Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9749, del 20-12-2023 (2023/12540)

RESOLUCIÓ de 19 d'octubre de 2023, de la Direcció General de Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Dénia. Expedient 59/2009-EAE.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9749

Data del DOGV
:   20-12-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/12540

CVE


Data del document
:   19-10-2023

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 d'octubre de 2023, de la Direcció General de Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Dénia. Expedient 59/2009-EAE. [2023/12540]  
De conformitat amb l'article 56.8 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, d'aprovació del text refós de la Llei d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, pel qual s'estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 59/2009-EAE Dénia (Alacant).  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Dénia  
Tràmit: Avaluació ambiental de Pla  
Promotor: Ajuntament de Dénia  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
  
Localització: Terme municipal de Dénia (Alacant)  
Expedient: 059-2009-EAE  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 8 d'abril de 2021, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Dénia, en els termes següents:  
A la vista de la data d'informació pública (que es detalla més avant) i d'acord amb el que s'estableix en la disposició transitòria primera, punt 2, de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP), a aquest pla li és aplicable la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desplegada a la Comunitat Valenciana per la LOTUP esmentada.  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la LOTUP. Per a això verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establirà, si és el cas, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar prèviament a l'aprovació.  
El 9 d'abril de 2019 l'Ajuntament de Dénia remet la proposta del Pla general estructural (versió 2019) i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Després de comprovar la documentació remesa es va observar que quedaven per emetre alguns informes de les administracions sectorials afectades i que eren necessaris per a poder procedir a realitzar el pronunciament ambiental. Després de l'emissió d'aquests, el 18 de desembre de 2020 es va remetre la proposta de correccions a la proposta del Pla general estructural (versió 2019), així com l'expedient d'avaluació ambiental i territorial, l'estudi de paisatge i l'AATE corregits. Finalment la documentació consta de:  
  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic (versió 2019 corregida).  
  
- Document de participació pública (relació de les consultes realitzades a les administracions afectades, persones interessades i empreses subministradores, reunions explicatives...).  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
- Al·legacions presentades durant el termini legalment establit.  
- Resultats del Pla de participació pública.  
- Document de participació pública en el qual se sintetitzen els seus resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta de pla o programa.  
- Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es derivaran de l'aplicació del Pla (en l'AATE).  
- Certificat d'aprovació de la proposta de pla.  
Proposta de pla (versió 2019):  
• Memòria descriptiva i justificativa (agost 2017)  
• Memòria. Estudis informatius (2019)  
• Plànols d'informació (2019)  
• Plànols d'ordenació estructural (2019)  
• Normes urbanístiques (2019)  
• Fitxes de zona (2019)  
• Fitxes de gestió (2019)  
• Catàleg de proteccions amb les tres seccions (2019)  
- Estudis complementaris:  
• Estudi d'inundabilitat sector Pinaret (febrer 2019)  
• Estudi d'inundabilitat sector platja Torrecremada (setembre 2018)  
• Estudi de paisatge (2019 corregit)  
• Pla de mobilitat (novembre 2018)  
• Informe de sostenibilitat econòmica  
• Memòria de viabilitat econòmica (març 2019)  
• Estudi de mercat immobiliari 1a part (setembre 2017)  
• Estudi de mercat immobiliari (març 2019)  
• El consolidat urbà  
• Estimació de viatgers Tren de la Costa  
- Pla acústic municipal (aprovat el 28.11.2013)  
A. Anàlisi del procés d'avaluació  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici i cocument consultiu 03.12.07  
Emissió del document de referència  
(equival al document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic) 23.06.08  
Informació pública del concert previ i de l'ISA, durant 2 mesos.   
  
Data de publicació en el DOGV: 17.07.09  
Sol·licitud d'emissió de memòria ambiental del concert previ 24.03.10  
Consideracions relatives al procediment d'avaluació ambiental estratègica del Pla general emeses per la directora general de Gestió del Medi Natural. 20.07.10  
Sol·licitud d'emissió de l'informe previst en l'art. 216 ROGTU del concert previ 14.10.10  
Documentació esmenadora de les «Consideracions» presentada per l'Aj. 16.03.11  
Informe ambiental emés per la directora general de Gestió del Medi Natural. 12.05.11  
Informació pública de la versió preliminar del Pla i de l'ISA durant un període mínim de 45 dies. Data de publicació en el DOGV: 11.01.13  
Adaptació LOTUP   
Participació pública i consultes del Pla general estructural adaptat a la LOTUP durant un període mínim de 45 dies. Data de publicació en el DOGV: 22.12.14  
Segona participació pública i consultes del Pla general estructural adaptat a la LOTUP durant un període de 20 dies. Data de publicació en el DOGV: 31.03.15  
El Ple de l'Ajuntament desisteix de les versions anteriors del Pla realitzades amb posterioritat al document de referència 19.10.17  
Participació pública i consultes del Pla general estructural (versió 2017) durant un període mínim de 45 dies. Data de publicació en el DOGV: 20.10.17  
Segona participació pública i consultes del Pla general estructural (versió 2017) durant un període de 20 dies. Data de publicació en el DOGV: 05.12.18  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de pla   
(versió 2019) 08.04.19  
Sol·licitud d'emissió de DATE 09.04.19  
Informació pública de la proposta de correccions al Pla general estructural (versió 2019) durant un període de 20 dies. Data de publicació en el DOGV: 07.09.20  
Ple municipal d'aprovació de les correccions al PGE (versió 2019) 17.12.20  
Presentació documentació completa per a l'emissió de la   
DATE 18.12.20  
  
  
B. Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.0. Antecedents  
B.0.1. Informació territorial:  
Dénia és un municipi costaner que té una superfície de 66,18 km². Pertany a la comarca de la Marina Alta, i confronta a l'oest amb Oliva, al nord amb el mar Mediterrani, amb Xàbia al sud-est i al sud-oest amb diverses poblacions (els Poblets, el Verger, Ondara, el Ràfol d'Almúnia, Benimeli, Pego, Pedreguer, Gata de Gorgos i Teulada-Moraira).  
L'1 de gener de 2019 comptava amb 42.166 habitants (dades IVE), amb un 22 % de població estrangera. Com a nuclis tradicionals trobem Dénia, la Xara i Jesús Pobre. Entre els àmbits que s'han edificat des de mitjan segle passat podem trobar a la costa nord-oest les Deveses i les Marines, a la costa sud-est les Sorts i les Rotes, el Montgó al seu vessant nord i la urbanització aïllada de Monte Pego.  
  
Cal destacar la rellevància de l'habitatge d'ús secundari i turístic: la població arriba a duplicar-se en el període estival.  
Al terme municipal trobem diversos espais protegits: els parcs naturals del Montgó i de la Marjal Pego-Oliva, la Reserva (marina) Natural del Cap de Sant Antoni, la zona humida de la Desembocadura del Riu Racons, 3 microreserves (Barranc de l'Emboixar, Cova de l'Aigua, les Rotes A, B i C), sobre els quals es delimiten espais que pertanyen a la Xarxa Natura 2000, la LIC/ZEPA El Montgó, LIC/ZEPA Marjal Pego-Oliva, LIC Valls de la Marina i ZEPA Muntanyes de la Marina.  
  
La hidrologia superficial del municipi està formada pel riu Racons, el riu Girona i el riu Gorgos, com a llits principals. Al costat d'aquests cursos d'aigua hi ha un profús sistema de drenatge constituït per múltiples barrancs entre els quals destaquen pel risc que generen l'Alberca, l'Alter, el Regatxo i Santa Paula.  
Compta amb 20 km de platges, en què es distingeixen dues zones: al nord del nucli urbà, amb platges d'arena, i al sud, amb cales de pedra.  
Respecte a l'activitat econòmica, l'agricultura acapara el 2 % del mercat laboral de la localitat; la indústria, un 11 %; la construcció, un 21 %, i els serveis, un 66 %. Disposa d'una variada oferta turística amb 19 hotels, 8 hostals, 3 càmpings i 4.522 apartaments (dada IVE 2019). Aproximadament una quarta part de la superfície del terme es destina a l'agricultura, on el sòl té una elevada capacitat afavorida per la xarxa hidrològica i predominen els cítrics, la vinya i altres fruiters.  
  
El sector pesquer està en retrocés, cosa que ha afavorit la conversió del port cap al sector esportiu i al transport de viatgers amb les illes Balears.  
Les comunicacions terrestres principals que connecten amb la resta de la província, l'AP-7 i l'N-332, es troben allunyades del nucli urbà (a 8 km) i, per tant, pel terme únicament discorren els vials que connecten amb els municipis veïns:  
CV-725: carretera Ondara-Dénia, que enllaça amb l'AP-7.  
CV-735: carretera Dénia-Xàbia per l'interior, que passa per la Xara i Jesús Pobre.  
CV-724: carretera Pedreguer - les Marines, que passa per la Xara.  
CV-723: carretera des del centre urbà de Dénia fins a l'N-332, que passa pels Poblets.  
CV-730: carretera de les Marines, que enllaça el nucli urbà amb l'N-332 per la costa.  
CV-738: carretera que comunica Gata de Gorgos amb la CV-375 passant per Jesús Pobre.  
CV-700: carretera els Poblets-Pego.  
Antiga CV-736: carretera Dénia-Xàbia pel Montgó.  
Una línia de ferrocarril enllaça amb Alacant (TRAM), i està en projecte la connexió amb Gandia (Tren de la Costa).  
B.0.2. Planejament vigent (dades extretes de la memòria i de les normes urbanístiques transitòries):  
A causa de diverses sentències judicials, el planejament municipal vigent resulta bastant excepcional i particular, per això resulta convenient fer un breu resum de la successió de fets esdevinguts:  
1) El 10 de novembre de 1972 es va aprovar el Pla general d'ordenació urbana (PGOU) elaborat d'acord amb la Llei del Sòl de 1956.  
2) En 1991 s'aprova el Pla general municipal d'ordenació (PGMO) i en 1992 el seu text refós. L'any 2000 el Tribunal Suprem l'anul·la.  
  
3) El 27 de desembre de 2005 es va aprovar el Pla general transitori (PGT).  
4) El 13 de setembre de 2012 el Tribunal Suprem va anul·lar el PGT i torna a ser aplicable el PGOU de 1972.  
5) El 3 de maig de 2013 es publica en el DOGV el Decret 54/2013, per mitjà del qual se suspenia la vigència del PGOU de 1972 i s'establia un règim urbanístic transitori (RUT). Va ser modificat posteriorment per mitjà del Decret 112/2013, de 2 d'agost.  
6) El 29 de juny de 2017 el Tribunal Suprem anul·la aquests decrets, 54/2013 i 112/2013, i torna a estar vigent el PGOU de 1972.  
7) L'1 d'agost de 2017 es torna a publicar en el DOGV la suspensió del PGOU de 1972. A més, també se suspenien el Pla parcial del nucli urbà i la seua zona d'influència (1976), el Pla parcial muntanya Montgó (1976), el Pla parcial polígon industrial (1973) i el Pla de reforma interior i extensió de les zones nord i sud de Dénia (1966).  
  
8) El 17 de gener de 2019 es publiquen en el DOGV les normes urbanístiques transitòries (NUT) d'aplicació al municipi de Dénia. S'estructuren en memòria, normes urbanístiques, plans d'ordenació i fitxes de zona. Tal com s'indica en el Decret, les normes estaran vigents fins a l'aprovació del Pla general estructural.  
Aquestes normes no poden crear/classificar sòl urbanitzable o establir proteccions en el sòl rural més enllà de les derivades de la legislació sectorial, de manera que només es diferencia entre sòl rural i sòl urbanitzat tal com defineix l'article 21 del text refós de la Llei del sòl i rehabilitació urbana (TRLSRU).  
D'aquesta manera, sòls que en el planejament històric hagen sigut urbanitzables o urbans pot ser que no complisquen les condicions per a ser considerats sòl urbanitzat en la mesura que no compleixen les condicions assenyalades en l'article 21 del TRLSRU.  
Amb la finalitat de concretar aquests sòls, el terme municipal es divideix en 14 àmbits: el Molinell, Litoral Nord, Dénia, les Sorts de la Mar, Litoral Sud, Sant Joan, Racó del Buc, la Plana, la Pedrera, la Xara, Jesús Pobre, Beniadlà, la Garganta i el Montgó.  
En el sòl rural es poden distingir tres situacions: sòl protegit (els que resulten afectats pels PAT o normativa sectorial), sòl comú i sòl amb pla especial.  
A més, dins del sòl rural es distingeixen àmbits la programació dels quals es troba suspesa. En aquest sentit podem distingir:  
- Litoral Nord LN-09: sector M5 i UE2 del sector M32.  
- Dénia D-10: Ronda Nord, Madrigueres Nord, Torrecremada, UNO-1 IVVSA.  
- Sorts S-06: Bosc de Diana.  
- La Plana PL-08: sector UNO-B2 i UNO-B4.  
- La Xara X-03: Ximo l'Almàssera.  
- Jesús Pobre JP-04: sectors JP-1 i JP-2.  
D'aquests es pot destacar el cas del Bosc de Diana, que va ser classificat com a urbà directament per un pla general que no està vigent i que disposa d'un conveni urbanístic per al seu desenvolupament (en la pàgina 17 de la memòria informativa se'n descriu la situació). En les NUT s'ha considerat parcialment com a urbanitzat i parcialment com a rural amb programació suspesa.  
També es pot esmentar la finca de la Baronessa (zona sud de la Ronda Nord), que s'ha considerat parcialment com a urbanitzat i parcialment com a rural amb programació suspesa (pàg. 19 de la memòria informativa).  
En el sòl urbanitzat es distingeixen tres àmbits: zones urbanes històriques, zones urbanitzades a través de plans de desenvolupament i sòls amb urbanització incompleta.  
Entre aquests últims es troben els que tenen plans parcials aprovats però la urbanització dels quals no s'ha acabat. D'aquests, els més destacats són Marquesa i Monte Pego 2.  
B.1. Document de referència  
B.1.1. Alternativa proposada  
D'acord amb la Llei 9/2006, el 3 de desembre de 2007 l'Ajuntament va presentar un document inicial del Pla general, sobre la base del qual es va emetre un document de referència el 23 de juny de 2008.  
La documentació consistia en una memòria de 14 pàgines dividida en els apartats següents:  
- Objectius del Pla general de Dénia.  
- Descripció dels aspectes territorials i ambientals rellevants en la situació actual.  
- Abast i contingut de la planificació.  
- Tramitació i desenvolupament previsible del planejament.  
- Efectes ambientals previsibles.  
- Efectes previsibles sobre els elements estratègics del territori, sobre la planificació sectorial implicada, sobre la planificació territorial i sobre les normes aplicables.  
B.1.2. Resum de les determinacions a tindre en consideració  
A la vista de la documentació presentada, es va emetre un document de referència amb els criteris a tindre en consideració en l'elaboració del pla, que en resum eren els següents:  
- Garantir la protecció de les zones amb alt valor ambiental i la seua interconnexió.  
- Tindre en compte la capacitat d'acollida del territori per a l'establiment d'usos.  
- Realitzar una anàlisi detallada del sòl no urbanitzable.  
- Tindre en compte el risc d'inundació i els riscos d'erosió costanera.  
- Afavorir un model de creixement compacte desincentivant la utilització de l'habitatge unifamiliar. Evitar les reclassificacions aïllades, desconnectades i disperses que augmenten la fragmentació territorial.  
  
- La demanda i el cicle de l'aigua, en què s'ha d'adequar la qualitat de l'aigua per a cada ús concret, de manera eficient, i separar les aigües usades de manera que se'n facilite la depuració i reutilització, per mitjà de tractaments que permeten la seua incorporació al nou cicle de l'aigua.  
- Justificar la necessitat de sòl urbanitzable analitzant la situació actual quant a l'oferta existent (sòls pendents d'edificació).  
  
- Fer-ne una ordenació adequada per a no dificultar el traçat de la Via Litoral.  
- Tindre en consideració estratègies tendents a evitar l'aportació d'aigües residuals als aqüífers.  
B.2. Sol·licitud de la memòria ambiental  
El 24 de març de 2010, l'Ajuntament remet documentació (concert previ) per a l'emissió de la memòria ambiental. Com que la documentació era insuficient, en el seu lloc la directora general del Medi Natural va emetre el 20 de juliol de 2010 les consideracions que calia tindre en l'elaboració del pla general.  
El 14 d'octubre de 2010, l'Ajuntament va sol·licitar l'emissió de l'informe previst en l'article 216 del ROGTU. El 12 de maig de 2011 la directora general del Medi Natural va emetre l'informe en el qual pràcticament es repetien les consideracions ja realitzades (el 20.07.10).  
Principalment es considerava insuficient perquè no es disposava dels pronunciaments de les administracions afectades i s'havien de tindre en consideració a l'hora de fer l'ordenació. En particular, s'hi feia referència a les matèries de risc d'inundació, sòl forestal, vies pecuàries, costes, recursos hídrics, domini públic hidràulic i patrimoni cultural.  
  
Nota: S'ha de tindre en compte que quan es van emetre aquests pronunciaments el Pla general transitori de 2005 estava vigent, ja que no havia sigut anul·lat encara pels tribunals.  
B.2.1. Alternativa proposada  
- El sòl no urbanitzable podia ser comú o especialment protegit. En el comú es diferenciaven diverses qualificacions:  
• SNUC-R: àmbits que en un futur podrien reclassificar-se per a la seua edificació.  
• SNUC-ID: sòl destinat a instal·lacions esportives, que ocupa una gran franja de sòl paral·lela a la CV-723.  
• SNUC-1: Àrees agrícoles perifèriques d'amortiment d'impactes, que es corresponen amb les assenyalades en el PORN com a àrees agrícoles.  
• SNUC-2: comú general.  
• PNL: Parc Natural  
En el sòl no urbanitzable especialment protegit es definien nombroses qualificacions: agrícola, forestal, vies pecuàries, pous de proveïment, microreserves, LIC, via verda, xarxa ferroviària, xarxa tramvia, protecció viària, domini públic hidràulic i costaner, aiguamoll i 6 àmbits del PORN del Montgó.  
D'aquestes cal destacar la inclusió, dins del domini públic hidràulic, de tres basses de laminació per a combatre el risc d'inundació. També és destacable la creació d'una nova estació intermodal (PID-2) i de noves carreteres que podrien generar problemes de compatibilitat amb el PORN.  
- Respecte a les noves ocupacions del territori amb sòls urbanitzables, se'n distingien 4 tipus: en tramitació, no tramitat, canvi del sòl urbà (aquests tres estaven previstos en el planejament existent) i noves propostes.  
\* Respecte a les noves propostes es refereixen principalment a usos terciaris i industrials. Es pretén reconvertir el polígon industrial existent Les Madrigueres per a destinar-lo a activitats terciàries, i per a això es pretén traslladar les activitats existents a un nou emplaçament (sector IND1) situat al sud del terme, al costat del riu Gorgos, entre les carreteres N-332 i CV-734.  
Els nous sectors terciaris es localitzen majoritàriament connectant aquest polígon Les Madrigueres amb el nucli urbà de la Xara i l'Hospital Comarcal. Aquests són TER Beniadlà 1, TER Beniadlà 2, TER Beniadlà 3, TER Beniadlà 4 i TER LXD. A més, per a donar servei a les edificacions de la platja es proposaven el TER D1 a les Deveses i el TER M1 a les Marines.  
\* Són sis els sectors nous residencials: RES TM1 a les Deveses, RES D1, RES D2 i RES D3 a l'oest del nucli urbà, i al costat del nucli de la Xara el RES LX1 i el RES LX2.  
  
Residencial m² Act. Econòmiques m²  
RES TM1 185.686 IND1 404.916  
RES D1 167.084 TER D1 138.688  
RES D2 149.330 TER M1 456.973  
RES D3 208.079 TER Beniadlà 1 161.585  
RES LX1 69.042 TER Beniadlà 2 47.822  
RES LX2 49.397 TER Beniadlà 3 25.878  
 TER Beniadlà 4 20.243  
 TER LXD 146.568  
  
  
\* Els sectors de sòl urbanitzable no desenvolupats que provenien del pla anterior (en tramitació i no tramitats) eren el sector UOP C1, sector C2 El Real, sector UOP JP1, sector UOP JP2 (els dos al costat de Jesús Pobre), sector UOP LX1-J10-J11 (a la Xara), UOP M1 a M5 (a les Marines), UNO VPO, UNO B2, UNO B3 (aquests tres últims entre el Montgó i Les Madrigueres) i el sector Racons 2 (al costat de la marjal Pego-Oliva).  
  
I finalment com a sòl urbanitzable es delimiten àmbits considerats urbans pel planejament vigent i que no s'han desenvolupat íntegrament. En aquest grup es troben a la zona de les Marines (UE1, UE2, UE3, UE4 i UE5), a la zona Bosc de Diana (PRI Bosc de Diana, UE1 i UE2), a la Xara (UE10 i UE11), el PRI Rotes Montgó i la UOE6 La Sella.  
  
  
S. urbà S. urbanitzable  
Residencial 16.355.014 Residencial en tramitació 756.849  
Terciari 147.100 Residencial no tramitat 995.818  
Industrial 494.666 Residencial abans urbà 1.389.382  
Total urbà 16.996.781 Residencial nou 828.621  
 Terciari 997.759  
 Industrial 404.916  
Sist. generals 1.593.500 Total urbanitzable 5.373.347  
  
Sòl no urbanitzable  
Comú 1.578.215   
Protegit 40.658.155   
Total terme municipal 66.200.000  
  
  
B.2.2. Resum de les determinacions a tindre en consideració  
A més d'assenyalar-se set directrius generals per a realitzar la nova proposta es concretaven 24 consideracions a l'ordenació presentada. En resum es referien a:  
- Xarxa de sanejament: preveure l'ampliació de l'EDAR Dénia-Ondara-Pedreguer i que tots els abocaments del sòl urbà s'arrepleguen en col·lectors. Prestar especial atenció a la zona de les Rotes.  
- S'ha de disposar de prou recursos hídrics.  
- A causa de les afeccions existents s'han de classificar com a sòl no urbanitzable els sectors Racons, RES TM1, part del TER M1, RES D2, RES D3, RES LX2, TER LXD, PRI Bosc de Dénia, UE 1 Bosc de Dénia, UE2 Bosc de Dénia, UOP Sector C1.  
- Localitzar el nou sector industrial IND1 en un altre lloc.  
- Adaptar-se a les determinacions del PORN del Montgó.  
- Revisar l'SNU comú reclassificable per les afeccions existents i la seua relació amb el PORN.  
- Considerar SNU protegit les reserves de sòl dotacional PNL1 i PQL8 per les espècies protegides que conté.  
- Es considera adequada la ubicació en PID2 de l'estació intermodal.  
- Justificar la demanda de sòl residencial.  
- Procurar la connexió dels espais verds urbans amb els espais protegits.  
B.3. Contingut AATE d'acord amb el document de referència/abast  
L'AATE elaborat no indica de quina manera s'ajusta al que s'assenyala en el document de referència.  
No obstant això, després de la seua lectura s'observa que majoritàriament s'ajusta a aquest ja que:  
- S'hi tenen en compte les zones amb alt valor ambiental.  
- S'hi fa una anàlisi del sòl no urbanitzable.  
- Proposa un model de creixement compacte.  
- Aporta una justificació per a adaptar-se a l'ETCV quant als límits de segellament de sòl.  
- S'hi estudia la demanda de recursos hídrics i la generació d'aigües residuals.  
No obstant això, cal esmentar que no s'ha analitzat el risc d'erosió costanera associat a la variabilitat del nivell de la mar deguda al canvi climàtic ni s'ha previst la Via Litoral (proposta de traçat, normativa per a l'execució…).  
A més, cal assenyalar que es preveu el risc d'inundació a l'hora de fer l'ordenació, però els estudis d'inundabilitat realitzats presenten deficiències i no s'han aprovat.  
B.4. Continguts de l'AATE concordes amb l'annex VII de la LOTUP.  
L'AATE presentat conté tots els epígrafs i continguts assenyalats en l'annex VII de la LOTUP, amb el mateix ordre i amb una denominació semblant de capítols.  
En la cartografia s'inclou un plànol relatiu a la infraestructura verda.  
Com a annexos a la memòria justificativa s'incorporen els estudis realitzats relatius a la mobilitat i inundabilitat. Respecte a aquest últim, s'ha d'assenyalar que no s'ha presentat un estudi d'inundabilitat de tot el municipi, sinó únicament per al sector Pinaret la Xara i per al sector Torrecremada.  
Com a annex a la memòria informativa s'han incorporat dos estudis relatius al consolidat urbà i l'estimació de viatgers del Tren de la Costa.  
  
L'estudi de l'afecció acústica es va realitzar abans de l'elaboració del Pla general, ja que el municipi té aprovat un pla acústic municipal (aprovat el 28.11.2013).  
Les mesures de seguiment es descriuen en l'AATE.  
B.5. Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla  
Si bé s'han manejat més alternatives d'ordenació al llarg de tota la tramitació del pla, finalment en l'AATE únicament se n'han previst dos, a més de la 0. Les dues mantenen la infraestructura verda i el tractament dels espais exteriors al nucli principal, i es diferencien en el model de creixement del nucli urbà.  
B.5.1. Objectius  
Es descriuen en la memòria justificativa i en l'AATE. De manera resumida són:  
- Possibilitar la constitució de Dénia com un focus rellevant de destinació turística, no sols vacacional.  
- Configurar el seu nucli urbà i entorn immediat com una ciutat funcionalment complexa, habitable, dotada i sostenible.  
- Mantindre Dénia socioeconòmicament com a nucli urbà líder de la Marina Alta.  
- Dotar la Xara de recursos d'ordenació que permeten el seu desenvolupament socioeconòmic.  
- Mantindre el caràcter de «poble» de Jesús Pobre.  
- Preservar els recursos territorials de Dénia.  
- Compactar el desenvolupament urbà denier.  
- Minorar el consum de recursos hídrics.  
Com a llindar de creixement, s'estima aconseguir una població de 55.000 habitants en 20 anys.  
B.5.2. Infraestructura verda  
L'article 19 bis de la Llei d'ordenació del territori i protecció del paisatge (afegit per la Llei 12/2009, de 23 de desembre) va introduir en la normativa urbanística el concepte d'infraestructura verda i en el Decret 1/2011 de l'ETCV se'n van concretar els elements.  
En l'AATE i en l'estudi de paisatge s'inclou un plànol d'aquesta. En l'apartat 1.6 de la memòria justificativa es descriuen els elements que la conformen.  
B.5.3. Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent  
Com a actuacions comunes proposades en les dues alternatives estudiades en l'AATE es troba l'accés a les Marines en pinta des de la CV-723, que es desdoblaria des de la CV-724 fins al nucli urbà de Dénia mantenint el traçat actual i preveient-se'n un altre, més o menys paral·lel, cap a la mar. Entre els dos, banda verda (enjardinada i/o d'horts urbans).  
• Creació d'una circumval·lació a l'oest de la Xara que enllace diverses carreteres (CV-735, CV-724, CV-725).  
• Accés al port des del seu extrem oest.  
• Completar la vora oest del nucli urbà.  
• Nous desenvolupaments terciaris (hotelers i/o activitats) en el primer tram de les Marines en emplaçaments no inundables o que resolguen aquest aspecte.  
• L'estació intermodal comporta nous accessos i un polígon xicotet per a activitats.  
L'alternativa seleccionada abandona la funció d'accés de la CV-725 i la reconfigura com un bulevard i suport de transport públic sobre plataforma reservada fins a l'Hospital de la Xara. Es crea un nou vial paral·lel a aquest situat un poc més al nord que enllaçarà amb una nova ronda del nucli urbà. Aquesta ronda facilitarà a més l'accés al port.  
  
L'alternativa seleccionada preveu els següents criteris d'ordenació i propostes:  
• Tindre en compte en la configuració del medi rural els elements naturals protegits (Montgó, sòl forestal…), la inundabilitat i el paisatge.  
  
• Assumir les peces urbanes consolidades i previsió de futurs plans d'ordenació detallada, un per cada una de les grans àrees en què s'han agrupat aquelles: Dénia, la Xara, Jesús Pobre, Marines-Deveses, les Rotes, les Sorts, el Montgó i Polígon (a més, es preveu l'elaboració d'un altre POP per a la resta del sòl)  
• Limitar els nous desenvolupaments residencials a:  
a) Els àmbits que s'emplacen en l'entorn immediat del nucli urbà de Dénia o dels nuclis urbans tradicionals de la Xara i Jesús Pobre; també es preveuen en l'extradós del consolidat de les Marines omplint buits existents.  
b) Actuacions en què s'ha aconseguit un nivell de compromís elevat.  
c) Els que inclouen elements infraestructurals d'especial importància.  
d) Aquells que puguen resoldre els problemes d'inundabilitat que puguen presentar.  
e) Les actuacions integrades pendents de finalització i sobre les quals no s'ha iniciat la declaració de caducitat o procediment anàleg i no excedeixen el límit imposat per l'ETCV.  
• Limitar els nous desenvolupaments terciaris a l'ampliació del polígon existent en direcció a Ondara i a un sector xicotet entre la Xara i l'Hospital.  
  
Nom Sup. (ha) Edificabilitat Població Zona  
ZND-RE-0.1 Marquesa IV 6,50 9.206 230 Montgó  
ZND-RE-0.2 UE2 Deveses 2,32 8.186 205 Deveses  
ZND-RE-0.3 UE3 Deveses 0,95 1.694 42 Deveses  
ZND-RE-1.1 Torrecremada 34,14 191.171 3.823 Dénia  
ZND-RE-1.2 Madrigueres 25,58 143.254 3.438 Dénia  
ZND-RE-1.3 Pinaret 5,03 21.603 346 la Xara  
ZND-RE-1.4 Riurau 2,99 12.852 206 Jesús P.  
ZND-RE-1.5 Fortí (\*\*) 0 les Sorts  
ZND-RE-1.5 Capçades 4,69 26.258 525 les Sorts  
ZND-RE-1.7 Sant Pere (\*\*) 0 les Marines  
Total residencial 82,20 8.815   
ZND-TR-1.1 Tres Torres 21,15 155.000 Polígon  
ZND-TR-1.2 Mistelera 5,29 40.250 la Xara  
ZND-TR-1.3 Sant Pere (\*\*) 5,67 les Marines  
Total act. econòmica 32,11   
  
  
Nota: ZND-RE-0.1, ZND-RE-0.2 i ZND-RE-0.3 són antics sectors anteriorment aprovats i que encara no han completat el procés d'urbanització.  
(\*\*) Vegeu l'apartat següent B.5.4.  
• Definir noves peces dotacionals classificades com a sòl urbanitzable (se'n preveu l'ordenació posterior per mitjà de plans especials):  
  
  
Designació Nom Sup. (ha)  
ZND-DOT-1.1 Estació intermodal (i vies) 4,25  
ZND-DOT-1.2 Parc Vessanes 3,44  
ZND-DOT-1.3 Poliesportiu Polígon 3,64  
ZND-DOT-1.4 Parc Alqueries 14,36  
ZND-DOT-1.5 IES M. Ibars 1,07  
ZND-DOT-1.6 IES núm. 4 2,5  
ZND-DOT-1.7 Parc Gandia 3,75  
ZND-DOT-1.8 Riurau Jesús Pobre 0,31  
ZND-DOT-1.9 Docent Nova Dénia 2,17  
  
  
• Nous elements estructurals, entre els quals es pot destacar la Ronda-Via Parc (14,48 ha), el nou accés al port i la xarxa d'aparcaments les Marines - les Deveses (9,2 ha).  
• Així mateix, s'hi recullen els elements de les grans infraestructures previstes en el model que tinguen manteniment tècnic almenys amb un estudi previ (nova traça de l'accés des de l'AP-7 i l'N-332, en la variant de la Xara i en el desdoblament de la CV-723). En cas contrari es recolliran de manera succinta únicament a l'efecte de protegir de manera aproximada els terrenys pels quals puguen discórrer els possibles traçats (nou accés ferroviari).  
• Resoldre el traçat de les vies pecuàries al seu pas pel sòl urbà (per a això es proposa un nou traçat per a la via pecuària Santa Llúcia).  
• Es preveu per a un desenvolupament posterior amb major detall tres plans: Pla especial per a l'ordenació de la xarxa de camins rurals i d'itineraris de transport no motoritzat, Pla director de sanejament i Pla director de proveïment d'aigua.  
• Les Zones Rurals són aquelles que mantenen la seua situació bàsica de rural distingint-se entre comunes i protegides:  
- ZRP-NA Protegida Natural, subdividit en:  
ZRP-NA-MR Parc Natural del Montgó, moderat i restringit.  
  
ZRP-NA-CO Parc Natural del Montgó, connector i especial.  
ZRP-NA-CA: Llits: Zones de flux preferent i amb inundabilitat tipus 1.  
ZRP-NA-ZH: Zona humida Racons.  
ZRP-NA-SE: Segària, àmbit d'aquesta serra situada a l'oest del terme.  
ZRP-NA- PY: Platges i litoral, correspon al domini públic marítim.  
  
- ZRP-MU protegit municipal  
ZRP-MU-GA: Garganta: Zona muntanyenca a l'extrem sud del terme.  
ZRP-MU-PA: Paisatge: Restes de les unitats de paisatge no incloses en el Montgó.  
ZRP-MU-PL: Pla: el Pla de Dénia, des del peu de la muntanya nord del Montgó fins a l'extradós de la zona urbanitzada de les Marines - les Deveses.  
- ZRP-AF Protegit afeccions territorials  
ZRP-AF-CT: Carreteres (es refereix únicament a les carreteres de l'Estat, N-332 i AP-7).  
- ZRC-AG comú agropecuària, subdividit en:  
ZRC-AG-0: Perifèries del pla, correspon a l'extradós de les Marines - les Deveses.  
ZRP-AG-1: Santa Paula: A la vora d'aquest barranc, entre el polígon industrial i el Montgó.  
ZRP-AG-2: Valls. El mosaic agrari entorn de Jesús Pobre.  
ZRP-AG-3: Gorgos, correspon a la vall d'aquest riu.  
ZRP-AG-4: Safari. Enclavaments agraris i entorn del Safari Park, al costat de la zona humida.  
I altres zones més específiques són el ZRC-EX comú d'explotacions de recursos naturals i el ZRC-PT del port.  
- Els usos permesos en cada zona es descriuen en les fitxes corresponents, mentre que les característiques per a la seua construcció s'inclouen en el «Quadre general de característiques de les construccions i dels usos» aportat juntament amb les fitxes d'ordenació.  
De manera resumida, els usos que es permeten en cada zona són:  
  
(L: Amb limitacions) ZRC ZRC ZRC ZRC  
Usos LOTUP: AG 0 AG 1 AG 2 AG 3  
Art. 197.1.a: Agropecuària (no granges)... Sí Sí Sí Sí  
Art. 197.1.a: Granges Sí  
Art. 197.1.b: Habitatge aïllat L(\*\*) L(\*\*) L Sí  
Art. 197.1.c: Pedreres…. L L L L  
Art. 197.1.d: Energia renovable (solar) Sí Sí Sí  
Art. 197.1.e.2: Indústria sector primari   
Art. 197.1.e.1 i 3: Indústria (no primari)   
Art. 197.1.f.1: Allotjament turístic... Sí Sí Sí  
Art. 197.1.f.2: Recreatiu, esportiu... Sí Sí Sí  
Art. 197.1.f.3: Campament turisme... Sí Sí Sí  
Art. 197.1.f.4: Docent, assistencial... Sí Sí Sí  
Art. 197.1.f.5: Tractament residus... Sí Sí Sí  
Art. 197.1.f.6: Infraestructures... Sí Sí Sí  
Art. 197.1.f.7: Subministrament carburant... Sí Sí Sí  
  
  
(L: Amb limitacions) ZRC ZRP ZRP ZRP  
Usos LOTUP: AG 4 MU-PA MU-PL MU-GA  
Art. 197.1.a: Agropecuària (no granges)... Sí Sí Sí Sí  
Art. 197.1.a. Granges Sí Sí  
Art. 197.1.b: Habitatge aïllat L(\*\*)   
Art. 197.1.c: Pedreres… L L L  
Art. 197.1.d: Energia renovable (solar) Sí Sí  
Art. 197.1.e.2: Indústria sector primari   
Art. 197.1.e.1 i 3: Indústria (no primari)   
Art. 197.1.f.1: Allotjament turístic... Sí L(\*\*) L  
Art. 197.1.f.2: Recreatiu,   
esportiu... Sí L L  
Art. 197.1.f.3: Campament turisme... Sí L   
Art. 197.1.f.4: Docent, assistencial... Sí L L  
Art. 197.1.f.5: Tractament residus... Sí L   
Art. 197.1.f.6: Infraestructures... Sí L L  
Art. 197.1.f.7: Subministrament carburant... Sí L L  
  
  
Nota: Les zones ZRP-NA-MR i ZRP-NA-CO es regeixen pel PORN i PRUG del Parc Natural del Montgó. En ZRP-MA-SE i ZRP-NA.ZH es mantenen en el seu estat natural i es permeten usos forestals i cinegètics, i l'agrícola amb limitacions. (\*\*) Introduït segons s'indica en apartat B.5.3.  
  
Per a la implantació de granges de ramaderia intensiva, a més de permetre's únicament en les zones assenyalades, s'estableix una distància de separació de 500 de separació amb zones urbanes o urbanitzables. En el cas de porcines aquesta distància és de 1.000 metres.  
Les instal·lacions per al tractament de residus poden disposar a una distància de 2.000 metres de les àrees urbanes.  
Les limitacions per a la implantació de l'habitatge aïllat i familiar es refereixen a la vinculació amb l'ús agrari.  
No s'han delimitat àmbits de grups d'habitatges per a minimitzar el seu impacte ambiental.  
En les normes urbanístiques s'ha inclòs una remissió a les disposicions derivades dels estudis d'inundabilitat i de paisatge.  
  
(\*) No coincideix amb l'aportada ja que s'ha inclòs les 93 ha del port ZRC-PT.  
(\*\*) Canvi produït segons s'indica en apartat B.5.3.  
  
B.5.4. Últimes modificacions introduïdes  
Tal com s'ha indicat en el tercer paràgraf del text introductori d'aquest pronunciament, després d'elaborar-se la proposta del Pla general estructural (versió 2019) es van rebre nous informes de les administracions afectades que incidien en la seua ordenació.  
Per això l'Ajuntament va elaborar la «Proposta de correccions» a aquesta versió, que es va presentar en aquest òrgan ambiental el 18 de desembre de 2020. En resum, els canvis introduïts són:  
• Eliminació del sector ZND-RE-1.5 Fortí d'ús residencial. S'integra directament en el sòl urbà i a la zona més oriental de 3 ha se li canvia l'ús a terciari creant el ZUR-TR-FR El Fortí.  
• Canvi d'ús del sector Sant Pere. L'ús residencial se substitueix pel terciari i es converteix en ZND-TR-1.3 de 5,62 ha.  
• En fitxes de ZND-RE-1.6 Capçades i ZND-TR-1.2 Mistelera, introduir la necessitat d'obtindre informe favorable sobre el risc d'inundabilitat.  
• En fitxes de ZND-RE-0.2, ZND-RE-0.3, ZND-RE-1.1 Torrecremada, ZND-TR-FR Fortí i ZND-TR-1.3 Sant Pere s'introdueixen condicions edificatòries derivades de la Llei de costes.  
• S'argumenta una diferència de criteri per al càlcul de la reserva escolar. Es proposen uns 15.000 m² de reserva escolar al Bosc de Diana en lloc de la zona verda ZUR-DOT-BD, al costat de l'avinguda de Joan Fuster.  
• Augmentar 2.000 m² la reserva escolar del ZND-DOT-1.6 IES núm. 4 (no s'aporta solució gràfica i se'n desconeix la localització; aquest canvi no s'ha traslladat al quadre de superfícies generals).  
• Establir afecció visual de 500 metres des de les carreteres qualificades rurals.  
• En les zones ZRP-MU-PL, ZRC-AG-0 i ZRC-AG-1 únicament es permetrà l'habitatge unifamiliar si està vinculat a l'activitat agropecuària.  
• Establir una zona d'afecció de 500 metres des de les depuradores en les quals es limitaran els usos residencials i terciaris.  
• Incloure en les fitxes de zona les afeccions derivades del patrimoni cultural.  
• Eliminació de la variant CV-725 a CV-724. Es manté entre CV-724 i CV-735.  
C. Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració  
C.1. Fase de posada a la disposició del públic  
En l'apartat A s'indiquen les fases de tramitació que ha seguit l'expedient i s'ha observat que s'ha sotmés a participació pública fins a 6 ocasions des de l'emissió del document de referència. No obstant això, l'Ajuntament, per mitjà d'Acord plenari de 19 d'octubre de 2017, va desistir de les versions anteriors i en va elaborar una nova proposta que s'ha sotmés dues vegades a participació:  
En la primera, publicada en el DOGV el 20 d'octubre de 2017, es van presentar 392 al·legacions, de les quals 14 són de caràcter ambiental. D'aquestes últimes 2 van ser estimades, 1 parcialment estimada i 11 desestimades.  
Dels informes i al·legacions rebudes es van fer algunes modificacions a la proposta, que va ser novament sotmesa a informació pública per mitjà d'anunci en el DOGV de 5 de desembre de 2018, en la qual es van presentar 40 al·legacions més, quatre de les quals van ser parcialment estimades i 36 desestimades.  
Resumidament, es refereixen a la zona d'aparcaments les Marines - les Deveses, a la delimitació de diversos sectors (Torrecremada, Capçades...), a la finca de la Baronessa, al Bosc de Diana o a la caducitat del document de referència, entre altres.  
C.2. Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
L'Ajuntament, durant la fase d'informació pública, va sol·licitar consultes als municipis confrontants, a les administracions afectades i a les empreses subministradores. Se'n van rebre les respostes següents:  
  
  
Informe Administració pública consultada  
28.06.18 Direcció Territorial d'Agricultura i Medi Ambient (Secció Forestal)  
08.11.17 Servei de Gestió de Residus  
06.18  
21.12.17  
18.06.18  
13.06.18 CHOPVT. DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. PATRICOVA  
CHOPVT. DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. ETCV  
CHOPVT. DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. Paisatge  
CHOPVT. DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge (matèries perilloses)  
04.05.18  
08.06.18  
€  
05.03.18 CHOPUT. DG. Obres Púbiques, Transport i Mobilitat:  
\* Servei de Planificació  
\* Servei de Mobilitat  
\* SubDG Ports, aeroports i Costes (costes)  
\* Servei d'Explotació de Ports  
11.12.17 CHOPVT. DG Habitatge, Rehabilitació i Regeneració   
Urbana  
05.03.18 Entitat de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
06.04.18 Presidència. Subdirecció General d'Emergències  
24.09.18 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
Secretaria Autonòmica d'Educació i Investigació. Servei d'Infraestructures  
18.01.18 Direcció General de Turisme  
02.09.19 C. Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball. ST Indústria-Energia  
21.12.17 Conselleria de Sanitat: DG Salut Pública  
26.03.18 DG de Reformes Democràtiques i Accés a la Justícia (memòria històrica)  
18.05.18  
30.04.18 Diputació d'Alacant:  
Àrea de Serveis i Infraestructura  
Àrea d'Aigua (cicle hídric)  
26.07.18 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
29.11.17 ADIF  
18.12.17  
03.04.18 Ministeri de Foment. Demarcació de Carreteres  
28.03.18 MAGRAMA. DG de Sostenibilitat de la Costa i el Mar  
29.12.17 Ajuntament de Pego  
- Ajuntament del Ràfol d'Almúnia  
30.10.17 Ajuntament de Benimeli  
18.12.17 Ajuntament dels Poblets  
21.12.17 Ajuntament d'Ondara  
28.11.17 Ajuntament de Pedreguer  
26.12.17 Ajuntament de Gata de Gorgos  
17.05.18 Ajuntament de Teulada  
25.01.18 Ajuntament de Xàbia  
31.05.18 Ajuntament d'Oliva  
21.08.18 Iberdrola  
22.12.17 FCC Aqualia (proveïment aigua)  
  
  
- L'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 26 de juliol de 2018 no és definitiu, i s'ha d'emetre un nou informe als efectes previstos en l'article 25.4 del TR Llei d'aigües. S'indica que s'han de solucionar qüestions relatives al risc d'inundació, a l'afecció al règim de corrents i al càlcul de la demanda de recurs hídric.  
  
- Consta informe favorable en matèria de vies pecuàries, terrenys forestals i forests d'utilitat pública emés el 28 de juny de 2018 per la Direcció Territorial d'Alacant.  
- El 21 de febrer de 2018, l'EPSAR assenyala que les aigües residuals són tractades en dos sistemes de sanejament i depuració. D'una banda, l'EDAR Dénia-Ondara-Pedreguer, que està dissenyada per a tractar 20.000 m³/dia i és l'influent actual de 15.086 m³/dia; d'altra banda l'EDAR Dénia - el Verger, que està dissenyada per a tractar 1.500 m³/dia i és l'influent actual de 1.167 m³/dia; no preveuen actuacions en aquests sistemes.  
Posteriorment a la sol·licitud d'emissió de la DATE, l'Ajuntament va remetre a aquest òrgan ambiental els informes següents:  
  
Informe Administració pública  
02.07.19  
20.09.19 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural  
Secció Forestal  
Parc Natural del Montgó  
12.06.19  
19.06.19 Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge (ETCV)  
Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
 Servei de Planificació (carreteres)  
Servei de Mobilitat  
26.08.19 Direcció General d'Indústria, Energia i Mines  
25.06.19 EPSAR  
12.06.19  
10.03.20 C. d'Educació, Investigació, Cultura i Esport  
DG de Cultura i Patrimoni  
DG Infraestructures Educatives  
18.09.19 Ministeri Foment. Demarcació de Carreteres  
25.10.19 DG Sostenibilitat de la Costa i el Mar (costes Estat)  
19.07.19 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
02.08.19 Diputació d'Alacant. Departament de Carreteres  
  
  
- La Confederació ha emés informe a l'efecte de l'article 25.4 del TR Llei d'aigües en sentit favorable però condicionat al fet que en l'ordenació detallada s'analitze la viabilitat tenint en compte l'afecció al règim de corrents i a tercers resultant de l'estudi d'inundabilitat corresponent i condicionat a la posada en marxa de les instal·lacions de dessalació i potabilització d'aigües procedents del riu Racons.  
  
- El Servei d'Ordenació del Territori informa que respecte a l'ocupació del sòl la proposta destinada a activitats econòmiques s'ajusta a l'ETCV (698.785 m²). Per contra, no ocorre el mateix respecte al sòl residencial, on se supera un 11 % el límit de l'ETCV (836.705 m²), per la qual cosa serà necessari reduir-la o bé utilitzar les justificacions previstes en la directriu 88 de l'ETCV.  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, en el seu informe de 19 de juny de 2019, estableix les determinacions finals que han d'incorporar-se a la proposta, tant relatius a l'ordenació com a la documentació. Les seues determinacions es descriuen en l'apartat següent.  
- L'EPSAR ha emés informe en el qual assenyala que la proposta de planejament suposa un increment de 3.787 m³/dia respecte al cabal actual, distribuïts 3.460 a Dénia-Ondara-Pedreguer i 327 a Dénia - el Verger; si se'n fa una estimació mitjana anual, el sistema de tractament té capacitat per a absorbir aquestes demandes; això no obstant, el cabal punta durant el període estival superarà en els dos casos la capacitat de la planta.  
- L'informe de la Diputació en matèria de carreteres és en sentit desfavorable. Es refereix principalment al reflex inadequat de la zona de protecció, els accessos i connexions de la CV-738 i la CV-735.  
- La Direcció General de Cultura i Patrimoni, el 12 de juny de 2019, informa en sentit desfavorable, atés que no s'atenen en la proposta les exigències i determinacions patrimonials referides als àmbits d'afecció patrimonial com el castell i el seu entorn.  
- Els informes en matèria de costes i carreteres del Ministeri no són definitius i requeriran pronunciaments posteriors.  
En el mateix període, el Servei Territorial d'Urbanisme d'Alacant va remetre els informes següents:  
  
Informe Administració pública  
03.03.20 DG Política Territorial i Paisatge. Ser. Ordenació del Territori: PATRICOVA  
  
  
- En aquest tercer informe es conclou que es troba afectat per risc d'inundació i es considera compatible amb el PATRICOVA sempre que es complisquen les indicacions de l'informe (la incidència d'aquest risc en el Pla s'analitza en l'apartat D).  
D. Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
D.1. Adaptació a l'últim pronunciament de l'òrgan ambiental  
Com ja s'ha indicat en l'apartat B.2, l'últim pronunciament d'aquest òrgan ambiental relatiu al Pla general es va produir el 12 de maig de 2011 per mitjà d'un informe ambiental. En l'apartat B.2.2 s'han resumit les 24 consideracions que s'indicaven en aquest, i a continuació s'ha procedit a verificar si s'han complit.  
  
1) Depuració d'aigües residuals:  
Es referia a la necessitat d'establir una zona de protecció entorn de l'EDAR Dénia-Ondara-Pedreguer, circumstància que s'ha realitzat en l'apartat 3.1.6 de la «Proposta de Correccions» per mitjà de l'establiment d'una franja d'afecció de 500 metres i una zona de reserva.  
  
També es feia menció al Pla director de sanejament, que finalment s'ha optat per posposar. En aquest pla es definien les obres i actuacions per a pal·liar les deficiències i mancances que presenta la xarxa de clavegueram i sanejament, i que donen lloc a una depuració deficient de les aigües residuals tant en relació amb el tractament com la quantitat d'aigües residuals generades que són sotmeses a tractament.  
  
2) Evacuació d'aigües pluvials:  
Aquesta qüestió s'ha posposat al Pla director de sanejament esmentat.  
3) Disponibilitat de recursos hídrics:  
Aquest aspecte s'analitzarà més avant en un apartat independent.  
4) Recollida i tractament de residus:  
Aquest aspecte s'analitzarà més avant en un apartat independent.  
5) Classificació del sector Racons com a SNUEP-Forestal:  
Es compleix, ja que s'ha classificat com a sòl protegit de la serra de Segària (ZRP-NA-SE).  
6) Classificació del sector RES TM-1 com a SNUE-PH:  
S'ha classificat com a no urbanitzable comú ZRC-AG-0. En la fitxa de la zona s'ha inclòs l'existència de la zona humida, però alguns dels usos permesos no són adequats per a la seua zona d'amortiment (habitatges, terciaris, energia renovable).  
7) Incidència del risc d'inundació en l'ordenació: aquest aspecte s'analitzarà més avant en un apartat independent (vegeu D.2).  
8) Nova ubicació del nou sòl industrial IND-1:  
Es compleix perquè finalment s'ha optat per l'ampliació del polígon existent cap a l'oest.  
9) Classificar com a SNU els sectors RESD2, RESD3, RESLX2 i TERLX-D:  
Es compleix, no s'han inclòs aquests creixements en la nova proposta.  
10) Sòl SNUC-R, que es troba sobre àrees agrícoles del PORN del Montgó:  
S'ha emés informe favorable, el 20 de setembre de 2019, a la proposta per part del director conservador del Parc Natural.  
Les afeccions paisatgístiques que s'indiquen en aquest punt han sigut solucionades.  
11) El sector RESLX2 s'ha de classificar com a SNU:  
Es compleix perquè s'ha inclòs en la zona ZRP-MU-PL de sòl protegit.  
12) Protegir les coves catalogades (Punta de Benimaquia i de l'Andorial):  
Es compleix, s'han inclòs en SNU protegit, ZRP-NA-MR.  
13) Les zones verdes PNL-1 i PQL-8, al costat del barranc de l'Alberca, haurà de classificar-se com a sòl no urbanitzable protegit per incloure espècies catalogades en perill d'extinció.  
Finalment s'ha considerat com a SNU protegit l'àmbit afectat per les zones amb el risc d'inundació del barranc. La resta s'ha classificat com a SNU comú ZRC-AG-0.  
Els usos permesos en ZRC-AG0 s'analitzen en apartats posteriors incidint especialment en el risc d'inundació en la concreció d'aquests.  
  
14) Aportar cartografia adequada per a analitzar incidència en el PORN del Parc Natural:  
S'ha emés informe favorable, el 20 de setembre de 2019, a la proposta per part del director conservador del Parc Natural.  
15) Era una consideració positiva sobre la via verda.  
16) S'haurà de tindre en compte l'informe de la Secció de Zones Humides respecte al sector urbanitzable UOP J2, per incloure Parentucellia viscosa, espècie en perill d'extinció.  
Es compleix perquè no s'ha proposat la seua transformació, i es classifica com a SNU comú ZRC-AG2.  
17) Era una consideració positiva sobre l'emplaçament de l'Estació Intermodal en PID 2, en l'entorn de l'hospital, a la Xara.  
Finalment s'ha proposat un altre emplaçament més pròxim al nucli urbà.  
18) Justificar la necessitat de nous sòls urbanitzables atesa la gran quantitat de sòl urbanitzable i urbà sense desenvolupar que hi ha al municipi.  
Aquest aspecte s'analitzarà més avant en un apartat independent.  
19) El PRI Bosc de Dénia, UE1 Bosc de Dénia, UE2 Bosc de Dénia i OUP Sector C1, segons estableix el Servei de Paisatge, no són adequats des del punt de vista territorial i de paisatge, atés que configuren una zona de transició entre el nucli urbà i les urbanitzacions entorn del Montgó. Per això, s'hauran de classificar com a SNU comú.  
Aquest aspecte no ha sigut solucionat, si bé els últims informes emesos relatius a l'afecció paisatgística no assenyalen la necessitat d'establir aquesta classificació.  
20) S'hauran de corregir els errors detectats en el punt 4.6 de l'informe del Servei de Gestió de Parcs Naturals, de data 19 de juliol de 2010.  
S'ha emés informe favorable, el 20 de setembre de 2019, a la proposta per part del director conservador del Parc Natural.  
21) Relatiu a les àrees de revisió de titularitat.  
S'ha emés informe favorable, el 20 de setembre de 2019, a la proposta per part del director conservador del Parc Natural.  
22) S'haurà de classificar la totalitat del domini públic maritimoterrestre com a sòl no urbanitzable de protecció especial.  
S'ha establit una zona específica per a aquest àmbit, ZRP-NA-PY. La demarcació de costes emetrà informe prèviament a l'aprovació definitiva en què assenyalarà si aquesta delimitació és correcta.  
23) Relatiu al sistema d'espais oberts.  
Aquest concepte ha sigut substituït en la legislació pel d'infraestructura verda, la consideració de la qual s'analitza en l'apartat següent.  
24) Resoldre adequadament el sanejament i depuració de les aigües residuals en el sòl urbà de les Rotes.  
Aquest punt s'analitza en un apartat independent.  
En resum, es pot indicar que la major part de les consideracions s'han tingut en compte. No obstant això, algunes no ho han sigut i requereixen una anàlisi més detallada que es fa en els apartats següents.  
  
D.2. Risc d'Inundació  
- El municipi presenta grans afeccions pel risc d'inundació. Si bé no està declarat com a municipi d'elevat risc, ja que aquesta no ocupa els de la superfície del terme, s'ha de tindre en compte que la major part de l'afecció es produeix en la costa, lloc on es troben la majoria de les construccions i les noves propostes de creixement.  
  
Principalment, el risc que afecta el nucli urbà està generat per tres barrancs, el barranc del Regatxo, el barranc dels Ullals i el barranc de Santa Paula (amb els barrancs tributaris procedents del Montgó). En la resta del terme l'afecció la generen majoritàriament el riu Racons, el riu Girona, el barranc de l'Alter i el barranc de Fusta o Alberca.  
  
- Tant el document de referència com l'informe ambiental de 12 de maig de 2011 assenyalaven la necessitat d'estudiar aquesta afecció. En aquest sentit, juntament amb la sol·licitud d'emissió de DATE s'adjunten dos estudis d'inundabilitat d'àmbits concrets del terme municipal: el sector Platja Torrecremada i el sector Pinaret.  
No obstant això, aquests dos estudis no disposen de resolució aprovatòria i, per tant, la seua anàlisi i conclusions no poden considerar-se com a definitives (en el seu moment es va elaborar un tercer estudi d'inundabilitat de la zona del barranc de Santa Paula, però finalment s'ha optat per no aportar-lo).  
Respecte a la resta del terme, en l'informe de 12 de juliol de 2018, del Servei d'Ordenació del Territori, ja s'indicava que s'ha de justificar que l'ordenació és compatible amb els articles 18, 19 i 20 del PATRICOVA aplicant les cartografies d'inundabilitat vigents o si per contra es requereix concretar la perillositat per a verificar la seua compatibilitat.  
  
Finalment, la proposta d'ordenació ha determinat els àmbits afectats per la cartografia d'inundabilitat i ha derivat l'anàlisi del risc a la fase de l'ordenació detallada incloent-lo en les fitxes com un condicionant per al desenvolupament dels diferents àmbits.  
- Posposar aquest estudi a fases posteriors contradiu el que s'assenyala en el document de referència i en l'informe ambiental de 12 de maig de 2011.  
A més, és contrari al que s'assenyala en l'article 4 de la LOTUP, ja que «les àrees crítiques del territori la transformació del qual implique riscos» formen part de la infraestructura verda i aquesta infraestructura ha de definir-se «amb caràcter previ a l'ordenació d'usos i activitats en el territori».  
Així mateix, es contravé l'article 34.2.b de la LOTUP relatiu a la documentació del Pla general estructural, que si bé s'ha inclòs l'estudi d'inundabilitat entre la documentació del Pla general, aquest ha d'estar aprovat perquè puga considerar-se com a vàlid (art. 13 PATRICOVA).  
  
La classificació del sòl és part de l'ordenació estructural i ha de determinar-se quines parts són viables en el moment d'aprovar el Pla general estructural. Igualment, formen part de l'ordenació estructural les infraestructures que ajuden a corregir el risc.  
Tal com es planteja podria generar problemes per a desenvolupar el pla. Si per exemple calguera desclassificar un sector pel risc d'inundació, alteraria la gestió i viabilitat econòmica del Pla (els equipaments adscrits no es podrien executar, variaria la capacitat poblacional del Pla i reserves dotacionals necessàries, etc.).  
L'avaluació ambiental del risc ha d'estar concretada en el moment d'emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural, i no és adequat posposar-lo a moments posteriors (en els plans d'ordenació detallada).  
La Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a emetre l'informe als efectes de l'article 25.4 del TRLA, deixa oberta la possibilitat d'ajornar la viabilitat del sector al moment d'aprovació de l'ordenació detallada, però com ja s'ha indicat això no és possible.  
- A continuació es procedeix a la realització de l'anàlisi d'aquest risc amb els elements de què es disposa, tenint en compte que es realitza per a aquest moment concret, amb la situació existent en l'actualitat i que podria canviar en un futur alterant les conclusions que s'hi obtenen. Com a punt de partida s'ha de tindre en compte que en aquest moment la situació és:  
1) El planejament vigent a la data és el que estableixen les NUT, amb el Pla general de 1972 suspés. Per tant, la classificació de sòl és la que s'estableix en les NUT.  
2) En un informe del Servei d'Ordenació del Territori es recomana que el municipi de Dénia siga declarat com d'elevada perillositat d'inundació, però fins a la data aquesta circumstància no s'ha produït. En conseqüència, no hi resulten aplicables les excepcions que preveu el PATRICOVA per a aquests municipis.  
3) Els dos estudis d'inundabilitat presentats no estan aprovats i, per tant, no poden aplicar-se i la seua cartografia no és vàlida. Així, la cartografia de riscos aplicables és la de l'SNCZI i la del PATRICOVA.  
  
4) La Confederació ha elaborat un pla director de defensa contra les avingudes a la comarca de la Marina Alta. En l'AATE no s'ha descrit de quina manera pot incidir en el municipi ni si es preveuen mesures correctores davant del risc. En el cas que es prevegen mesures correctores del risc, la seua execució hauria d'haver quedat vinculada al desenvolupament dels sectors, circumstància que no s'ha realitzat. L'informe emés per la Confederació Hidrogràfica tampoc fa menció a aquest pla i, per tant, se'n pot desprendre que no hi resulta aplicable.  
  
5) S'han utilitzat els informes emesos pel (SOT) Servei d'Ordenació del Territori (de 12 de juliol de 2018 i de 03.03.2020) i per la (CHX) Confederació Hidrogràfica del Xúquer (26 de juliol de 2018 i de 19.07.2019).  
Dels informes sectorials aportats es desprén que en la zona d'Alqueries (barranc de Santa Paula i voltants) la cartografia de l'SNCZI no ha tingut en compte la totalitat de les aportacions dels llits, per la qual cosa s'han de tindre en compte les dues cartografies.  
6) Nota aclaridora aportada pel cap del Servei de Gestió Territorial durant la celebració de la Comissió d'Avaluació Ambiental (CEA).  
  
S'hi indica que en els sectors ZND-RE-1.1 Torrecremada i el Fortí els calats procedents del risc d'inundació són nuls o molt baixos i és admissible la reclassificació proposada, si bé han de complir-se dos condicionants per al seu desenvolupament. Respecte a la ronda del nucli urbà s'indica que la seua construcció pot generar afeccions a tercers i, per tant, la seua construcció requereix l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat.  
- Sobre la base d'aquests 6 paràmetres de partida, el risc d'inundació afecta la proposta realitzada de la manera següent:  
• Sector ZND-RE-0.2 UE2 Deveses (sòl urbanitzat en classificació vigent): Si bé presenta risc d'inundació en les dues cartografies, les edificacions ja s'han executat i, per tant, s'han d'aplicar les mateixes mesures que per a la resta de sòl urbà consolidat.  
• Sector ZND-RE-0.3 UE3 Deveses (sòl urbanitzat en classificació vigent; té programa aprovat): Presenta risc d'inundació per la cartografia de l'SNCZI. S'ha d'incloure en la fitxa del sector aquesta afecció i la justificació de l'article 20 del PATRICOVA i l'article 14 bis del Reglament del domini públic hidràulic (RDPH).  
• Sector ZND-RE-1.1 Torrecremada (sòl rural en classificació vigent D-10. Les NUT indiquen que està programat per sectors Ronda Nord, Madrigueres Nord, Torrecremada i UNO1; en la proposta no s'han trobat dades sobre el desenvolupament del sector Ronda Nord, si bé en les NU s'indica que el seu desenvolupament requerirà l'elaboració d'un pla parcial). Parcialment afectat per perillositat 6 i geomorfològica del PATRICOVA, a més d'estar en zona inundable en SNCZI.  
  
Tal com s'ha indicat, l'últim pronunciament sobre aquest sector es produeix durant la celebració de la CEA:  
«Es tracta d'un àmbit menut envoltat quasi totalment per sòl urbanitzat situat en el tram final de la zona S del desaigüe del barranc del Regatxo. Les mesures plantejades en el Pla General i recollides en l'estudi d'inundabilitat, aigües amunt, determinen que deuen imposar-se millores per minimitzar la situació puntual d'inundabilitat existent i els calats molt baixos on són possibles mesures complementàries per l'edificació que minimitzen la vulnerabilitat»  
Acaba concloent que és possible la seua classificació si bé s'han d'incloure dues condicions en les fitxes del sector:  
a) Corregir els aspectes de l'estudi d'inundabilitat plantejat adequat a les mesures correctores que es recullen en els informes emesos fins al 3 de març de 2020.  
b) L'obligació de determinar les consideracions per l'edificació (atenent el que s'especifica en l'annex I del PATRICOVA).  
A l'efecte de l'article 25.4 del TRLA, l'informe de la CHX posposa l'elaboració de l'estudi d'inundabilitat a la fase d'ordenació detallada i concorda igualment amb aquests condicionants.  
• Sector ZND-RE-1.2 Madrigueres (en classificació vigent part està urbanitzat, D-04, i la resta és sòl rural, D-10 i PL-09). La zona nord està parcialment afectada per perillositat 6 i geomorfològica del PATRICOVA, a més d'estar en zona inundable en SNCZI.  
L'informe del SOT no es pronuncia sobre això i la CHX, en termes similars als del sector ZND-RE-1.1 Torrecremada, si bé únicament ha de justificar el compliment de l'article 14 bis de l'RDPH per no trobar-se en zona de flux preferent.  
El risc s'analitza en el mateix estudi d'inundabilitat sense aprovació, per la qual cosa les cartografies aplicables són les del PATRICOVA i SNCZI (a falta d'informe del SOT que determine quina de les dues hi és aplicable; pel principi de precaució ja esmentat s'adopten les dues). En aquestes el risc està localitzat i es poden concretar les parts no viables d'acord amb aquesta:  
S'ha d'excloure del sector les zones afectades per perillositat 6 i geomorfològiques incloses en PL-09 de les NUT per aplicació de l'article 18.1 del PATRICOVA. La resta d'àmbit inundable afecta sòl urbanitzat D-04 i, per tant, es poden mantindre si justifiquen l'article 20 del PATRICOVA i l'article 14 bis de l'RDPH.  
• Sector ZND-RE-1.5 Capçades (abans ZND-RE-1.6) (sòl urbanitzat en classificació vigent S-02 i S-04): Es troba tot afectat per perillositat en el PATRICOVA i per zona inundable i zona de flux preferent en l'SNCZI.  
En l'informe del SOT es distingeixen dues zones, la sud i l'oest. La zona sud es considera admissible si es mantenen els barrancs existents en canal obert. Es recomana la desclassificació de la zona oest per l'afecció existent, si bé ho deriva a un estudi d'inundabilitat posterior en aplicació de l'article 19 del PATRICOVA.  
La CHX, igual que en casos anteriors, deriva a un estudi d'inundabilitat posterior la justificació dels articles 9 i 14 bis de l'RDPH.   
En aquest cas, en tractar-se de sòl urbanitzat es consideren vàlids elts dos pronunciaments i es deriva la concreció d'usos dins del sector a l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat, circumstància que haurà de plasmar-se en les fitxes. Igualment haurà de plasmar-se en fitxes la classificació com a SNU dels llits dels barrancs i l'establiment de franges de zona verda al voltant d'aquests i la definició de la infraestructura verda, en aplicació dels articles 23.3 i 23.4 del PATRICOVA.  
  
• Sector ZND-TR-1.1 Tres Torres (sòl rural en classificació vigent PL-09). Afectat per perillositat geomorfològica en el PATRICOVA i no estudiat per l'SNCZI.  
Com que no existeix estudi d'inundabilitat aprovat, en aplicació de l'article 18.1 del PATRICOVA s'ha d'excloure del sector la zona afectada per perillositat geomorfològica.  
• Sector ZND-TR-1.2 Mistelera (sòl rural en classificació vigent X-06): Afectat per perillositat geomorfològica en el PATRICOVA i no estudiat per l'SNCZI.  
Falta d'informe del SOT. Com que no existeix estudi d'inundabilitat aprovat, en aplicació de l'article 18.1 del PATRICOVA s'ha d'excloure del sector la zona afectada per perillositat geomorfològica.  
• Sector ZND-TR-1.3 Sant Pere (sòl rural en classificació vigent LN-08). Afectat per perillositat 6 i geomorfològica pel PATRICOVA i per zona inundable per a 500 anys per l'SNZCI.  
No està informat pel SOT. La CHX assenyala que ha de justificar el compliment de l'article 14 bis de l'RDPH.  
A la vista que tot el sector es troba afectat per perillositat d'inundació pel PATRICOVA, davant la falta d'informe del SOT i la falta d'estudi d'inundabilitat, s'ha d'inadmetre la creació del sector, ja que s'està produint una reclassificació de sòl no urbanitzable (art. 18.1 del PATRICOVA).  
• Ronda viària i ZND-DOT-1.1 Estació Intermodal (la nova estació i un tram de la ronda es localitzaria en sòl rural D-10, mentre que la resta en sòl urbanitzat D-03 i D-02): Afectat per perillositat 3 i geomorfològica pel PATRICOVA, mentre que en l'SNZCI està en zona inundable i zona de flux preferent.  
El tram de la ronda, situada al costat del parc de les Vessanes, ha rebut informe del SOT en què s'indica que la seua construcció podria canviar el flux de l'aigua i afectar tercers en el risc d'inundació, a més de condicionar el seu desenvolupament a l'aprovació d'un estudi d'inundabilitat.  
No es comparteix aquest criteri de posposar l'aprovació de l'estudi d'inundabilitat ja que, tal com assenyala l'article 17.2 del PATRICOVA: «Es prohibeix la realització d'obres d'infraestructura que siguen vulnerables o puguen modificar negativament el procés d'inundació incrementant els danys susceptibles de produir-se a conseqüència d'aquesta».  
  
Com que en aquests moments no existeix un estudi d'inundabilitat que indique que no existeix perillositat d'inundació, no resulta possible la planificació d'aquest tram de la ronda (entre el ZND-RE-1.1 i l'avinguda de Joan Fuster).  
A més, a causa d'aquesta mateixa mancança els àmbits situats en sòl rural (D-10) no podran reclassificar-se en aplicació de l'article 18.1 del PATRICOVA (la proposta el considera sòl urbanitzable). Si en un futur desitja instal·lar-se allí l'estació intermodal haurà de realitzar-se un estudi d'Inundabilitat i modificar posteriorment el planejament urbanístic.  
Respecte al tramvia que circularà per l'avinguda de Joan Fuster, el SOT no s'ha pronunciat recentment. Sí que ho va fer l'any 2014, quan es va tramitar l'expedient del Pla especial de la ronda de Dénia, assenyalant que els canvis de rasant podrien incrementar la inundació cap al sud d'aquesta i afectar tercers. Per això, en aplicació de l'article 17.2 esmentat no resulta adequat incloure aquestes obres en la planificació fins que no es dispose d'un estudi d'inundabilitat aprovat.  
  
La nota aclaridora presentada durant la CEA reitera que és necessari elaborar un estudi d'inundabilitat per a l'execució de la ronda.  
En conclusió, per aplicació de l'article 17.2 del PATRICOVA s'ha d'excloure del PGE tot el ZND-DOT-1.1. i el traçat de la ronda.  
El traçat de tota la ronda, juntament amb les seues rotondes, no s'ha d'incloure en els plans d'ordenació del PGE, ja que requereix l'aprovació d'un estudi d'inundabilitat. Aquest aspecte s'inclourà en les fitxes dels sectors afectats. (En la cartografia d'inundabilitat únicament no resultaria afectada la part est del polígon industrial, però per coherència resulta convenient no incloure-la en la cartografia ja que es desconeix com seria la connexió amb la zona sud i la zona nord.)  
• ZND-DOT-1.2 Parc de les Vessanes: (sòl rural en classificació vigent D-10) Afectat per perillositat 3 i geomorfològica pel PATRICOVA, mentre que en l'SNZCI està en zona inundable i zona de flux preferent.  
És una zona verda l'ús de la qual és compatible amb la normativa del PATRICOVA; no obstant això, haurà de mantindre la classificació de sòl no urbanitzable en aplicació de l'article 18.1 del PATRICOVA. Haurà de justificar-se el compliment de l'RDPH.  
• ZND-DOT-1.4 Parc de les Alqueries (sòl rural en classificació vigent S-06): Afectat per perillositat 3 i 6 del PATRICOVA, mentre que en l'SNZCI està en zona inundable i zona de flux preferent.  
És una zona verda l'ús de la qual és compatible amb la normativa del PATRICOVA; no obstant això, haurà de mantindre la classificació de sòl no urbanitzable en aplicació de l'article 18.1 del PATRICOVA. Haurà de justificar-se el compliment de l'RDPH.  
• Antic ZND-RE-1.5 El Fortí. Com ja s'ha indicat, aquest sector ha desaparegut en la nova proposta. Part s'ha convertit en urbà terciari (ZUR-TR-FR). La resta sembla ser que s'ha classificat com a zona verda del sòl urbà (aquesta circumstància no queda molt clara ja que no s'ha aportat pla d'ordenació).  
A les zones verdes s'apliquen els mateixos preceptes que al Parc de les Alqueries: no es pot reclassificar però es pot destinar a zona verda.  
Respecte al ZUR-TR-FR El Fortí, se li apliquen els mateixos preceptes que al ZND-RE-1.1 Torrecremada, i és possible la seua classificació ja que els calats són nuls o molt baixos, si bé s'han d'incloure dues condicions en les fitxes de zona:  
a) Corregir els aspectes de l'estudi d'inundabilitat plantejat adequat a les mesures correctores que es recullen en els informes emesos fins al 3 de març de 2020.  
b) L'obligació de determinar les consideracions per l'edificació (atenent el que s'especifica en l'annex I del PATRICOVA).  
• ZND-DOT-1.5 IES M. Ivars (sòl rural en classificació vigent D-10): Afectat per perillositat 6 i geomorfològica del PATRICOVA. Es pretén l'ampliació de l'institut adjacent.  
No s'ha aportat informe del SOT que determine que no hi resulta aplicable la cartografia del PATRICOVA, per la qual cosa s'ha de considerar pel principi de precaució.  
En virtut del que s'assenyala en l'article 10.9 del Decret 104/2014, de 4 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova la norma tècnica en matèria de reserves dotacionals educatives, no resulta adequat situar una reserva d'ús escolar sobre sòl inundable i, per tant, no resulta admissible.  
  
No obstant això, l'elaboració de l'ordenació detallada del sector adjacent ZND-RE-1.1 Torrecremada va requerir l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat, per la qual cosa seria possible incloure la superfície del ZND-DOT-1.5 en aquest sector i que siga aquest estudi el que determine la ubicació concreta de la reserva escolar en un àmbit no inundable.  
  
• ZND-DOT-1.7 Parc Gandia (sòl rural en classificació vigent PL-09): Afectat per perillositat 6 i geomorfològica del PATRICOVA, mentre que en l'SNZCI està en zona inundable.  
És una zona verda l'ús de la qual és compatible amb la normativa del PATRICOVA; no obstant això, haurà de mantindre la classificació de sòl no urbanitzable en aplicació de l'article 18.1 del PATRICOVA i justificar-se el compliment de l'RDPH.  
• ZUR-DOT-BD: En l'última proposta es disposa una reserva escolar d'uns 15.000 m² en lloc de la zona verda inicialment prevista. Es troba afectat per perillositat geomorfològica i, per tant, no és el lloc més adequat sense que prèviament no es justifique l'absència de risc per mitjà de l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat.  
• Sectors no afectats segons informes emesos: ZND-RE-0.1 Marquesa, ZND-RE-1.3 Pinaret, ZND-RE-1.4 Riurau, ZND-DOT-1.3 Poliesportiu, ZND-DOT-1.6 IES núm. 4, ZND-DOT-1.8 Riurau i ZND-DOT-1.9 Nova Dénia.  
- Segons l'annex IV, apartat 1.1, de la LOTUP, les zones amb important risc d'inundació han de zonificar-se com a ZRP-RI (què es considera «important risc» no es defineix com a tal en la normativa).  
  
Tal com s'ha indicat, fins al moment la cartografia de riscos aplicable pot ser tant la de l'SNCZI com la del PATRICOVA i, per tant, en aplicació del principi de precaució tot el sòl considerat com a inundable per aquestes es considerarà com a ZRP-RI.  
D.3. Segellament de sòl. Adaptació a l'ETCV  
- El planejament proposat ha de justificar i limitar el segellament del sòl. La Comissió Europea, a través de l'Estratègia temàtica per a la protecció del sòl, ha inclòs el segellament del sòl (ocupació del sòl) com un greu problema a escala de la UE, i està en procés l'elaboració d'una directiva marc. El segellament del sòl provoca una pèrdua irreversible de les funcions biològiques del sòl, tant a nivell de control de la infiltració/evaporació de l'aigua de pluja com el control dels escolaments, la fragmentació de paisatges i hàbitats, així com la pèrdua definitiva de sòl per a la producció d'aliments.  
L'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana es pronuncia en els mateixos termes i determina els creixements màxims admissibles per a cada municipi. En aquest cas, per a usos residencials el límit s'estableix en 836.705 m², i per a activitats econòmiques s'estableix en 698.785 m².  
- La Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge ha emés informes el 5 de maig de 2015, el 21 de desembre de 2017 i el 12 de juny de 2019.  
En l'últim informe s'assenyalava que la proposta per a ús residencial era de 927.600 m² i que, per tant, sobrepassava un 11 % el que s'estableix en l'ETCV. (Nota: En aquest còmput únicament s'incloïen els sectors de sòl urbanitzable residencials.)  
A la vista d'aquest informe, l'Ajuntament va modificar la proposta i finalment en va resultar una superfície de 82,20 ha de sòls urbanitzables d'ús residencial (vegeu l'apartat B.5:4), una quantia inferior a les 83,67 ha de l'ETCV.  
- Una vegada estudiat l'informe emés per la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge cal fer una sèrie de puntualitzacions respecte a aquest:  
\* D'una banda, no s'han comptabilitzat tots els equipaments annexos que es proposen com a sòl urbanitzable amb la denominació de ZND. En l'informe del 21 de desembre de 2017 sí que s'analitzaven aquests, si bé alguns no es computaven pel seu caràcter supramunicipal (com l'estació intermodal) o els parcs públics (referent a això cal puntualitzar que posteriorment, per mitjà de la Llei 1/2019, es va introduir una modificació en l'article 24.2 de la LOTUP en la qual s'indica que els parcs públics al voltant dels nuclis no es computa).  
Per això, la superfície dels equipaments restants, noves reserves de sòl educatiu i l'ampliació del poliesportiu ha de computar-se, i és la mateixa de 9,38 ha.  
\* D'altra banda, no s'ha tingut en compte el sòl urbà pendent d'edificació el segellament del qual es proposa igualment.  
En l'informe de 5 de maig de 2015 s'indicava que havia de considerar-se l'oferta d'habitatges sense ocupar i el sòl urbà vacant. En l'informe de 21 de desembre de 2017 es fa menció al fet que s'ha realitzat aquest estudi però, no obstant això, no s'ha inclòs en el còmput del sòl segellat, igual que tampoc es realitza en l'informe de juny de 2019.  
  
En aquest estudi s'indica que hi ha sòl vacant per a edificar 4.507 habitatges, que es desglossen segons les diferents zones del sòl ZUR. També s'indica la superfície del sòl vacant, si bé no es fa el sumatori total que suposaria. Analitzant per damunt les dades destaquen com a grans bosses de sòl vacant les següents:  
  
Àmbit Zona Nom Sup. (m²) Habitatges  
Montgó ZUR-RE-MO Montgó 500.936 626  
Montgó ZUR-RE-M6 Marquesa VI 120.261 156  
Montgó ZUR-RE-MR Marquesa 70.858 89  
Deveses ZUR-RE-DV Deveses 217.941 500  
Disseminat ZUR-RE-MP Monte Pego 264.941 226  
Marines ZUR-RE-MD Marines 104.826 397  
 Total 1.279.763 1.994  
  
  
- Es pot observar que amb aquests criteris la quantia de sòl urbà pendent d'edificar supera àmpliament les limitacions de l'ETCV (836.705 m²) de segellament de sòl per a ús residencial, la qual cosa suposaria que no es podrien admetre nous creixements d'aquest ús.  
L'ETCV preveu algunes excepcions per a superar aquest límit. Podria aplicar-se la directriu 88.a de l'ETCV i permetre creixements per al tancament de trames urbanes, la qual cosa suposaria segellar el sòl fins al traçat de la nova ronda que discorre per l'oest del nucli urbà, el tancament dels buits en la zona de la costa de les Deveses (ZND-RE-0.2 i ZND-RE-0.3) i el tancament al sud del nucli delimitant la zona verda (ZND-RE-1.5 Capçades).  
A les pedanies de la Xara i Jesús Pobre igualment serien admissibles creixements que tancaren la trama, però no tal com s'han plantejat en el ZND-RE-1.3 Pinaret i el ZND-RE-1.4 Riurau, on es preveuen creixements diferents d'aquest propòsit.  
A Jesús Pobre, el carrer del Pinaret constitueix ja per si mateix la vora urbana i, per tant, no cal plantejar el creixement ZND-RE-1.4 al sud d'aquest. No obstant això, seria preferible plantejar el segellament de sòl amb creixements a l'oest del ZND-RE-1.4, ja que aquest sòl es troba parcialment transformat amb edificacions i vials (vegeu l'annex 2).  
A la Xara, únicament podria considerar-se com a vàlid el creixement fins al nou vial proposat en ZND-RE-1.3 per a considerar-lo com a tancament de trama (vegeu la zona ratllada de l'annex 3).  
El ZND-RE-0.1 Marquesa IV s'inclou dins del Pla parcial Marquesa ja aprovat i a més disposa de projecte d'urbanització presentat davant l'Ajuntament. En la foto aèria s'observen alguns vials i, per tant, podria igualment exceptuar-se i considerar-lo com un tancament de trama.  
  
Respecte als equipaments es podria aplicar igualment la directriu 88 de l'ETCV, considerant l'ampliació del poliesportiu (ZND-DOT-1.3) com un tancament de trama o els ZND-DOT d'ús educatiu com a necessaris per a complir els estàndards urbanístics del sòl urbà ja consolidat.  
  
En el creixement sobre el qual no caldria aplicar cap excepcionalitat i, per tant, no seria admissible seria el ZND-RE-1.2 Madrigueres.  
D.4. Recurs hídric  
- D'acord amb el que indica l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de 19 de juliol de 2019, el municipi és titular de diversos drets d'aprofitament d'aigües subterrànies per una quantia de 6.502.069 m³/any per al proveïment a la població. Considera com a demanda potencial del Pla la quantia de 7.700.000 m³/any (6.800.000 m³/any per al consolidat urbà i 720.000 m³/any per als nous creixements). Com que no es disposa de prou recurs, a l'efecte de l'article 25.4 del TR de la Llei d'aigües s'emet un informe favorable condicionat a la construcció d'una planta dessaladora en el riu Racons. Amb la construcció d'aquesta planta de dessalació i potabilització s'aconseguiria un cabal de 8.350.000 m³/any.  
- En la memòria informativa s'aporten les dades del consum actual, 6.025.412 m³/any, amb el desglossament següent (considerant un consum per habitatge de 266 l/dia i de 4.000 m³/ha any per a les activitats):  
  
Hab. permanents: 17.255: 4.185.002 m³/any  
Hab. secundaris: 12.575: 626.696 m³/any  
Hab. turístics: 9.764: 778.568 m³/any  
Hab. buits: 3.746: 224.026 m³/any  
Activitats: 52,78 ha: 211.120 m³/any  
- En l'apartat 2.3.2 de la memòria Justificativa s'inclou el càlcul de la demanda una vegada que es desenvolupe el pla. Aquestes dades es van actualitzar i adaptar a l'última proposta realitzada (vegeu l'apartat B.5.4). Els nous desenvolupaments requeririen 700.000 m³/any:  
Hab. permanents: 2.081: 510.000 m³/any  
Hab. secundaris: 802: 40.000 m³/any  
Hab. turístics: 208: 20.000 m³/any  
Hab. buits: 163: 0 m³/any  
Activitats: 31,70 ha: 130.000 m³/any  
Mentre que el sòl vacant en el sòl urbà requeriria 1.000.000 m³/any, que sumats als anteriors suposen 1.700.000 m³/any de nous consums proposats pel pla.  
Si li sumem el consum actual, 6.025.412 m³/any, s'obté la quantia total requerida, 7.730.000 m³/any, que és lleugerament superior a l'assenyalada en l'informe de la CHX.  
- Segons l'informe de la CHX, el volum d'aigua que quedaria condicionat a la necessitat de la construcció de la planta dessaladora/potabilitzadora seria d'1.227.931 m³/any (7.730.000 - 6.502.069). Si, tal com s'indica, el consum actual és de 6.025.412 m³/any, això suposa que únicament es disposaria de 476.657 m³/any per a les noves propostes, aproximadament la quarta part de les necessitats requerides.  
No es considera adequat posposar a l'ordenació detallada, tal com es condiciona en l'informe de la CHX, la construcció de la dessaladora, ja que la classificació del sòl i aquesta infraestructura pertanyen a l'ordenació estructural. No es pot classificar nou sòl urbanitzable si no es té la seguretat que disposen de recurs hídric. A més aquesta disponibilitat ha de ser tant física com jurídica, tal com assenyala la jurisprudència.  
  
- Respecte al condicionant assenyalat per la CHX (posada en marxa de les instal·lacions de dessalació i potabilització), hi ha dubtes sobre la seua aplicabilitat. L'Ajuntament ha aportat un escrit del director del Servei Municipal del Cicle Integral de l'Aigua a Dénia datat el 20 de desembre de 2019 en el qual assenyala que aquesta infraestructura està en funcionament des de 1992 i que la seua existència és coneguda per la Confederació, ja que fa presa de mostres de l'abocament periòdicament.  
  
En conseqüència, abans de l'aprovació definitiva haurà de realitzar-se un pronunciament de la Confederació Hidrogràfica eliminant aquest condicionant. En cas contrari, únicament es podran admetre noves propostes de creixement, tant en sòl urbà com urbanitzable i per a qualsevol ús, que requerisquen un consum hídric de 476.657 m³/any.  
  
D.5. Depuració d'aigües residuals. Aigües pluvials  
- L'EPSAR ha emés informe en el qual assenyala que si bé els cabals mitjans anuals poden absorbir-se per les dues EDAR existents, no ocorre el mateix amb els cabals punta que es produirien en els mesos de major acumulació de població. S'indica que l'increment de cabal pot superar les capacitats de les plantes (la Confederació informa igualment que el sistema ha de ser capaç d'absorbir els cabals punta):  
  
\* EDAR Dénia - el Verger: mesos, durant els mesos de juliol, agost i novembre.  
\* EDAR Dénia-Ondara-Pedreguer, durant els mesos d'agost, setembre, octubre i novembre.  
Aquesta circumstància no resulta admissible, ja que l'aigua residual ha de depurar-se durant tot l'any i l'Ajuntament assenyala que es preveurà en la cartografia la superfície d'ampliació si s'aprova el projecte per a això. Per a assegurar-se que no es produeixen nous desenvolupaments sense que estiga executada aquesta obra s'haurà d'incloure en les seues fitxes el condicionant de la necessitat de la verificació de la capacitat del sistema de sanejament i a l'obtenció de nou informe de l'EPSAR. En el cas que el sistema siga insuficient per a absorbir les noves demandes, s'haurà de preveure a càrrec de l'actuació l'ampliació del sistema de sanejament o bé no podrà procedir-se al seu desenvolupament.  
- D'altra banda es coneix que hi ha àmplies zones de sòl urbà consolidat en els àmbits de les Rotes i el Montgó que no tenen clavegueram. La Confederació estima que són uns 10.000 habitatges els que resolen la seua depuració a través de sistemes individuals (fosses sèptiques i pous d'abocament).  
Aquest tipus de depuració no resulta admissible, ja que la qualitat de l'abocament que es fa al subsol és molt deficient, i es recorda que l'abocament directe o indirecte d'aigua susceptible de contaminar les aigües continentals requereixen l'autorització prèvia de la Confederació.  
- L'Ajuntament preveu l'elaboració d'un pla director de sanejament per a preveure i programar temporalment la realització d'infraestructures de sanejament en les zones que no en tenen i les millores que s'estimen necessàries en la xarxa existent.  
No obstant això l'elaboració d'aquest pla s'ha posposat a un futur indeterminat, sense concretar-se en aquest pla general estructural.  
- En relació amb el Pla director de sanejament, en l'òrgan ambiental consten les dades següents: el 13 de maig de 2010 es va rebre la proposta d'aquest pla i es va obrir l'expedient 35/2010 EAE. La Comissió d'Avaluació Ambiental va emetre el document de referència en sessió celebrada el 27 de juny de 2013. El 29 de gener de 2018 es va publicar el seu sotmetiment al tràmit d'informació pública. El 10 de desembre de 2018 es va declarar la caducitat del DR emés i l'arxivament de l'expedient perquè no es va sol·licitar en termini l'emissió de la DATE.  
  
Els problemes que es pretenien solucionar en aquest pla eren:  
- Abocament de les aigües residuals a llit públic, o infiltrades en el terreny, sense haver sigut convenientment depurades.  
- Filtracions de cabals paràsits a les Marines.  
- Filtracions de cabals paràsits al nucli urbà.  
- Contaminació provocada per l'aigua de pluja a les Deveses, les Marines, el nucli urbà, el Montgó-les Rotes, Jesús Pobre i la Xara.  
  
- En l'informe ambiental emés el 12 de maig de 2011 ja s'indicava que aquest problema hauria de quedar resolt i s'esperava que aquest pla director de sanejament s'haguera inclòs dins d'aquest pla general estructural.  
Com que aquest problema no es pot agreujar sense que estiga solucionat, o prevista la seua solució, s'haurà d'incloure en la normativa que no serà possible concedir noves llicències d'obres en les zones de les Rotes i el Montgó fins que s'aprove el Pla director de sanejament esmentat.  
D.6. Canvi climàtic  
- En el document de referència s'indicava la necessitat d'estudiar l'erosió costanera i en l'informe ambiental de 12 de maig de 2011 s'indicava la necessitat que «la planificació urbanística haurà de tindre en compte els efectes del canvi climàtic en les alternatives plantejades»  
  
- En l'AATE i en la resta de la documentació del Pla no s'han estudiat aquests efectes.  
- Un d'aquests és el calfament dels mars i l'erosió de la costa per l'increment del nivell del mar. Això pot afectar els nous creixements que es proposen vora la costa que podrien resultar inundats o afectats per l'onatge en els dies de temporal.  
- A més, s'ha de tindre en compte que els creixements edificatoris vinculats al sector turístic de sol i platja també es poden veure afectats pel canvi climàtic: la pujada de les temperatures màximes i l'augment dels dies de calor, l'increment del nombre de fenòmens climàtics extrems, l'alteració del paisatge, l'erosió de la costa per increment del nivell del mar o la proliferació d'espècies percebudes com a perilloses o antiestètiques (mosquits, algues, meduses…).  
Aquests efectes podrien amenaçar el sector i variar les pautes de consum de la demanda, substitució de destinacions, alteració de fluxos i estacionalitat turística...  
- Conseqüentment i aplicant el principi de precaució, fins que no s'analitzen els efectes del canvi climàtic no es podrà transformar el terreny situat al costat del mar, ja que pot afectar els usos que finalment puguen establir-se.  
En un principi, les zones afectades serien ZND-RE-0.3 UE3 Deveses, ZND-RE-1.1 Torrecremada i el ZUR-TR-FR El Fortí. No obstant això, la part de Torrecremada afectada s'ha eliminat pel risc d'inundació, igual que el ZUR-TR-FR El Fortí, tal com s'ha descrit en l'apartat D.2.  
D.7. Infraestructura verda i paisatge  
- En l'últim informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 19 de juny de 2019, s'estableixen una sèrie de determinacions, de les quals es poden destacar les següents:  
• Es considera inadequat l'ús d'habitatge en l'SNU inclòs en la infraestructura verda.  
• Completar la definició de la infraestructura verda en els nuclis urbans i el seu entorn immediat i assegurar la seua continuïtat.  
• Falta de definició de les zones d'afecció visual a banda i banda de les principals vies de circulació i de la normativa que les regula.  
• Incloure en la infraestructura verda les zones amb riscos naturals, especialment el d'inundació.  
• Garantir una vora urbana adequada.  
• Sector terciari Mistelera: La seua ubicació desvirtua la configuració i identitat paisatgística del nucli de la Xara i afecta negativament la unitat de paisatge creant un nou continu urbà. S'haurà de redelimitar i reduir pel sud de manera que es cree una franja de SNU amb el nucli residencial.  
• En l'SNU situat en la franja de 1.000 metres des de la ribera del mar es prohibirà l'ús de naturalesa industrial i l'estacionament de maquinària i de vehicles.  
• S'assenyalen dos indicadors relatius als objectius de paisatge que han d'incorporar-se.  
- Tal com s'ha indicat en l'apartat B.5.4, l'Ajuntament va presentar nova documentació el 18 de desembre de 2020 en què es preveia el que s'indica en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
  
Respecte al sector Mistelera, s'indica que serà difícil separar el continu urbà, ja que s'han executat obres d'urbanització en la CV-724 per a millorar l'accés a l'hospital, i a aquesta carretera se li ha donat un tractament de travessia urbana (incorporen fotografies sobre l'estat actual).  
  
Per a complir les indicacions, s'assenyala que es realitzarà la «inclusió de normes d'integració paisatgística per a l'ordenació del sector Mistelera, que forcen la separació entre les parcel·les edificables (privatives i/o dotacionals) del sector i el nucli urbà de la Xara»  
Es desconeix si les correccions realitzades hauran esmenat el que s'indica en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge i, per tant, abans de l'aprovació definitiva s'haurà d'obtindre nou informe d'aquest servei.  
D.8. Via Litoral  
La Via Litoral és un itinerari apte per a la mobilitat no motoritzada que connecta tot el litoral de la Comunitat i que pertany a la infraestructura verda, i es regula en la directriu 137 de l'ETCV (i l'article 17 del PATIVEL en el cas que continue vigent).  
En les fases següents del procediment d'aprovació d'aquest PGE haurà d'incorporar-se un pla amb el seu traçat i introduir en les normes urbanístiques la regulació per a la seua execució, que ha de rebre informe favorable de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge prèviament a l'aprovació definitiva.  
D.9. Sòl no urbanitzable: ús d'habitatge aïllat i familiar  
- L'article 197.1.b de la LOTUP regula la implantació d'habitatges aïllats i familiars en el sòl no urbanitzable i estableix una parcel·la mínima d'1 ha. D'aquesta manera, la legislació urbanística està definint la capacitat de càrrega del sòl per a albergar aquest tipus d'ús a fi de mantindre el seu caràcter rural.  
El Pla preveu la possibilitat de construir noves edificacions per a implantar aquest ús en les zones ZRC-AG0, ZRC-AG1, ZRC-AG2, ZRC-AG3 i en ZRP-MU-PL. La superfície d'aquestes zones s'indica en les fitxes corresponents, però per contra no s'han aportat dades dels habitatges existents que ens permeten valorar la situació en què es troba en l'actualitat. No obstant això, a través de l'estudi de la foto aèria s'han pogut comptabilitzar aproximadament els habitatges existents, cosa que ens permet fer una estimació de la capacitat actual. A continuació es procedeix a analitzar la situació en les zones proposades:  
• ZRC-AG0: Conformat per l'extradós immediat a les edificacions costaneres de les Marines i les Deveses. La seua superfície és de 266,51 ha. La major part de la seua extensió es troba en zona amb perillositat d'inundació i, per tant, per aplicació de l'article 18 del PATRICOVA l'ús d'habitatge no estaria permés. Només existeix una superfície d'unes 100 ha sense risc situada entre els barrancs de l'Alberca i de l'Alter en què seria possible la proposta realitzada (habitatge vinculat a l'activitat agrícola), ja que s'han pogut comptabilitzar uns 45 habitatges.  
  
• ZRC-AG1: Té una extensió de 138,34 ha i es localitza en la zona del barranc de Santa Paula, al sud del polígon industrial. Amb independència que una part es troba en zona inundable i seria igualment aplicable l'article 18 del PATRICOVA, s'han comptabilitzat 128 habitatges i, per tant, pràcticament s'arriba a la capacitat admissible del territori. En conseqüència, s'ha d'indicar que en aquesta zona no es pot permetre aquest ús.  
• ZRC-AG2: Constitueix el mosaic agrari de l'entorn de Jesús Pobre. Té una superfície de 227,88 ha i únicament es permeten habitatges vinculats a l'activitat agrària. En l'actualitat hi ha molt pocs habitatges i, per tant, no hi ha inconvenient a permetre aquest ús.  
• ZRC-AG3: Es troba als voltants del riu Gorgos i té una extensió de 225,04 ha. Es troba allunyat de les zones més poblades i la presència d'habitatges és escassa. Es proposa permetre aquest ús sense més limitacions que les assenyalades en la LOTUP. Si tenim en compte exclusivament la capacitat del territori, no hi hauria inconvenient a permetre aquest ús.  
• ZRP-MU-PL: El Pla de Dénia, amb una superfície de 1.451 ha, alberga la major part dels sòls agrícoles de regadiu del municipi. La proposta del pla és permetre l'habitatge únicament si està vinculat a l'activitat agrària. Si bé hi ha un gran nombre d'habitatges unifamiliars construïts (amb alguns àmbits en els quals convindria delimitar plans de minimització d'impactes), únicament s'arriba a la capacitat admissible al sud de la CV-725 amb 351 habitatges en 385 ha. Al nord d'aquesta carretera s'han comptabilitzat uns 304 habitatges i, per tant, se'n podrien construir algunes més amb les limitacions proposades.  
En conseqüència, des del punt de vista ambiental, considerant el segellament del sòl, el consum de recursos i altres efectes sobre el territori derivats de l'existència d'habitatges aïllats en el sòl no urbanitzable, no es consideren compatibles nous habitatges de tipus aïllat i familiar en els àmbits següents i, per tant, s'hauran de modificar les fitxes de zona en aquest sentit: ZRC-AG1, al sud de la CV-725 en ZRP-MU-PL i àmbits que presenten risc d'inundació de ZRC-AG0 (que tal com s'ha indicat han de canviar la seua denominació a ZRP-RI).  
  
- S'ha de corregir el «Quadre general de característiques de les construccions i dels usos» en relació amb l'ampliació dels habitatges existents. Per a poder dur-ho a terme s'han de complir els requisits generals assenyalats en l'article 197.1.b de la LOTUP.  
A més, per als casos en què es vincule l'habitatge a l'ús agrari de la parcel·la, serà necessari incloure en l'articulat de les NU la necessitat que el titular tinga la condició d'agricultor professional i altres requisits descrits en l'article 197.b de la LOTUP (informes previs necessaris, superfície mínima, vinculació a l'explotació...).  
D.10. Sòl no urbanitzable: ús de ramaderia intensiva  
- La possible implantació de granges únicament es preveu en les zones ZRC-AG3 i ZRP-MU-GA. A més, en les NU s'estableix una distància de separació amb zones urbanes o urbanitzables de 1.000 metres per a granges porcines i de 500 metres per a la resta.  
- Es consideren adequades les zones triades per a la seua implantació, allunyades dels àmbits més turístics i poblats, així com les distàncies de separació triats. No obstant això, cal fer una sèrie de puntualitzacions que s'han de tindre en compte:  
• La distància de separació també és aplicable als nuclis de població dels municipis veïns (com el cas urbà de Gata de Gorgos). Aquest aspecte s'haurà d'incloure en la fitxa de la zona ZRC-AG3.  
• En ZRC-AG3, no resulta adequat que es permeta la implantació d'usos residencials per les molèsties i queixes que generaria als nous usuaris. No obstant això, els usuaris vinculats a l'activitat agrària estan més habituats a conviure amb aquests usos, de manera que les molèsties disminueixen. En conseqüència, s'imposarà com a condicionant a la implantació d'habitatges la necessitat que estiguen vinculats a l'activitat agrària, igual com s'ha fet en la resta de zones.  
• Pel mateix motiu, en ZRC-AG3 no resulta adequada la localització d'allotjaments de caràcter terciari.  
D.11. Sòl no urbanitzable: ús d'establiment d'allotjament turístic i restauració  
- En la proposta es permet implantar aquests usos en ZRC-AG0, ZRC-AG1, ZRC-AG3, ZRC-AG4, ZRP-MU-PL i en ZRP-MU-GA si estan vinculats a la carretera.  
- Aquests usos es regulen en l'article 197.1.f.1 de la LOTUP i la seua implantació requereix una distància mínima de separació de 5 km amb sòl vacant amb qualificació apta per a albergar-los.  
A causa de la disponibilitat de sòl en l'urbà i en els nous urbanitzables creats aquest requisit restringirà bastant la possibilitat de localitzar-los.  
Després d'aplicar la distància esmentada amb els sòls disponibles a Dénia s'observa que no seria admissible aquest ús en ZRC-AG0, ZRC-AG1 i ZRP-MU-PL.  
Però no sols cal fixar-se en el sòl del terme de Dénia, sinó que també influeix el sòl apte dels municipis veïns. En aquest cas hi ha sòls aptes per a localitzar l'ús al terme de Gata de Gorgos, els Poblets i el Verger que inviabilitzen també la implantació en ZRC-AG3, ZRC-AG4 i en ZRP-MU-GA.  
Per això s'arriba a la conclusió que només seria possible aquest ús en els casos excepcionals que preveu la LOTUP, com són la recuperació de patrimoni arquitectònic o en cas que es consideren d'interés per al desenvolupament turístic.  
- Per això han de corregir-se les fitxes d'aquestes zones per a preveure aquest ús únicament si es recupera el patrimoni arquitectònic o bé siguen d'interés per al desenvolupament turístic rural.  
D.12. Sòl no urbanitzable: ús de campaments de turisme  
En la proposta aquest ús es permet en les mateixes zones que en el cas anterior. A diferència de l'ús d'establiment d'allotjament turístic i restauració, la LOTUP no estableix cap requisit de distància i, per tant, a priori seria admissible en els àmbits proposats.  
No obstant això, no seria possible implantar aquest ús en zones inundables, per la qual cosa seria recomanable que es remarcara aquesta circumstància en les fitxes de zona corresponents.  
Cal reiterar el que s'ha indicat respecte a la incompatibilitat amb els usos de ramaderia intensiva i, per tant, en ZRC-AG3 no resulta adequada la seua localització.  
D.13. Sòl no urbanitzable: ús d'activitats industrials i productives  
  
Aquest ús no es preveu com a admissible en cap de les zones proposades i, per tant, haurà d'eliminar-se del Quadre general de característiques de les construccions i usos en SNU comú.  
Les activitats de desballestaments d'automòbils es consideren una activitat industrial regulada per l'article 197.1.e de la LOTUP i, per tant, igualment s'han d'eliminar d'aquest quadre.  
D.14. Sòl no urbanitzable: ús d'explotació de pedreres, extracció d'àrids i similars  
- En la major part de les zones es permet aquest ús, però únicament per a l'extracció de recursos hidrogeològics.  
També s'ha delimitat una zona, ZRC-EX, per a preveure aquest ús de manera específica i que correspon a la pedrera existent a la Garganta (Cova Negra). En la zona confrontant, ZRP-NA-GA, es permet l'extracció de recursos geològics en els perímetres de les concessions d'explotació actuals.  
- En relació amb la pedrera Cova Negra hi ha en l'òrgan ambiental els expedients següents:  
• Exp. 283/93 AIA. Primera declaració d'impacte ambiental (DIA) emesa el 16 de maig de 1995.  
• Exp. 013/13 AIA. Pla especial de la pedrera Cova Negra II. Es necessitava ampliar l'activitat i a la vista que l'ús no estava previst pel planejament va ser necessari tramitar aquest pla. La DIA es va emetre el 25 de març de 2013. Aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 12 de desembre de 2013.  
• 09/19 AIA. Projecte per a l'ampliació i restauració de la pedrera. Aquest expedient es troba tramitant-se en l'actualitat.  
S'hi adjunta plànol (annex 1) amb l'àmbit del Pla especial que va ser avaluat ambientalment i on es permetia l'ús extractiu, si bé s'assenyalaven una sèrie de condicionants sobre la concreció d'aquest àmbit:  
  
«2.a. Concretarà l'actuació a través d'una documentació, a tramitar davant l'òrgan substantiu de mines, que estarà composta pel projecte d'explotació, el pla de restauració integral (amb informe favorable de l'òrgan substantiu forestal) i l'estudi d'impacte ambiental. Aquesta documentació serà avaluada i s'emetrà la declaració d'impacte ambiental corresponent.»  
«3. Aquesta declaració versa sobre el Pla especial i el seu sentit favorable no pressuposa o condiciona, en absolut, el caràcter de la declaració següent, que avalua ambientalment el Projecte d'explotació i les mesures correctores del PRI.»  
«4. Per a evitar que l'activitat minera genere un nou impacte visual i paisatgístic als municipis adjacents i també en altres situats dins del camp visual (Gata de Gorgos, etc.), l'àmbit territorial de l'ampliació haurà de modificar-se de la manera següent: prenent com a referència les línies divisòries d'aigües pròximes, i d'acord amb la prescripció establida pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, les zones més elevades de la demarcació minera quedaran situades cinc metres per davall de cada línia divisòria; excepte en els voltants del pic Tossal Gros, on se situaran per davall de la cota 345 msnm.»  
  
- El promotor de la pedrera ha presentat, el 14 d'octubre de 2019, en la Conselleria una al·legació perquè la zona ZRC-EX s'ajuste a l'àmbit del Pla especial.  
En resposta a aquesta sol·licitud, s'ha d'assenyalar que el Pla general és un instrument urbanístic que té capacitat de modificar un Pla especial, i que l'Ajuntament té la iniciativa de decidir si es procedeix amb aquesta modificació. No obstant això, de la redacció del Pla general es desprén que l'ús extractiu està permés en la zona ZRP-NA-GA, de manera que possibilitaria l'ampliació de la pedrera, si bé no s'ha reflectit gràficament l'àmbit concret.  
Per això, en la fitxa de la zona ZRP-NA-GA es representarà gràficament l'àmbit del Pla especial aprovat, i s'assenyalarà que aquest és un límit provisional que queda condicionat al compliment dels condicionants de la DIA emesa el 25 de març de 2013.  
D.15. Contaminació acústica  
- Dénia compta amb un pla acústic municipal (PAM) aprovat el 28 de novembre de 2013. Tal com indica la normativa, disposa d'un mapa acústic i d'un programa d'actuacions.  
El PAM identifica les fonts de soroll i analitza els resultats obtinguts distingint entre zones d'oci, edificis sensibles, infraestructures i zones urbanes (nucli urbà, les Rotes, el Montgó, la Xara, Jesús Pobre, Monte Pego i les Marines).  
Les fonts de soroll predominants del municipi són les carreteres del terme municipal, els vials del nucli urbà, el trànsit ferroviari, l'activitat industrial del polígon, les zones d'oci i l'activitat portuària, la primera de les quals és la predominant. L'anàlisi també inclou les variacions que es produeixen en època vacacional.  
Entre les conclusions que s'obtenen es pot destacar que en el 100 % dels centres educatius i centres sanitaris se superen els límits de soroll fixats per la legislació, que la CV-725 i la CV-730 són les infraestructures que generen majors afeccions i que la principal font de soroll de totes les fonts analitzades la constitueix el trànsit rodat que circula pels carrers del municipi.  
El PAM proposa 25 mesures generals d'actuació distingint entre accions sobre la font emissora, actuacions sobre el mitjà de propagació, actuacions sobre el receptor i actuacions especials.  
- En referència als PAM i a la seua relació amb els instruments de planejament urbanístic, la legislació sectorial indica:  
• Article 25 de la Llei 7/2002, de protecció contra la contaminació acústica: «En els instruments de planejament urbanístic s'ha de preveure la informació i les propostes que contenen els plans acústics municipals.»  
• Article 17.1 del Decret 104/2006, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica: «[...] així com la informació i les propostes que contenen els plans acústics municipals han de ser previstos en els diferents instruments de planejament urbanístic o territorial, segons el que s'estableix en l'annex IV d'aquest decret.»  
• Annex IV del Decret 104/2006, per als municipis amb obligació de fer un PAM: «En aquest cas, l'instrument de planejament que s'estiga tramitant i, especialment, el planejament general del municipi, han de preveure en el seu disseny la informació i les propostes que conté el pla acústic municipal (PAM).»  
El planejament general del municipi ha de preveure, almenys, els aspectes següents:  
- Diferenciació entre les àrees acústiques previstes i existents, en funció de l'ús predominant que sobre aquestes hi haja o estiga previst, segons el que s'estableix en l'article 19 d'aquest decret i en l'apartat A de l'annex III.  
- Ordenació de les activitats generadores de soroll implantades o a implantar en el municipi i coherència amb el que s'estableix en el programa d'actuació contingut en el PAM, especialment, aquelles el funcionament de les quals siga en horari nocturn.  
- Compatibilitat de les zones requalificades com a urbanitzables amb els nivells de soroll existents i els focus de soroll de l'entorn.  
- Mesures correctores a adoptar, en cas que incloga nous desenvolupaments detallats, per al compliment dels objectius de qualitat establits.  
  
Nota recordatòria: La legislació també preveu l'actualització del PAM una vegada que s'aprove el Pla general.  
- El Pla general estructural presentat deriva l'anàlisi de la contaminació acústica als instruments d'ordenació detallada. En aquest sentit, las normes urbanístiques indiquen que els plans que determinen l'ordenació detallada dels nous desenvolupaments residencials, terciaris o industrials requeriran l'elaboració d'un estudi acústic.  
  
- En l'AATE no s'ha previst aquesta afecció i en cap document del Pla s'ha localitzat l'anàlisi de la proposta d'ordenació amb el PAM, tal com assenyala la legislació esmentada.  
Si que és cert que part de l'anàlisi podria derivar-se a l'ordenació detallada, com podrien ser les mesures correctores, però hi ha altres matèries que pertanyen a l'ordenació estructural i que han de ser analitzades en aquest moment (ordenació d'usos, creació de noves fonts de soroll, incidència de les fonts de soroll en el sòl urbanitzable).  
  
Derivar l'anàlisi a l'ordenació detallada és una alternativa que provoca que l'afecció acústica se solucione per mitjà de mesures correctores pròpies de cada àmbit de planejament parcial. No obstant això, també existeix l'alternativa d'adoptar mesures de caràcter global (allunyar les fonts de soroll, no reclassificar sòl en zones amb nivells de soroll superiors als previstos en la legislació i així evitar sobrecostos o noves afeccions en el territori amb l'adopció de mesures correctores) que també són viables i que no tenen per què rebutjar-se sense fer-ne l'anàlisi.  
- A continuació es procedeix a analitzar la ubicació dels nous creixements proposats en relació amb els nivells sonors assenyalats en el mapa acústic del PAM. (Únicament s'estudien aquells sobre els quals no s'ha indicat que han d'eliminar-se pel risc d'inundació o el segellament de sòl.) Cal tindre en compte que aquesta anàlisi és aproximada, ja que la resolució dels plans inclosos en la documentació és molt deficient.  
  
• ZND-RE-0.1 Marquesa: Allunyat de les fonts de soroll estudiades en el PAM.  
• ZND-RE-0.2 UE2 Deveses: La font de soroll principal és la CV-730. Es troba ja construït i, per tant, únicament caldria adoptar mesures correctores. S'ha d'elaborar un estudi acústic específic per a determinar si són necessàries.  
• ZND-RE-0.3 UE3 Deveses: És un sector ja programat. La font de soroll principal és la CV-730, amb la qual confronta. Els nivells sonors superen els establits per la normativa. Serà necessari elaborar un estudi acústic específic per a determinar amb major precisió els nivells sonors i d'acord amb aquests distribuir els usos del sector allunyant les edificacions de la font de soroll.  
• ZND-RE-1.1 Torrecremada (zona no inundable): La seua consolidació és necessària per a completar i tancar la trama urbana. Les fonts de soroll són la CV-725, la CV-7231 i el carrer dels Germans Maristes. Serà necessari elaborar un estudi acústic específic per a determinar amb major precisió els nivells sonors i d'acord amb aquests distribuir els usos del sector allunyant les edificacions de la font de soroll.  
• ZND-RE-1.5 Capçades: La seua consolidació és necessària per a completar i tancar la trama urbana. La font de soroll procedeix de l'avinguda de Joan Fuster. Serà necessari elaborar un estudi acústic específic per a determinar amb major precisió els nivells sonors i d'acord amb aquests distribuir els usos del sector allunyant les edificacions de la font de soroll.  
• ZND-TR-1.1 Tres Torres: La font de soroll és la CV-725. És d'ús terciari i els nivells de soroll admissibles són superiors. És possible que no resulte afectat però no es pot determinar amb precisió a causa de la resolució de la cartografia. Serà necessari elaborar estudi acústic específic per a determinar amb major precisió els nivells sonors i determinar si resulta necessari allunyar les edificacions de la font de soroll.  
  
• ZND-TR-1.2 Mistelera. Està delimitat per tres vials no analitzats amb precisió pel PAM. El seu vial nord pot tindre major intensitat a causa dels moviments generats per l'hospital. Serà necessari elaborar estudi acústic específic per a determinar amb major precisió els nivells sonors i determinar si resulta necessari allunyar les edificacions de la font de soroll.  
- En conclusió, tal com s'indica en les normes urbanístiques, serà necessari elaborar estudis acústics per al desenvolupament dels nous creixements. No obstant això, serà necessari incloure aquest condicionant també en les seues fitxes corresponents.  
D.16. Gestió de residus en sòl industrial  
El 26 d'abril de 2019 es va publicar en el DOGV la revisió del PIRCV (el PIRCVA), Pla integral de residus de la Comunitat Valenciana, i té per objecte establir les disposicions necessàries per a l'ordenació material i territorial de les activitats de gestió de residus, per la qual cosa caldrà atendre les seues determinacions.  
En el planejament urbanístic de noves zones industrials o que preveja l'ordenació de sectors de sòl urbanitzable d'ús predominant industrial s'haurà de preveure l'existència d'una o diverses parcel·les la qualificació urbanística de les quals permeta albergar, almenys, una infraestructura de transferència de residus industrials, perillosos i no perillosos.  
  
En aquesta llei s'indica que en relació amb els polígons industrials ja existents, aquesta obligatorietat s'ha de preveure també en les revisions del planejament general que s'efectuen a partir de l'entrada en vigor del PIRCVA.  
D.17. Educació  
Com que canvia el sòl residencial proposat, s'haurà de calcular la nova reserva dotacional educativa necessària per a satisfer-la i obtindre informe favorable del Servei d'Infraestructures Educatives.  
Es recorda que haurà de complir-se el Decret 104/2014, de 4 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova la norma tècnica en matèria de reserves dotacionals educatives.  
En aquest sentit, si bé el servei esmentat informa que la reserva escolar podria col·locar-se en sòl inundable, aquesta circumstància no és possible (des d'un punt de vista ambiental) en les circumstàncies actuals, i hi ha la possibilitat d'emplaçaments alternatius en zones que no tenen aquest risc.  
D.18. Normes urbanístiques  
En relació amb el text de les NU, hauran de fer-se les correccions següents:  
• S'hi inclouran les mesures protectores/correctores previstes en l'apartat 7 de l'AATE.  
• S'hi incorporarà el «Quadre general de característiques de les construccions i dels usos» (més que com un arxiu situat al costat de les fitxes d'ordenació tal com s'ha fet).  
• S'hi inclourà la regulació aplicable als perímetres de protecció dels pous de subministrament d'aigua potable per al consum humà. També es representaran gràficament en els plànols d'ordenació.  
• Es corregirà el «Quadre general de característiques de les construccions i dels usos» en relació amb l'ampliació dels habitatges existents. Per a poder dur-ho a terme s'han de complir els requisits generals assenyalats en l'article 197.1.b de la LOTUP.  
• S'eliminarà l'article 1.8.1.2: (En el medi rural podrà instal·lar-se, si no ho prohibeix la normativa específica d'aquest pla o la supramunicipal d'aplicació, qualsevol activitat...) La regulació dels usos admissibles en l'SNU es concreta en la LOTUP. Els usos no previstos en aquesta estan prohibits.  
D.19. Errors materials  
Durant la revisió de la documentació s'han observat alguns errors que convindria que foren corregits:  
• La superfície del sector Mistelera difereix entre el que s'indica en fitxes (5,49 ha) i en la memòria (5,29 ha).  
• En les normes urbanístiques, hi ha un error en la numeració dels apartats 1.3.1.1, 1.3.1.2, 1.2.8, 1.3.2.1, 1.6, 1.3.3, etc.  
• L'índex de les normes urbanístiques conté l'apartat 1.6.2, relatiu als estudis d'inundabilitat que posteriorment no té contingut. En aquest apartat almenys s'haurà d'incloure la regulació assenyalada en els articles 19 i 20 del PATRICOVA.  
E. Accions de seguiment de l'aplicació del planejament  
En l'AATE s'han inclòs les mesures per al seguiment i s'ha adoptat una sèrie d'indicadors propis, més nombrosos que els indicats en el document de referència. Sobre la base d'11 objectius s'ha definit un total de 102 indicadors.  
L'Ajuntament elaborarà un primer informe de seguiment en aprovar-se el pla, i posteriorment els realitzarà cada 4 anys. S'indica que aquests informes seran exposats en processos de participació ciutadana i, posteriorment, remesos a la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori.  
D'acord amb el que es disposa en l'article 22 de la LOTUP s'han definit els llindars per a la projecció de la població, l'ocupació del sòl i els recursos hídrics necessaris en tres escenaris temporals diferents, a 4, 10 i 20 anys.  
F. Acord d'emissió. Determinacions finals  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que han exposat, es PROPOSA considerar acceptable des del punt de vista ambiental aquesta declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Dénia presentada per l'Ajuntament, sempre que s'incorporen en aquest, abans de la seua aprovació definitiva, les determinacions següents:  
  
1. A causa de la quantitat de sòl urbà vacant pendent de consolidar no es considera admissible incrementar el sòl a segellar amb nous usos edificatoris residencials, per la qual cosa no es consideren ambientalment admissibles els sectors ZND-RE-1.2 Madrigueres, el ZND-RE-1.3 Pinaret i el ZND-RE-1.4 Riurau (vegeu l'apartat D.3). En els annexos 2 i 3 es proposen creixements alternatius que podrien considerar-se vàlids per a la Xara i Jesús Pobre.  
2. A causa del risc d'inundació existent no és viable l'ordenació proposada en els àmbits següents, i el territori ha de conservar el seu estat actual (vegeu l'apartat D.2):  
- En el sector ZND-TR-1.1 Tres Torres, les zones afectades per perillositat geomorfològica (art. 18.1 del PATRICOVA).  
- En el sector ZND-TR-1.2 Mistelera, les zones afectades per perillositat geomorfològica (art. 18.1 del PATRICOVA).  
- Tot el sector ZND-TR-1.3 Sant Pere (art. 18.1 del PATRICOVA).  
- Tot el ZND-DOT-1.1 (art.17.2 del PATRICOVA).  
- Tot el ZND-DOT-1.5 IES M. Ivars (art. 10.9 del Decret 104/2014). Aquest sòl es podria incloure en el ZND-RE-1.1 i en el disseny de l'ordenació detallada s'estudiaria la ubicació de la reserva escolar fora d'una zona afectada per risc d'inundació.  
- El ZUR-DOT-BD no es pot destinar a usos escolars (art. 10.9 del Decret 104/2014) però sí a zones verdes.  
3. El ZND-DOT-1.2 Parc de les Vessanes, el ZND-DOT-1.4 Parc de les Alqueries i el ZND-DOT-1.7 Parc Gandia, a causa del risc d'inundació existent, no podran canviar la seua classificació a urbanitzable (art. 18.1 del PATRICOVA), si bé podrà destinar-se a zona verda si es justifica el compliment del Reglament de domini públic hidràulic (RDPH).  
  
4. En la fitxa de les zones següents s'hauran d'incloure els condicionants següents:  
- Sector ZND-RE-0.3 UE3 Deveses, s'haurà d'incloure l'existència de risc d'inundació i la necessitat de justificar l'article 20 del PATRICOVA i l'article 14 bis de l'RDPH.  
- En el sector ZND-RE-1.1 Torrecremada, caldrà corregir l'estudi d'inundabilitat plantejat d'acord amb els informes emesos per la Confederació Hidrogràfica i la Direcció General de Política Territorial i Paisatge. Igualment es determinaran les condicions d'adequació de les edificacions atenent el que s'especifica en l'annex I del PATRICOVA.  
  
- Sector ZND-RE-1.5 Capçades (abans ZND-RE-1.6), es deriva la concreció d'usos dins del sector a l'elaboració d'un estudi d'inundabilitat. S'inclourà la necessitat de classificar els barrancs com a SNU i l'establiment de franges de zona verda al voltant d'aquests en aplicació dels articles 23.3 i 23.4 del PATRICOVA.  
- En el ZUR-TR-FR El Fortí, s'haurà de corregir l'estudi d'inundabilitat plantejat d'acord amb els informes emesos per la Confederació Hidrogràfica i la Direcció General de Política Territorial i Paisatge. Igualment es determinaran les condicions d'adequació de les edificacions atenent el que s'especifica en l'annex I del PATRICOVA.  
  
5. El traçat de la ronda del nucli urbà de Dénia no es podrà incloure en els plans del Pla general. El seu traçat i característiques davant del risc d'inundació es concretaran quan s'aprove el seu estudi d'inundabilitat.  
6. S'haurà d'incloure en la infraestructura verda les zones que presenten risc d'inundació. Llevat que hi haja informe del Servei d'Ordenació en contra, s'inclouran tant les definides pel PATRICOVA com per l'SNZCI.  
7. El sòl no urbanitzable de les NUT que presente risc d'inundació se zonificarà com a ZRP-RI, i hi és aplicable l'article 18 del PATRICOVA quant a regulació d'usos i reclassificació de sòl. En el cas que se superpose una altra zona de SNU protegit prevaldrà aquesta última i es concretarà en la fitxa la zona afectada per risc d'inundació.  
  
8. S'haurà de tornar a calcular la reserva de sòl dotacional educatiu necessari i obtindre informe favorable del Servei d'Infraestructures Educatives.  
El sòl en què es localitze aquesta reserva no podrà ser inundable d'acord amb les cartografies del PATRICOVA, SNCZI o les que es deriven d'estudis d'inundabilitat aprovats. Igualment haurà de complir-se la resta de requisits previstos en el Decret 104/2014, de 4 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova la norma tècnica en matèria de reserves dotacionals educatives.  
9. Abans de l'aprovació definitiva haurà de realitzar-se un pronunciament de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per mitjà del qual s'elimine el condicionant a l'informe emés el 19 de juliol de 2019 a l'efecte de l'article 25.4 del TR Llei d'aigües, «i condicionat a la posada en marxa de les instal·lacions de dessalació i potabilització d'aigües procedents del riu Racons» (vegeu l'apartat D.4).  
En cas que no es produïsca, únicament es podran admetre noves propostes de creixement, tant en sòl urbà com urbanitzable i per a qualsevol ús, que requerisquen un consum hídric de 476.657 m³/any (el càlcul haurà de fer-se en els termes descrits en la memòria de la proposta de Pla).  
10. En la fitxa de les zones de nou desenvolupament s'haurà d'incloure com a condicionant la necessitat de la verificació de la capacitat del sistema de sanejament i l'obtenció de nou informe de l'EPSAR. En el cas que el sistema siga insuficient per a absorbir les noves demandes s'haurà de preveure a càrrec de l'actuació l'ampliació del sistema de sanejament o bé no podrà procedir-se al seu desenvolupament.  
11. En les fitxes de zona del sòl urbà de les Rotes i el Montgó, s'haurà d'incloure que no es concediran noves llicències d'obres d'edificació fins que no s'aprove el Pla director de sanejament o bé es connecten les aigües residuals de l'edificació a la xarxa general de clavegueram. S'inclourà idèntic condicionant en les normes urbanístiques.  
  
12. En les fitxes de les zones ZND-RE-0.3 UE3 Deveses, ZND-RE-1.1 Torrecremada i ZUR-TR-FR El Fortí, s'inclourà com a condicionant per al desenvolupament del sector, serà necessari estudiar la incidència de la pujada del nivell del mar motivada pel canvi climàtic.  
13. En els plans d'ordenació s'inclourà un pla relatiu al traçat de la Via Litoral. Abans de l'aprovació definitiva, aquest traçat haurà de rebre informe favorable de la Direcció General de Política Territorial i Paisatge.  
En les normes urbanístiques s'inclourà la regulació per a la seua execució.  
14. No es considera acceptable des del punt de vista ambiental l'ús de nou habitatge aïllat i familiar en ZRC-AG1, al sud de la CV-725, en ZRP-MU-PL i àmbits que presenten risc d'inundació de ZRC-AG0.  
  
En els casos que l'habitatge es vincule a l'activitat agrícola, serà necessari incloure en l'articulat de les NU la necessitat que el titular tinga la condició d'agricultor professional i altres requisits descrits en l'article 197.b de la LOTUP (informes previs necessaris, superfície mínima, vinculació a l'explotació...).  
15. Haurà de modificar-se la regulació dels usos en el sòl no urbanitzable en els termes expressats en l'apartat D.10 (ramaderia intensiva), D.11 (allotjament turístic i restauració), D.12 (campaments de turisme) i D.13 (activitats industrials).  
16. En la fitxa de la zona ZRP-NA-GA es representarà gràficament l'àmbit del Pla especial de la pedrera Cova Negra aprovat, assenyalant que aquest és un límit provisional que queda condicionat al compliment dels condicionants de la DIA emesa el 25 de març de 2013 (vegeu l'apartat D.14).  
17. En la fitxa dels sectors de nou desenvolupament (ZND) s'haurà d'incloure la necessitat d'elaborar un estudi acústic.  
A més, en la fitxa de ZND-RE-0.3 UE3 Deveses, ZND-RE-1.1 Torrecremada, ZND-RE-1.5 Capçades, ZND-TR-1.1 Tres Torres i ZND-TR-1.2 Mistelera, s'indicarà que els resultats de l'estudi acústic condicionaran la distribució d'usos dins del sector i la posició de les edificacions.  
En la fitxa de ZND-RE-0.2 UE2 Deveses s'indicarà que han d'adoptar-se mesures correctores davant del soroll.  
18. En relació amb la contaminació acústica i pel fet que es té elaborat un pla acústic municipal, s'haurà d'elaborar un annex a l'AATE per a donar compliment al que s'especifica en l'annex IV del Decret 104/2006, de planificació i gestió en matèria de contaminació acústica (vegeu l'apartat D.15).  
19. En el polígon industrial, o en els seus voltants si no és possible, haurà de reservar-se una o diverses parcel·les la qualificació urbanística de les quals permeta albergar, almenys, una infraestructura de transferència de residus industrials, perillosos i no perillosos (vegeu l'apartat D.16).  
20. En les fitxes de zona s'inclouran els arbres monumentals, així com la normativa de protecció aplicable.  
21. Els plans especials que s'elaboren per a ordenar els equipaments s'hauran de sotmetre a avaluació ambiental. El mateix ocorre amb el Pla especial per a l'ordenació de la xarxa de camins rurals i d'itineraris de transport no motoritzat, el Pla director de sanejament i el Pla director de proveïment d'aigua que s'esmenten en la proposta presentada.  
22. La ubicació definitiva de les infraestructures que s'hagen de sotmetre al procediment d'avaluació d'impacte ambiental seran concretades durant la tramitació del projecte corresponent.  
23. S'ha de corregir la redacció de les normes urbanístiques en els termes assenyalats en l'apartat D.18.  
24. S'han de corregir els errors materials observats en els termes indicats en l'apartat D.19.  
25. Es recomana a l'Ajuntament que es plantege la viablitat edificatòria del sector ZND-RE-0.3 UE3 Deveses a causa de les afeccions que presenta generades pel canvi climàtic i la contaminació acústica.  
  
26. Prèviament a l'aprovació definitiva del Pla s'haurà d'obtindre pronunciament definitiu del Departament de Carreteres de la Diputació, demarcació de costes del ministeri, del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Servei Territorial de Medi Ambient, de la Direcció General de Cultura i Patrimoni i del Servei d'Infraestructures Educatives de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport referents a la carreteres de la Diputació, costes, a l'afecció paisatgística/Infraestructura verda, contaminació acústica, sobre el patrimoni cultural i reserves de sòl dotacional escolar, respectivament.  
  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via judicial contenciosa administrativa contra la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que siguen procedents en via administrativa o judicial conta l'acte, si és el cas, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la seua pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica es publicarà en el DOGV, es posarà a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria i es traslladarà a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
ANNEX 1: Àmbit Pla especial pedrera Cova Negra   
(exp. 13/13 AIA)  
  
ANNEX 2. Creixement de Jesús Pobre  
  
ANNEX 3. Creixement a la Xara (zona ratllada)  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista de tot el que antecedeix, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda:  
  
Emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Dénia, que haurà d'incorporar al Pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no és possible cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que estimen pertinents en el seu dret.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que es deriven d'aquesta, tal com ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 14 d'abril de 2021.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 19 d'octubre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9749, del 20-12-2023 (2023/12540)

RESOLUCIÓN de 19 de octubre de 2023, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental por la cual se ordena la publicación de la Declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Dénia. Expediente 59/2009-EAE.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9749

Fecha DOGV
:   20-12-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/12540

CVE


Fecha del documento
:   19-10-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de octubre de 2023, de la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental por la cual se ordena la publicación de la Declaración ambiental y territorial estratégica del Plan general estructural de Dénia. Expediente 59/2009-EAE. [2023/12540]  
De conformidad con el artículo 56.8 del Decreto Legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell de aprobación del texto refundido de la Ley de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica correspondiente al expediente 59/2009-EAE Denia (Alicante).  
  
«Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan General Estructural de Dénia  
Trámite: Evaluación Ambiental de Plan.  
Promotor: Ayuntamiento de Dénia  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante  
Localización: Término Municipal de Dénia (Alicante)  
Expediente: 059 - 2009 - EAE  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 8 de abril de 2021, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan General Estructural de Dénia, en los siguientes términos:  
A la vista de la fecha de información pública (que más adelante se detalla) y conforme a lo establecido en la Disposición Transitoria Primera, punto 2, de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (LOTUP) a este Plan le es de aplicación la Ley 21/2013 de 9 de diciembre de Evaluación Ambiental, desarrollada en la Comunidad Valenciana por la mencionada LOTUP.  
El objeto de la Declaración Ambiental Estratégica y Territorial es evaluar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de plan o programa sujeto a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme a la LOTUP. Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación del Plan, estableciendo en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en el mismo previamente a su aprobación.  
El 9 de abril de 2019 el Ayuntamiento de Dénia remite la propuesta del Plan General Estructural (versión 2019) y su expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica. Tras comprobar la documentación remitida se observó que quedaban por emitir algunos informes de las administraciones sectoriales afectadas y que eran necesarios para poder proceder a realizar el pronunciamiento ambiental. Tras la emisión de los mismos, el 18 de diciembre de 2020 se remitió la propuesta de correcciones a la propuesta del Plan General Estructural (versión 2019) así como el Expediente de Evaluación Ambiental y Territorial, el Estudio de Paisaje y el EATE corregidos. Finalmente, la documentación consta de:   
Expediente de Evaluación Ambiental y Territorial:   
- Estudio Ambiental y Territorial Estratégico (versión 2019 corregida)  
- Documento de Participación Pública (relación de las consultas realizadas a las administraciones afectadas, personas interesadas y empresas suministradoras, reuniones explicativas...)  
- Copia de los informes recibidos a las consultas efectuadas.  
- Alegaciones presentadas durante el plazo legalmente establecido.  
- Resultados del Plan de Participación Pública.  
- Documento de participación pública en el que se sintetizan sus resultados y se justifica como se han tomado en consideración en la propuesta de Plan o Programa.   
- Descripción de cómo se han integrado en el Plan o Programa los aspectos ambientales, funcionales y territoriales, y de cómo se han tomado en consideración el documento de alcance y el estudio ambiental y territorial estratégico.  
- Descripción de la previsión de los efectos significativos sobre el medio ambiente que se derivarán de la aplicación del Plan. (en el EATE)  
- Certificado de aprobación de la Propuesta de Plan.   
Propuesta de Plan (versión 2019):   
• Memoria Descriptiva y Justificativa (ago 2017).  
• Memoria. Estudios Informativos (2019)  
• Planos de información. (2019)  
• Planos de Ordenación Estructural (2019).   
• Normas Urbanísticas (2019)  
• Fichas de Zona (2019)  
• Fichas de Gestión (2019)  
• Catálogo de protecciones con las tres secciones (2019)  
- Estudios complementarios:  
• Estudio de Inundabilidad Sector Pinaret (feb 2019)  
• Estudio de Inundabilidad sector Playa Torrecremada (sep 2018)  
• Estudio de Paisaje. (2019 corregido)  
• Plan de Movilidad (nov 2018)  
• Informe de Sostenibilidad Económica   
• Memoria de Viabilidad Económica. (marzo 2019)  
• Estudio de Mercado Inmobiliario 1ª parte (sept 2017)  
• Estudio de Mercado Inmobiliario (marzo 2019)  
• El Consolidado Urbano  
• Estimación de viajeros Tren de la Costa  
- Plan Acústico Municipal (aprobado el 28 de noviembre de 2013)  
A. Análisis del proceso de evaluación.  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación de la solicitud de inicio y Documento Consultivo 03.12.07  
Emisión del Documento de Referencia   
(Equivale al Documento de Alcance del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico). 23.06.08  
Información Pública del Concierto Previo y del ISA, durante 2 meses.   
Fecha de publicación en el DOGV: 17.07.09  
Solicitud de emisión de Memoria Ambiental del Concierto Previo 24.03.10  
Consideraciones relativas al procedimiento de evaluación ambiental estratégica del Plan General emitidas por la directora general de Gestión del Medio Natural. 20.07.10  
Solicitud de emisión del informe previsto en el art.216 ROGTU del Concierto Previo 14.10.10  
Documentación subsanatoria a las «Consideraciones» presentada por el Ayto. 16.03.11  
Informe Ambiental emitido por la directora general de Gestión del Medio Natural. 12.05.11  
Información Pública de la Versión Preliminar del Plan y del ISA durante un periodo mínimo de 45 días. Fecha de publicación en el DOGV: 11.01.13  
Adaptación LOTUP   
Participación Pública y Consultas del Plan General Estructural adaptado a la LOTUP durante un periodo mínimo de 45 días. Fecha de publicación en el DOGV: 22.12.14  
Segunda Participación Pública y Consultas del Plan General Estructural adaptado a la LOTUP durante un periodo de 20 días. Fecha de publicación en el DOGV: 31.03.15  
El Ayuntamiento Pleno desiste de las versiones anteriores del Plan realizadas con posterioridad al Documento de Referencia 19.10.17  
Participación Pública y Consultas del Plan General Estructural (versión 2017) durante un periodo mínimo de 45 días. Fecha de publicación en el DOGV: 20.10.17  
Segunda Participación Pública y Consultas del Plan General Estructural (versión 2017) durante un periodo de 20 días. Fecha de publicación en el DOGV: 05.12.18  
Pleno Municipal de aprobación de la propuesta de Plan  
 (versión 2019). 08.04.19  
Solicitud de emisión de DATE 09.04.19  
Información Pública de la propuesta de correcciones al Plan General Estructural (versión 2019) durante un periodo de 20 días. Fecha de publicación en el DOGV: 07.09.20  
Pleno Municipal de aprobación de las correcciones al PGE (versión 2019). 17.12.20  
Presentación documentación completa para la emisión de la DATE 18.12.20  
  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico.   
B.0) Antecedentes.   
B.0.1) Información Territorial:   
Denia es un municipio costero que tiene una superficie de 66,18 km². Pertenece a la comarca de la Marina Alta, y linda al oeste con Oliva, al norte con el mar Mediterráneo, Xàbia al sureste y al sudoeste con diversas poblaciones (Els Poblets, Vergel, Ondara, Ràfol d'Almunia, Benimeli, Pego, Pedreguer, Gata de Gorgos y Teulada-Moraira).   
El 1 de enero de 2019 contaba con 42.166 habitantes (datos IVE), siendo el 22% de población extranjera. Como núcleos tradicionales encontramos Dénia, La Xara y Jesús Pobre. Entre los ámbitos que se han edificado desde mitad del siglo pasado podemos encontrar en la costa noroeste Deveses y Les Marines, en la costa sudeste Sorts y Les Rotes, Montgó en la vertiente norte del mismo y la urbanización aislada de Monte Pego.  
Cabe destacar la relevancia de la vivienda de uso secundario y turístico, llegándose a duplicar la población en periodo estival.  
En el término municipal encontramos diversos espacios protegidos: Los Parques Naturales del Montgó y de la Marjal Pego-Oliva, la Reserva (marina) Natural del Cabo de San Antonio, la zona húmeda de la Desembocadura del Río Racons, 3 microreservas (Barranc de l'Emboixar, Cova de l'Aigua, Les Rotes A, B y C). Así mismo sobre ellos se delimitan espacios pertenecientes a la Red Natura 2000, la LIC/ZEPA El Montgó, LIC/ZEPA Marjal Pego-Oliva, LIC Valls de la Marina y ZEPA Muntanyes de la Marina.  
La hidrología superficial del municipio está formada por el río Racons, el río Girona y el río Gorgos, como cauces principales. Junto a estos cursos de agua, existe un profuso sistema de drenaje constituido por múltiples barrancos entre los que destacan por el riesgo que generan La Alberca, L'Alter, El Regatxo y Santa Paula.  
Cuenta con 20 km de playas, distinguiéndose dos zonas: al norte del núcleo urbano con playas de arena y al sur con calas de piedra.  
Respecto a la actividad económica, la agricultura acapara el 2% del mercado laboral de la localidad, la industria un 11%, la construcción un 21% y los servicios un 66%. Dispone de una variada oferta turística con 19 hoteles, 8 hostales, 3 campings y 4.522 apartamentos (dato IVE 2019). Aproximadamente una cuarta parte de la superficie del término se destina a la agricultura, donde el suelo tiene una elevada capacidad favorecida por la red hidrológica, predominando los cítricos, la viña y otros frutales.  
El sector pesquero está en retroceso lo que ha favorecido la conversión del puerto hacia el sector deportivo y al transporte de viajeros con las islas baleares.  
Las comunicaciones terrestres principales que conectan con el resto de la provincia, la AP7 y la N-332, se encuentran alejadas del casco urbano (a 8 km) por lo que por el término únicamente discurren los viales que conectan con los municipios vecinos:   
CV-725: Carretera Ondara-Dénia, enlazando con la AP-7.  
CV-735: Carretera Dénia-Jávea por el interior pasando por La Xara y Jesús Pobre.  
CV-724: Carretera Pedreguer-Les Marines, pasando por La Xara.  
CV-723: Carretera desde el centro urbano de Dénia hasta la N-332 pasando por Els Poblets.   
CV-730: Carretera de les Marines que enlaza el casco urbano con la N-332 por la costa.  
CV-738: Carretera que comunica Gata de Gorgos con la CV-375 pasando por Jesús Pobre.  
CV-700: Carretera Els Poblets-Pego.  
Antigua CV-736: Carretera Dénia-Jávea por El Montgó.  
Una línea de ferrocarril enlaza con Alicante (TRAM), estando en proyecto la conexión con Gandía (Tren de la Costa).  
B.0.2) Planeamiento vigente (datos extraídos de la memoria y de las Normas Urbanísticas Transitorias):   
Debido a diversas sentencias judiciales el planeamiento municipal vigente resulta bastante excepcional y particular, por ello resulta conveniente realizar un breve resumen de la sucesión de hechos acaecidos:  
1) El 10 de noviembre de 1972 se aprobó el Plan General de Ordenación Urbana (PGOU) elaborado conforme a la Ley del Suelo de 1956.  
2) En 1991 se aprueba el Plan General Municipal de Ordenación (PGMO) y en 1992 su texto refundido. En el año 2000 el Tribunal Supremo lo anula.  
3) El 27 de diciembre de 2005 se aprobó el Plan General Transitorio. (PGT)  
4) El 13 de septiembre de 2012 el Tribunal Supremo anuló el PGT volviendo a ser aplicable el PGOU de 1972.  
5) El 3 de mayo de 2013 se publica en el DOGV el Decreto 54/2013 mediante el que suspendía la vigencia del PGOU de 1972 y se establecía un régimen urbanístico transitorio (RUT). Fue modificado posteriormente mediante el Decreto 112/2013 de 2 de agosto.  
6) El 29 de junio de 2017 el Tribunal Supremo anula dichos Decretos, 54/2013 y 112/2013, volviendo a estar vigente el PGOU de 1972.  
7) El 1 de agosto de 2017 se vuelve a publicar en el DOGV la suspensión del PGOU de 1972. Además también se suspendían el Plan Parcial del casco urbano y su zona de influencia (1976), el Plan Parcial monte Montgó (1976), el Plan Parcial polígono industrial (1973) y el Plan de Reforma Interior y extensión de las zonas norte y sur de Dénia (1966).  
8) El 17 de enero de 2019 se publica en el DOGV las normas urbanísticas transitorias (NUT) de aplicación en el municipio de Dénia. Se estructuran en memoria, Normas Urbanísticas, Planos de Ordenación y Fichas de Zona. Según se indica en el Decreto, las Normas estarán vigentes hasta la aprobación del Plan General Estructural.  
Estas Normas no pueden crear/clasificar suelo urbanizable o establecer protecciones en el suelo rural más allá de las derivadas de la legislación sectorial, de manera que sólo se diferencia entre suelo rural y suelo urbanizado conforme define el art.21 del Texto Refundido de la Ley del Suelo y Rehabilitación Urbana (TRLSRU).   
De esta manera suelos que en el planeamiento histórico hayan sido urbanizables o urbanos puede que no cumplan las condiciones para ser considerados suelo urbanizado en cuanto que no cumplen con las condiciones señaladas en el art.21 TRLSRU.  
Con el fin de concretar estos suelos el término municipal se divide en 14 ámbitos: Molinell, Litoral Nord, Dènia, Sorts de la Mar, Litoral Sud, Sant Joan, Racó del Buc, La Plana, La Pedrera, La Xara, Jesús Pobre, Beniadlà, Garganta y Montgó.   
En el suelo rural se pueden distinguir tres situaciones: Suelo protegido (Los que resultan afectados por los PAT o normativa sectorial), Suelo común y Suelo con Plan Especial.  
Además, dentro del suelo rural se distinguen ámbitos cuya programación se encuentra suspendida. En este sentido podemos distinguir:  
- Litoral Nord LN-09: Sector M5 y UE2 del Sector M32.  
- Dénia D-10: Ronda Nord, Madrigueres Nord, Torrequemada, UNO-1 IVVSA.  
- Sorts S-06: Bosc de Diana.  
- La Plana PL-08: Sector UNO-B2 y UNO-B4  
- La Xara X-03: Ximo lŽAlmassera  
- Jesús Pobre JP-04: sectores JP-1 y JP-2  
De ellos se puede destacar el caso de Bosc de Diana que fue clasificado como urbano directamente por un Plan General que no está vigente y que dispone de un convenio urbanístico para su desarrollo. (en la página 17 de la memoria informativa se describe su situación). En las NUT se han considerado parcialmente como urbanizado y parcialmente como rural con programación suspendida.  
También se puede mencionar la finca La Baronesa (zona sur de la Ronda Nord) que se ha considerado parcialmente como urbanizado y parcialmente como rural con programación suspendida (pag 19 memoria informativa).  
En el suelo urbanizado se distinguen tres ámbitos: Zonas urbanas históricas, zonas urbanizadas a través de planes de desarrollo y suelos con urbanización incompleta.  
Entre estas últimas se encuentran los que tienen Planes Parciales aprobados pero cuya urbanización no se ha terminado. De estos los más destacados son Marquesa y Montepego2.  
B.1) Documento De Referencia.   
B.1.1) Alternativa propuesta.  
Conforme a la Ley 9/2006, el 3 de diciembre de 2007 el Ayuntamiento presentó un Documento Inicial del Plan General. En base al mismo se emitió un Documento de Referencia el 23 de junio de 2008.   
La documentación consistía en una memoria de 14 páginas dividida en los siguientes apartados:  
- Objetivos del Plan General de Dénia.   
- Descripción de los aspectos territoriales y ambientales relevantes en la situación actual.  
- Alcance y contenido de la planificación.  
- Tramitación y desarrollo previsible del planeamiento.  
- Efectos ambientales previsibles.  
- Efectos previsibles sobre los ementos estratégicos del territorio, sobre la planificación sectorial implicada, sobre la planificación territorial y sobre las normas aplicables.  
B.1.2) Resumen de las determinaciones a tener en consideración   
A la vista de la documentación presentada, se emitió un Documento de Referencia con los criterios a tener en consideración en la elaboración del Plan, que en resumen consistían en:  
- Garantizar la protección de las zonas con alto valor ambiental y su interconexión.  
- Tener en cuenta la capacidad de acogida del territorio para el establecimiento de usos.  
- Realizar un análisis detallado del Suelo No Urbanizable.  
- Tener en cuenta el riesgo de inundación y los riesgos de erosión costera.  
- Favorecer un modelo de crecimiento compacto desincentivando la utilización de la vivienda unifamiliar. Evitar las reclasificaciones aisladas, desconectadas y dispersas que aumentan la fragmentación territorial.  
- La demanda y el ciclo del agua, debiéndose adecuar la calidad del agua para cada uso concreto, de manera eficiente, y separar las aguas usadas de forma que se facilite su depuración y reutilización, mediante tratamientos que permitan su incorporación al nuevo ciclo del agua.  
  
- Justificar la necesidad de suelo urbanizable analizando la situación actual en cuanto a la oferta existente (suelos pendientes de edificación).  
- Realizar una ordenación adecuada para no dificultar el trazado de la Vía Litoral.  
- Tener en consideración estrategias tendentes a evitar el aporte de aguas residuales a los acuíferos.  
B.2) Solicitud de la memoria ambiental.   
El 24 de marzo de 2010 el Ayuntamiento remite documentación (Concierto Previo) para la emisión de la Memoria Ambiental. Debido a que la documentación era insuficiente, en su lugar la Directora General del Medio Natural emitió el 20 de julio de 2010 las consideraciones que debían tenerse en la elaboración del Plan General.  
El 14 de octubre de 2010 el Ayuntamiento solicitó la emisión del informe previsto en el art.216 ROGTU. El 12 de mayo de 2011 la Directora General del Medio Natural emitió el informe en el que prácticamente se repetían las consideraciones ya realizadas (el 20.07.10).  
Principalmente se consideraba insuficiente porque no se disponía de los pronunciamientos de las administraciones afectadas y debían tenerse en consideración a la hora de realizar la ordenación. En particular se hacía referencia a las materias de riesgo de inundación, suelo forestal, vías pecuarias, costas, recursos hídricos, dominio público hidráulico y patrimonio cultural.  
Nota: Debe tenerse en cuenta que cuando se emitieron estos pronunciamientos el Plan General Transitorio del 2005 estaba vigente ya que no había sido anulado todavía por los Tribunales.  
B.2.1) Alternativa propuesta.  
- El Suelo no Urbanizable podía ser común o especialmente protegido. En el común se diferenciaban varias calificaciones:  
• SNUC-R: ámbitos que en un futuro podrían reclasificarse para su edificación.  
• SNUC-ID: suelo destinado a instalaciones deportivas, que ocupa una gran franja de suelo paralela a la CV-723.  
• SNUC-1: Áreas agrícolas periféricas de amortiguación de impactos, que se corresponden con las señaladas en el PORN como Áreas Agrícolas.  
• SNUC-2: común general.  
• PNL: Parque Natural  
En el Suelo No Urbanizable Especialmente Protegido se definían numerosas calificaciones: Agrícola, forestal, vías pecuarias, pozos de abastecimiento, microreservas, LIC, vía verde, red ferroviaria, red tranvía, protección viaria, dominio público hidráulico y costero, humedal y 6 ámbitos del PORN del Montgó.  
De ellas cabe destacar la inclusión, dentro del dominio público hidráulico, de tres balsas de laminación para combatir el riesgo de inundación. También es destacable la creación de una nueva estación intermodal (PID-2) y de nuevas carreteras que podrían generar problemas de compatibilidad con el PORN.   
- Respecto a las nuevas ocupaciones del territorio con suelos urbanizables se distinguían 4 tipos: En tramitación, no tramitado, cambio del suelo urbano (estos 3 estaban contemplados en el planeamiento existente) y nuevas propuestas.  
\* Respecto a las nuevas propuestas se refieren principalmente a usos terciarios e industriales. Se pretende reconvertir el polígono industrial existente «Les Madrigueres» para destinarlo a actividades terciarias para lo cual se pretende trasladar las actividades existentes a un nuevo emplazamiento (sector IND1) situado al sur del término, junto al río Gorgos, entre las carreteras N-332 y CV-734.  
Los nuevos sectores terciarios se localizan mayoritariamente conectando dicho polígono «Les Madrigueres» con el casco urbano de La Xara y el Hospital Comarcal. Estos son TER Beniadla 1, TER Beniadla 2, TER Beniadla 3, TER Beniadla 4 y TER LXD. Además, para dar servicio a las edificaciones de la playa se proponían el TER D1 en Les Deveses y el TER M1 en Les Marines.   
\* Son 6 los sectores nuevos residenciales: RES TM1 en les Deveses, RES D1, RES D2 y RES D3 al oeste del casco urbano, y junto al casco de La Xara el RES LX1 y el RES LX2.  
  
Residencial m² Act. Económicas m²   
RES TM1 185.686 IND1 404.916  
RES D1 167.084 TER D1 138.688  
RES D2 149.330 TER M1 456.973  
RES D3 208.079 TER Beniadla 1 161.585  
RES LX1 69.042 TER Beniadla 2 47.822  
RES LX2 49.397 TER Beniadla 3 25.878  
 TER Beniadla 4 20.243  
 TER LXD 146.568  
  
  
\* Los sectores de suelo urbanizable no desarrollados que provenían del plan anterior (En tramitación y no Tramitados) eran el Sector UOP C1, Sector C2 El Real, sector UOP JP1, Sector UOP JP2 (ambos junto a Jesús Pobre), Sector UOP LX1-J10-J11 (en La Xara), UOP M1 a M5 (en Les Marines), Uno VPO, UNO B2, UNO B3 (estos tres últimos entre el Montgó y Les Madrigueres) y el sector Racons 2 (junto a la marjal Pego-Oliva).  
  
Y por último como suelo urbanizable se delimitan ámbitos considerados urbanos por el planeamiento vigente y que no se han desarrollado en su totalidad. En este grupo se encuentran en la zona de Les Marines (UE1, UE2, UE3, UE4 y UE5), en la zona Bosc Diana (PRI Bosc Diana, UE1 y UE2), en la Xara (UE10 y UE11), el PRI Rotes Montgó y la UOE6 La Sella.  
  
S. Urbano S. Urbanizable  
Residencial 16.355.014 Residencial en tramitación 756.849  
Terciario 147.100 Residencial no tramitado 995.818  
Industrial 494.666 Residencial antes urbano 1.389.382  
Total urbano 16.996.781 Residencial Nuevo 828.621  
 Terciario 997.759  
 Industrial 404.916  
Sist. Generales 1.593.500 Total urbanizable 5.373.347  
  
Suelo No Urbanizable  
Común 1.578.215   
Protegido 40.658.155   
Total Término Municipal 66.200.000  
  
  
B.2.2) Resumen de las determinaciones a tener en consideración   
Además de señalarse 7 directrices generales para realizar la nueva propuesta se concretaban 24 consideraciones a la ordenación presentada. En resumen, se referían a:  
- Red de saneamiento: Contemplar la ampliación de la EDAR Denia-Ondara-Pedreguer y que todos los vertidos del suelo urbano se recojan en colectores. Prestar especial a la zona de Les Rotes.  
- Se debe disponer de suficientes recursos hídricos.  
- Debido a las afecciones existentes se deben clasificar como suelo no urbanizable los sectores Racons, RES TM1, parte del TER M1, RES D2, RES D3, RES LX2, TER LXD, PRI Bosc de Denia, UE 1 Bosc de Denia, UE2 Bosc de Denia, UOP Sector C1,   
- Localizar el nuevo sector industrial IND1 en otro lugar.  
- Adaptarse a las determinaciones del PORN del Montgó.  
- Revisar el SNU común reclasificable por las afecciones existentes y su relación con el PORN.  
- Considerar SNU protegido las reservas de suelo dotacional PNL1 y PQL8 por las especies protegidas que contiene.  
- Se considera adecuada la ubicación en PID2 de la estación intermodal.  
- Justificar la demanda de suelo residencial.  
- Procurar la conexión de los espacios verdes urbanos con los espacios protegidos.  
B.3) Contenido eate acorde con el documento de referencia/alcance  
El EATE elaborado no indica de qué manera se ajusta a lo señalado en el Documento de Referencia.   
No obstante, tras su lectura se observa que mayoritariamente se ajusta al mismo ya que:  
- Se tienen en cuenta las zonas con alto valor ambiental.  
- Se realiza un análisis del Suelo No Urbanizable.  
- Propone un modelo de crecimiento compacto  
- Aporta una justificación para adaptarse a la ETCV en cuanto a los límites de sellado de suelo.  
- Se estudia la demanda de recursos hídricos y la generación de aguas residuales.  
No obstante, cabe mencionar que no se ha analizado el riesgo de erosión costera asociado a la variabilidad del nivel del mar debido al cambio climático ni se ha contemplado la Vía Litoral (propuesta de trazado, normativa para su ejecución…).  
Además, señalar que se contempla el riesgo de inundación a la hora de realizar la ordenación, pero los Estudios de Inundabilidad realizados presentan deficiencias y no se han aprobado.  
B.4) Contenidos del eate acordes con el anexo VII de la LOTUP.  
El EATE presentado contiene todos los epígrafes y contenidos señalados en el anexo VII de la LOTUP, con el mismo orden y con una denominación semejante de capítulos.   
En la cartografía se incluye un plano relativo a la Infraestructura Verde.  
Como anexos a la memoria Justificativa se incorporan los estudios realizados relativos a la movilidad e inundabilidad. Respecto a este último señalar que no se ha presentado un Estudio de Inundabilidad de todo el municipio, sino únicamente para el Sector Pinaret La Xara y para el Sector Torrecremada.  
Como anexo a la memoria informativa se han incorporado dos estudios relativos a el Consolidado Urbano y la Estimación de viajeros Tren de la Costa.  
El estudio de la afección acústica se realizó con anterioridad a la elaboración del Plan General ya que el municipio tiene aprobado un Plan Acústico Municipal (aprobado el 28 de noviembre de 2013)  
Las medidas de seguimiento se describen en el EATE.  
B.5) Descripción de la alternativa elegida: propuesta de plan.  
Si bien se han manejado más alternativas de ordenación a lo largo de toda la tramitación del Plan, finalmente en el EATE únicamente se han contemplado dos, además de la 0. Ambas mantienen la Infraestructura Verde y el tratamiento de los espacios exteriores al núcleo principal, diferenciándose en el modelo de crecimiento del núcleo urbano.   
B.5.1) Objetivos   
Se describen en la memoria justificativa y en el EATE. De manera resumida son:  
- Posibilitar la constitución de Dénia, como un foco relevante de destino turístico, no solo vacacional.   
- Configurar su núcleo urbano y entorno inmediato como una ciudad funcionalmente compleja, habitable, dotada y sostenible.   
- Mantener a Dénia sócio-económicamente, como núcleo urbano líder de La Marina Alta.   
- Dotar a La Xara de recursos de ordenación que permitan su desarrollo sócio-económico   
- Mantener el carácter de «pueblo» de Jesús Pobre.   
- Preservar los recursos territoriales de Dénia.   
- Compactar el desarrollo urbano dianense   
- Minorar el consumo de recursos hídricos  
Como umbral de crecimiento, se estima alcanzar una población de 55.000 habitantes en 20 años.  
B.5.2 Infraestructura Verde.  
El art 19 bis de la Ley de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje, (añadido por la Ley 12/2009 de 23 de diciembre) introdujo en la normativa urbanística el concepto de la Infraestructura Verde y en el Decreto 1/2011 de la ETCV fueron concretados sus elementos.   
En el EATE y en el Estudio de Paisaje se incluye un plano de la misma. En el apartado 1.6 de la Memoria Justificativa se describen los elementos que la conforman.   
B.5.3) Principales modificaciones introducidas respecto al planeamiento vigente  
Como actuaciones comunes propuestas en las dos alternativas estudiadas en el EATE se encuentran:Acceso a Les Marines en peine desde la CV-723, que se desdoblaría desde la CV-724 hasta el núcleo urbano de Dénia, manteniendo el trazado actual y previéndose otro, más o menos paralelo, hacia el mar. Entre ambos banda verde (ajardinada y/o de huertos urbanos).   
• Creación de una circunvalación al oeste de La Xara, enlazando varias carreteras (CV-735, CV-724, CV-725  
• Acceso al puerto desde su extremo oeste.  
• Completar el borde oeste del núcleo urbano.  
• Nuevos desarrollos terciarios (hoteleros y/o actividades) en el primer tramo de Les Marines en emplazamientos no inundables o que resuelvan este aspecto.  
• La estación intermodal conlleva nuevos accesos y un pequeño polígono para actividades.  
La alternativa seleccionada abandona la función de acceso de la CV-725 y lo reconfigura como un bulevar y soporte de transporte público sobre plataforma reservada hasta el Hospital de la Xara. Se crea un nuevo vial paralelo a este situado un poco más al norte que enlazará con una nueva ronda del casco urbano. Esta ronda facilitará además el acceso al puerto.  
La alternativa seleccionada contempla los siguientes criterios de ordenación y propuestas:  
• Tener en cuenta en la configuración del medio rural los elementos naturales protegidos (Montgó, suelo forestal,), la inundabilidad y el paisaje.  
• Asumir las piezas urbanas consolidadas y previsión de futuros planes de ordenación pormenorizada, uno por cada una de las grandes áreas en que se han agrupado aquellas: Dénia, La Xara, Jesús Pobre, Marines-Deveses, Les Rotes, Sorts, Montgó y Polígono. (Además se contempla la elaboración de otro POP para el resto del suelo)  
• Limitar los nuevos desarrollos residenciales a:  
a) Los ámbitos que se emplazan en el entorno inmediato del núcleo urbano de Dénia o, de los núcleos urbanos tradicionales de La Xara y Jesús Pobre; también se contemplan en el trasdós del consolidado de Marines rellenando huecos existentes.   
b) Actuaciones en las que se ha alcanzado un nivel de compromiso elevado.  
c) Los que Incluyen elementos infraestructurales de especial importancia.  
d) Aquellos que puedan resolver los problemas de inundabilidad que puedan presentar.   
e) Las Actuaciones Integradas pendientes de finalización y sobre los que no se ha iniciado la declaración de caducidad o procedimiento análogo y no exceden del límite impuesto por la ETCV.  
• Limitar los nuevos desarrollos terciarios a la ampliación del polígono existente en dirección a Ondara y a un pequeño sector entre La Xara y el Hospital.  
  
Nombre Sup. (ha) Edificabilidad Población Zona  
ZND-RE-0.1 Marquesa IV 6,50 9.206 230 Montgó  
ZND-RE-0.2 UE2 Deveses 2,32 8.186 205 Deveses  
ZND-RE-0.3 UE3 Deveses 0,95 1.694 42 Deveses  
ZND-RE-1.1 Torrecremada 34,14 191.171 3.823 Dénia  
ZND-RE-1.2 Madrigueres 25,58 143.254 3.438 Dénia  
ZND-RE-1.3 Pinaret 5,03 21.603 346 La Xara  
ZND-RE-1.4 Riu-Rau 2,99 12.852 206 Jesús P.  
ZND-RE-1.5 Fortí (\*\*) 0 Sorts  
ZND-RE-1.5 Capçades 4,69 26.258 525 Sorts  
ZND-RE-1.7 San Pedro (\*\*) 0 Marines  
Total Residencial 82,20 8.815   
ZND-TR-1.1 Tres Torres 21,15 155.000 Polígono  
ZND-TR-1.2 Mistelera 5,29 40.250 La Xara  
ZND-TR-1.3 San Pedro (\*\*) 5,67 Marines  
Total Act Económica 32,11   
  
  
Nota: ZND-RE-0.1, ZND-RE-0.2 y ZND-RE-0.3 son antiguos sectores anteriormente aprobados y que aún no han completado su proceso de urbanización.   
(\*\*) Ver apartado siguiente B.5.4  
• Definir nuevas piezas dotacionales clasificadas como suelo urbanizable (se contempla su posterior ordenación mediante Planes Especiales):  
  
Designación Nombre Sup (ha)  
ZND-DOT-1.1 Estación intermodal (y vías) 4,25  
ZND-DOT-1.2 Parque Vessanes 3,44  
ZND-DOT-1.3 Polideportivo Polígono 3,64  
ZND-DOT-1.4 Parque Alqueries 14,36  
ZND-DOT-1.5 IES M.Ibars 1,07  
ZND-DOT-1.6 IES n.º 4 2,5  
ZND-DOT-1.7 Parque Gandía 3,75  
ZND-DOT-1.8 Riurau Jesús Pobre 0,31  
ZND-DOT-1.9 Docente Nova Dénia 2,17  
  
  
• Nuevos elementos estructurales, entre los que se puede destacar La Ronda-Vía Parque (14,48 ha), el nuevo acceso al puerto, Red Aparcamientos Marines-Deveses (9,2 ha),  
• Así mismo se recogen aquellos elementos de las grandes infraestructuras previstas en el modelo que tengan sustento técnico al menos con un Estudio Previo (nueva traza del acceso desde la AP7 y N332, en la variante de La Xara y en el desdoblamiento de la CV-723). En caso contrario se recogerán de forma sucinta a los solos efectos de proteger de forma aproximada los terrenos por los que puedan discurrir sus posibles trazados (nuevo acceso ferroviario).   
• Resolver el trazado de las vías pecuarias a su paso por el suelo urbano. (para lo cual se propone un nuevo trazado para la vía pecuaria Santa Lucía)  
• Se contempla para un desarrollo posterior con mayor detalle tres planes: Plan Especial para la ordenación de la red de caminos rurales y de Itinerarios de Transporte No Motorizado, Plan Director de Saneamiento y el Plan Director de Abastecimiento de Agua.   
• Las Zonas Rurales son aquellas que mantienen su situación básica de rural distinguiéndose entre comunes y protegidas:  
- ZRP-NA Protegida Natural, subdividido en:  
\* ZRP-NA-MR Parque Natural del Montgó, moderado y restringido.  
\* ZRP-NA-CO Parque Natural del Montgó, conector y especial.  
\* ZRP-NA-CA: Cauces: Zonas de flujo preferente y con inundabilidad tipo 1.  
\* ZRP-NA-ZH: Zona húmeda Racons.  
\* ZRP-NA-SE: Segaria, ámbito de dicha sierra situada al oeste del término.  
\* ZRP-NA- PY: Playas y litoral, corresponde al dominio público marítimo.   
- ZRP-MU protegido municipal   
\* ZRP-MU-GA: Garganta: Zona montañosa en el extremo sur del término.  
\* ZRP-MU-PA: Paisaje: Restos de las Unidades de Paisaje no incluídas en el Montgó.  
\* ZRP-MU-PL: Pla: el Plà de Dénia, desde el pie de monte norte del Montgó hasta el trasdós de la zona urbanizada de les Marines-Deveses.  
  
- ZRP-AF Protegido Afecciones territoriales   
\* ZRP-AF-CT: Carreteras (se refiere únicamente a las carreteras del estado, N-332 y AP7).  
- ZRC-AG común agropecuaria, subdividido en:  
\* ZRC-AG-0: Periferias del Pla, corresponde al trasdós de Marines-Deveses.  
\* ZRP-AG-1: Santa Paula: Junto a dicho barranco, entre el polígono industrial y el Montgó.  
\* ZRP-AG-2: Valls. El mosaico agrario entorno a Jesús Pobre.  
\* ZRP-AG-3: Gorgos, corresponde al valle de dicho río.  
\* ZRP-AG-4: Safari. Enclaves agrarios y entorno del safari Park, junto a la zona húmeda.  
Y otras zonas más específicas son el ZRC-EX común de explotaciones de recursos naturales y el ZRC-PT del puerto.  
- Los usos permitidos en cada zona se describen en las correspondientes Fichas mientras que las características para su construcción se incluyen en el «Cuadro general de características de las construcciones y de los usos» aportado junto a las fichas de ordenación.   
De manera resumida los usos que se permiten en cada zona son:  
  
(L: Con limitaciones) ZRC ZRC ZRC ZRC  
Usos LOTUP: AG 0 AG 1 AG 2 AG 3  
Art.197.1.a. Agropecuaria (no granjas)... Si Si Si Si  
Art.197.1.a. Granjas Si  
Art.197.1.b: Vivienda aislada L(\*\*) L(\*\*) L Si  
Art.197.1.c: Canteras…. L L L L  
Art.197.1.d: Energía renovable (solar) Si Si Si  
Art.197.1.e.2: Industria sector primario.   
Art.197.1.e.1 y 3: Industria (no primario)   
Art.197.1.f.1: Alojamiento turístico... Si Si Si  
Art.197.1.f.2: Recreativo, deportivo... Si Si Si  
Art.197.1.f.3: Campamento turismo... Si Si Si  
Art.197.1.f.4: Docente, asistencial... Si Si Si  
Art.197.1.f.5: Tratamiento residuos... Si Si Si  
Art.197.1.f.6: Infraestructuras... Si Si Si  
Art.197.1.f.7: Suministro carburante... Si Si Si  
  
  
  
(L: Con limitaciones) ZRC ZRP ZRP ZRP  
Usos LOTUP: AG 4 MU-PA MU-PL MU-GA  
Art.197.1.a. Agropecuaria (no granjas)... Si Si Si Si  
Art.197.1.a. Granjas Si Si  
Art.197.1.b: Vivienda aislada L(\*\*)   
Art.197.1.c: Canteras…. L L L  
Art.197.1.d: Energía renovable (solar) Si Si  
Art.197.1.e.2: Industria sector primario.   
Art.197.1.e.1 y 3: Industria (no primario)   
Art.197.1.f.1: Alojamiento turístico... Si L(\*\*) L  
Art.197.1.f.2: Recreativo, deportivo... Si L L  
Art.197.1.f.3: Campamento turismo... Si L   
Art.197.1.f.4: Docente, asistencial... Si L L  
Art.197.1.f.5: Tratamiento residuos... Si L   
Art.197.1.f.6: Infraestructuras... Si L L  
Art.197.1.f.7: Suministro carburante... Si L L  
  
  
Nota: Las zonas ZRP-NA-MR y ZRP-NA-CO se rigen por el PORN Y PRUG del Parque Natural del Montgó. En ZRP-MA-SE y ZRP-NA.ZH se mantienen en su estado natural permitiéndose usos forestales y cinegéticos, y el agrícola con limitaciones. (\*\*) Introducido según se indica en apartado B.5.3.  
  
Para la implantación de granjas de ganadería intensiva, además de permitirse únicamente en las zonas señaladas, se establece una distancia de separación de 500 de separación con zonas urbanas o urbanizables. En el caso de porcinas esta distancia es de 1000 metros.  
Las instalaciones para el tratamiento de residuos podrán disponer a una distancia de 2.000 metros de las áreas urbanas.  
Las limitaciones para la implantación de la vivienda aislada y familiar se refieren a la vinculación con el uso agrario.  
No se han delimitado ámbitos de grupos de viviendas para minimizar su impacto ambiental.   
En las Normas Urbanísticas se ha incluido una remisión a las disposiciones derivadas de los Estudios de Inundabilidad y de Paisaje.  
  
(\*) No coincide con la aportada ya que se ha incluido las 93 ha del puerto ZRC-PT  
(\*\*) Cambio producidos según se indica en apartado B.5.3.  
  
B.5.4) Últimas modificaciones introducidas  
Tal como se ha indicado en el tercer párrafo del texto introductorio de este pronunciamiento, después de elaborarse la propuesta del Plan General Estructural (versión 2019) se recibieron nuevos informes de las administraciones afectadas que incidían en su ordenación.   
Por ello el Ayuntamiento elaboró la «Propuesta de Correcciones» a dicha versión siendo presentada en este órgano ambiental el 18 de diciembre de 2020. En resumen, los cambios introducidos son:   
• Eliminación del sector ZND-RE-1.5 Fortí de uso residencial. Se integra directamente en el suelo urbano y la zona más oriental de 3 ha se le cambia el uso a terciario creando el ZUR-TR-FR El Fortí.  
• Cambio de uso del sector San Pedro. El uso residencial se sustituye por el terciario convirtiéndose en ZND-TR-1.3 de 5,62 ha.  
• En fichas de ZND-RE-1.6 Capçades y ZND-TR-1.2 Mistelera introducir la necesidad de obtener informe favorable sobre el riesgo de inundabilidad.  
• En fichas de ZND-RE-0.2, ZND-RE-0.3, ZND-RE-1.1 Torrecremada, ZND-TR-FR Fortí y ZND-TR-1.3 San Pedro se introducen condiciones edificatorias derivadas de la Ley de Costas.  
• Se argumenta una diferencia de criterio para el cálculo de la reserva escolar. Se proponen unos 15.000 m2 de reserva escolar en Bosc de Diana en lugar de la zona verde ZUR-DOT-BD, junto a la avda Joan Fuster.  
• Aumentar 2.000 m2 la reserva escolar del ZND-DOT-1.6 IES nº4 (no se aporta solución gráfica desconociéndose su localización; este cambio no se ha trasladado al cuadro de superficies generales).  
• Establecer afección visual de 500 metros desde las carreteras calificadas rurales.  
• En las zonas ZRP-MU-PL, ZRC-AG-0 y ZRC-AG-1 únicamente se permitirá la vivienda unifamiliar si está vinculada a la actividad agropecuaria.  
• Establecer una zona de afección de 500 metros desde las depuradoras en las que se limitarán los usos residenciales y terciarios.  
• Incluir en las fichas de zona las afecciones derivadas del patrimonio cultural.  
• Eliminación de la variante CV-725 a CV-724. Se mantiene entre CV-724 y CV-735.  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.   
C.1) Fase de puesta a disposición del público  
En el apartado A) se indican las fases de tramitación que ha seguido el expediente observándose que se ha sometido a participación pública hasta en 6 ocasiones desde la emisión del Documento de Referencia. No obstante, el Ayuntamiento mediante acuerdo plenario de 19 de octubre de 2017 desistió de las versiones anteriores elaborando una nueva propuesta que se ha sometido dos veces a participación:  
En la primera de ellas, publicada en el DOGV el 20 de octubre de 2017 se presentaron 392 alegaciones de las que 14 son de carácter ambiental. De estas últimas 2 fueron estimadas, 1 parcialmente estimada y 11 desestimadas.   
De los informes y alegaciones recibidas se realizaron algunas modificaciones a la propuesta, siendo nuevamente sometida a información pública mediante anuncio del DOGV de 5 de diciembre de 2018. En esta se presentaron 40 alegaciones más de las que 4 fueron parcialmente estimadas y 36 desestimadas.   
Resumidamente se refieren a la zona de aparcamientos Marines-Deveses, a la delimitación de varios sectores (Torrecremada, Capçades...), a la finca Baronesa, a Bosc de Diana o a la caducidad del Documento de Referencia, entre otros.  
C.2) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor  
El Ayuntamiento durante la fase de información pública solicitó consultas a los municipios colindantes, a las administraciones afectadas y a las empresas suministradoras. De ellas se recibieron las siguientes respuestas:  
  
Informe Administración Pública Consultada  
28.06.18 Dirección Territorial de Agricultura y Medio Ambiente (Sección forestal)  
08.11.17 Servicio de Gestión de Residuos  
06.18  
21.12.17  
18.06.18  
13.06.18 CHOPVT. DG Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje. PATRICOVA  
CHOPVT. DG Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje. ETCV  
CHOPVT. DG Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje. Paisaje  
CHOPVT. DG Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje. (Materias peligrosas)  
04.05.18  
08.06.18  
?  
05.03.18 CHOPUT: DG. Obras Púbicas, Transporte y Movilidad:  
\* Servicio de Planificación  
\* Servicio de Movilidad  
\* SubDG Puertos, aeropuertos y costas (costas)  
\* Servicio de Explotación de Puertos  
11.12.17 CHOPVT. DG Vivienda, Rehabilitación y Regeneración Urbana.  
05.03.18 Entitat de Sanejament d'Aigües. (EPSAR)  
06.04.18 Presidencia. Subdirección General de Emergencias.  
24.09.18 Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte.  
Secretaría Autonómica de Educación e Investigación. Servicio de Infraestructuras.  
18.01.18 Dirección General de Turismo  
02.09.19 C. Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo. S. T. Industria-Energía  
21.12.17 Consellería de Sanidad: DG Salud Pública  
26.03.18 DG de Reformas Democráticas y Acceso a la Justicia (memoria histórica)  
18.05.18  
30.04.18 Diputación de Alicante:  
Área de Servicios e Infraestructura  
Área de Agua (ciclo hídrico)  
26.07.18 Confederación Hidrográfica del Júcar  
29.11.17 ADIF  
18.12.17  
03.04.18 Ministerio de Fomento. Demarcación de Carreteras  
28.03.18 MAGRAMA. DG de sostenibilidad de la costa y el mar   
29.12.17 Ayuntamiento de Pego  
? Ayuntamiento de Ràfol dŽAlmúnia.  
30.10.17 Ayuntamiento de Benimeli  
18.12.17 Ayuntamiento de Els Poblets  
21.12.17 Ayuntamiento de Ondara  
28.11.17 Ayuntamiento de Pedreguer  
26.12.17 Ayuntamiento de Gata de Gorgos  
17.05.18 Ayuntamiento de Teulada  
25.01.18 Ayuntamiento de Jávea  
31.05.18 Ayuntamiento de Oliva  
21.08.18 Iberdrola  
22.12.17 FCC Aqualia (abastecimiento agua)  
  
  
- El informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 26 de julio de 2018 no es definitivo debiendo emitirse un nuevo informe a los efectos previstos en el art. 25.4 del TR Ley de Aguas. Se indica que se deben solventar cuestiones relativas al riesgo de inundación, a la afección al régimen de corrientes y al cálculo de la demanda de recurso hídrico.  
- Consta informe favorable en materia de vías pecuarias, terrenos forestales y montes de utilidad pública emitido el 28 de junio de 2018 por la Dirección Territorial de Alicante.  
- El 21 de febrero de 2018 la EPSAR señala que las aguas residuales son tratadas en dos sistemas de saneamiento y depuración. Por un lado, la EDAR Denia-Ondara-Pedreguer que está diseñada para tratar 20.000 m3/día siendo el influente actual de 15.086 m3/día; por otro lado la EDAR Denia-El Verger que está diseñada para tratar 1.500 m3/día siendo el influente actual de 1.167 m3/día; no contemplan actuaciones en dichos sistemas.  
Posteriormente a la solicitud de emisión de la DATE el Ayuntamiento remitió a este órgano ambiental los siguientes informes:  
  
Informe Administración Pública  
02.07.19  
20.09.19 Consellería de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural  
Sección Forestal  
Parque Natural del Montgó  
12.06.19  
19.06.19 Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje. (ETCV)  
Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
 Servicio de Planificación (carreteras)  
Servicio de Movilidad  
26.08.19 Dirección General de Industria, Energía y Minas.  
25.06.19 EPSAR  
12.06.19  
10.03.20 C. de Educación, Investigación, Cultura y Deporte.  
DG de Cultura y Patrimonio.   
DG Infraestructuras Educativas  
18.09.19 Ministerio Fomento. Demarcación de Carreteras  
25.10.19 DG Sostenibilidad de la costa y el Mar (costas estado)  
19.07.19 Confederación Hidrográfica del Júcar  
02.08.19 Diputación de Alicante. Departamento de Carreteras  
  
  
- La Confederación ha emitido informe a los efectos del art.25.4 TR Ley de Aguas en sentido favorable pero condicionado a que la ordenación pormenorizada se analice la viabilidad teniendo en cuenta la afección al régimen de corrientes y a terceros resultante del correspondiente Estudio de Inundabilidad y condicionado a la puesta en marcha de las instalaciones de desalación y potabilización de aguas procedentes del río Racons.  
- El Servicio de Ordenación del Territorio, informa que respecto a la ocupación del suelo la propuesta destinada a actividades económicas se ajusta a la ETCV (698.785 m²), no obstante, no ocurre lo mismo respecto al suelo residencial en donde se supera un 11% el límite de la ETCV (836.705 m²) por lo que será necesario reducirla o bien utilizar las justificaciones previstas en la directriz 88 de la ETCV.  
- El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje en su informe de 19 de junio de 2019 establece las determinaciones finales que deben incorporarse a la propuesta, tanto relativos a la ordenación como a la documentación. Sus determinaciones se describen en el apartado siguiente.  
- La EPSAR ha emitido informe en el que señala que la propuesta de planeamiento supone un incremento de 3.787 m3/día respecto al caudal actual, distribuyéndose 3.460 a Denia-Ondara-Pedreguer y 327 a Denia-El Verger; si se realiza una estimación media anual el sistema de tratamiento tiene capacidad para absorber dichas demandas, no obstante, los caudales punta durante el periodo estival superará en ambos casos la capacidad de la planta.  
- El informe de la Diputación en materia de carreteras es en sentido desfavorable. Se refiere principalmente al inadecuado reflejo de la zona de protección, los accesos y conexiones de la CV-738 y la CV-735.  
- La Dirección General de Cultura y Patrimonio, el 12 de junio de 2019, informa en sentido desfavorable dado que no se atienden en la propuesta las exigencias y determinaciones patrimoniales referidas a los ámbitos de afección patrimonial como el castillo y su entorno.  
- Los informes en materia de costas y carreteras del Ministerio no son definitivos y requerirán de pronunciamientos posteriores.  
En el mismo periodo el Servicio Territorial de Urbanismo de Alicante remitió los siguientes informes:  
  
Informe Administración Pública  
03.03.20 DG Política Territorial y Paisaje. Ser. Ordenación del Territorio: PATRICOVA  
  
  
- En este tercer informe se concluye que se encuentra afectado por riesgo de inundación y se considera compatible con el PATRICOVA siempre que se cumplan las indicaciones del informe. (la incidencia de este riesgo en el Plan se analiza en el apartado D)  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación del plan  
D.1. Adaptación al último pronunciamiento del órgano ambiental  
Como ya se ha indicado en el apartado B.2. el último pronunciamiento de este órgano ambiental relativo al Plan General se produjo el 12 de mayo de 2011 mediante un informe ambiental. En el apartado B.2.2 se han resumido las 24 consideraciones que se indicaban en el mismo, procediéndose a verificar a continuación si se han cumplido las mismas.  
1) Depuración de aguas residuales:  
Se refería a la necesidad de establecer una zona de protección entorno a la EDAR Dénia-Ondara-Pedreguer, circunstancia que se ha realizado en el apartado 3.1.6 de la «Propuesta de Correcciones» mediante el establecimiento una franja de afección de 500 metros y una zona de reserva.  
También se hacía mención al Plan Director de Saneamiento que finalmente se ha optado por posponer. En este Plan se definían las obras y actuaciones para paliar las deficiencias y carencias que presenta la red de alcantarillado y saneamiento, y que dan lugar a una deficiente depuración de las aguas residuales tanto en relación con el tratamiento como la cantidad de aguas residuales generadas que son sometidas a tratamiento.  
2) Evacuación de aguas pluviales:  
Esta cuestión se ha pospuesto al mencionado Plan Director de Saneamiento.  
3) Disponibilidad de recursos hídricos:  
Este aspecto se analizará más adelante en un apartado independiente.  
4) Recogida y tratamiento de residuos:  
Este aspecto se analizará más adelante en un apartado independiente.  
5) Clasificación del Sector Racons como SNUEP-Forestal:  
Se cumple ya que se ha clasificado como suelo protegido de la Sierra Segaria (ZRP-NA-SE).  
6) Clasificación del sector RES TM-1 como SNUE-PH:  
Se ha clasificado como no urbanizable común ZRC-AG-0. En la ficha de la zona se ha incluido la existencia de la zona húmeda, pero algunos de los usos permitidos no son adecuados para su zona de amortiguación (viviendas, terciarios, energía renovable).   
7) Incidencia del riesgo de inundación en la ordenación: Este aspecto se analizará más adelante en un apartado independiente (ver D.2).  
8) Nueva ubicación del nuevo suelo industrial IND-1.  
Se cumple puesto que finalmente se ha optado por la ampliación del polígono existente hacia el oeste.  
9) Clasificar como SNU los sectores RESD2, RESD3, RESLX2 y TERLX-D,  
Se cumple, no se han incluido estos crecimientos en la nueva propuesta.  
10) Suelo SNUC-R, que se encuentra sobre Áreas Agrícolas del PORN del Montgó.  
Se ha emitido informe favorable, el 20 de septiembre de 2019, a la propuesta por parte del Director Conservador del Parque Natural.  
Las afecciones paisajísticas que se indican en dicho punto han sido solventadas.  
11) El sector RESLX2 se debe clasificar como SNU.   
Se cumple puesto que se ha incluido en la zona ZRP-MU-PL de suelo protegido.  
12) Proteger las cuevas catalogadas (Punta de Benimaquia y de l'Andorial).   
Se cumple, se han incluido en SNU Protegido, ZRP-NA-MR.  
13) Las zonas verdes PNL-1 y PQL-8, junto al Barranc de l'Alberca, deberá clasificarse como Suelo No Urbanizable Protegido por incluir especies catalogadas en peligro de extinción.  
Finalmente se ha considerado como SNU protegido el ámbito afectado por las zonas con riesgo de inundación del barranco. El resto se ha clasificado como SNU común ZRC-AG-0.   
Los usos permitidos en ZRC-AG0 se analizan en apartados posteriores incidiendo especialmente el riesgo de inundación en la concreción de los mismos.  
14) Aportar cartografía adecuada para analizar incidencia en el PORN del Parque Natural.  
Se ha emitido informe favorable, el 20 de septiembre de 2019, a la propuesta por parte del Director Conservador del Parque Natural.  
15) Era una consideración positiva sobre la vía verde.  
16) Se deberá tener en cuenta, el informe de la Sección de Zonas Húmedas, respecto al sector urbanizable UOP J2, por incluir Parentucellia viscosa, especie en peligro de extinción.  
Se cumple puesto que no se ha propuesto su transformación clasificándose como SNU común ZRC-AG2.  
17) Era una consideración positiva sobre el emplazamiento de la Estación Intermodal en PID 2, en el entorno del hospital, en la Xara.  
Finalmente se ha propuesto otro emplazamiento más próximo al casco urbano.  
18) Justificar la necesidad de nuevos suelos urbanizables dada la gran cantidad de suelo urbanizable y urbano sin desarrollar que hay en el municipio.  
Este aspecto se analizará más adelante en un apartado independiente.  
19) El PRI Bosc de Dénia, UE1 Bosc de Dénia, UE2 Bosc de Dénia y OUP Sector C1, según establece el Servicio de Paisaje, no son adecuados desde el punto de vista territorial y de paisaje, dado que configuran una zona de transición entre el casco urbano y las urbanizaciones en torno al Montgó. Por ello, se deberán clasificar como SNU Común.  
Este aspecto no ha sido solventado, si bien los últimos informes emitidos relativos a la afección paisajística no señalan la necesidad de establecer dicha clasificación.  
20) Se deberán corregir los errores detectados en el punto 4.6, del informe del Servicio de Gestión de Parque Naturales, de fecha 19 de julio de 2010.  
Se ha emitido informe favorable, el 20 de septiembre de 2019, a la propuesta por parte del Director Conservador del Parque Natural.  
21) Relativo an las Áreas de Revisión de Titularidad.  
Se ha emitido informe favorable, el 20 de septiembre de 2019, a la propuesta por parte del Director Conservador del Parque Natural.  
22) Se deberá clasificar la totalidad del Dominio Público Marítimo Terrestre como Suelo No Urbanizable de Protección Especial.  
Se ha establecido una zona específica para dicho ámbito, ZRP-NA-PY. La demarcación de costas emitirá informe previamente a la aprobación definitiva señalando si dicha delimitación es correcta.  
23) Relativo al «Sistema de Espacios Abiertos».  
Este concepto ha sido sustituido en la legislación por el de Infraestructura Verde, cuya consideración se analiza en el apartado siguiente.  
24) Resolver adecuadamente el saneamiento y depuración de las aguas residuales en el suelo urbano de Les Rotes.  
Este punto se analiza en un apartado independiente.  
En resumen se puede indicar que la mayor parte de las consideraciones han sido tenidas en cuenta. No obstante algunas de ellas no lo han sido y requieren de un análisis más detallado que se realiza en los apartados siguientes.  
D.2. Riesgo de Inundación.   
- El municipio presenta grandes afecciones por el riesgo de inundación. Si bien no está declarado como municipio de elevado riesgo, ya que esta no ocupa los de la superficie del término, se debe tener en cuenta que la mayor parte de la afección se produce en la costa lugar en donde se encuentran la mayoría de las construcciones y las nuevas propuestas de crecimiento.   
Principalmente el riesgo que afecta al casco urbano está generado por tres barrancos, el barranco de Regatxo, el barranco de los Ullals y el barranco de Santa Paula (con los barrancos tributarios procedentes del Montgó). En el resto del término la afección la generan mayoritariamente el río Racons, el río Girona, el barranco de LŽAlter y el Barranco de Fusta o Alberca.  
- Tanto el Documento de Referencia como el Informe Ambiental de 12 de mayo de 2011 señalaban la necesidad de estudiar esta afección. En este sentido, junto con la solicitud de emisión de DATE se adjuntan dos Estudios de Inundabilidad de ámbitos concretos del término municipal: El Sector Playa Torrecremada y el Sector Pinaret.  
No obstante, estos dos Estudios carecen de Resolución aprobatoria por lo que su análisis y conclusiones no pueden considerarse como definitivos. (En su momento se elaboró un tercer Estudio de Inundabilidad de la zona del barranco de Santa Paula, pero finalmente se ha optado por no aportarlo).  
Respecto al resto del término, en el informe de 12 de julio de 2018 del Servicio de Ordenación del Territorio ya se indicaba que se debe justificar que la ordenación es compatible con los art. 18, 19 y 20 del PATRICOVA aplicando las cartografías de inundabilidad vigentes o si por el contrario se requiere concretar la peligrosidad para verificar su compatibilidad.  
Finalmente, la propuesta de ordenación ha determinado los ámbitos afectados por la cartografía de inundabilidad y ha derivado el análisis del riesgo a la fase de la ordenación pormenorizada incluyéndolo en las fichas como un condicionante para el desarrollo de los distintos ámbitos.  
- El posponer este estudio a fases posteriores contradice lo señalado en el Documento de Referencia y en el Informe Ambiental de 12 de mayo de 2011.   
Además, es contrario a lo señalado en el art.4 LOTUP, ya que «las áreas críticas del territorio cuya transformación implique riesgos» forman parte de la Infraestructura Verde y dicha infraestructura debe definirse «con carácter previo a la ordenación de usos y actividades en el territorio».   
Así mismo se contraviene el art.34.2.b LOTUP relativo a la documentación del Plan General Estructural, que si bien se ha incluido el Estudio de Inundabilidad entre la documentación del Plan General, este debe estar aprobado para que pueda considerarse como válido. (art. 13 PATRICOVA).  
La clasificación del suelo es parte de la ordenación estructural y debe determinarse que partes son viables en el momento de aprobar el Plan General Estructural. Igualmente forman parte de la ordenación estructural las infraestructuras que ayuden a corregir el riesgo.   
Tal como se plantea podría generar problemas para desarrollar el Plan. Si por ejemplo hubiese que desclasificar un sector por el riesgo de inundación, alteraría la gestión y viabilidad económica del Plan (los equipamientos adscritos no se podrían ejecutar, variaría la capacidad poblacional del Plan y reservas dotacionales necesarias, etc.).  
La evaluación ambiental del riesgo debe estar concretada en el momento de emitir la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan General Estructural no siendo adecuado posponerlo a momentos posteriores (en los Planes de Ordenación Pormenorizada).  
La Confederación Hidrográfica del Júcar para emitir el informe a los efectos del art.25.4 TRLA deja abierta la posibilidad de aplazar la viabilidad del sector al momento de aprobación de la ordenación pormenorizada, pero como ya se ha indicado esto no es posible.   
- A continuación, se procede a la realización del análisis de este riesgo con los elementos de que se dispone, teniendo en cuenta que se realiza para este momento concreto, con la situación existente en la actualidad y que podría cambiar en un futuro alterando las conclusiones que se realicen. Como punto de partida se debe tener en cuenta que en este momento la situación es:  
1) El planeamiento vigente a la fecha es el establecido por las NUT, estando el Plan General de 1972 suspendido. Por tanto, la clasificación de suelo es la que se establece en las NUT.  
2) En un informe del Servicio de Ordenación del Territorio se recomienda que el municipio de Denia sea declarado como de elevada peligrosidad de inundación, pero hasta la fecha esta circunstancia no se ha producido. En consecuencia, no resultan aplicables las excepciones que contempla el PATRICOVA para dichos municipios.   
3) Los dos Estudios de Inundabilidad presentados no están aprobados por lo que no pueden aplicarse y su cartografía no es válida. Así pues, la cartografía de riesgos aplicables es la del SNCZI y la del PATRICOVA.  
4) La Confederación ha elaborado un Plan Director de Defensa contra las avenidas en la comarca de la Marina Alta. En el EATE no se ha descrito de que manera puede incidir en el municipio ni si se contemplan medidas correctoras frente al riesgo. En el caso de que se contemplasen medidas correctoras del riesgo, su ejecución debería haber quedado vinculada al desarrollo de los sectores, circunstancia que no se ha realizado. El informe emitido por la Confederación Hidrográfica tampoco hace mención a dicho Plan por lo que se puede desprender que no resulta aplicable.  
5) Se han utilizado los informes emitidos por el (SOT) Servicio de Ordenación del Territorio (de 12 de julio de 2018 y de 3 de marzo de 2020) y por la (CHJ) Confederación Hidrográfica del Júcar (26 de julio de 2018 y de 19 de julio de 2019).  
De los informes sectoriales aportados se desprende que en la zona de Alqueries (barranco de Santa Paula y aledaños) la cartografía del SNCZI no ha tenido en cuenta la totalidad de las aportaciones de los cauces por lo que se deben tener en cuenta ambas cartografías.   
6) Nota aclaratoria aportada por el jefe de Servicio de Gestión Territorial durante la celebración de la Comisión de Evaluación Ambiental (CEA).  
En la misma se indica que en los sectores ZND-RE-1.1 Torrecremada y el Fortí los calados procedentes del riesgo de inundación son nulos o muy bajos siendo admisible la reclasificación propuesta, si bien deben cumplirse dos condicionantes para su desarrollo. Respecto a la ronda del nucleo urbano se indica que su construcción puede generar afecciones a terceros por lo que su construcción requiere de la elaboración de un Estudio de Inundabilidad.  
- En base a estos 6 parámetros de partida, el riesgo de inundación afecta a la propuesta realizada de la siguiente manera:  
• Sector ZND-RE-0.2 UE2 Deveses (suelo urbanizado en clasificación vigente): Si bien presenta riesgo de inundación en ambas cartografías, las edificaciones ya se han ejecutado por lo que se deben aplicar las mismas medidas que para el resto de suelo urbano consolidado.  
• Sector ZND-RE-0.3 UE3 Deveses (suelo urbanizado en clasificación vigente. Tiene Programa aprobado): Presenta riesgo de inundación por la cartografía del SNCZI. Se debe incluir en la ficha del sector esta afección y la justificación del art.20 PATRICOVA y art.14 bis Reglamento Dominio Público Hidráulico (RDPH).   
• Sector ZND-RE-1.1 Torrecremada (suelo rural en clasificación vigente D-10. Las NUT indican que está programado por sectores Ronda Nord, Madrigueres Nord, Torrequemada y UNO1; en la propuesta no se han encontrado datos sobre el desarrollo del sector Ronda Nord si bien en las NNUU se indica que su desarrollo requerirá de la elaboración de un Plan Parcial). Parcialmente afectado por peligrosidad 6 y geomofológica del PATRICOVA, además de estar en zona inundable en SNCZI.  
Tal como se ha indicado, el último pronunciamiento sobre este sector se produce durante la celebración de la CEA:  
«Es tracta d'un àmbit menut envoltat quasi totalment per sòl urbanitzat situat en el tram final de la zona S del desaigüe del barranc del Regatxo. Les mesures plantejades en el Pla General i recollides en l'estudi d'inundabilitat, aigües amunt, determinen que deuen imposar-se millorares per minimitzar la situació puntual d'inundabilitat existen i els calats molt baixos on que caben mesures complementàries per l'edificació que minimitzen la vulnerabilitat».  
Acaba concluyendo que es posible su clasificación si bien deben incluirse dos condiciones en las fichas del sector:  
a) Corregir los aspectos del estudio de inundabilidad planteado adecuado a las medidas correctoras que se recogen en los informes emitidos hasta el 3 de marzo de 2020.  
b) La obligación de determinar las consideraciones por la edificación (atendiendo a lo que se especifica en el Anexo I PATRICOVA).  
A los efectos del art.25.4 del TRLA el informe de la CHJ pospone la elaboración del Estudio de Inundabilidad a la fase de ordenación pormenorizada siendo acorde igualmente con estos condicionantes.   
• Sector ZND-RE-1.2 Madrigueres (en clasificación vigente parte está urbanizado, D-04, y el resto es suelo rural, D-10 y PL-09). La zona norte está parcialmente afectada por peligrosidad 6 y geomofológica del PATRICOVA, además de estar en zona inundable en SNCZI.   
El informe del SOT no se pronuncia sobre él, y la CHJ en términos similares a los del sector ZND-RE-1.1 Torrecremada si bien únicamente debe justificar el cumplimiento del art. 14 bis del RDPH al no encontrarse en zona de flujo preferente.  
El riesgo se analiza en el mismo Estudio de Inundabilidad sin aprobación por lo que las cartografías aplicables son las del PATRICOVA Y SNCZI (Al carecer de informe del SOT que determine cual de las dos es aplicable, por el ya mencionado principio de precaución se adoptan ambas). En estas el riesgo está localizado y se pueden concretar las partes no viables conforme a la misma:  
Se debe excluir del sector las zonas afectadas por peligrosidad 6 y geomorfológicas incluidas en PL-09 de las NUT por aplicación del art. 18.1 PATRICOVA. El resto de ámbito inundable afecta a suelo urbanizado D-04 por lo que se pueden mantener si justifican art.20 PATRICOVA y art.14 bis RDPH.   
• Sector ZND-RE-1.5 Capçades (antes ZND-RE-1.6) (suelo urbanizado en clasificación vigente S-02 y S-04): Todo el se encuentra afectado por peligrosidad en el PATRICOVA y por zona inundable y zona de flujo preferente en el SNCZI.  
En el informe del SOT se distinguen dos zonas la sur y la oeste. La zona sur se considera admisible si se mantienen los barrancos existentes en canal abierto. Se recomienda la desclasificación de la zona oeste por la afección existente si bien lo deriva a un Estudio de Inundabilidad posterior en aplicación del art.19 PATRICOVA.  
La CHJ, al igual que en casos anteriores deriva a un Estudio de Inundabilidad posterior la justificación de los art. 9 y 14 bis del RDPH.  
En este caso, al tratarse de suelo urbanizado se consideran válidos ambos pronunciamientos y se deriva la concreción de usos dentro del sector a la elaboración de un Estudio de Inundabilidad, circunstancia que deberá plasmarse en las fichas. Igualmente deberá plasmarse en fichas la clasificación como SNU de los cauces de los barrancos y el establecimiento de franjas de zona verde alrededor de los mismos y la definición de la Infraestructura Verde, en aplicación de los art. 23.3 y 23.4 PATRICOVA.  
• Sector ZND-TR-1.1 Tres Torres (suelo rural en clasificación vigente PL-09). Afectado por peligrosidad geomorfológica en el PATRICOVA y no estudiado por el SNCZI.  
Debido a que no existe Estudio de Inundabilidad aprobado, en aplicación del art.18.1 PATRICOVA se debe excluir del sector la zona afectada por peligrosidad geomorfológica.   
• Sector ZND-TR-1.2 Mistelera (suelo rural en clasificación vigente X-06): Afectado por peligrosidad geomorfológica en el PATRICOVA y no estudiado por el SNCZI.  
Carece de informe del SOT. Debido a que no existe Estudio de Inundabilidad aprobado, en aplicación del art.18.1 PATRICOVA se debe excluir del sector la zona afectada por peligrosidad geomorfológica.   
• Sector ZND-TR-1.3 San Pedro (suelo rural en clasificación vigente LN-08). Afectado por peligrosidad 6 y geomorfológica por el PATRICOVA y por zona inundable para 500 años por el SNZCI.  
No está informado por el SOT. La CHJ señala que debe justificar el cumplimiento del art.14 bis RDPH.  
A la vista que todo el sector se encuentra afectado por peligrosidad de inundación por el PATRICOVA, ante la falta de informe del SOT y la carencia de Estudio de Inundabilidad, se debe inadmitir la creación del sector ya que se está produciendo una reclasificación de suelo no urbanizable (art.18.1 PATRICOVA).  
• Ronda viaria y ZND-DOT-1.1 Estación Intermodal (La nueva estación y un tramo de la ronda se localizaría en suelo rural D-10, mientras que el resto en suelo urbanizado D-03 y D-02): Afectado por peligrosidad 3 y geomorfológica por PATRICOVA, mientras que en el SNZCI está en zona inundable y zona de flujo preferente.  
El tramo de la ronda, situada junto al parque Vessanes ha sido informada por el SOT, indicando que su construcción podría cambiar el flujo del agua afectando a terceros en el riesgo de inundación, condicionando su desarrollo a la aprobación de un Estudio de Inundabilidad.  
No se comparte este criterio de posponer la aprobación del Estudio de Inundabilidad ya que conforme señala el art.17.2 PATRICOVA: «Se prohíbe la realización de obras de infraestructura que sean vulnerables o puedan modificar negativamente el proceso de inundación, incrementando los daños susceptibles de producirse como consecuencia de la misma».   
Debido a que en estos momentos no existe un Estudio de Inundabilidad que indique que no existe peligrosidad de inundación, no resulta posible la planificación de este tramo de la ronda. (Entre el ZND-RE-1.1 y la Avda Joan Fuster)  
Además, debido a esta misma carencia los ámbitos situados en suelo rural (D-10) no podrán reclasificarse en aplicación del art.18.1 PATRICOVA (la propuesta lo considera suelo urbanizable). Si en un futuro desea instalarse allí la estación intermodal deberá realizarse un Estudio de Inundabilidady modificar posteriormente el planeamiento urbanístico.   
Respecto al tranvía que circulará por la Avda Joan Fuster el SOT no se ha pronunciado recientemente. Si que lo hizo en el año 2014 cuando se tramitó el expediente del Plan Especial de la Ronda de Dénia señalando que los cambios de rasante podrían incrementar la inundación hacia el sur de la misma afectando a terceros. Por ello en aplicación del mencionado art.17.2 no resulta adecuado contemplar dichas obras en la planificación hasta que no se disponga de un Estudio de Inundabilidad aprobado.  
La nota aclaratoria presentada durante la CEA reitera que es necesario elaborar un Estudio de Inundabilidad para la ejecución de la Ronda.  
En conclusión, por aplicación del art.17.2 PATRICOVA debe excluirse del PGE todo el ZND-DOT-1.1. y el trazado de la Ronda.  
El trazado de toda la ronda, junto con sus rotondas, no debe incluirse en los planos de ordenación del PGE ya que requiere de la aprobación de un Estudio de Inundabilidad. Este aspecto se incluirá en las fichas de los sectores afectados. (En la cartografía de inundabilidad únicamente no resultaría afectada la parte este del polígono industrial, pero por coherencia resulta conveniente no incluirla en la cartografía ya que se desconoce como sería la conexión con la zona sur y la zona norte).  
• ZND-DOT-1.2 Parque Vessanes: (suelo rural en clasificación vigente D-10) Afectado por peligrosidad 3 y geomorfológica por PATRICOVA, mientras que en el SNZCI está en zona inundable y zona de flujo preferente.  
Es una zona verde cuyo uso es compatible con la normativa del PATRICOVA; no obstante deberá mantener la clasificación de suelo no urbanizable en aplicación del art.18.1 PATRICOVA. Deberá justificarse el cumplimiento del RDPH.  
• ZND-DOT-1.4 Parque Alqueries (suelo rural en clasificación vigente S-06): Afectado por peligrosidad 3 y 6 del PATRICOVA, mientras que en el SNZCI está en zona inundable y zona de flujo preferente.  
Es una zona verde cuyo uso es compatible con la normativa del PATRICOVA; no obstante deberá mantener la clasificación de suelo no urbanizable en aplicación del art.18.1 PATRICOVA. Deberá justificarse el cumplimiento del RDPH.  
• Antiguo ZND-RE-1.5 El Fortí. Como ya se ha indicado este sector ha desaparecido en la nueva propuesta. Parte se ha convertido en urbano terciario (ZUR-TR-FR). El resto parece ser que se ha clasificado como zona verde del suelo urbano (esta circunstancia no queda muy clara ya no se ha aportado plano de ordenación).  
A las zonas verdes se le aplican los mismos preceptos que al Parque Alqueries: No se puede reclasificar pero se puede destinar a zona verde.  
Respecto al ZUR-TR-FR El Fortí, se le aplican los mismos preceptos que al ZND-RE-1.1 Torrecremada, siendo posible su clasificación ya que los calados son nulos o muy bajos, si bien deben incluirse dos condiciones en las fichas de zona:  
a) Corregir los aspectos del estudio de inundabilidad planteado adecuado a las medidas correctoras que se recogen en los informes emitidos hasta el 3 de marzo de 2020.  
b) La obligación de determinar las consideraciones por la edificación (atendiendo a lo que se especifica en el Anexo I PATRICOVA).  
• ZND-DOT-1.5 IES M.Ivars (suelo rural en clasificación vigente D-10): Afectado por peligrosidad 6 y geomorfológica del PATRICOVA. Se pretende la ampliación del instituto colindante.  
No se ha aportado informe del SOT que determine que no resulta aplicable la cartografía del PATRICOVA, por lo que se debe considerar por el principio de precaución.   
En virtud de lo señalado en el art. 10.9 del Decreto 104/2014, de 4 de julio, del Consell por el que se aprueba la norma técnica en materia de reservas dotacionales educativas, no resulta adecuado situar una reserva de uso escolar sobre suelo inundable por lo que no resulta admisible.  
No obstante, la elaboración de la ordenación pormenorizada del sector colindante ZND-RE-1.1 Torrecremada va requerir de la elaboración de un Estudio de Inundabilidad por lo que sería posible incluir la superficie del ZND-DOT-1.5 en dicho sector y que sea dicho estudio el que determine la ubicación concreta de la reserva escolar en un ámbito no inundable.  
• ZND-DOT-1.7 Parque Gandía (suelo rural en clasificación vigente PL-09): Afectado por peligrosidad 6 y geomorfológica del PATRICOVA, mientras que en el SNZCI está en zona inundable.   
Es una zona verde cuyo uso es compatible con la normativa del PATRICOVA; no obstante, deberá mantener la clasificación de suelo no urbanizable en aplicación del art.18.1 PATRICOVA y justificarse el cumplimiento del RDPH.  
• ZUR-DOT-BD: En la última propuesta se dispone una reserva escolar de unos 15.000 m2 en lugar de la zona verde inicialmente prevista. Se encuentra afectado por peligrosidad geomorfológica por lo que no es el lugar más adecuado sin que previamente no se justifique la ausencia de riesgo mediante la elaboración de un Estudio de Inundabilidad.  
• Sectores no afectados según informes emitidos: ZND-RE-0.1 Marquesa, ZND-RE-1.3 Pinaret, ZND-RE-1.4 Riu-Rau, ZND-DOT-1.3 Polideportivo, ZND-DOT-1.6 IES nº4, ZND-DOT-1.8 Riurau y ZND-DOT-1.9 Nova Denia.  
- Según el anexo IV, apartado 1.1, de la LOTUP las zonas con importante riesgo de inundación deben zonificarse como ZRP-RI. (lo que se considera «importante riesgo» no viene definido como tal en la normativa).  
Tal como se ha indicado, hasta el momento la cartografía de riesgos aplicable puede ser tanto la del SNCZI como la del PATRICOVA por lo que, en aplicación del principio de precaución, todo el suelo considerado como inundable por las mismas se considerará como ZRP-RI.   
D.3. Sellado de suelo. Adaptación a la ETCV.   
- El planeamiento propuesto debe justificar y limitar el sellado del suelo. La Comisión Europea, a través de la Estrategia temática para la protección del suelo, ha incluido el sellado del suelo (ocupación del suelo) como un grave problema a escala de la UE, estando en proceso la elaboración de una Directiva Marco. El sellado del suelo provoca una pérdida irreversible de las funciones biológicas del suelo, tanto a nivel de control de la infiltración/evaporación del agua de lluvia, como el control de las escorrentías, la fragmentación de paisajes y hábitats, así como la pérdida definitiva de suelo para la producción de alimentos.  
La Estrategia Territorial de la Comunidad Valenciana se pronuncia en los mismos términos y determina los crecimientos máximos admisibles para cada municipio. En este caso para usos residenciales el límite se establece en 836.705 m² y para actividades económicas se establece en 698.785 m².  
- La Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje ha emitido informes el 5 de mayo de 2015, el 21 de diciembre de 2017 y el 12 de junio de 2019.  
En el último informe se señalaba que la propuesta para uso residencial era de 927.600 m² y que por tanto sobrepasaba un 11% lo establecido en la ETCV. (Nota: En este cómputo únicamente se incluían los sectores de suelo urbanizable residenciales)   
A la vista de este informe, el Ayuntamiento modificó la propuesta resultando finalmente una superficie de 82,20 ha de suelos urbanizables de uso residencial (ver apartado B.5:4), cuantía inferior a las 83,67 ha de la ETCV.  
- Una vez estudiado el informe emitido por la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje cabe realizar una serie de puntualizaciones repecto al mismo:   
\* Por un lado no se han contabilizado todos los equipamientos anexos que se proponen como suelo urbanizable con la denominación de ZND. En el informe del 21 de diciembre de 2017 sí que se analizaban los mismos si bien algunos de ellos no se computaban por su carácter supramunicipal (como la estación intermodal) o los parques públicos (a este respecto cabe puntualizar que posteriormente, ediante la Ley 1/2019, se introdujo una modificación en el art.24.2 LOTUP en la que se indica que los parques públicos alrededor de los núcleos no se computan).  
Por ello la superficie de los equipamientos restantes, nuevas reservas de suelo educativo y la ampliación del polideportivo, debe computarse, siendo la misma de 9,38 ha.  
\* Por otro lado no se ha tenido en cuenta el suelo urbano pendiente de edificación cuyo sellado se propone igualmente.  
En el informe de 5 de mayo de 2015 se indicaba que debía considerarse la oferta de viviendas sin ocupar y el suelo urbano vacante. En el informe de 21 de diciembre de 2017 se hace mención a que se ha realizado este estudio pero sin embargo no se ha incluido en el cómputo del suelo sellado, al igual que tampoco se realiza en el informe de junio de 2019.  
En este estudio se indica que hay suelo vacante para edificar 4.507 viviendas, desglosándolas según las distintas zonas del suelo ZUR. También se indica la superficie del suelo vacante si bien no se realiza el sumatorio total que supondría. Analizando por encima los datos destacan como grandes bolsas de suelo vacante las siguientes:  
  
Ámbito Zona Nombre Sup (m2) viviendas  
Montgó ZUR-RE-MO Montgó 500.936 626  
Montgó ZUR-RE-M6 Marquesa VI 120.261 156  
Montgó ZUR-RE-MR Marquesa 70.858 89  
Deveses ZUR-RE-DV Deveses 217.941 500  
Diseminado ZUR-RE-MP Monte Pego 264.941 226  
Marines ZUR-RE-MD Marines 104.826 397  
 Total 1.279.763 1.994  
  
  
- Se puede observar que con estos criterios la cuantía de suelo urbano pendiente de edificar supera ampliamente las limitaciones de la ETCV (836.705 m²) de sellado de suelo para uso residencial, lo que supondría que no se podrían admitir nuevos crecimientos de este uso.  
La ETCV contempla algunas excepciones para superar dicho límite. Podría aplicarse la directriz 88.a) de la ETCV y permitir crecimientos para el cierre de tramas urbanas, lo que supondría sellar el suelo hasta el trazado de la nueva ronda que discurre por el oeste del casco urbano, el cierre de los huecos en la zona de la costa de Les Deveses (ZND-RE-0.2 y ZND-RE-0.3) y el cierre al sur del casco delimitando la zona verde (ZND-RE-1.5 Capçades).   
En las pedanías de La Xara y Jesús Pobre igualmente serían admisibles crecimientos que cerrasen la trama, pero no tal como se han planteado en el ZND-RE-1.3 Pinaret y el ZND-RE-1.4 Riu-Rau donde se contemplan crecimientos distintos a dicho propósito.   
En Jesús Pobre la Calle Pinaret constituye ya de por si el borde urbano por lo que no cabe plantear el crecimiento ZND-RE-1.4 al sur de la misma. Sin embargo, sería preferible plantear el sellado de suelo con crecimientos al oeste del ZND-RE-1.4 ya que este suelo se encuentra parcialmente transformado con edificaciones y viales. (ver anexo 2).  
En la Xara, únicamente podría considerarse como válido el crecimiento hasta el nuevo vial propuesto en ZND-RE-1.3 para considerarlo como cierre de trama. (ver zona rallada del anexo 3)  
El ZND-RE-0.1 Marquesa IV se incluye dentro del Plan Parcial ya aprobado Marquesa y además dispone de Proyecto de Urbanización presentado ante el Ayuntamiento. En la foto aérea se observan algunos viales por lo que podría igualmente excepcionarse y considerarlo como un cierre de trama.   
Respecto a los equipamientos cabría igualmente aplicar la directriz 88 de la ETCV, considerando la ampliación del polideportivo (ZND-DOT-1.3) como un cierre de trama o los ZND-DOT de uso educativo como necesarios para cumplir los estándares urbanísticos del suelo urbano ya consolidado.  
En el crecimiento sobre el que no cabría aplicar ninguna excepcionalidad y por tanto no sería admisible sería el ZND-RE-1.2 Madrigueres.  
D.4. Recurso hídrico  
- De acuerdo con lo que indica el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de 19 de julio de 2019 el municipio es titular de varios derechos de aprovechamiento de aguas subterráneas por una cuantía de 6.502.069 m3/año para el abastecimiento a la población. Considera como demanda potencial del Plan la cuantía de 7.700.000 m3/año (6.800.000 m3/año para el consolidado urbano y 720.000 m3/año para los nuevos crecimientos). Como no se dispone de suficiente recurso, a los efectos del artículo 25.4 del TR de la Ley de Aguas se emite un informe favorable condicionado a la construcción de una planta desaladora en el río Racons. Con la construcción de esta planta de desalación y potabilización se alcanzaría un caudal de 8.350.000 m3/año.   
- En la Memoria Informativa se aportan los datos del consumo actual, 6.025.412 m3/año, con el siguiente desglose: (considerando un consumo por vivienda de 266 l/día y de 4.000 m3/ha año para las actividades):  
Viv. Permanentes: 17.255: 4.185.002 m3/año  
Viv. Secundarias: 12.575: 626.696 m3/año  
Viv. Turísticas: 9.764: 778.568 m3/año  
Viv. Vacías: 3.746: 224.026 m3/año  
Actividades: 52,78 ha: 211.120 m3/año  
- En el apartado 2.3.2 de la memoria Justificativa se incluye el cálculo de la demanda una vez se desarrolle el Plan. Estos datos fueron actualizados y adaptados a la última propuesta realizada (ver apartado B.5.4). Los nuevos desarrollos requerirían 700.000 m3/año:  
Viv. Permanentes: 2.081: 510.000 m3/año  
Viv. Secundarias: 802: 40.000 m3/año  
Viv. Turísticas: 208: 20.000 m3/año  
Viv. Vacías: 163: 0 m3/año  
Actividades: 31,70 ha: 130.000 m3/año  
Mientras que el suelo vacante en el suelo urbano requeriría 1.000.000 m3/año, que sumados a los anteriores suponen 1.700.000 m3/año de nuevos consumos propuestos por el Plan.   
Si le sumamos el consumo actual 6.025.412 m3/año se obtiene la cuantía total requerida, 7.730.000 m3/año, que es ligeramente superior a la señalada en el informe de la CHJ.  
- Según el informe de CHJ el volumen de agua que quedaría condicionado a la necesidad de la construcción de la planta desaladora/potabilizadora sería de 1.227.931 m3/año (7.730.000 - 6.502.069). Si tal como se indica el consumo actual es de 6.025.412 m3/año eso supone que únicamente se dispondría de 476.657 m3/año para las nuevas propuestas, aproximadamente la cuarta parte de las necesidades requeridas.  
No se considera adecuado posponer a la ordenación pormenorizada, tal como se condiciona en el informe de la CHJ, la construcción de la desaladora ya que la clasificación del suelo y dicha infraestructura pertenecen a la ordenación estructural. No se puede clasificar nuevo suelo urbanizable si no se tiene la seguridad de que disponen de recurso hídrico. Además, esta disponibilidad debe ser tanto física como jurídica tal como señala la jurisprudencia.   
- Respecto al condicionante señalado por la CHJ (puesta en marcha de las instalaciones de desalación y potabilización) existen dudas sobre su aplicabilidad. El Ayuntamiento ha aportado un escrito del director del Servicio Municipal del Ciclo Integral del Agua en Denia fechado el 20 de diciembre de 2019 en el que señala que la dicha infraestructura está en funcionamiento desde 1992 y que su existencia es conocida por la Confederación ya que realiza toma de muestras del vertido periódicamente.  
En consecuencia, antes de la aprobación definitiva deberá realizarse un pronunciamiento de la Confederación Hidrográfica eliminando este condicionante. En caso contrario, únicamente se podrán admitir nuevas propuestas de crecimiento, tanto en suelo urbano como urbanizable y para cualquier uso, que requieran un consumo hídrico de 476.657 m3/año.  
D.5. Depuración de aguas residuales. Aguas pluviales.  
- La EPSAR ha emitido informe en el que señala que si bien los caudales medios anuales pueden absorberse por las dos EDAR existentes no sucede lo mismo con los caudales punta que se producirían en los meses de mayor acumulación de población. Se indica que el incremento de caudal puede superar las capacidades de las plantas: (La Confederación informa igualmente que el sistema debe ser capaz de absorber los caudales punta).  
\* EDAR Denia-ElVerger: meses, durante los meses de julio, agosto y noviembre.   
\* EDAR Denia-Ondara-Pedreguer, durante los meses de agosto, septiembre, octubre y noviembre.  
Esta circunstancia no resulta admisible ya que el agua residual debe depurarse durante todo el año y el Ayuntamiento señala que se contemplará en la cartografía la superficie de ampliación si se aprueba el proyecto para ello. Para asegurarse de que no se producen nuevos desarrollos sin que este ejecutada dicha obra deberá incluirse en sus fichas el condicionante de la necesidad de la verificación de la capacidad del sistema de saneamiento y a la obtención de nuevo informe de la EPSAR. En el caso de que el sistema sea insuficiente para absorber las nuevas demandas deberá contemplarse a cargo de la actuación la ampliación del sistema de saneamiento o bien no podrá procederse a su desarrollo.  
  
- Por otro se conoce que existen amplias zonas de suelo urbano consolidado en los ámbitos de Les Rotes y Montgó que carecen de alcantarillado. La Confederación estima que son unas 10.000 viviendas las que resuelven su depuración mediante sistemas individuales (fosas sépticas y pozos de vertido).  
Este tipo de depuración no resulta admisible ya que la calidad del vertido que se realiza al subsuelo es muy deficiente, recordándose que el vertido directo o indirecto de agua susceptible de contaminar las aguas continentales requieren la autorización previa de la Confederación.  
- El Ayuntamiento contempla la elaboración de un Plan Director de Saneamiento para prever y programar temporalmente la realización de infraestructuras de saneamiento en las zonas que carecen de ella y las mejoras que se estimen necesarias en la red existente.   
No obstante, la elaboración de este Plan se ha pospuesto a un futuro indeterminado, sin concretarse en este Plan General Estructural.   
- En relación al Plan Director de Saneamiento, en el órgano ambiental constan los siguientes datos: El 13 de mayo de 2010 se recibió la propuesta de dicho Plan abriéndose el expediente 35/2010 EAE. La Comisión de Evaluación Ambiental emitió el Documento de Referencia en sesión celebrada el 27 de junio de 2013. El 29 de enero de 2018 se publicó su sometimiento al trámite de información pública. El 10 de diciembre de 2018 se declaró la caducidad del DR emitido y el archivo del expediente debido a que no se solicitó en plazo la emisión de la DATE.  
Los problemas que se pretendían solucionar en este Plan eran:   
- Vertido de las aguas residuales a cauce público, o infiltradas en el terreno, sin haber sido convenientemente depuradas.  
- Filtraciones de caudales parásitos en Les Marines.  
- Filtraciones de caudales parásitos en el Casco Urbano.  
- Contaminación provocada por el agua de lluvia en Les Deveses, Les Marines, el casco urbano, Les Montgó-Les Rotes, Jesús Pobre y la Xara.  
- En el informe ambiental emitido el 12 de mayo de 2011 ya se indicaba que este problema debería quedar resuelto y se esperaba que dicho Plan Director de Saneamiento se hubiese incluido dentro de este Plan General Estructural.  
Como dicho problema no puede agravarse sin que este solucionado o contemplada su solución, se deberá incluir en la normativa que no será posible conceder nuevas licencias de obras en las zonas de Les Rotes y el Montgó hasta que se apruebe el mencionado Plan Director de Saneamiento.  
D.6. Cambio Climático  
- En el Documento de Referencia se indicaba la necesidad de estudiar la erosión costera y en el Informe Ambiental de 12 de mayo de 2011 se indicaba la necesidad de que «la planificación urbanística deberá tener en cuenta los efectos del cambio climático en las alternativas planteadas.»  
- En el EATE y en el resto de la documentación del Plan no se han estudiado estos efectos.   
- Uno de ellos es el calentamiento de los mares y la erosión de la costa por el incremento del nivel mar. Esto puede afectar a los nuevos crecimientos que se propongan junto a la costa que podrían resultar inundados o afectados por el oleaje en los días de temporal.  
- Además se debe tener en cuenta que los crecimientos edificatorios vinculados al sector turístico de sol y playa también pueden verse afectados por el cambio climático: La subida de las temperaturas máximas y el aumento de los días de calor, el incremento del número de fenómenos climáticos extremos, la alteración del paisaje, la erosión de la costa por incremento del nivel del mar, o la proliferación de especies percibidas como peligrosas o antiestéticas (mosquitos, algas, medusas, …).  
Estos efectos podrían amenazar al sector variando las pautas de consumo de la demanda, sustitución de destinos, alteración de flujos y estacionalidad turística...   
- Consecuentemente y aplicando el principio de precaución, hasta que no se analicen los efectos del cambio climático no se podrá transformar el terreno situado junto al mar ya que puede afectar a los usos que finalmente puedan establecerse.  
En un principio las zonas afectadas serían ZND-RE-0.3 UE3 Deveses, ZND-RE-1.1 Torrecremada y el ZUR-TR-FR El Fortí. No obstante, la parte de Torrecremada afectada se ha eliminado por el riesgo de inundación, al igual que en ZUR-TR-FR El Fortí, tal como se ha descrito en el apartado D.2.   
D.7. Infraestructura Verde y Paisaje  
- En el último informe emitido por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, de 19 de junio de 2019, se establecen una serie de determinaciones, de las cuales se pueden destacar las siguientes:  
• Se considera inadecuado el uso de vivienda en el SNU incluido en la Infraestructura Verde.  
• Completar la definición de la Infraestructura Verde en los núcleos urbanos y su entorno inmediato asegurando su continuidad.  
• Falta de definición de las zonas de afección visual a ambos lados de las principales vías de circulación y de la normativa que las regula.  
• Incluir en la Infraestructura Verde las zonas con riesgos naturales, en especial el de inundación.  
• Garantizar un borde urbano adecuado.  
• Sector terciario Mistelera: Su ubicación desvirtúa la configuración e identidad paisajística del núcleo de La Xara y afecta negativamente a la unidad de paisaje creando un nuevo continuo urbano. Se deberá redelimitar y reducir por el sur de manera que se cree una franja de SNU con el núcleo residencial.  
• En el SNU situado en la franja de 1.000 metros desde la ribera del mar se prohibirá el uso de naturaleza industrial y el estacionamiento de maquinaria y de vehículos.  
• Se señalan dos indicadores relativos a los objetivos de paisaje que deben incorporarse.  
- Conforme se ha indicado en el apartado B.5.4 el Ayuntamiento presentó nueva documentación el 18 de diciembre de 2020 contemplando lo indicado en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje.  
Respecto al sector Mistelera se indica que será difícil separar el continuo urbano ya que se han ejecutado obras de urbanización en la CV-724 para mejorar el acceso al hospital y a dicha carretera se le ha dado un tratamiento de travesía urbana (incorporan fotografías sobre el estado actual).   
Para cumplir con lo indicado se indica que se realizará la «Inclusión de Normas de Integración paisajística para la ordenación del sector Mistelera, que fuercen a la separación entre las parcelas edificables (privativas y/o dotacionales) del sector y el núcleo urbano de La Xara.»  
Se desconoce si las correcciones realizadas habrán subsanado lo indicado en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje por lo que antes de la aprobación definitiva deberá obtenerse nuevo informe de dicho Servicio.  
D.8. Vía Litoral  
La Vía Litoral es un itinerario apto para la movilidad no motorizada que conecta todo el litoral de la Comunidad y que pertenece a la Infraestructura Verde regulándose en la directriz 137 de la ETCV (y el art. 17 del PATIVEL en el caso de que siga vigente).  
En las siguientes fases del procedimiento de aprobación de este PGE deberá incorporarse un plano con su trazado e introducir en las Normas Urbanísticas la regulación para su ejecución, debiéndose ser informado favorablemente por la Dirección General de Política Territorial y Paisaje previamente a su aprobación definitiva.  
D.9. Suelo No Urbanizable: Uso de Vivienda aislada y familiar.   
- El art. 197.1.b LOTUP regula la implantación de viviendas aisladas y familiares en el Suelo No Urbanizable estableciendo una parcela mínima de 1 ha. De esta manera, la legislación urbanística está definiendo la capacidad de carga del suelo para albergar este tipo de uso con el objeto de mantener su carácter rural.  
El Plan contempla la posibilidad de construir nuevas edificaciones para implantar este uso en las zonas ZRC-AG0, ZRC-AG1, ZRC-AG2, ZRC-AG3 y en ZRP-MU-PL. La superficie de estas zonas se indica en las fichas correspondientes, pero sin embargo no se han aportado datos de las viviendas existentes que nos permita valorar la situación en la que se encuentra en la actualidad. No obstante, a través del estudio de la foto aérea se han podido contabilizar aproximadamente las viviendas existentes que nos permite realizar una estimación de la capacidad actual. A continuación, se procede a analizar la situación en las zonas propuestas:  
• ZRC-AG0: Conformado por el trasdos inmediato a las edificaciones costeras de les Marines y Deveses. Su superficie es de 266,51 ha. La mayor parte de su extensión se encuentra en zona con peligrosidad de inundación por lo que por aplicación del art.18 del PATRICOVA el uso de vivienda no estaría permitido. Solamente existe una superficie de unas 100 ha sin riesgo situada entre los barrancos de la Alberca y de Altet en los que sería posible la propuesta realizada (vivienda vinculada a la actividad agrícola) ya que se han podido contabilizar unas 45 viviendas.  
• ZRC-AG1: Tiene una extensión de 138,34 ha y se localiza en la zona del barranco de Santa Paula, al sur del polígono industrial. Con independencia de que parte de ella se encuentra en zona inundable y sería igualmente aplicable el art.18 PATRICOVA, se han contabilizado 128 viviendas por lo que prácticamente se alcanza la capacidad admisible del territorio. En consecuencia, se debe indicar que en esta zona no se puede permitir este uso.   
• ZRC-AG2: Constituye el mosaico agrario del entorno de Jesús Pobre. Tiene una superficie de 227,88 ha y únicamente se permiten viviendas vinculadas a la actividad agraria. En la actualidad existen muy pocas viviendas por lo que no hay inconveniente en permitir dicho uso.  
• ZRC-AG3: Se encuentra en los alrededores del río Gorgos y tiene una extensión de 225,04 ha. Se encuentra alejado de las zonas más pobladas por lo que la presencia de viviendas es escasa. Se propone permitir este uso sin más limitaciones que las señaladas en la LOTUP. Si tenemos en cuenta exclusivamente la capacidad del territorio no habría inconveniente en permitir dicho uso.  
• ZRP-MU-PL: El Plà de Dénia, con una superficie de 1.451 ha, alberga la mayor parte de los suelos agrícolas de regadío del municipio. La propuesta del Plan es permitir la vivienda únicamente si está vinculada a la actividad agraria. Si bien existe un gran número de viviendas unifamiliares construidas, (con algunos ámbitos en los que convendría delimitar planes de minimización de impactos) únicamente se alcanza la capacidad admisible al sur de la CV-725 con 351 viviendas en 385 ha. Al norte de dicha carretera se han contabilizado unas 304 viviendas por lo que se podrían construir algunas más con las limitaciones propuestas.  
En consecuencia desde el punto de vista ambiental considerando el sellado del suelo, el consumo de recursos y demás efectos sobre el territorio derivados de la existencia de viviendas aisladas en el suelo no urbanizable, no se consideran compatibles nuevas viviendas de tipo aislado y familiar en los siguientes ámbitos por lo que se deberán modificar las fichas de zona en este sentido: ZRC-AG1, al sur de la CV-725 en ZRP-MU-PL y ámbitos que presentan riesgo de inundación de ZRC-AG0 (que tal como se ha indicado deben cambiar su denominación a ZRP-RI).  
- Se tiene que corregir el «Cuadro general de características de las construcciones y de los usos» en relación a la ampliación de las viviendas existentes. Para poder llevar a cabo la misma se deben cumplir los requisitos generales señaladas en el art.197.1.b LOTUP.  
Además, para los casos en los que se vincule la vivienda al uso agrario de la parcela, será necesario incluir en el articulado de las NNUU la necesidad de que el titular tenga la condición de agricultor profesional y demás requisitos descritos en el art.197.b LOTUP (informes previos necesarios, superficie mínima, vinculación a la explotación...)  
D.10. Suelo No Urbanizable: Uso de ganadería intensiva.  
- La posible implantación de granjas únicamente se contempla en las zonas ZRC-AG3 y ZRP-MU-GA. Además, en las NNUU se establece una distancia de separación con zonas urbanas o urbanizables de 1.000 metros para granjas porcinas y de 500 metros para el resto.  
- Se considera adecuadas las zonas elegidas para su implantación, alejadas de los ámbitos más turísticos y poblados, así como las distancias de separación elegidos. No obstante, cabe realizar una serie de puntualizaciones que se deben tener en cuenta:  
• La distancia de separación también es aplicable a los núcleos de población de los municipios vecinos (como el caso urbano de Gata de Gorgos). Este aspecto deberá incluirse en la ficha de la zona ZRC-AG3.  
• En ZRC-AG3, no resulta adecuado que se permita la implantación de usos residenciales por las molestias y quejas que generaría a los nuevos usuarios. Sin embargo, los usuarios vinculados a la actividad agraria están más habituados a convivir con estos usos con lo que las molestias disminuyen. En consecuencia, se impondrá como condicionante a la implantación de viviendas la necesidad de que estén vinculadas a la actividad agraria al igual que se ha realizado en el resto de las zonas.  
• Por el mismo motivo, en ZRC-AG3, no resulta adecuada la localización de alojamientos de carácter terciario.   
D.11. Suelo No Urbanizable: Uso de establecimiento de alojamiento turístico y restauración.  
- En la propuesta se permite implantar estos usos en ZRC-AG0, ZRC-AG1, ZRC-AG3, ZRC-AG4, ZRP-MU-PL y en ZRP-MU-GA si están vinculados a la carretera.  
- Estos usos vienen regulados en el art.197.1.f.1 LOTUP y su implantación requiere una distancia mínima de separación de 5 Km con suelo vacante con calificación apta para albergarlos.   
Debido a la disponibilidad de suelo en el urbano y en los nuevos urbanizables creados este requisito va a restringir bastante la posibilidad de localizarlos.   
Tras aplicar la mencionada distancia con los suelos disponibles en Dénia se observa que no sería admisible dicho uso en ZRC-AG0, ZRC-AG1 y ZRP-MU-PL .  
Pero no sólo hay que fijarse en el suelo del término de Dénia sino que también influye el suelo apto de los municipios vecinos. En este caso existen suelos aptos para localizar el uso en el término de Gata de Gorgos, Els Poblet y El Verger que inviabilizan también la implantación en ZRC-AG3, ZRC-AG4 y en ZRP-MU-GA   
Por ello se llega a la conclusión que solo cabría dicho uso en los casos excepcionales que contempla la LOTUP como son la recuperación de patrimonio arquitectónico o en caso de que se consideran de interés para el desarrollo turístico.   
- Por ello deben corregirse las fichas de estas zonas para contemplar este uso únicamente si se recupera el patrimonio arquitectónico o bien sean de interés para el desarrollo turístico rural.  
D.12. Suelo No Urbanizable: Uso de campamentos de turismo.  
En la propuesta este uso se permite en las mismas zonas que en el caso anterior. A diferencia con el uso de establecimiento de alojamiento turístico y restauración la LOTUP no establece ningún requisito de distancia por lo que a priori sería admisible en los ámbitos propuestos.  
No obstante, este uso no sería posible implantarlo en zonas inundables por lo que sería recomendable que se remarcase esta circunstancia en las fichas de zona correspondientes.  
Reiterar lo indicado respecto a la incompatibilidad con los usos de ganadería intensiva por lo que en ZRC-AG3 no resulta adecuada su localización.   
D.13. Suelo No Urbanizable: Uso de actividades industriales y productivas.   
Este uso no se contempla como admisible en ninguna de las zonas propuestas por lo que deberá eliminarse del Cuadro General de Características de las Construcciones y Usos en SNU común.  
Las actividades de desguaces de automóviles se consideran una actividad industrial regulada por el art.197.1.e LOTUP por lo que igualmente deben eliminarse de dicho cuadro.  
D.14. Suelo No Urbanizable: Uso de explotación de canteras, extracción de áridos y similares   
- En la mayor parte de las zonas se permite este uso, pero únicamente para la extracción de recursos hidrogeológicos.  
También se ha delimitado una zona, ZRC-EX, para contemplar este uso de manera específica y que corresponde a la cantera existente en La Garganta (Cova Negra). En la zona colindante, ZRP-NA-GA, se permite la extracción de recursos geológicos en los perímetros de las concesiones de explotación actuales.  
- En relación a la cantera Cova Negra existen en el órgano ambiental los siguientes expedientes:  
• Expte 283/93 AIA. Primera Declaración de Impacto Ambiental (DIA) emitida el 16 de mayo de 1995.  
• Expte 013/13 AIA. Plan Especial de la Cantera Cova Negra II. Se necesitaba ampliar la actividad y a la vista que el uso no estaba contemplado por el planeamiento fue necesario tramitar dicho plan. La DIA se emitió el 25 de marzo de 2013. Aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo el 12 de diciembre de 2013.  
• 09/19 AIA. Proyecto para la ampliación y restauración de la cantera. Este expediente se encuentra tramitándose en la actualidad.  
Se adjunta plano (anexo 1) con el ámbito del Plan Especial que fue evaluado ambientalmente y en donde se permitía el uso extractivo, si bien se señalaban una serie de condicionantes sobre la concreción de dicho ámbito:  
«2.a. Concretará la actuación mediante una documentación, a tramitar ante el órgano sustantivo de minas, la cual estará compuesta por el Proyecto de Explotación, el Plan de Restauración Integral (informado favorablemente por el órgano sustantivo forestal) y el Estudio de Impacto Ambiental. Esta documentación será evaluada y se emitirá la correspondiente declaración de impacto ambiental.»  
«3. Esta declaración versa sobre el Plan Especial y su sentido favorable no presupone o condiciona, en absoluto, el carácter de la declaración siguiente, que evalúa ambientalmente el Proyecto de Explotación y las medidas correctoras del PRI.»  
«4. Para evitar que la actividad minera genere un nuevo impacto visual y paisajístico en los municipios lindantes y también en otros situados dentro del campo visual (Gata de Gorgos, etc.), el ámbito territorial de la ampliación deberá modificarse del siguiente modo: Tomando como referencia a las líneas divisorias de aguas próximas, y de acuerdo con la prescripción establecida por el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, las zonas más elevadas de la demarcación minera quedarán ubicadas cinco metros por debajo de cada línea divisoria; excepto en las cercanías del pico Tossal Gros, donde se situarán por debajo de la cota 345 m.s.n.m.»  
- El promotor de la cantera ha presentado, el 14 de octubre de 2019, en la Conselleria una alegación para que la zona ZRC-EX se ajuste al ámbito del Plan Especial.  
En respuesta a esta solicitud se debe señalar que el Plan General es un instrumento urbanístico que tiene capacidad de modificar un Plan Especial, teniendo el Ayuntamiento la iniciativa de decidir si se procede con esta modificación. No obstante, de la redacción del Plan General se desprende que el uso extractivo está permitido en la zona ZRP-NA-GA con lo que posibilitaría la ampliación de la cantera si bien no se ha reflejado gráficamente el ámbito concreto.   
Por ello en la ficha de la zona ZRP-NA-GA se grafiará el ámbito del Plan Especial aprobado, señalando que este es un límite provisional que queda condicionado al cumplimiento de los condicionantes de la DIA emitida el 25 de marzo de 2013.  
D.15. Contaminación Acústica.  
- Dénia cuenta con un Plan Acústico Municipal (PAM) aprobado el 28 de noviembre de 2013. Tal como indica la normativa dispone de un Mapa Acústico y de un Programa de Actuaciones.  
El PAM identifica las fuentes de ruido y analiza los resultados obtenidos distinguiendo entre zonas de ocio, edificios sensibles, infraestructuras y zonas urbanas (casco urbano, Les Rotes, Montgó, La Xara, Jesús Pobre, Montepego y les Marines).  
Las fuentes de ruido predominantes del municipio son las carreteras del término municipal, los viales del casco urbano, el tráfico ferroviario, la actividad industrial del polígono, las zonas de ocio y la actividad portuaria, siendo la primera de ellas la predominante. El análisis también incluye las variaciones que se producen en época vacacional.  
Entre las conclusiones que se obtienen se puede destacar que en el 100% de los centros educativos y centros sanitarios se superan los límites de ruido fijados por la legislación, que la CV-725 y la CV-730 son las infraestructuras que generan mayores afecciones y que la principal fuente de ruido de todas las fuentes analizadas lo constituye el tráfico rodado que circula por las calles del municipio.   
El PAM propone 25 medidas generales de actuación distinguiendo entre acciones sobre la fuente emisora, actuaciones sobre el medio de propagación, actuaciones sobre el receptor y actuaciones especiales.   
- En referencia a los PAM y a su relación con los instrumentos de planeamiento urbanístico la legislación sectorial indica:  
• Artículo 25 Ley 7/2002 de Protección Contra la Contaminación Acústica: «En los instrumentos de planeamiento urbanístico deberá contemplarse la información y las propuestas contenidos en los planes acústicos municipales».   
• Artículo 17.1 del Decreto 104/2006 de planificación y gestión en materia de contaminación acústica: «... así como la información y las propuestas contenidos en los planes acústicos municipales deberán ser contemplados en los distintos instrumentos de planeamiento urbanístico o territorial, según lo establecido en el anexo IV del presente decreto.»  
• Anexo IV del Decreto 104/2006, para los municipios con obligación de realizar un PAM: «En este caso, el instrumento de planeamiento que se esté tramitando y en especial, el planeamiento general del municipio, deberán contemplar en su diseño la información y las propuestas contenidas en el Plan Acústico Municipal (PAM).  
El planeamiento general del municipio deberá contemplar, al menos, los siguientes aspectos:  
- Diferenciación entre las áreas acústicas previstas y existentes, en función del uso predominante que sobre las mismas exista o está previsto, según lo establecido en el artículo 19 del presente decreto y en el apartado A) del anexo III.  
- Ordenación de las actividades generadoras de ruido implantadas o a implantar en el municipio y coherencia con lo establecido por el Programa de Actuación contenido en el PAM, en especial, aquellas cuyo funcionamiento sea en horario nocturno.  
- Compatibilidad de las zonas recalificadas como urbanizables con los niveles de ruido existentes y los focos de ruido del entorno.  
- Medidas correctoras a adoptar, en caso de que incluya nuevos desarrollos detallados o pormenorizados, para el cumplimiento de los objetivos de calidad establecidos.  
Nota recordatoria: La legislación también contempla la actualización del PAM una vez se apruebe el Plan General  
- El Plan General Estructural presentado deriva el análisis de la contaminación acústica a los instrumentos de ordenación pormenorizada. En este sentido las Normas Urbanísticas indican que los Planes que determinen la ordenación pormenorizada de los nuevos desarrollos residenciales, terciarios o industriales requerirán la elaboración de un Estudio Acústico.  
- En el EATE no se ha contemplado esta afección y en ningún documento del Plan se ha localizado el análisis de la propuesta de ordenación con el PAM tal como señala la legislación mencionada.  
Si que es cierto que parte del análisis podría derivarse a la ordenación pormenorizada, como podrían ser las medidas correctoras, pero hay otras materias que pertenecen a la ordenación estructural y que deben ser analizadas en este momento (ordenación de usos, creación de nuevas fuentes de ruido, incidencia de las fuentes de ruido en el suelo urbanizable).   
El derivar el análisis a la ordenación pormenorizada es una alternativa que provoca que la afección acústica se solvente mediante medidas correctoras propias de cada ámbito de planeamiento parcial. Sin embargo también existe la alternativa de adoptar medidas de carácter global (alejar las fuentes de ruido, no reclasificar suelo en zonas con niveles de ruido superiores a los contemplados en la legislación y así evitar sobrecostes o nuevas afecciones en el territorio con la adopción de medidas correctoras) que también son viables y que no tienen por qué rechazarse sin realizar su análisis.   
- A continuación, se procede a analizar la ubicación de los nuevos crecimientos propuestos en relación con los niveles sonoros señalados en el mapa acústico del PAM. (únicamente se estudian aquellos sobre los cuales no se ha indicado que deben eliminarse por el riesgo de inundación o el sellado de suelo). Debe tenerse en cuenta que este análisis es aproximado ya que la resolución de los planos incluidos en la documentación es muy deficiente.  
• ZND-RE-0.1 Marquesa: Alejado de las fuentes de ruido estudiadas en el PAM.  
• ZND-RE-0.2 UE2 Deveses: La fuente de ruido principal es la CV-730. Se encuentra ya construido por lo que únicamente cabría adoptar medidas correctoras. Se debe elaborar un Estudio Acústico específico para determinar si son necesarias.   
• ZND-RE-0.3 UE3 Deveses: Es un sector ya programado. La fuente de ruido principal es la CV-730, con la cual colinda. Los niveles sonoros superan los establecidos por la normativa. Será necesario elaborar un Estudio Acústico específico para determinar con mayor precisión los niveles sonoros y acorde a los mismos distribuir los usos del sector alejando las edificaciones de la fuente de ruido.  
• ZND-RE-1.1 Torrecremada (zona no inundable): Su consolidación es necesaria para completar y cerrar la trama urbana. Las fuentes de ruido son la CV-725, la CV-7231 y la calle German Maristes. Será necesario elaborar un Estudio Acústico específico para determinar con mayor precisión los niveles sonoros y acorde a los mismos distribuir los usos del sector alejando las edificaciones de la fuente de ruido.   
• ZND-RE-1.5 Capçades: Su consolidación es necesaria para completar y cerrar la trama urbana. La fuente de ruido procede de la Avda. Joan Fuster. Será necesario elaborar un Estudio Acústico específico para determinar con mayor precisión los niveles sonoros y acorde a los mismos distribuir los usos del sector alejando las edificaciones de la fuente de ruido.   
• ZND-TR-1.1 Tres Torres: La fuente de ruido es la CV-725. Es de uso terciario y los niveles de ruido admisibles son superiores. Es posible que no resulte afectado, pero no se puede determinar con precisión debido a la resolución de la cartografía. Será necesario elaborar Estudio Acústico específico para determinar con mayor precisión los niveles sonoros y determinar si resulta necesario alejar las edificaciones de la fuente de ruido.   
• ZND-TR-1.2 Mistelera. Esta delimitado por tres viales no analizados con precisión por el PAM. Su vial norte puede tener mayor intensidad debido a los movimientos generados por el hospital. Será necesario elaborar Estudio Acústico específico para determinar con mayor precisión los niveles sonoros y determinar si resulta necesario alejar las edificaciones de la fuente de ruido.  
- En conclusión, tal como se indica en las Normas Urbanísticas será necesario elaborar Estudios Acústicos para el desarrollo de los nuevos crecimientos. No obstante, será necesario incluir dicho condicionante también en sus correspondientes fichas.  
D.16. Gestión de residuos en suelo industrial  
El 26 de abril de 2019 se publicó en el DOGV la revisión del PIRCV (el PIRCVA), Plan Integral de Residuos de la Comunitat Valenciana, y tiene por objeto establecer las disposiciones necesarias para la ordenación material y territorial de las actividades de gestión de residuos, por lo que habrá que atender sus determinaciones.  
En el planeamiento urbanístico de nuevas zonas industriales o que prevea la ordenación de sectores de suelo urbanizable de uso predominante industrial se deberá prever la existencia de una o varias parcelas cuya calificación urbanística permita albergar, al menos, una infraestructura de transferencia de residuos industriales, peligrosos y no peligrosos.  
En esta Ley se indica que, en relación con los polígonos industriales ya existentes, dicha obligatoriedad deberá también ser contemplada en las revisiones del planeamiento general que se efectúen a partir de la entrada en vigor del PIRCVA.  
D.17. Educación  
Debido a que cambia el suelo residencial propuesto, se deberá calcular la nueva reserva dotacional educativa necesaria para satisfacerla y obtener informe favorable del Servicio de Infraestructuras Educativas.   
Se recuerda que deberá cumplirse el Decreto 104/2014, de 4 de julio, del Consell por el que se aprueba la norma técnica en materia de reservas dotacionales educativas.  
A este respecto, si bien el mencionado Servicio informa que la reserva escolar podría colocarse en suelo inundable, esta circunstancia no es posible (desde un punto de vista ambiental) en las circunstancias actuales, existiendo la posibilidad de emplazamientos alternativos en zonas que carezcan de este riesgo.  
D.18. Normas Urbanísticas.  
En relación al texto de las NNUU, deberán realizarse las siguientes correcciones:   
• Se incluirán las medidas protectoras/correctoras contempladas en el apartado 7 del EATE   
• Se incorporará el «Cuadro general de características de las construcciones y de los usos» (más que como un archivo situado junto a las fichas de ordenación tal como se ha realizado).  
• Se incluirá la regulación aplicable a los perímetros de protección de los pozos de suministro de agua potable para el consumo humano. También se grafiarán en los planos de ordenación.  
• Se corregirá el «Cuadro general de características de las construcciones y de los usos» en relación a la ampliación de las viviendas existentes. Para poder llevar a cabo la misma se deben cumplir los requisitos generales señalados en el art.197.1.b LOTUP.  
• Se eliminará el art 1.8.1.2: (En el medio rural podrá instalarse, si no lo prohibe la normativa específica de este Plan o la supramunicipal de aplicación, cualquier actividad...). La regulación de los usos admisibles en el SNU viene concretada por la LOTUP. Los usos no contemplados en la misma están prohibidos.  
D.19. Errores materiales.  
Durante la revisión de la documentación se han observado algunos errores que convendría fuesen corregidos:  
• La superficie del sector Mistelera difiere entre lo indicado en fichas (5,49 ha) y en la Memoria (5,29 ha).  
• En las Normas Urbanísticas, hay un error en la numeración de los apartados 1.3.1.1, 1.3.1.2, 1.2.8, 1.3.2.1, 1.6, 1.3.3 etc  
• El índice de las Normas Urbanísticas contiene el apartado 1.6.2 relativo a los Estudios de Inundabilidad que posteriormente carece de contenido. En este apartado al menos se deberá incluir la regulación señalada en los art. 19 y 20 del PATRICOVA.  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación del planeamiento.   
En el EATE se han incluido las medidas para el seguimiento y adoptado una serie de indicadores propios, más numerosos que los indicados en el Documento de Referencia. En base a 11 objetivos se han definido un total de 102 indicadores.   
El Ayuntamiento elaborará un primer informe de seguimiento al aprobarse el Plan, y posteriormente los realizará cada 4 años. Se indica que estos informes serán expuestos en procesos de participación ciudadana y, posteriormente, remitidos a la conselleria competente en materia de ordenación del territorio.  
De acuerdo con lo dispuesto en el art.22 LOTUP se han definido los umbrales para la proyección de la población, la ocupación del suelo y los recursos hídricos necesarios en tres escenarios temporales diferentes, a 4, 10 y 20 años.   
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales.   
De conformidad con lo dispuesto en el art. 54 de la LOTUP, de acuerdo con los fundamentos que han expuesto, se PROPONE considerar aceptable desde el punto de vista ambiental la presente Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan General Estructural de Dénia presentada por el Ayuntamiento, siempre y cuando se incorporen en el mismo, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:  
1. Debido a la cantidad de suelo urbano vacante pendiente de consolidar no se considera admisible incrementar el suelo a sellar con nuevos usos edificatorios residenciales, por lo que no se consideran ambientalmente admisibles los sectores ZND-RE-1.2 Madrigueres, el ZND-RE-1.3 Pinaret y el ZND-RE-1.4 Riu-Rau. (ver apartado D.3). En los anexos 2 y 3 se proponen crecimientos alternativos que podrían considerarse válidos para La Xara y Jesús Pobre.  
2. Debido al riesgo de inundación existente no es viable la ordenación propuesta en los siguientes ámbitos, debiendo conservar el territorio su estado actual (ver apartado D.2):  
- En el sector ZND-TR-1.1 Tres Torres, las zonas afectadas por peligrosidad geomorfológica (art. 18.1 PATRICOVA).   
- En el sector ZND-TR-1.2 Mistelera, las zonas afectadas por peligrosidad geomorfológica (art. 18.1 PATRICOVA).   
- Todo el sector ZND-TR-1.3 San Pedro (art. 18.1 PATRICOVA).   
- Todo el ZND-DOT-1.1. (art.17.2 PATRICOVA).  
- Todo el ZND-DOT-1.5 IES M.Ivars (art.10.9 Decreto 104/2014). Este suelo podría incluirse en el ZND-RE-1.1 y en el diseño de la ordenación pormenorizada se estudiaría la ubicación de la reserva escolar fuera de una zona afectada por riesgo de inundación.   
- El ZUR-DOT-BD no puede destinarse a usos escolares (art.10.9 Decreto 104/2014) pero si a zonas verdes.  
3. El ZND-DOT-1.2 Parque Vessanes, el ZND-DOT-1.4 Parque Alqueries y el ZND-DOT-1.7 Parque Gandía debido al riesgo de inundación existente, no podrán cambiar su clasificación a urbanizable (art.18.1 PATRICOVA) si bien podrá destinarse a zona verde si se justifica el cumplimiento del Reglamento de Dominio Público Hidráulico (RDPH).  
4. En la ficha de las siguientes zonas se deberán incluir los siguientes condicionantes:  
- Sector ZND-RE-0.3 UE3 Deveses se deberá incluir la existencia de riesgo de inundación y la necesidad de justificar el art.20 PATRICOVA y art.14 bis RDPH.  
- En el sector ZND-RE-1.1 Torrecremada, se deberá corregir el estudio de inundabilidad planteado conforme a los informes emitidos por la Confederación Hidrográfica y la Dirección General de Política Territorial y Paisaje. Igualmente se determinarán las condiciones de adecuación de las edificaciones atendiendo a lo que se especifica en el Anexo I PATRICOVA.  
- Sector ZND-RE-1.5 Capçades (antes ZND-RE-1.6) se deriva la concreción de usos dentro del sector a la elaboración de un Estudio de Inundabilidad. Se incluirá la necesidad clasificar los barrancos como SNU y el establecimiento de franjas de zona verde alrededor de los mismos en aplicación de los art. 23.3 y 23.4 PATRICOVA.  
- En el ZUR-TR-FR El Fortí, se deberá corregir el estudio de inundabilidad planteado conforme a los informes emitidos por la Confederación Hidrográfica y la Dirección General de Política Territorial y Paisaje. Igualmente se determinarán las condiciones de adecuación de las edificaciones atendiendo a lo que se especifica en el Anexo I PATRICOVA.  
5. El trazado de la ronda del casco urbano de Denia no podrá incluirse en los planos del Plan General. Su trazado y características frente al riesgo de inundación se concretarán cuando se apruebe su Estudio de Inundabilidad.  
6. Se deberá incluir en la Infraestructura Verde las zonas que presentan riesgo de inundación. Salvo que haya informe del Servicio de Ordenación en contrario, se incluirán tanto las definidas por el PATRICOVA como por el SNZCI.  
7. El Suelo No Urbanizable de las NUT que presente riesgo de inundación se zonificará como ZRP-RI siendo aplicable el art.18 del PATRICOVA en cuanto a regulación de usos y reclasificación de suelo. En el caso de que se superponga otra zona de SNU protegido prevalecerá esta última concretándose en la ficha la zona afectada por riesgo de inundación.  
8- Se deberá volver a calcular la reserva de suelo dotacional educativo necesario y obtener informe favorable del Servicio de Infraestructuras Educativas.  
El suelo en el que se localice esta reserva no podrá ser inundable conforme a las cartografías del PATRICOVA, SNCZI o las que se deriven de Estudios de Inundabilidad aprobados. Igualmente deberán cumplirse el resto de requisitos contemplados en el Decreto 104/2014, de 4 de julio, del Consell por el que se aprueba la norma técnica en materia de reservas dotacionales educativas.  
9. Antes de la aprobación definitiva deberá realizarse un pronunciamiento de la Confederación Hidrográfica del Júcar mediante el que se elimine el condicionante al informe emitido el 19 de julio de 2019 a los efectos del art.25.4 TR Ley de Aguas, «y condicionado a la puesta en marcha de las instalaciones de desalación y potabilización de aguas procedentes del río Racons». (ver apartado D.4)  
En caso de que no se produzca, únicamente se podrán admitir nuevas propuestas de crecimiento, tanto en suelo urbano como urbanizable y para cualquier uso, que requieran un consumo hídrico de 476.657 m3/año. (el cálculo deberá realizarse en los términos descritos en la Memoria de la propuesta de Plan)  
10. En la ficha de las zonas de nuevo desarrollo se deberá incluir como condicionante la necesidad de la verificación de la capacidad del sistema de saneamiento y la obtención de nuevo informe de la EPSAR. En el caso de que el sistema sea insuficiente para absorber las nuevas demandas deberá contemplarse a cargo de la actuación la ampliación del sistema de saneamiento o bien no podrá procederse a su desarrollo.  
11. En las fichas de zona del suelo urbano de Les Rotes y el Montgó, se deberá incluir que no se concederán nuevas licencias de obras de edificación hasta que no se apruebe el Plan Director de Saneamiento o bien se conecten las aguas residuales de la edificación a la red general de alcantarillado. Idéntico condicionante se incluirá en las Normas Urbanísticas.  
12. En las fichas de las zonas ZND-RE-0.3 UE3 Deveses, ZND-RE-1.1 Torrecremada y ZUR-TR-FR El Fortí, se incluirá como condicionante para el desarrollo del sector, será necesario estudiar la incidencia de la subida del nivel del mar motivada por el cambio climático.  
13. En los planos de ordenación se incluirá un plano relativo al trazado de la Vía Litoral. Antes de la aprobación definitiva este trazado deberá ser informado favorablemente por la Dirección General de Política Territorial y Paisaje.  
En las Normas urbanísticas se incluirá la regulación para su ejecución.  
14. No se considera aceptable desde el punto de vista ambiental el uso de nueva vivienda aislada y familiar en ZRC-AG1, al sur de la CV-725 en ZRP-MU-PL y ámbitos que presentan riesgo de inundación de ZRC-AG0.  
En los casos de que la vivienda se vincule a la actividad agrícola, será necesario incluir en el articulado de las NNUU la necesidad de que el titular tenga la condición de agricultor profesional y demás requisitos descritos en el art.197.b LOTUP (informes previos necesarios, superficie mínima, vinculación a la explotación...)  
15. Deberá modificarse la regulación de los usos en el suelo no urbanizable en los términos expresados en el apartado D.10 (ganadería intensiva), D.11 (alojamiento turístico y restauración), D.12 (campamentos de turismo) y D.13 (actividades industriales).   
16. En la ficha de la zona ZRP-NA-GA se grafiará el ámbito del Plan Especial de la cantera Cova Negra aprobado, señalando que este es un límite provisional que queda condicionado al cumplimiento de los condicionantes de la DIA emitida el 25 de marzo de 2013. (ver apartado D.14)  
17. En la ficha de los sectores de nuevo desarrollo (ZND) deberá incluirse la necesidad de elaborar un Estudio Acústico.   
Además, en la ficha de ZND-RE-0.3 UE3 Deveses, ZND-RE-1.1 Torrecremada, ZND-RE-1.5 Capçades, ZND-TR-1.1 Tres Torres y ZND-TR-1.2 Mistelera, se indicará que los resultados del Estudio Acústico condicionarán la distribución de usos dentro del sector y la posición de las edificaciones.  
En la ficha de ZND-RE-0.2 UE2 Deveses se indicará que deben adoptarse medidas correctoras frente al ruido.  
18. En relación a la contaminación acústica y debido a que se tiene elaborado un Plan Acústico Municipal, se deberá elaborar un anexo al EATE dando cumplimiento a lo especificado en el Anexo IV del Decreto 104/2006 de planificación y gestión en materia de contaminación acústica. (ver apartado D.15).  
19. En el polígono industrial, o en sus proximidades si no es posible, deberá reservarse una o varias parcelas cuya calificación urbanística permita albergar, al menos, una infraestructura de transferencia de residuos industriales, peligrosos y no peligrosos. (ver apartado D.16)  
20. En las fichas de zona se incluirán los árboles monumentales, así como la normativa de protección aplicable.   
21. Los Planes Especiales que se elaboren para ordenar los equipamientos deberán someterse a evaluación ambiental. Lo mismo sucede con el Plan Especial para la ordenación de la red de caminos rurales y de Itinerarios de Transporte No Motorizado, el Plan Director de Saneamiento y el Plan Director de Abastecimiento de Agua que se mencionan en la propuesta presentada.   
22. La ubicación definitiva de las infraestructuras que deban someterse al procedimiento evaluación de impacto ambiental serán concretadas durante la tramitación del correspondiente proyecto.   
23. Se debe corregir la redacción de las Normas Urbanísticas en los términos señalados en el apartado D.18.  
24. Deberán corregirse los errores materiales observados en los términos indicados en el apartado D.19.  
25. Se recomienda al Ayuntamiento que se plantee la viablidad edificatoria del sector ZND-RE-0.3 UE3 Deveses debido a las afecciones que presenta generadas por el cambio climático y la contaminacion acústica.  
26. Previamente a la aprobación definitiva del Plan deberá obtenerse pronunciamiento definitivo del Departamento de Carreteras de la Diputación, demarcación de costas del Ministerio, del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, Servicio Territorial de Medio Ambiente, de la Dirección General de Cultura y Patrimonio y del Servicio de Infraestructuras Educativas de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte referentes a la carreteras de la Diputación, costas, a la afección paisajística/Infraestructura verde, contaminación acústica, sobre el patrimonio cultural y reservas de suelo dotacional escolar, respectivamente.   
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso-administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el art 56 de la LOTUP.   
Esta declaración ambiental y territorial estratégica será publicada en el DOCV y puesta a disposición del público en la página web de la Conselleria. Se dará traslado de la misma al órgano promotor y al órgano sustantivo.  
ANEXO 1: Ámbito Plan Especial Cantera Cova Negra.  
 (expte 13/13 AIA)  
  
ANEXO 2. Crecimiento de Jesús Pobre  
  
ANEXO 3. Crecimiento en La Xara (zona rallada)  
Órgano Competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).   
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, Acuerda:  
  
Emitir la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan General Estructural de Dénia, debiendo incorporarse al Plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que, contra la presente Resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de Régimen Jurídico del Sector Público.  
  
Valencia, 14 de abril de 2021. El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas»  
  
Valencia, 19 de octubre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML