguiente, y deberá analizarse la conveniencia de la revisión en el momento en el que se realice la actualización de los mapas de peligrosidad por inundaciones y los mapas de riesgo de inundación en aplicación de la normativa vigente. La revisión del PATRICOVA se llevará a cabo, cuando proceda, siguiendo el mismo procedimiento que para su aprobación.

2. Se realizará un informe de seguimiento del desarrollo y ejecución del PATRICOVA con una periodicidad máxima de dos años. Este informe será elaborado por el organismo competente en la tramitación de los estudios de inundabilidad y en la emisión de los informes sobre riesgo de inundación, y se dará cuenta del mismo en las comisiones territoriales de urbanismo, en la Comisión de Evaluación Ambiental y en el Consejo Asesor y de Participación del Medio Ambiente. Mediante instrumentos de desarrollo de la presente normativa, se definirán los indicadores de seguimiento del PATRICOVA, que reflejarán el análisis de los informes sobre riesgo de inundación emitidos y de los estudios de inundabilidad tramitados.

*Artículo 6. Modificación del plan*

1. La conselleria competente en materia de ordenación del territorio, de oficio o a instancia de los municipios afectados, podrá modificar puntualmente el PATRICOVA tras la ejecución de alguna de sus actuaciones estructurales especialmente importantes, para determinar la nueva delimitación y niveles de peligrosidad de inundación asociados a las zonas de inundación resultantes.

2. Las modificaciones del PATRICOVA que comporten una nueva delimitación o cambio del nivel de peligrosidad de inundación asociado a una zona de inundación se someterán al mismo procedimiento legal previsto para su aprobación.

3. Las modificaciones propuestas por los organismos de cuenca, debidamente aprobadas por la Administración General del Estado e informadas por la administración autonómica con competencias en ordenación del territorio, no se someterán al procedimiento de aprobación de los estudios de inundabilidad previsto en esta normativa. No obstante, las modificaciones en el PATRICOVA se introducirán previa resolución de la Generalitat.

*Artículo 7. Relación entre cartografías de peligrosidad y riesgo de inundación*

Las cartografías de peligrosidad y riesgo de inundación elaboradas por las demarcaciones hidrográficas y las elaboradas por la Generalitat serán complementarias, en consideración a las diferentes metodologías empleadas en su elaboración, siendo elementos esenciales para la determinación de la problemática de inundación en el territorio.

TÍTULO II

De la peligrosidad y del riesgo de inundación

*Artículo 8. Niveles de peligrosidad de inundación*

1. A los efectos de esta normativa, se establecen seis niveles de peligrosidad de inundación de origen hidrológico-hidráulico y un nivel geomorfológico, que, de mayor a menor, son:

a) Peligrosidad de nivel 1. Cuando la probabilidad de que en un año cualquiera se sufra, al menos, una inundación es superior a 0,04 (equivalente a un período de retorno inferior a 25 años), con un calado máximo generalizado alcanzado por el agua superior a ochenta centímetros (80 cm).

b) Peligrosidad de nivel 2. Cuando la probabilidad de que en un año cualquiera se sufra, al menos, una inundación se encuentra entre 0,04 y 0,01 (equivalente a un período de retorno entre 25 y 100 años), con un calado máximo generalizado alcanzado por el agua superior a ochenta centímetros (80 cm).

c) Peligrosidad de nivel 3. Cuando la probabilidad de que en un año cualquiera se sufra, al menos, una inundación es superior a 0,04 (equivalente a un período de retorno inferior a 25 años), con un calado máximo generalizado alcanzado por el agua inferior a ochenta centímetros (80 cm) y superior a quince centímetros (15 cm).

d) Peligrosidad de nivel 4. Cuando la probabilidad de que en un año cualquiera se sufra, al menos, una inundación se encuentra entre 0,04 y 0,01 (equivalente a un período de retorno entre 25 y 100 años), con un calado máximo generalizado alcanzado por el agua inferior a ochenta centímetros (80 cm) y superior a quince centímetros (15 cm).

e) Peligrosidad de nivel 5. Cuando la probabilidad de que en un año cualquiera se sufra, al menos, una inundación se encuentra entre 0,01 y 0,002 (equivalente a un período de retorno entre 100 y 500 años), con un calado máximo generalizado alcanzado por el agua superior a ochenta centímetros (80 cm).

f) Peligrosidad de nivel 6. Cuando la probabilidad de que en un año cualquiera se sufra, al menos, una inundación se encuentra entre 0,01 y 0,002 (equivalente a un período de retorno entre 100 y 500 años), con un calado máximo generalizado alcanzado por el agua inferior a ochenta centímetros (80 cm) y superior a quince centímetros (15 cm).

g) Peligrosidad geomorfológica. En este nivel de peligrosidad de inundación se han identificado diferentes procesos geomorfológicos que, por sus características, actúan como un indicador de la presencia de inundaciones históricas, no necesariamente catalogadas, debiéndose identificar la probabilidad de reactivación de los fenómenos geomorfológicos y, en su caso, los efectos susceptibles de generarse.

2. La delimitación concreta de las zonas inundables y niveles de peligrosidad de inundación a ellas asociados es la que se contiene en los Planos de Ordenación del PATRICOVA; no obstante, esta delimitación puede modificarse en los términos establecidos en la presente normativa.

*Artículo 9. Zona de peligrosidad de inundación e incremento significativo de la peligrosidad*

1. Zona de peligrosidad de inundación es aquella parte del territorio que tiene el mismo nivel de peligrosidad de inundación y se encuentra en la misma zona inundable.

2. Se considera que existe un incremento significativo de la peligrosidad de inundación en la zona de peligrosidad de inundación cuando se produce un aumento del calado máximo o de la velocidad de más de un diez por ciento (10 %) y de más de diez centímetros (10 cm) para cualquier período de retorno entre 25 y 500 años, provocado por cualquier nuevo elemento artificial situado en la zona inundable.

3. Aquellas actuaciones que justificadamente planteen un crecimiento de suelo sellado por encima de lo previsto en la estrategia territorial de la Comunitat Valenciana habrán de efectuar un estudio que garantice que se cumple el criterio de internalización del incremento de peligrosidad de inundación en la cuenca.

*Artículo 10. Determinación del riesgo de inundación*

1. La determinación del riesgo de inundación resulta de la consideración conjunta de la peligrosidad de inundación y la vulnerabilidad del uso del suelo frente a las inundaciones. La peligrosidad de inundación de cualquier punto de la Comunitat Valenciana se determinará a partir de:

a) Los estudios oficiales y planes, que hayan sido aprobados por la Generalitat o por un organismo de cuenca.

b) Los estudios de inundabilidad que se aprueben al efecto.

2. Para determinar la equivalencia entre los mapas de peligrosidad de inundación, de las demarcaciones hidrográficas, y los niveles de peligrosidad de inundación definidos en el artículo 8, en primera instancia se recabarán de las Demarcaciones Hidrográficas los parámetros que permitan efectuar esa equivalencia y, a falta de ellos, se adoptarán los criterios de equivalencia más conformes con el principio de precaución: intervalos de calados más desfavorables o períodos de retorno más largos.

3. En caso de contradicción entre estudios, prevalecerá lo señalado en los desarrollados a mayor escala, siempre que los mismos se hubiesen realizado con similar nivel de rigurosidad.

4. La vulnerabilidad frente a la inundación debe determinarse como mínimo a escala municipal, pudiéndose concretar para ámbitos de estudio menores, teniendo en consideración la cartografía de usos del suelo de mayor actualización. La metodología utilizada a escala municipal será la prevista en la memoria del PATRICOVA, siendo aceptables metodologías de mayor detalle para ámbitos más concretos, debidamente justificadas.

*Artículo 11. Estudios de inundabilidad para la concreción del riesgo de inundación*

1. El PATRICOVA, al tratarse de un estudio regional realizado en origen a escala 1:25.000, es susceptible de ser concretado, ampliado e incluso modificado mediante estudios de inundabilidad más precisos, que, en todo caso, se realizarán de acuerdo con lo establecido en esta Normativa.

2. Los estudios de inundabilidad para la concreción del riesgo de inundación, realizados a la escala adecuada y elaborados por técnico competente, son imprescindibles para admitir decisiones de planeamiento que se aparten de las determinaciones contenidas en los documentos de carácter vinculante del PATRICOVA.

3. En las zonas afectadas por peligrosidad geomorfológica se podrá formular una consulta a la conselleria competente en materia de ordenación del territorio sobre la necesidad de realizar un estudio de inundabilidad. En estos supuestos, los estudios de inundabilidad se adaptarán, en cuanto a su contenido y documentación, a la problemática concreta de la zona analizada.

4. Los estudios de inundabilidad podrán tener un ámbito supramunicipal siempre que las agrupaciones de municipios sean coherentes desde el punto de vista hidrológico, hidráulico y geomorfológico.

*Artículo 12. Documentación de los estudios de inundabilidad*

1. La documentación mínima exigible a un estudio de inundabilidad de una zona inundable será la siguiente:

a) Delimitación precisa de la cuenca o tramo sobre el cual se realiza el estudio de inundabilidad.

b) Estudio geomorfológico de la zona inundable, que oriente fundamentalmente sobre la extensión potencial de la inundación y la existencia de vías de flujo desbordado principales.

c) Estudio de las inundaciones históricas, para apoyar y confirmar los resultados del estudio geomorfológico y como elemento de calibración de la hidrología y de la hidráulica.

d) Estudio hidrológico de la cuenca vertiente a la zona inundable, para la determinación de los caudales que provocan las inundaciones, con diferentes niveles de probabilidad. Para su realización, se emplearán modelos de tipo hidrometereológico, si bien, caso de existir una estación de aforos con datos suficientes, se podrán utilizar también combinados con métodos estadísticos.

e) Estudio hidráulico de la zona inundable, para determinar las capacidades de desagüe de los cauces, los puntos de desbordamiento y la magnitud de la inundación, allí donde se produzca. Se emplearán modelos que serán acordes con la problemática a resolver, seleccionando justificadamente entre un modelo transitorio o estacionario y entre uno unidimensional o bidimensional.

f) Cartografías de peligrosidad de inundación y de riesgo de inundación, en el estado inicial y estado final, así como de la ordenación prevista superpuesta con las zonas de peligrosidad de inundación. Se incluirán las cartografías del Dominio Público Hidráulico (DPH) y de las Zonas de Flujo Preferente (ZFP), así como, en la franja costera y cuando la escala lo permita, la delimitación del dominio público marítimo-terrestre y sus zonas de protección.

g) En el caso de que se prevean medidas correctoras, deberá justificarse la viabilidad técnica y económica para su implantación y que no se provoca un incremento significativo de la peligrosidad de inundación a terceros, en los términos del artículo 9 de esta Normativa.

2. El contenido del estudio de inundabilidad, en cada uno de sus apartados, se adaptará al caso concreto que se esté analizando.

*Artículo 13. Tramitación de los estudios de inundabilidad*

1. Los estudios de inundabilidad para la concreción del riesgo de inundación, en su caso, serán aprobados por la conselleria competente en materia de ordenación del territorio. Cuando los estudios analicen cauces públicos, la citada aprobación requerirá informe previo del organismo de cuenca correspondiente. El citado informe, que se emitirá en el plazo máximo de 45 días, se considera preceptivo y determinante en la resolución que se adopte. El plazo máximo para resolver los expedientes de estudios de inundabilidad será de tres meses.

Los estudios de inundabilidad se presentarán en formato digital, tomando como referencia los criterios establecidos en el anexo II de esta normativa.

2. Los municipios menores de 5.000 habitantes pertenecientes al Sistema Rural y la Franja Intermedia del Territorio definidos en la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana podrán efectuar consulta informativa, ante el departamento de la Generalitat competente en ordenación del territorio, sobre la capacidad de su territorio para acoger usos y actividades desde el punto de vista del riesgo de inundación.

|  |
| --- |
| El apartado 1 del artículo 13 se modifica por el artículo 120 de la [Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html), de simplificación administrativa (DOGV núm. 10001 de 09.12.2024). |

TÍTULO III

Riesgo de inundación y planificación territorial y urbanística

CAPÍTULO I

Limitaciones al uso del suelo por el riesgo de inundación

*Artículo 14. La peligrosidad de inundación y la Infraestructura Verde del territorio*

Con carácter general, las zonas de peligrosidad de inundación de niveles 1 a 6 definidas en este plan formarán parte de la Infraestructura Verde del territorio. Los espacios incluidos en la zona de peligrosidad geomorfológica, y que no forman parte de esta infraestructura por otros criterios, podrán ser incluidos en la misma por la planificación territorial y urbanística de carácter estructural. La exclusión de una zona inundable de la Infraestructura Verde requerirá de una adecuada justificación.

La caracterización y definición de la Infraestructura Verde es anterior a cualquier actuación que se proponga sobre el territorio.

*Artículo 15. Municipios con elevada peligrosidad de inundación*

A los efectos de esta Normativa, se consideran municipios con elevada peligrosidad de inundación aquellos en los que, al menos, las dos terceras partes (2/3) de su término municipal están afectadas por la peligrosidad de inundación de niveles 1 a 6, o bien aquellos otros que, aún no cumpliendo la condición anterior, tienen fuertes limitaciones para orientar sus futuros desarrollos hacia zonas no inundables, por la morfología de su territorio.

La relación de municipios con elevada peligrosidad de inundación, así como las condiciones en ellos establecidas, se recogen en las disposiciones adicionales primera y segunda de la presente Normativa.

*Artículo 16. Análisis del riesgo de inundación en el planeamiento urbanístico*

Los planes de acción territorial y el planeamiento urbanístico que afecte a la ordenación estructural, deberán analizar las condiciones de drenaje superficial del territorio, tanto de las aguas caídas en su ámbito de actuación como las de las cuencas vertientes que le afecten, y, en su caso, la peligrosidad de inundación de origen marino. También será exigible dicho análisis en los instrumentos de desarrollo modificativos de dichos planes, cuando la modificación afecte, de manera significativa, al riesgo de inundación.

Para ello, reflejarán en su parte informativa, como mínimo, las siguientes determinaciones:

1. La red fluvial, incluyendo el Dominio Público Hidráulico y sus zonas de servidumbre y de policía, allí donde hayan sido delimitados por el organismo de cuenca.

2. Las zonas de peligrosidad de inundación definidas de acuerdo con el artículo 10 de esta normativa.

3. Las zonas de flujo preferente de todos los cauces del municipio, o, al menos, de aquellos incluidos en el suelo urbano y urbanizable por el planeamiento urbanístico de ordenación estructural o por un plan de acción territorial.

*Artículo 17. Tratamiento del riesgo de inundación en el planeamiento urbanístico*

1. El planeamiento territorial y urbanístico clasificará como suelo no urbanizable de especial protección el Dominio Público Hidráulico, de conformidad con su legislación reguladora, así como las zonas de peligrosidad de inundación de nivel 1 delimitadas en el PATRICOVA, salvo aquellas que estén clasificadas como suelo urbano, que se calificarán, respectivamente, como Dominio Público Hidráulico o como protección hidráulica.

2. En estas zonas se prohíbe cualquier tipo de edificación, salvo las previstas expresamente en el planeamiento territorial y urbanístico aprobado a la entrada en vigor del PATRICOVA, que deberán, en todo caso, realizarse con arreglo a los condicionantes específicos de edificación para el suelo urbano sometido a riesgo de inundación, señalados en el anexo I de esta normativa. Asimismo, se prohíbe la realización de obras de infraestructuras que sean vulnerables o puedan modificar negativamente el proceso de inundación, incrementando los daños susceptibles de producirse como consecuencia de la misma.

3. El planeamiento no podrá dar lugar a un incremento significativo del riesgo de inundación en su término municipal o en el de otros municipios potencialmente afectados, a excepción de los supuestos previstos en el artículo 23 de esta normativa. A estos efectos, se considera que se incrementa significativamente el riesgo de inundación si se produce un incremento significativo de la peligrosidad de inundación, en los términos del artículo 9 de esta normativa, o se incrementa significativamente la vulnerabilidad, frente a la inundación, del uso del suelo en una zona inundable.

*Artículo 18. Limitaciones en suelo no urbanizable afectado por peligrosidad de inundación*

1. El suelo no urbanizable afectado por peligrosidad de inundación no podrá ser objeto de reclasificación como suelo urbano o suelo urbanizable, excepto en los municipios con elevada peligrosidad de inundación, que se sujetarán a lo dispuesto en el artículo 15 de esta Normativa.

2. En suelo no urbanizable afectado por peligrosidad de inundación de nivel 2, 3, 4 o 5, o por peligrosidad geomorfológica, se prohíben los siguientes usos y actividades: viviendas; establos, granjas y criaderos de animales; estaciones de suministro de carburantes; actividades industriales; establecimientos hoteleros y campamentos de turismo; centros hípicos y parques zoológicos; servicios funerarios y cementerios; depósitos de almacenamiento de residuos y vertederos, a excepción de los destinados a residuos de la construcción y demolición (RCD); plantas de valorización; equipamientos estratégicos, como centros de emergencia, parques de bomberos, cuarteles, centros escolares y sanitarios, y pabellones deportivos cubiertos. Las infraestructuras puntuales estratégicas, como plantas potabilizadoras y centros de producción, transformación y almacenamiento de energía, quedan prohibidas, salvo que, por requerimientos de funcionamiento, queden avaladas por la administración competente para su autorización, garantizándose la adopción de medidas que disminuyan o eliminen el riesgo por inundación. La relación de actividades indicada no es cerrada, de modo que se consideran incluidas en este apartado las actividades similares a las expresamente indicadas y, con carácter general, las que supongan una elevada concentración de personas.

3. En suelo no urbanizable afectado por peligrosidad de inundación de nivel 6 se prohíben los mismos usos y actividades señalados en el apartado anterior, excepto las viviendas y los establecimientos hoteleros, que sí son autorizables, previa adopción de las medidas de adecuación de la edificación que se impongan, dándose cumplimiento, como mínimo, a los condicionantes generales de adecuación de las edificaciones incluidos en el anexo I de esta normativa.

4. En suelo no urbanizable afectado por peligrosidad geomorfológica se puede eximir justificadamente de la prohibición de alguno de los usos regulados en el apartado 2, siempre que, mediante un estudio específico y detallado de la zona, se justifique la escasa incidencia del riesgo de inundación en relación con la actividad a implantar.

5. Cualquier otro uso o actividad que no quede encuadrado en los apartados 2 y 3 anteriores, y se pretenda implantar en suelo no urbanizable afectado por peligrosidad de inundación de los niveles comprendidos entre 2 y 6, o por peligrosidad geomorfológica, solo podrá autorizarse si se justifica adecuadamente que, por razones de funcionalidad de la actividad, debe implantarse necesariamente en el emplazamiento propuesto, y siempre que no existan otras zonas de menor peligrosidad de inundación en el entorno que sean igualmente aptas para desarrollar la actividad.

6. Las limitaciones de uso, en el suelo no urbanizable afectado por peligrosidad de inundación, señaladas en el presente artículo podrán ser excepcionadas, justificadamente, en los municipios con elevada peligrosidad de inundación, siempre que no afecten en ningún caso a la zona de flujo preferente, previo cumplimiento de las condiciones generales y específicas de adecuación de las edificaciones a las que se hace referencia en el anexo I de esta normativa.

|  |
| --- |
| El apartado 2 del artículo 18 se modifica por el artículo 120 de la [Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html), de simplificación administrativa (DOGV núm. 10001 de 09.12.2024). |

*Artículo 19. Limitaciones en suelo urbanizable sin programa de actuación integrada aprobado, afectado por peligrosidad de inundación*

1. El suelo urbanizable que esté afectado por peligrosidad de inundación y no cuente con un programa de actuación integrada aprobado definitivamente, deberá ser objeto de un estudio de inundabilidad específico, de los regulados en los artículos 11 a 13 de esta Normativa, con carácter previo a su programación.

2. El estudio concluirá sobre la procedencia de:

a) Desclasificar todo o parte del citado suelo.

b) Establecer condiciones a la ordenación pormenorizada para evitar la localización de los usos más vulnerables en las zonas de mayor peligrosidad de inundación del sector.

c) Realizar obras de defensa, que, en todo caso, deberán incluirse en las obras de urbanización de la actuación y constituirán una condición de conexión de la actuación integrada.

d) Imponer condiciones a la forma y disposición de las edificaciones a materializar dentro del sector.

3. En particular, las industrias a que se refiere el anejo I de la Ley 16/2002, de 1 de julio, de prevención y control integrado de la contaminación, que puedan ocasionar contaminación accidental en caso de inundación, así como las estaciones depuradoras de aguas residuales que excedan del tratamiento primario, deberán ser evaluadas individualmente, en el procedimiento que corresponda según la normativa sectorial, a los efectos de determinar la viabilidad o no de autorizar su instalación en suelos sometidos a peligrosidad de inundación.

*Artículo 20. Condicionantes en suelo urbano y suelo urbanizable con programa de actuación aprobado, afectado por peligrosidad de inundación*

Los Ayuntamientos, en el suelo urbano y en el suelo urbanizable con programa de actuación integrada aprobado, afectado por peligrosidad de inundación, deberán verificar la incidencia de la misma e imponer, cuando proceda, condiciones de adecuación de las futuras edificaciones, tomando como referencia las establecidas en el anexo I de esta normativa. Asimismo impulsarán, junto con las restantes administraciones públicas implicadas, la realización de aquellas actuaciones de reducción del riesgo de inundación que sean más prioritarias.

CAPÍTULO II

Adecuación de las infraestructuras en zonas inundables

*Artículo 21. Condiciones generales de adecuación de las infraestructuras*

1. Las infraestructuras que se sitúen en la superficie del terreno, los apoyos de infraestructuras aéreas, los elementos superficiales de las infraestructuras subterráneas o cualquier elemento que discurra, se sitúe o cruce una zona inundable a una cota superior en treinta centímetros (30 cm) a la del terreno circundante, no deberán provocar un incremento del riesgo de inundación en los usos urbanos actuales o planificados.

2. Se cuidará especialmente el drenaje transversal de los paseos marítimos mediante la ejecución de pontones o badenes en los cruces con las calles perpendiculares a los mismos, así como evitando la colocación de elementos verticales y muros continuos que obstaculicen el flujo de las aguas.

3. Los períodos de retorno de diseño del drenaje transversal y de protección de las infraestructuras de todo tipo serán de:

a) 500 años en las infraestructuras estratégicas de alta vulnerabilidad, tales como carreteras de intensidad media diaria mayor de dos mil (2.000) vehículos/día, líneas de ferrocarril, grandes conducciones de abastecimiento, potabilizadoras, depuradoras, gaseoductos, líneas eléctricas que tengan una tensión nominal superior a 30 kV, subestaciones eléctricas, grandes depósitos de agua, de líquidos y gases inflamables o tóxicos y centrales de telecomunicaciones. Este nivel de protección podrá reducirse hasta un mínimo de 100 años si se justifica la inviabilidad técnica o económica de cualquier otra solución de protección superior, determinándose el riesgo de inundación remanente para un período de retorno de 500 años.

b) 100 años en las infraestructuras de vulnerabilidad media, como el resto de carreteras de las redes nacional y autonómica, resto de carreteras con intensidad media diaria mayor de quinientos (500) vehículos/día, líneas eléctricas que tengan una tensión nominal entre 30 kV y 1 kV, centros de transformación, paseos marítimos y redes de acequias o azarbes de cualquier tipo. Este nivel de protección podrá reducirse hasta un mínimo de 25 años si se justifica la inviabilidad técnica o económica de cualquier otra solución de protección superior, determinándose el riesgo de inundación remanente para los períodos de retorno de 100 y 500 años.

4. Los drenajes transversales de las infraestructuras lineales, con el fin de evitar su obstrucción, tendrán una dimensión mínima libre de obstáculos de un metro (1 m). En los casos en que parte de la sección libre del drenaje se encontrara por debajo del nivel del terreno circundante, la superficie transversal de la sección libre del mismo será de un metro y medio cuadrados (1,5 m²). Estas prescripciones se establecen sin perjuicio de la sección que resulte de la comprobación de las condiciones de desagüe y de los resguardos exigidos por el riesgo de obstrucción.

5. Los proyectos de urbanización contemplarán los colectores de aguas residuales siempre por debajo de las conducciones del resto de las redes de distribución de los otros servicios básicos. El trazado en planta de los colectores principales de pluviales deberá discurrir por las calles más bajas, mientras que el resto de conducciones y servicios lo harán por las calles más altas. A su vez, en las calles abiertas al tráfico rodado, el punto más alto de la calzada se situará al menos diez centímetros (10 cm) por debajo de las aceras, siendo la profundidad del caz respecto de estas al menos de veinticinco centímetros (25 cm).

6. Con el fin de no disminuir la capacidad de desagüe de las zonas agrícolas afectadas por peligrosidad de inundación, se evitará la sobreelevación o cubrimiento de las redes de acequias y azarbes.

*Artículo 22. Señalización de zonas inundables*

1. Los badenes inundables de cualquier carretera con intensidad media diaria (IMD) mayor de cien (100) vehículos/día tendrán que estar convenientemente señalizados mediante la colocación de señales de advertencia y escalas de indicación de la profundidad máxima del agua.

2. Los Planes Municipales de Emergencia deberán incorporar la localización de la señalización de zonas inundables, siendo obligación de la Administración titular de la vía la instalación, mantenimiento y reposición de dicha señalización.

3. Los campamentos de turismo y zonas de acampada que se encuentren situados en zona de peligrosidad de inundación deberán contar con la señalización adecuada, que incluirá las normas a seguir en caso de inundación. Se potenciarán las acciones necesarias con el fin de relocalizar estos usos que se vean afectados por cualquier nivel de peligrosidad de inundación.

4. En las márgenes de las vías de flujo aguas abajo de los desagües de presas, azudes, aliviaderos, etc., que puedan desaguar en tiempo seco un caudal superior a veinte metros cúbicos por segundo (20 m³/s), deberá señalizarse el peligro que existe, así como las normas a seguir en caso de una suelta inesperada, en el ámbito que pueda resultar afectado por la posible inundación.

5. Se fomentará, coordinadamente con la Administración con competencias en protección civil, la difusión y conocimiento de las zonas de riesgo de inundación, sus consecuencias y las actuaciones a adoptar en su caso.

TÍTULO IV

De las actuaciones de defensa

*Artículo 23. La gestión de la Infraestructura Verde frente al riesgo de inundación*

1. La Infraestructura Verde procurará la mejora de las funciones ecológicas de ríos, humedales y otros ecosistemas que contribuyan a la reducción del impacto del riesgo de inundación, así como la conservación y activación de los paisajes naturales y culturales relacionados con el agua.

2. La gestión de las zonas inundables en el ámbito de la Infraestructura Verde favorecerá los procesos naturales siempre que sean viables desde el punto de vista social, económico y medioambiental. Se dará prioridad a las prácticas de uso sostenible del suelo, medidas para la restauración hidrológico-forestal de las cuencas, la mejora de la retención de aguas y la inundación controlada de determinadas zonas en caso de inundación.

3. En la delimitación de sectores y otros ámbitos de desarrollo urbanístico, cuando la actuación se sitúe próxima a un cauce, la delimitación del ámbito de actuación no podrá invadir el límite exterior de la zona inundable. Los terrenos comprendidos entre el límite exterior de la zona de servidumbre y el límite exterior de la zona inundable podrán integrarse en la Infraestructura Verde y adscribirse a la gestión urbanística de la actuación. En ningún caso se incluirán cauces de ríos o barrancos en el ámbito de un sector, sino que deberán tratarse como se regula en el artículo 17 de esta normativa, y formarán parte de la Infraestructura Verde. Las zonas de sacrificio para reducir el efecto de las inundaciones se integrarán en la Infraestructura Verde, podrán adscribirse a la gestión de las actuaciones urbanísticas y deberán tener un tratamiento de zona verde.

4. La ordenación pormenorizada de los suelos urbanizables colindantes con los cauces deberá disponer terrenos destinados a espacios libres y zonas verdes públicas en la zona interior del límite del sector trazado según los criterios indicados en el apartado anterior, y a lo largo de toda la extensión que enfrente con el cauce. Los mencionados espacios libres y zonas verdes deberán cumplir las condiciones dimensionales exigidas por la legislación urbanística aplicable. En ningún caso podrán computar como zona verde los terrenos ocupados por un cauce.

5. Con el objeto de fomentar la protección de los márgenes y ecosistemas riparios, se potenciará el uso como espacios libres y zonas verdes de las zonas colindantes con el cauce. El tratamiento y ajardinamiento de las mismas será el adecuado a su carácter inundable y de soporte de un ecosistema fluvial y ripario.

6. En colaboración con el Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana y sus instrumentos de desarrollo, se dará prioridad a las actuaciones de restauración hidrológico-forestal contenidas en el PATRICOVA que tengan un mayor grado de eficiencia en cuanto a la inversión y la reducción del riesgo de inundación.

7. Todas las actuaciones estructurales deberán tener en cuenta la identificación de las vías de drenaje naturales como preferentes para el posible flujo desbordado. En particular, la planificación territorial y urbanística limitará los usos en el entorno de las zonas húmedas para que estas puedan actuar como zonas de desbordamiento natural.

8. La gestión de la Infraestructura Verde tomará en consideración las posibles repercusiones del cambio climático en la incidencia de las inundaciones sobre los distintos elementos del territorio.

9. En el diseño de la Infraestructura Verde se fomentará el uso de Sistemas Urbanos de Drenaje Sostenible.

*Artículo 24. Medidas de defensa en los planes generales estructurales*

1. Los planes generales estructurales de aquellos municipios que se encuentren sujetos a riesgo de inundación adoptarán medidas de defensa, estructurales o no estructurales, para disminuir el citado riesgo.

En el caso en que las medidas de defensa afecten a más de un municipio, deberán ser coordinadas por la Generalitat o por el organismo de cuenca, en el ejercicio de sus respectivas competencias.

2. El desarrollo urbanístico estará supeditado, en todo caso, a la existencia previa de:

a) Un proyecto de construcción aprobado de las actuaciones estructurales de defensa planteadas.

b) Si se trata de una obra pública, consignación presupuestaria y plazo de realización no superior al previsto para la ejecución de las obras de urbanización y edificación del sector.

c) Si se trata de una obra a realizar con cargo al programa de actuación integrada, compromiso de ejecutarla simultáneamente con el resto de las obras de urbanización.

*Artículo 25. Actuaciones estructurales*

1. El nivel de protección de cualquier estructura de defensa contra las inundaciones en zona urbana deberá estar comprendido entre quinientos y cien (500 y 100) años de período de retorno, debiendo justificarse razonadamente la adopción del nivel de diseño, siendo preferibles las actuaciones con tratamientos blandos, como encauzamientos verdes o zonas de desbordamiento, entre otras.

El nivel de protección de cualquier estructura de defensa contra las inundaciones en zona no urbana deberá estar comprendido entre cien y veinticinco (100 y 25) años de período de retorno, debiendo justificarse razonadamente la adopción del nivel de diseño.

Los criterios justificativos deberán atenerse a las directrices marcadas por el organismo de cuenca.

Se cartografiará la peligrosidad de inundación remanente tras la ejecución de las actuaciones estructurales para el período de retorno de hasta quinientos (500) años.

2. Los encauzamientos cubiertos se permitirán excepcionalmente en tramos urbanos altamente antropizados y con un nivel de protección de, al menos, quinientos (500) años de período de retorno, y una vez analizados los efectos de su comportamiento hidráulico con caudales superiores. Además, para evitar su obstrucción durante una crecida, deberán disponer de un elemento de retención de los sólidos gruesos arrastrados, inmediatamente aguas arriba del mismo.

Los criterios justificativos deberán atenerse a las directrices marcadas por el organismo de cuenca.

3. Cualquier actuación estructural deberá tener en cuenta la minimización de los daños en caso de desbordamiento de la misma, especialmente si conducen el agua a una cota superior a la del terreno circundante. Cuando una actuación comporte un incremento de riesgo de inundación, deberá contemplarse el planeamiento afectado y deberán ser consideradas las correspondientes medidas compensatorias para las zonas afectadas.

*Artículo 26. Otros tipos de actuaciones de defensa*

Además de las actuaciones contempladas en el PATRICOVA o en los planes de los organismos de cuenca, las administraciones competentes fomentarán la aplicación de otras medidas complementarias, como el desarrollo de una política activa de seguros frente a las inundaciones, la realización de planes de señalización de las zonas inundables, el desarrollo de normas tecnológicas de la edificación y de las infraestructuras en zona de riesgo de inundación, y los programas de información y de educación de la población, entre otras.

*Artículo 27. Supervisión y coordinación de las actuaciones*

La supervisión de la ejecución de las actuaciones previstas en el PATRICOVA corresponde a la conselleria competente por razón de la materia, según la naturaleza de la actuación, en coordinación con los organismos de cuenca.

La supervisión de actuaciones incluidas en estudios de inundabilidad que acompañan a instrumentos de planeamiento corresponderá al Ayuntamiento.

El Ayuntamiento deberá notificar a la conselleria con competencias en materia de riesgo de inundación la finalización de las actuaciones previstas, a los efectos de comprobar que se ajustan a las determinaciones del estudio de inundabilidad aprobado.

Para el caso de que no se ejecutasen las actuaciones previstas en el estudio de inundabilidad, en los términos del plan y del programa de actuación integrada que lo acompaña y en los plazos establecidos en el mismo, se podrá declarar la caducidad del estudio de inundabilidad. Dicha caducidad se llevará a cabo siguiendo el mismo procedimiento previsto en la legislación urbanística para la caducidad de programas de actuación, a propuesta de la Conselleria con competencias en ordenación del territorio.

DISPOSICIONES ADICIONALES

*Primera. Municipios con elevada peligrosidad de inundación*

1. Los municipios con elevada peligrosidad de inundación son aquellos que, determinados de acuerdo con lo establecido en esta Normativa, sean incluidos en un Registro creado al efecto, mediante Resolución de la persona titular de la conselleria competente en materia de ordenación del territorio.

2. La inclusión de nuevos municipios en la categoría de elevada peligrosidad de inundación se realizará por Resolución de la persona titular de la conselleria competente en materia de ordenación del territorio, a petición razonada de los municipios afectados. A estos efectos, el ayuntamiento interesado deberá aportar, junto a la solicitud de inclusión, la documentación necesaria para acreditar la concurrencia de los requisitos exigidos en esta normativa.

3. La consideración de un municipio como de alta peligrosidad de inundación es una situación transitoria, pudiendo excluirse de la citada categoría a aquellos municipios en los que, tras la realización de actuaciones estructurales o estudios de inundabilidad de mayor concreción, se haya eliminado, en todo o en parte, la peligrosidad de inundación. La citada exclusión se realizará, igualmente, mediante resolución de la persona titular de la conselleria competente en materia de ordenación del territorio.

4. Las determinaciones establecidas en la presente disposición adicional, y en la siguiente, podrán aplicarse, con carácter excepcional, en el supuesto de planes de ámbito supramunicipal en los que se cumplan los requisitos exigidos en el artículo 15 de esta normativa, referidos al ámbito del plan.

*Segunda. Condiciones establecidas en los municipios con elevada peligrosidad de inundación*

1. En estos municipios, cualquier reclasificación de suelo no urbanizable inundable que se proponga deberá justificar la existencia de fuertes limitaciones para orientar los desarrollos hacia zonas con menor peligrosidad de inundación. El estudio de inundabilidad concluirá sobre la procedencia de la propuesta de reclasificación e incluirá, en su caso, las limitaciones de usos que se estimen necesarias. En ningún caso se implantarán nuevos desarrollos sobre zonas de flujo preferente.

2. Los desarrollos que se planteen en estos municipios tenderán a modelos intensivos de concentración de la edificación y minimización del perímetro de contacto con la zona inundable, frente a modelos extensivos de baja altura, tentaculares y alta ocupación del territorio.

3. En la declaración de interés comunitario y otras autorizaciones de nuevos usos y actividades en suelo no urbanizable se aplicará, con carácter general, el mismo criterio enunciado para las reclasificaciones, debiendo justificarse la no implantación en otras zonas con menor nivel de peligrosidad de inundación.

*Tercera. No incremento de gasto*

La aplicación y el desarrollo de este decreto no podrá tener incidencia alguna en la dotación de todos y cada uno de los capítulos de gasto asignada a la conselleria competente en materia de ordenación del territorio, y, en todo caso, deberá ser atendida con los medios personales y materiales de la misma.

DISPOSICIÓN DEROGATORIA

*Única. Derogación Normativa*

1. Queda derogado el Acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell, por el que se aprobó el Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).

2. Asimismo, quedan derogadas cuantas disposiciones de igual o inferior rango se opongan a lo dispuesto en el presente decreto.

DISPOSICIONES FINALES

*Primera. Normas de desarrollo*

Se faculta a la Conselleria que tenga atribuidas las competencias en materia de ordenación del territorio para dictar cuantas disposiciones requiera el desarrollo y ejecución del presente decreto, en el ejercicio de lo dispuesto en el artículo 37 de la Ley 5/1983, de 30 de diciembre, de la Generalitat, del Consell.

*Segunda. Entrada en vigor*

El presente decreto entrará en vigor a los quince días de su publicación en el *Diari Oficial de la Comunitat Valenciana*.

Valencia, 29 de octubre de 2015

El president de la Generalitat,

XIMO PUIG I FERRER

La consellera de Vivienda, Obras Públicas

y Vertebración del Territorio,

MARÍA JOSÉ SALVADOR RUBERT

ANEXO I

*Condiciones de adecuación de las edificaciones y la urbanización*

A. Condiciones generales de adecuación de las edificaciones.

1. En zonas sujetas a peligrosidad de inundación, se establecen la siguientes condiciones:

a) En aquellas zonas donde el calado de inundación supere los ochenta centímetros (80 cm), se dispondrá de acceso a la cubierta o azotea a través de escalera desde el interior del inmueble.

b) La disposición de las nuevas edificaciones se realizará de forma que se orienten en el sentido del flujo desbordado. Se evitará su disposición transversal para no causar efectos barrera que produzcan sobreelevación del calado alcanzado por las aguas en el entorno.

c) El forjado correspondiente a la planta baja de las futuras construcciones se situará por encima de la rasante de la calle circundante.

2. Se prohíben los usos residenciales, industriales y comerciales, salvo la parte destinada a almacenaje, a cota inferior a la rasante del terreno o de la calle.

B. Adecuación adicional en zonas de peligrosidad de niveles 3, 4 y 6.

1. No se permitirán las plantas de sótano o semisótano, salvo en uso residencial intensivo, siempre y cuando se cumplan las siguientes condiciones:

a) El acceso pueda garantizar su estanqueidad hasta una altura mínima de un metro (1 m).

b) El sistema de drenaje esté conectado a la red de alcantarillado mediante un sistema de bombeo independiente, alimentado con un grupo electrógeno.

c) El uso de estos sótanos y semisótanos sea exclusivamente de aparcamiento de vehículos.

d) La rampa de acceso esté sobreelevada diez centímetros (10 cm) sobre la rasante de la acera.

e) Las conducciones de saneamiento que discurran o puedan verter en su interior deberán ser estancas frente a las presiones producidas en caso de inundación.

2. Las acometidas a la red de alcantarillado no permitirán el flujo del agua en sentido contrario, mediante válvula automática o manual o cualquier otro mecanismo que lo impida.

3. En edificaciones de uso residencial, industrial, comercial y de servicios, se realizarán las siguientes adecuaciones:

a) La cota del forjado de planta baja de la vivienda o del local se situará a ochenta centímetros (80 cm) por encima de la rasante de la calle. En suelo urbano consolidado por la edificación que cuente con frentes de fachada uniformes en altura de cornisa, el Ayuntamiento podrá eximir del cumplimiento de esta condición.

b) Las puertas, ventanas y cerramientos de fachada serán estancos hasta una altura de un metro y medio (1,5 m) por encima de la rasante de la calle.

c) Los elementos más sensibles de la vivienda o del local, tales como la caja general de protección, se situarán a setenta centímetros (70 cm) por encima de la cota del forjado de planta baja.

4. Con el fin de evitar el efecto de embalse y el consiguiente peligro de rotura brusca, las vallas y muros de cerramiento de las parcelas serán permeables al flujo del agua a partir de treinta centímetros (30 cm) de altura y en todo su perímetro. No se permitirán vallados en zona de flujo preferente ni en zonas donde existan calados superiores a 80 cm para periodos de retorno de 500 años. En ningún caso el vallado se situará en zonas que interrumpan las líneas naturales de drenaje. **4**

5. Las cimentaciones, estructuras y cerramientos de edificios deberán calcularse para soportar la presión y/o subpresión producida por una altura de agua de un metro y medio (1,5 m) y para un nivel de diseño correspondiente a 100 años de período de retorno. Los depósitos y elementos similares se diseñarán y anclarán al terreno de forma que se evite la posibilidad de flotación.

|  |
| --- |
| El apartado B.4 del anexo I se modifica  por el artículo 120 de la [Ley 6/2024, de 5 de diciembre, de la Generalitat](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/l/2024/12/05/6/dof/spa/html), de simplificación administrativa (DOGV núm. 10001 de 09.12.2024). |

C. Drenaje de aguas pluviales.

1. El drenaje de las aguas pluviales en las áreas urbanas de superficie mayor a veinte hectáreas (20 ha) cumplirá las siguientes condiciones:

a) Se diseñarán con un nivel de protección de, al menos, quince (15) años de período de retorno.

b) El diámetro mínimo de las conducciones de drenaje de pluviales será de cuatrocientos milímetros (400 mm).

c) Los imbornales y sumideros serán no atascables, y las dimensiones mínimas de las rejillas de, al menos:

1.º. Cincuenta centímetros (50 cm) de longitud, en los verticales de bordillo.

2.º. Mil doscientos cincuenta centímetros cuadrados (1.250 cm²) de superficie, en los horizontales.

2. Se fomentará el uso de Sistemas Urbanos de Drenaje Sostenible en todos los municipios de la Comunitat Valenciana.

ANEXO II

*Criterios para la cartografía de peligrosidad de inundación*

1. La cartografía de peligrosidad de inundación obtenida para los estados actual y futuro en los estudios de inundabilidad se ajustarán a los parámetros siguientes:

a) Formato vectorial: SHP.

b) Geometría: polígono.

|  |  |  |
| --- | --- | --- |
| Nombre Campo | Tipo de dato | Descripción |
| N\_Peligr  (Nivel de peligrosidad) | Entero  (Integer) | Nivel de peligrosidad de inundación según la codificación del PATRICOVA, siendo los posibles valores: 1, 2, 3, 4, 5 o 6. |
| D\_Peligr  (Descripción de la peligrosidad) | Texto  (String) (Ancho: 200) | Caracterización del nivel de peligrosidad de inundación según el período de retorno y el calado, con los siguientes valores:  Peligrosidad de tipo 1: Frecuencia alta (25 años) y calado alto (más de 0,8 m)  Peligrosidad de tipo 2: Frecuencia media (100 años) y calado alto (más de 0,8 m)  Peligrosidad de tipo 3: Frecuencia alta (25 años) y calado bajo (menos de 0,8 m)  Peligrosidad de tipo 4: Frecuencia media (100 años) y calado bajo (menos de 0,8 m)  Peligrosidad de tipo 5: Frecuencia baja (500 años) y calado alto (más de 0,8 m)  Peligrosidad de tipo 6: Frecuencia baja (500 años) y calado bajo (menos de 0,8 m) |
| Escala | Entero (Integer) | Denominador de la escala de referencia del modelo digital del terreno utilizado en el estudio de inundabilidad. |
| Fuente\_MDT  (Fuente del modelo digital del terreno) | Texto | Fuente de datos para la obtención del MDT. Ejemplos: vuelo LIDAR, topografía clásica, curvas de nivel de determinada serie cartográfica, etc. |
| Zona | Texto | Nombre característico del cauce o rambla al que pertenezca el tramo estudiado. |
| Actuación | Texto | Nombre de la actuación que ha motivado el estudio de inundabilidad |

  

c) Sistema de referencia: ETRS89, proyección UTM y huso 30.

2. Los polígonos que representan las zonas inundables deberán tener una correcta topología, evitando la presencia de:

a) Elementos repetidos.

b) Polígonos supuestamente adyacentes que no se juntan.

c) Polígonos superpuestos.

3. Los datos de la cartografía se ajustarán a las características que se indican en la tabla siguiente:

4. Además de lo indicado en los apartados anteriores, se presentarán tres copias del estudio de inundabilidad en formato papel y una copia en soporte digital que incluya el formato vectorial y el formato PDF.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI