Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5107, del 05-10-2005 (2005/10904)

ACORD de 30 de setembre de 2005, del Consell de la Generalitat, pel qual declara paratge natural municipal l'enclavament denominat la Pilarica-Serra de Callosa al terme municipal de Callosa de Segura.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5107

Data del DOGV
:   05-10-2005

Secció del DOGV
:   III. CONVENIS I ACTES - G) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2005/10904

CVE


Data del document
:   30-09-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Acord

Descriptors 

:   * [Callosa de Segura](javascript:void(0))
    * [municipi](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

ACORD de 30 de setembre de 2005, del Consell de la Generalitat, pel qual declara paratge natural municipal l'enclavament denominat la Pilarica-Serra de Callosa al terme municipal de Callosa de Segura. [2005/10904]
  
El Consell de la Generalitat, en la reunió del dia 30 de setembre de 2005, va adoptar l'acord següent:
  
L'àmbit territorial del paratge denominat la Pilarica-Serra de Callosa comprén terrenys que pertanyen al municipi de Callosa de Segura, a la comarca del Baix Segura.
  
La zona proposada, de 143,44 hectàrees d'extensió, posseïx indubtables mèrits per a la declaració com a paratge natural municipal, i reunix valors ecològics, paisatgístics, científics i recreatius que en justifiquen la declaració.
  
La protecció de la Pilarica-Serra de Callosa es justifica no solament per la preservació dels ecosistemes i els valors naturals que hi existixen, sinó que també es troba justificada per l'alt valor simbòlic que este paratge té per als habitants de Callosa de Segura.
  
El paratge es troba situat en el vessant sud-est de la serra de Callosa. La serra de Callosa, juntament amb la seua veïna, la serra d'Orihuela, constituïxen dos impressionants moles calcàries que s'eleven bruscament al mig de l'extensa plana del Baix Segura. La serra de Callosa que aconsegueix la seua màxima elevació, 572 m, en el pic de l'Àguila, posseïx un relleu molt accidentat, caracteritzat per grans desnivells, forts pendents, molt descarnats per l'efecte dels processos erosius, i sobretot per la presència de grans farallons rocosos i barrancs profunds i rambles.
  
Geològicament, estes serres formen part del Bètic, estan formades per un tram superior de calcàries i dolomies del Triàsic mitjà-superior i un tram inferior de pissarres atribuïbles al Permotriàsic. La serra de Callosa es presenta emmarcada per dos falles ortogonals, una situada a l'est i de direcció nord-oest'sud-est i una altra a l'oest de direcció sud-oest'nord-est.
  
La vegetació del paratge està condicionada per l'aridesa del clima. El Baix Segura és un territori d'ombroclima semiàrid, la qual cosa unit a com és d'abrupte el relleu de la serra de Callosa i a l'acció de l'home conduïxen a un predomini de les formacions de matoll, amb pràcticament absència de cobertura arbòria. Així, trobem les formacions denominades cornicals, dominades per la periploca (Periploca laevigata, subespècie angustifolia) i per la bufera arbustiva (Withania frutescens), que són arbusts de port elevat i que dominen en els pendents rocosos, secs i més assolejats de la serra de Callosa. Cal destacar així mateix la vegetació casmofítica que apareix en els pendents rocosos, àmpliament representada en la serra de Callosa, representada per l'associació Centaureo-Sideritis glauca, de caràcter endèmic, ja que es localitza únicament en les serres de Callosa, Orihuela i el Cantón, destacant les espècies Centaurea saxicola, subespècie saxicola; Sideritis glauca; Genista valentina, subespècie murcica, i Lafuentea rotundifolia.
  
Cal citar també les formacions d'espinar mediterrani alacantí, que apareix a les zones de major humitat i on la potència del sòl és un poc major. Es troba en estos enclavaments una vegetació de transició a màquies semiàrides, amb espècies com l'arçot, el margalló, l'arraià, l'ullastre o el llentiscle, acompanyades per lianes com la rogeta o l'arítjol i algunes espècies rares com la Clematis cirrhosa o el Carthamus arborescens. Finalment cal referir-se a l'única formació arbòria existent al paratge. Es tracta d'una repoblació de pi blanc realitzada en 1957 i l'objectiu de la qual era fer front als problemes d'erosió a la serra de Callosa.
  
Quant a la fauna, les aus són el grup millor representat, destacant la presència de l'àguila cuabarrada o perdiguera (Hieraetus fasciatus), espècie greument amenaçada i que nidifica a la zona, el duc (Bubo bubo), el mussol banyut (Asio otus), el xoriguer comú (Falco tinnunculus), l'esparver (Accipiter nisus) i el falcó pelegrí (Falco peregrinus). En les formacions de cornical alberguen aus rares com el pinsà trompeter (Bucanetes githagineus) i el gaig blau (Coracias garrulus).
  
Entre els mamífers cal destacar la presència del gat salvatge (Felis sylvestris).
  
El valor paisatgístic d'este enclavament és molt alt, perquè constituïx una referència visual per a tot l'entorn de la comarca, i és un element fonamental en la conformació del paisatge de la zona. Les parts altes de la serra de Callosa oferixen magnífiques vistes dels territoris circumdants.
  
Pel que fa al patrimoni històric en l'àmbit del paratge s'inclouen elements patrimonials d'alt valor com el castell de Callosa de Segura, islàmic del segle X, encara que va romandre funcional fins al XVI i que està declarat bé d'interés cultural; el jaciment del Barranco del Diablo, d'època tardoromana (s. IV-VIII d.C.); l'aljub islàmic de la Casica de la Tía Ana i l'important jaciment de Laderas del Castillo. Este poblat necròpolis s'inscriu en el període Argàric (1.800-1.000 a.C.) i ha produït gran quantitat de material arqueològic de gran interés, sobretot ceràmica. Cal destacar també la Cueva del Ojo de San Bruno, utilitzada com a lloc de soterrament en l'època del Calcolític (3.000-2.000 a.C.).
  
Per tot això, i a iniciativa de l'Ajuntament de Callosa de Segura, la Generalitat, en l'exercici de les seues competències autonòmiques en la matèria, considera necessària la declaració d'un règim especial de protecció i conservació dels valors naturals de l'espai.
  
Així, la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, establix la figura de protecció denominada paratge natural municipal, que es regula posteriorment pel Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, que s'adapta a les característiques d'este enclavament i permet la via jurídica idònia per a la consecució dels objectius previstos.
  
Per això, segons els valors naturals i interés d'este, de l'interés de l'Ajuntament de Callosa de Segura, i després de complir-se els tràmits previstos en el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació dels paratges naturals municipals, i a proposta del conseller de Territori i Habitatge, el Consell de la Generalitat
  
ACORDA
  
Primer. Objecte
  
1. Es declara paratge natural municipal la zona denominada la Pilarica-Serra de Callosa, al terme municipal de Callosa de Segura, i s'establix per a este un règim jurídic de protecció, d'acord amb les normes bàsiques contingudes en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
2. Per raó de l'interés botànic, ecològic, geomorfològic i paisatgístic del paratge natural municipal, este règim jurídic està orientat a protegir la integritat dels ecosistemes naturals, i no s'admet ús o activitat que pose en perill la conservació dels valors que motiven la seua declaració.
  
Segon. Àmbit territorial
  
1. El paratge natural municipal es localitza al terme municipal de Callosa de Segura i figura la seua delimitació descriptiva i gràfica en els annexos I i II del present acord, respectivament.
  
2. En cas de discrepància entre la delimitació descriptiva i la delimitació gràfica, prevaldrà la primera d'estes.
  
3. No es considerarà revisió l'alteració dels límits que puga introduir el planejament urbanístic que s'aprove amb posterioritat, sempre que la dita alteració supose un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.
  
Tercer. Administració i gestió
  
1. L'administració i gestió del paratge natural municipal correspon a l'Ajuntament de Callosa de Segura.
  
2. La direcció general amb competències en espais naturals protegits designarà un tècnic dels serveis territorials d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge, qui prestarà assistència tècnica i assessorament en la gestió del paratge natural municipal.
  
3. El Pla Especial de Protecció del paratge natural municipal podrà definir mecanismes de participació de la Diputació Provincial d'Alacant o altres organismes i entitats en la gestió de l'espai protegit.
  
Quart. Règim de protecció
  
Amb caràcter general, podran continuar portant a terme les activitats tradicionals compatibles amb les finalitats que motiven esta declaració, d'acord amb les seues regulacions específiques i allò que ha establit el present acord i el corresponent Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa.
  
En l'àmbit del paratge natural municipal les competències de les administracions públiques s'exerciran de manera que queden preservats tots els valors geomorfològics, botànics, ecològics, paisatgístics i naturals del paratge natural municipal, i s'avaluaran amb especial atenció els possibles impactes ambientals produïts per les actuacions exteriors a este.
  
Cinqué. Pla especial de protecció
  
1. Per raó del que establix l'article 7 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, de regulació dels paratges naturals municipals, s'aprova el Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa al terme municipal de Callosa de Segura.
  
2. En l'annex III d'este acord s'inclou la part dispositiva del Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa.
  
3. Les disposicions del pla especial de protecció seran vinculants tant per a les administracions públiques com per als particulars.
  
Sisé. Consell de Participació del paratge natural municipal
  
1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa, com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats.
  
2. El Consell de Participació estarà format per:
  
a) Dos representants triats per l'Ajuntament de Callosa de Segura, un dels quals actuarà com a secretari del Consell de Participació.
  
b) Un representant dels propietaris de terrenys inclosos en l'àmbit del paratge natural municipal, diferent de l'Ajuntament de Callosa de Segura. En cas que no existisca o renuncie a la participació, se sumarà este lloc a la representació del grup c).
  
c) Un representant dels interessos socials, institucionals o econòmics, afectats o que col·laboren en la conservació dels valors naturals a través de l'activitat científica, l'acció social, l'aportació de recursos de qualsevol classe o els objectius de la qual coincidisquen amb la finalitat de l'espai natural protegit.
  
d) Un representant de la direcció general amb competències en espais naturals protegits en els serveis territorials d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
e) El president del Consell de Participació.
  
L'ajuntament podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres representants de col·lectius amb interessos en el paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació ha de ser aprovada per Acord del Consell de la Generalitat.
  
3. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa es constituirà en el termini de sis mesos des de la declaració d'este.
  
Seran funcions d'este òrgan col·legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
4. El president del Consell de Participació serà nomenat per l'Ajuntament de Callosa de Segura d'entre els membres del Consell de Participació.
  
5. A fi d'establir un funcionament adequat en l'actuació del Consell de Participació, este elaborarà i aprovarà un reglament intern de funcionament.
  
Seté. Mitjans econòmics
  
1. L'Ajuntament de Callosa de Segura habilitarà en els seus pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del paratge natural municipal.
  
2. La Conselleria de Territori i Habitatge participarà en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjudici dels mitjans econòmics que puguen aportar altres entitats públiques o privades que puguen tindre interés a coadjuvar al manteniment del paratge natural municipal.
  
Huité. Règim de sancions
  
El règim sancionador en la matèria regulada en el present acord, serà l'establit en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, sense perjudici de l'exigible en via penal, civil o de qualsevol altre ordre en què puga incórrer.
  
Nové. Execució i portada a terme
  
S'autoritza el conseller de Territori i Habitatge perquè, en el marc de les seues competències, dicte el que és necessari per a l'execució i la portada a terme del present acord.
  
Desé. Efectes i revisió
  
1. El present acord produirà efectes a partir del dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
2. Qualsevol modificació del que establix el present acord ha de ser aprovat al seu torn per acord del Consell de la Generalitat, i han de seguir-se en este cas els mateixos tràmits.
  
Contra el present acord, els interessats poden interposar recurs contenciós administratiu en el termini de dos mesos, comptadors a partir del dia següent a la publicació d'este acord, davant la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 10 i concordants de la Llei Reguladora de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa.
  
Tot això sense perjudici de la interposició del recurs potestatiu de reposició davant el Consell de la Generalitat, en el termini d'un mes des de l'endemà de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, d'acord amb el que disposen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, modificada per la Llei 4/1999, de 13 de gener.
  
València, 30 de setembre de 2005.
  
La consellera secretària del Consell de la Generalitat, per substitució,
  
GEMA AMOR PÉREZ
  
ANNEX I
  
Delimitació del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa
  
1. L'àmbit territorial del paratge queda definit per les següents parcel·les cadastrals del terme municipal de Callosa de Segura:
  
- La part de la parcel·la 6 del polígon 13, classificada pel Pla General d'Ordenació Urbana com a sòl no urbanitzable protegit-serra.
  
- Parcel·la 3 del polígon 13.
  
- La part de la parcel·la 9001 del polígon 13 que comprén l'Aula de la Natura i Zona Recreativa de la Cueva Ahumada.
  
2. Els límits del paratge natural municipal són els següents:
  
- Nord: límit amb el terme municipal de Cox.
  
- Est: part de la parcel·la 6 del polígon 13 i les parcel·les 4 i 5 del polígon 13.
  
- Sud: parcel·les 1, 5 i part de les parcel·les 6 i 9001 del polígon 13.
  
- Oest: límit amb els termes municipals de Cox i Redován.
  
3. Delimitació geogràfica.
  
El paratge queda delimitat per un polígon, els vèrtexs del qual amb les seues corresponents coordenades, que consideren el sistema de referència European Datum 1950 (ED 50) i el sistema cartogràfic UTM (fus 30 N), s'inclouen en un arxiu que es troba a disposició de qui desitge consultar-ho en les dependències de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.
  
4. La superfície total del paratge és de 143,44 hectàrees.
  
ANNEX II
  
DELIMITACIÓ GRÀFICA
  
ANNEX III
  
Part dispositiva del Pla Especial de Protecció del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Segura, al terme municipal de Callosa de Segura
  
TÍTOL I
  
Disposicions generals
  
Article 1. Naturalesa del pla
  
El present pla especial, es redacta a l'empara de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Constituïx, per tant, un dels plans especials previstos en els articles 86 i següents del Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana aprovat per mitjà del Decret 201/1998, de 15 de desembre, del Consell de la Generalitat.
  
Article 2. Finalitat
  
L'objectiu genèric pel qual es redacta este pla especial és l'establiment de les mesures necessàries per a garantir la protecció del paratge de la Pilarica-Serra de Callosa, per raó de la conservació i la millora de la fauna i la flora, com també de les singularitats geològiques, paisatgístiques i culturals que presenta. El pla especial constituïx, per tant, el marc que regularà el règim de l'espai natural, els usos i activitats i l'ús públic d'este.
  
Article 3. Àmbit
  
L'àmbit territorial del paratge queda definit per les següents parcel·les cadastrals del terme municipal de Callosa de Segura:
  
- La part de la parcel·la 6 del polígon 13 classificada pel Pla General d'Ordenació Urbana com a sòl no urbanitzable protegit-serra.
  
- Parcel·la 3 del polígon 13.
  
- La part de la parcel·la 9001 del polígon 13 que comprén l'Aula de la Natura i Zona Recreativa de la Cueva Ahumada.
  
La superfície total del paratge és de 143,44 hectàrees.
  
Els límits del paratge natural municipal són els següents:
  
- Nord: límit amb terme municipal de Cox.
  
- Est: part de la parcel·la 6 del polígon 13 i les parcel·les 4 i 5 del polígon 13.
  
- Sud: parcel·les 1, 5 i part de les parcel·les 6 i 9001 del polígon 13.
  
- Oest: límit amb els termes municipals de Cox i Redován.
  
Article 4. Efectes
  
1. De conformitat amb el que disposa l'article 42 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, el pla especial s'ajustarà al que preveu la legislació urbanística.
  
2. Les determinacions d'este pla s'aplicaran directament, amb caràcter subsidiari, quan el planejament urbanístic municipal no continga les determinacions oportunes i detallades per a la protecció dels valors naturals presents en l'àmbit d'aplicació del pla especial.
  
3. El planejament municipal que s'aprove amb posterioritat a l'entrada en vigor d'este pla ha d'ajustar-se a les determinacions protectores contingudes en este, les classificacions i qualificacions del sòl s'assignaran d'acord amb les normes i criteris ací establits, de manera que es respecten les limitacions d'ús imposades pel pla especial.
  
4. Quan la informació detallada elaborada per a la redacció del planejament municipal resulte discrepant entre els documents d'este pla i la realitat existent, s'aplicarà la normativa que millor s'ajuste a la realitat, excepte en el cas que la dita discrepància es dega a accions o intervencions produïdes amb posterioritat a l'aprovació d'este pla, i en este cas s'aplicaran les determinacions d'este i s'exigirà l'adopció de les mesures necessàries per a restituir el terreny a l'estat mostrat en el pla especial.
  
5. Les determinacions d'este pla s'entendran sense perjudici de les contingudes en les legislacions sectorials i en particular de les normes, reglaments o plans que s'aproven per a portar a terme i complir la finalitat protectora d'este pla. En el cas que la normativa continguda en este pla resulte més detallada o protectora, s'aplicarà esta amb preferència sobre la continguda en la legislació sectorial, sempre que no estiga en contradicció amb la finalitat d'esta. En tot cas, l'aprofitament urbanístic dels terrenys es realitzarà d'acord amb les previsions d'este pla especial.
  
6. L'establiment de zones de protecció i categories de sòls o activitats es realitzarà únicament als efectes protectors d'este pla, sense que això pressupose l'existència d'altres consideracions urbanístiques o d'ordenació territorial. Les normes o recomanacions contingudes en este pla constituïxen un element més que s'ha de tindre en compte a l'hora de procedir a l'ordenació integral del territori per mitjà del corresponent planejament general.
  
Article 5. Tramitació, vigència i revisió
  
1. El pla especial es tramitarà d'acord amb l'article 43 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, que remet per a la seua tramitació a la legislació urbanística, es requerix l'estimació d'impacte ambiental positiva per part de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
  
2. Les determinacions del pla especial entraran en vigor a partir del dia de la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana i seguiran vigents fins que no es revise el pla, per haver canviat molt les circumstàncies o els criteris que han determinat la seua aprovació.
  
3. No es considerarà revisió del pla l'alteració dels límits de les zones de protecció assenyalades en este que puga introduir el planejament urbanístic que s'aprove amb posterioritat, sempre que la dita alteració supose un augment de les condicions de protecció o un increment de la superfície protegida.
  
4. La revisió o la modificació de les determinacions del pla podran realitzar-se en qualsevol moment seguint els mateixos tràmits que s'han seguit per a la seua aprovació.
  
Article 6. Contingut
  
Normativa.
  
La normativa del present pla es dividix en dos grans apartats:
  
- El primer, es troba dedicat a l'establiment de normes generals per a la protecció de recursos generals i per a la regulació de determinades activitats que incidixen en el medi natural.
  
- El segon, es dedica a l'establiment de normes específiques per a la protecció d'espais determinats segons els valors que contenen.
  
2. Normes per a la gestió.
  
3. Mecanismes de finançament.
  
4. Règim sancionador.
  
Article 7. Interpretació
  
1. En la interpretació d'este pla especial ha d'atendre's el que resulte de la seua consideració com un tot unitari, utilitzant sempre la memòria informativa i justificativa com a document en què es contenen els criteris i principis que han orientat la redacció del pla.
  
2. En el cas de conflicte entre les normes de protecció i els documents gràfics del pla, prevaldran les primeres, excepte quan la interpretació derivada dels plans estiga recolzada també per la memòria de tal manera que es faça patent l'existència d'algun error material en les normes.
  
3. En l'aplicació d'este pla prevaldrà aquella interpretació que comporte un major grau de protecció dels valors naturals de l'àmbit del pla.
  
Article 8. Règim d'avaluació d'impactes ambientals
  
Els projectes, obres i activitats que es realitzen o implanten en l'àmbit territorial del paratge se sotmetran al règim d'avaluació ambiental establit en la legislació sectorial autonòmica valenciana sobre avaluació de l'impacte ambiental.
  
Article 9. Autoritzacions i informes previs
  
1. La present normativa específica, en les seues normes generals i normes particulars, les actuacions, plans i projectes l'execució de les quals requerix autorització especial de l'Ajuntament i aquells que requerixen informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
  
2. Les autoritzacions anteriors s'atorgaran sense perjuí de l'obligació d'obtindre les llicències o autoritzacions que siguen aplicables amb caràcter sectorial a determinades activitats, com també en concordança amb el que establix la present normativa.
  
TÍTOL II
  
Normes generals de regulació d'usos i activitats
  
CAPÍTOL I
  
Normes sobre protecció de recursos de domini públic
  
SECCIÓ PRIMERA
  
Protecció de recursos hidrològics
  
Article 10. Qualitat de l'aigua
  
Amb caràcter general, queden prohibits aquells usos i activitats que contribuïsquen a deteriorar la qualitat de les aigües, com també aquelles actuacions, obres i infraestructures que puguen dificultar el flux hídric o suponen, manifestament, un maneig abusiu d'este i dels seus recursos naturals.
  
Article 11. Llits, riberes i marges dels cursos d'aigua
  
1. Es mantindran les condicions naturals dels llits, no es podent-se realitzar en cap cas la canalització o el dragatge.
  
2. A la zona de domini públic hidràulic, com també en els marges inclosos en les zones de servitud i de policia definides en la Llei d'Aigües, es conservarà la vegetació de ribera, i no es permetrà la transformació a cultiu dels terrenys actualment erms o destinats a usos forestals. Es permetran tasques de neteja i desbrossament selectives quan existisca risc per a la seguretat de les persones o els béns en cas d'avinguda.
  
3. Es prohibix l'ocupació del domini públic hidràulic i de la zona de servitud per instal·lacions o construccions de qualsevol tipus, permanents o temporals; com també l'extracció d'àrids, excepte en aquells casos necessaris per a obres autoritzades de condicionament o neteja dels llits.
  
Article 12. Protecció d'aigües subterrànies
  
1. Queda prohibit l'establiment de pous, rases, galeries o qualsevol dispositiu destinat a facilitar que el terreny absorbisca aigües residuals que puguen produir, per la seua toxicitat o per la seua composició química i bacteriològica, la contaminació de les aigües superficials o profundes.
  
2. La construcció de fosses sèptiques per al sanejament d'edificacions o zones d'ús públic només podrà ser autoritzada quan es donen suficients garanties que no suposen cap risc per a la qualitat de les aigües superficials o subterrànies.
  
Article 13. Abocaments
  
1. En aplicació de l'article 100 de la Llei d'Aigües es prohibix, amb caràcter general, l'abocament directe o indirecte en un llit públic, canal de reg, o aqüífer subterrani, d'aigües residuals la composició química o contaminació bacteriològica de les quals puguen impurificar les aigües amb danys per a la salut pública o per als aprofitaments inferiors, tant comuns com especials.
  
2. Es prohibix l'abocament sense depurar, directe o indirecte, d'aigües residuals, com també l'abocament o el depòsit permanent o temporal de qualsevol tipus de residus sòlid, runes o substàncies, qualsevol que siga la seua naturalesa, que constituïsquen o puguen constituir un perill de contaminació de les aigües o degradació del seu entorn; excepte en els casos de neteja d'acord amb el que preveu l'article 49 del Reglament del Domini Públic Hidràulic.
  
3. Per a la concessió de llicència urbanística relacionada amb qualsevol activitat que puga generar abocaments de qualsevol naturalesa, s'exigirà la justificació del tractament que han de donar-se a estos per a evitar la contaminació de les aigües superficials i subterrànies. El tractament d'aigües residuals ha de ser tal que s'ajuste a les condicions de qualitat exigides per als usos a què serà destinada; en tot cas, les aigües resultants no podran superar els límits establits en la legislació sectorial.
  
4. L'efectivitat de la llicència quedarà condicionada en tot cas a l'obtenció i la validesa posterior de l'autorització d'abocament.
  
Article 14. Captacions d'aigua
  
Queden prohibides les obertures de nous pous o captacions d'aigua dins de l'àmbit del pla especial, excepte les destinades a satisfer les necessitats derivades de les infraestructures d'ús públic, sempre que esta es justifique com l'única via de proveïment possible. En tot cas, han d'efectuar-se de manera que no provoquen repercussions negatives sobre el sistema hidrològic i la resta dels aprofitaments.
  
SECCIÓ SEGONA
  
Protecció de sòls
  
Article 15. Moviment de terres i extracció d'àrids
  
1. Els moviments de terres estaran subjectes a l'obtenció prèvia de la llicència urbanística. Queden exceptuades de l'obtenció de llicència les tasques de preparació i condicionament dels sòls relacionades amb l'activitat agrícola, com ara l'anivellació de terrenys i l'arada.
  
2. Es prohibix l'extracció d'àrids en tot l'àmbit del paratge.
  
Article 16. Conservació de la coberta vegetal
  
1. Es consideren prioritàries, en àmbit del pla, totes aquelles actuacions que tendisquen a conservar la coberta vegetal com a mitjà per a evitar els processos erosius.
  
2. Aquelles actuacions que puguen alterar o perjudicar de manera significativa les condicions de l'espai natural, o de les espècies de flora silvestre existent, requeriran la redacció d'una memòria o projecte d'estes, que serà aprovat per l'ajuntament amb l'informe del Consell de Participació i de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
  
Article 17. Pràctiques de conservació de sòls
  
1. Es prohibix la destrucció de bancals i els seus marges, com també les transformacions agrícoles i tasques que posen en perill la seua estabilitat o en suposen l'eliminació.
  
2. Es cuidarà de l'estabilització i la regeneració dels terrenys situats als vessants, amb terrasses o bancals que hagen deixat de ser conservats o s'abandonen com a sòls agrícoles.
  
3. Es prohibix, amb caràcter general, la rompuda de terrenys amb vegetació silvestre per a l'establiment de noves àrees de cultiu.
  
4. Es prohibixen els abancalaments de sòls, excepte en projectes de correcció de talussos.
  
5. Sempre que la realització d'una obra vaja acompanyada de la generació de talussos per desmunt o terraplé, serà obligatòria la fixació d'estos per mitjà de repoblació vegetal amb espècies pròpies de la zona o elements naturals.
  
SECCIÓ TERCERA
  
Protecció de la vegetació silvestre
  
Article 18. Formacions vegetals
  
Es consideren formacions vegetals subjectes a les determinacions del present pla totes aquelles no cultivades o resultants de l'activitat agrícola.
  
Article 19. Tala i recol·lecció
  
1. Sense perjudici del que disposa l'article 16 d'estes normes, es prohibix la recol·lecció total o parcial de tàxons vegetals per a fins comercials.
  
2. Es prohibix la tala i la recol·lecció total o parcial de les espècies recollides en els annexos I, II i III de l'Orde de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques amenaçades.
  
La recollida de parts o llavors, com també l'extracció de les arrels o altres parts subterrànies, de les plantes silvestres ha de comptar amb l'autorització expressa del Consell de Participació, per motius científics, educatius o de conservació de les espècies de què es tracte.
  
3. Sense perjudici del que disposa l'apartat 2 este article, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, móres, etc., sempre que existisca consentiment del propietari i sense perjudici de les limitacions específiques que la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o fauna. En el cas de recol·lecció de plantes silvestres o bolets, queda prohibida l'arrancada de la planta, i ha de recol·lectar-se per mitjà de tallada, i no es permetrà la utilització d'instruments com ara aixades o rastells.
  
4. L'extracció de fusta o llenya es podrà realitzar, únicament, si respon a algun dels criteris següents:
  
- Com a resultat de tasques de prevenció d'incendis.
  
- Com a resultat de mesures fitosanitàries.
  
- Amb motiu d'estudis científics.
  
- Per l'eradicació d'espècies al·lòctones invasores.
  
En cap cas els visitants poden recollir-les lliurement.
  
Article 20. Regeneració i plantacions
  
1. Els treballs de regeneració i recuperació de la coberta vegetal tindran per objectiu la formació i la potenciació de les comunitats vegetals naturals característiques de l'àmbit del pla, en els seus distints estadis de desplegament.
  
2. La gestió forestal dirigirà les seues actuacions a la conservació, la millora i la protecció dels terrenys forestals, i ha d'elaborar-se amb este fi un programa de gestió i millora forestal, el qual regularà els continguts dels projectes d'execució dels tractaments selvícoles en el seu àmbit. La realització de tasques o tractaments selvícoles únicament serà possible quan s'haja redactat el projecte d'execució, el qual ha de ser prèviament informat per l'administració Forestal, tal com preveu l'article 26 de la Llei 3/1993, 9 de desembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunitat Valenciana.
  
3. Queda prohibida la introducció i la repoblació amb espècies exòtiques, estes són tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la vegetació silvestre de l'àmbit del pla. En les zones actualment enjardinades s'evitarà la invasió de les espècies exòtiques en els espais naturals confrontants.
  
4. Queda prohibit en l'àmbit del paratge la introducció d'espècies susceptibles de constituir plagues o de generar malalties.
  
5. És obligatòria l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient per a realitzar qualsevol modificació substancial de l'estructura natural d'una finca forestal (tractaments fitosanitaris, repoblacions, introducció d'espècies, etc.). És necessària la presentació d'un projecte en què s'especifiquen les accions que es pretenen dur a terme i al qual hauran d'ajustar-se els treballs que s'han de realitzar. En tot cas, per a les accions a què es referix este apartat serà necessària la realització d'un seguiment tècnic dels treballs i no podrà utilitzar-se maquinària autopropulsada.
  
SECCIÓ QUARTA
  
Protecció de la fauna
  
Article 21. Destrucció de la fauna silvestre
  
1. En aplicació de l'article 26.4 de la Llei 4/1989, de 27 de març, de Conservació dels Espais Naturals i de la Flora i Fauna Silvestres, redactat segons Llei 43/2003, de 21 de novembre, de Forests, es prohibixen amb caràcter general les activitats que puguen comportar la destrucció o el deteriorament irreversible de la fauna silvestre, com ara la destrucció dels nius i caus, el tràfic, la manipulació i el comerç de cries, ous i adults.
  
2. S'ha de respectar, en tot cas, la normativa establida en el Reial Decret 439/1990, de 30 de març, el Reial Decret 1095/1989, de 8 de setembre, i el Decret 32/2004, de 27 de febrer, del Consell de la Generalitat, com també l'altra legislació per la qual es protegixen determinades espècies de fauna.
  
Article 22. Repoblació o solta d'animals
  
1. Es prohibix la repoblació i la solta de qualsevol espècie animal exòtica, s'entén per tal tota espècie, subespècie o varietat que no pertanga o haja pertangut històricament a la fauna de l'àmbit del pla, excepte la utilització d'espècies per al control biològic de plagues que realitze l'administració o ho autoritze esta.
  
2. En relació amb les espècies autòctones i de conformitat amb el que disposa l'article 5 del Reial Decret 1095/1989, de 8 de setembre, la introducció i la reintroducció d'espècies o el reforçament de poblacions, i el mode de realitzar-les, requerirà l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
  
3. L'autorització estarà supeditada a la presentació d'un pla de repoblació i reintroducció, que ha de contindre com a mínim un inventari ambiental de base i una justificació respecte de l'espècie que s'ha de reintroduir, on s'establiran les seues característiques, calendari d'introducció, qualificació del personal encarregat de la seua protecció i un programa de seguiment.
  
Article 23. Closes i tanques
  
Es prohibix l'alçament de closes i tanques de caràcter cinegètic en l'àmbit del pla i, en general, qualsevol tipus de tancament que puga dificultar la normal mobilitat de la fauna, excepte en el cas d'estudis científics d'aclimatació o per a la protecció i la conservació de la fauna, i en este cas requerirà l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient, i no es permetran, en cap, cas les tanques electrificades. Tot això, sense perjudici de l'obtenció de la corresponent llicència urbanística als terrenys previstos per la llei.
  
SECCIÓ CINQUENA
  
Protecció del paisatge
  
Article 24. Impacte paisatgístic
  
1. Es consideraran els valors paisatgístics de les diferents àrees del paratge com un criteri determinant per a la ubicació de les distintes infraestructures i usos. En conseqüència, la implantació d'usos o activitats que per les seues característiques puguen generar un important impacte paisatgístic han de realitzar-se de manera que es minimitze el seu efecte negatiu sobre el paisatge natural o edificat. Amb este fi s'evitarà especialment la seua ubicació a llocs de gran incidència visual, com també en el veïnat de monuments o edificis i construccions d'interés historicocultural.
  
2. Les instal·lacions i les edificacions al medi rural han d'incorporar les mesures de camuflament i mimesi necessàries per a la seua integració en el paisatge, s'adequa, en tot cas, a les tipologies tradicionals de la zona.
  
3. L'Ajuntament de Callosa de Segura tindrà en compte, en autoritzar o informar sobre els projectes referents al paratge, els efectes de la seua realització sobre els valors paisatgístics d'este.
  
4. Les pistes i els camins forestals i rurals, àrees tallafocs, i instal·lació d'infraestructures de qualsevol tipus que siguen autoritzades, es realitzaran atesa la seua màxima integració en el paisatge i en el seu mínim impacte ambiental.
  
5. Es protegirà el paisatge entorn d'aquelles fites i elements singulars de caràcter natural com a penyals, arbres exemplars, etc., pel qual s'establiran perímetres de protecció sobre la base de conques visuals que garantisquen la seua prominència en l'entorn.
  
Article 25. Publicitat estàtica
  
1. Es prohibixen amb caràcter general la col·locació de cartells informatius de propaganda, inscripcions o artefactes de qualsevol naturalesa amb fins publicitaris, s'inclou la publicitat recolzada directament o construïda tant sobre elements naturals del territori com sobre les edificacions.
  
2. En el paratge s'admetran, únicament, els indicadors d'activitats, establiments i llocs que, per la seua grandària, disseny i col·locació, estiguen adequats a l'estructura ambiental on s'instal·len, com també tots els de caràcter institucional que es consideren necessaris per a la correcta gestió de l'espai protegit.
  
SECCIÓ SISENA
  
Protecció del patrimoni cultural
  
Article 26. Patrimoni cultural
  
1. Tindran la consideració de béns culturals especialment protegits, amb independència de la seua localització, els inclosos en el Catàleg de Patrimoni Arquitectònic i el Catàleg de Jaciments Arqueològics elaborat per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, com també els inclosos en el Catàleg de Béns i Espais Protegits del Pla General d'Ordenació Urbana com a protecció integral.
  
2. Quan en el transcurs de qualsevol obra o activitat sorgisquen vestigis de jaciments de caràcter arqueològic, paleontològic o antropològic, es comunicarà esta troballa a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, i al Servei Arqueològic Municipal perquè s'avalue i, si és el cas, adopten les mesures protectores oportunes.
  
CAPÍTOL II
  
Normes sobre regulació d'activitats i infraestructures
  
SECCIÓ PRIMERA
  
Activitats extractives i mineres
  
Article 27. Activitats extractives i mineres
  
Es prohibix la realització d'activitats extractives i mineres en l'àmbit del pla especial.
  
SECCIÓ SEGONA
  
Activitats agràries
  
Article 28. Concepte
  
A l'efecte d'este pla, es consideren agràries les activitats relacionades directament amb l'explotació econòmica dels recursos vegetals cultivats, per mitjà de l'ús de mitjans tècnics i instal·lacions que no suposen ni tinguen com a conseqüència la transformació del seu estat o característiques essencials.
  
Article 29. Tipus de cultius i incompatibilitats
  
1. Es considera compatible en l'àmbit del pla, el manteniment de les activitats agràries que es registren en el moment de l'aprovació d'este.
  
2. Es prohibix l'ampliació de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrícola, com també la superfície d'estes. El cultiu d'espècies forestals de caràcter intensiu únicament podrà efectuar-se sobre les dites àrees.
  
3. A l'efecte previst en l'apartat anterior, no es consideren sotmesos a l'activitat els terrenys el cultiu dels quals haja sigut abandonat per un termini superior a 10 anys o que hagen adquirit signes inequívocs de la seua vocació forestal.
  
4. Es prohibixen, amb caràcter general, les pràctiques agrícoles davall la modalitat d'hivernacle o túnel.
  
Article 30. Productes fitosanitaris
  
L'ús de productes fitosanitaris ha d'ajustar-se a les normes i plans sectorials que se'ls apliquen, d'acord amb els períodes, limitacions i condicions establits pels organismes competents.
  
SECCIÓ TERCERA
  
Activitats ramaderes
  
Article 31. Concepte i règim general d'ordenació
  
1. Es consideren ramaderes les activitats relacionades amb l'explotació, la cria, la reproducció i l'aprofitament de les espècies animals. Amb caràcter general, l'exercici d'esta activitat se sotmetrà a les normes i plans sectorials que siguen d'aplicació.
  
2. L'ordenació de la ramaderia extensiva sobre terrenys forestals ha de realitzar-se, almenys, tenint en compte les condicions següents:
  
a) Delimitació d'àrees acotades.
  
b) Definició de la càrrega ramadera aplicable a les distintes zones.
  
c) Disseny d'un sistema de rotació per a evitar el sobrepasturatge.
  
3. Segons s'establix en l'article 4 del Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes generals de protecció en terrenys forestals incendiats, els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no podran ser destinats al pasturatge en, almenys, durant els cinc anys posteriors a este.
  
Article 32. Construccions i instal·lacions relacionades amb les activitats ramaderes
  
1. Queden prohibides les construccions ramaderes de nova planta en l'àmbit del paratge. Esta prohibició s'estén tant a la ramaderia intensiva estabulada com a les construccions lligades a les explotacions extensives o semiextensives, com ara pletes, corrals i adormidors.
  
2. Les construccions i les instal·lacions ramaderes existents en el moment de l'aprovació de les presents normes podran continuar exercint la seua activitat d'acord amb la normativa sectorial aplicable, si bé no podran ampliar la superfície ocupada per estes.
  
SECCIÓ QUARTA
  
Aprofitament forestal
  
Article 33. Terrenys forestals
  
1. A l'efecte d'este pla, es consideren terrenys forestals la totalitat de l'àmbit del sector, excepte els espais destinats a l'àrea recreativa.
  
2. El Consell de la Generalitat promourà la declaració d'utilitat pública, a l'efecte previst en la legislació forestal, els terrenys forestals de propietat pública inclosos en l'àmbit del pla que no tinguen encara la dita consideració.
  
3. Es promourà la firma de convenis, consorcis o qualsevol altra figura prevista per la legislació, entre l'administració Forestal i l'Ajuntament de Callosa de Segura o propietaris particulars de terrenys forestals per a la realització de tasques de reforestació i regeneració, treballs i tractaments de prevenció i extinció de plagues i malalties i de prevenció d'incendis.
  
Article 34. Repoblació forestal
  
Sense perjudici del que disposa la legislació d'impacte ambiental i en l'article 20 d'estes normes, la repoblació de terrenys forestals ha de comptar amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient, serà necessari realitzar un projecte de repoblació que ha de ser aprovat per esta Conselleria.
  
Article 35. Aprofitaments forestals
  
1. Es consideren, a l'efecte d'este pla, com a aprofitaments forestals les fustes, productes de tria, llenyes, corfes, pastos, fruits, llavors, plantes aromàtiques, medicinals i condimentàries, bolets i la resta de productes que es generen als terrenys forestals, els quals requeriran l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient, sense perjudici del que disposa l'article 19 d'estes normes.
  
2. Es prohibix, amb caràcter general, la transformació a usos agrícoles dels terrenys forestals.
  
3. Es prohibix la tallada arreu, excepte per raons fitosanitàries, instal·lació d'infraestructures o realització d'àrees tallafocs i faixes auxiliars. S'exclouen d'esta prohibició els cultius forestals industrials sobre sòl agrícola que puguen establir-se.
  
4. L'aprofitament de pastos i recursos cinegètics podrà limitar-se quan es puga derivar un risc per a la conservació dels sòls o existisquen arbres jóvens, especialment a zones repoblades o en procés de regeneració.
  
5. L'extracció de productes forestals es realitzarà exclusivament a través de vies prèviament autoritzades per l'administració forestal.
  
6. Les restes de tales, podes o qualsevol altre tractament silvícola que supose l'extracció o l'eliminació de matèria vegetal que puga incrementar el risc d'incendi o de transmissió de plagues o malalties, han de ser eliminats pel propietari o concessionari en el termini no superior a 30 dies amb posterioritat a estes.
  
Article 36. Incendis forestals
  
1. L'Ajuntament de Callosa de Segura redactarà un Pla Local de Prevenció d'Incendis Forestals, d'acord amb el que preveu la legislació forestal, en el termini inferior a un any des de l'aprovació d'este pla.
  
2. Es prohibix l'ús del foc a terrenys forestals amb qualsevol finalitat en tot l'àmbit que comprén este pla. Igualment, en estes zones es prohibix tirar fòsfors i puntes de cigarret i l'ús de cartutxos de caça proveïts de tac de paper.
  
3. Es prohibix als terrenys agrícoles l'ús de foc, excepte per a la crema de productes agrícoles, que han de comptar amb l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient i realitzar-se amb les mesures precautòries que esta determine.
  
4. Es prohibix, amb caràcter general, el llançament de coets, globus o artefactes de qualsevol classe que continguen foc o puguen provocar-lo directament; l'emmagatzemament, el transport o la utilització de matèries inflamables o explosives; la utilització de grups electrògens, motors, equips elèctrics o d'explosió, aparells de soldadura, etc.; l'acumulació i l'emmagatzemament de fusta, llenya, residus i qualsevol altre material combustible que constituïsca risc d'incendis. S'exclou d'esta prohibició l'ús i l'emmagatzemament de combustibles o la utilització d'aparells destinats al funcionament de les instal·lacions d'ús públic i edificacions existents, com també el seu transport per les vies d'accés a estes.
  
5. Sense perjudici del que disposa la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, el Decret 6/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'establixen normes generals de protecció a terrenys forestals incendiats, establix en l'article 4 que els terrenys forestals que hagen patit els efectes d'un incendi no es podran destinar al pasturatge, en els cinc anys següents.
  
SECCIÓ CINQUENA
  
Activitat cinegètica
  
Article 37. Règim general de l'activitat cinegètica
  
Es prohibix la caça en l'àmbit del paratge, excepte l'autorització expressa de l'Ajuntament de Callosa de Segura i de la conselleria competent en matèria de medi ambient per raons excepcionals i quan esta no es realitze puguen derivar-se danys sobre els ecosistemes autòctons.
  
SECCIÓ SISENA
  
Activitat industrial
  
Article 38. Activitat industrial
  
Per considerar-se incompatible amb els objectes de protecció d'este pla, queda prohibida l'activitat industrial de qualsevol tipus, incloent les instal·lacions d'emmagatzematge o primera transformació de productes primaris.
  
SECCIÓ SETENA
  
Ús públic de paratge
  
A) Pla d'ús públic del paratge
  
Article 39. Pla d'ús públic del paratge
  
1. El Consell de Participació elaborarà un pla d'ús públic del paratge, que contindrà les determinacions necessàries per a l'ordenació i gestió a les activitats lligades al gaudi ordenat i a l'ensenyament dels valors ambientals i culturals del paratge, efectuades tant per iniciativa pública com privada o mixta.
  
2. El citat pla d'ús públic ha de contindre, necessàriament, la regulació de la pràctica d'activitats de muntanya com ara senderisme, escalada, etc., en l'àmbit del paratge. A l'efecte, establirà els llocs i els períodes en què es podran dur a terme estes activitats sense perjudici per als valors naturals del paratge.
  
3. El pla l'aprovarà l'Ajuntament de Callosa de Segura amb un informe vinculant de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
  
B) Allotjament turístic i altres activitats hostaleres i recreatives vinculades a construccions
  
Article 40. Campaments de turisme o càmpings
  
1. Es considera compatible, en l'àmbit del pla, el manteniment de les zones d'acampada que es registren en el moment de l'aprovació d'este.
  
2. Es prohibix l'ampliació de les àrees actualment existents dedicades a càmpings i campaments públics i privats, com també la superfície d'estes, en tot l'àmbit del paratge.
  
Article 41. Activitats recreatives i d'oci vinculades a construccions
  
1. Només es permetran en les àrees preparades a l'efecte i grafiades en els plànols d'ordenació d'este pla.
  
2. Tindran la consideració d'equipaments públics i s'explotaran directament o indirectament per l'Ajuntament de Callosa de Segura, amb l'aplicació de mesures correctores en matèria de contaminació acústica, eliminació de barreres arquitectòniques i d'espectacles públics, seguretat i higiene.
  
Article 42. Instal·lacions i adequacions
  
Sense perjudici del que disposa l'article 27 de la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, les activitats i les instal·lacions turístiques, recreatives, esportives, d'oci i esbarjo queden subjectes, amb caràcter general i conforme a les prohibicions i cauteles assenyalades en les normes particulars del present pla, a les determinacions següents:
  
- Es permet la construcció de noves instal·lacions esportives en les àrees preparades a l'efecte sempre que complisquen amb els condicionants establits en el planejament general.
  
- Les instal·lacions o les edificacions de caràcter recreatiu han de recolzar-se preferentment, sobre les construccions ja existents, per evitar les edificacions de nova planta. La reconversió ha de resoldre adequadament la depuració dels seus abocaments.
  
C) Activitats recreatives no vinculades a construccions
  
Article 43. Recreació concentrada
  
1. La recreació concentrada es definix com aquella que es porta a terme en un espai habilitat per a activitats recreatives, dotada amb equipaments d'escassa entitat com a taules, bancs, fonts, serveis sanitaris, jocs infantils i papereres.
  
2. Esta activitat s'exercirà, exclusivament, a les zones habilitades per a això i grafiades en els plànols d'ordenació d'este pla.
  
Article 44. Circulació motoritzada al paratge
  
1. Amb caràcter general, es prohibix la circulació motoritzada fora de les carreteres i els camins agrícoles i forestals del paratge excepte amb fins d'aprofitament agrari i forestal.
  
2. S'exceptuen de l'autorització anterior els:
  
- Vehicles autoritzats per l'Ajuntament de Callosa de Segura o Consell de Participació.
  
- Vehicles de les administracions públiques que circulen com a conseqüència de necessitats del servei o de la realització d'activitats de manteniment de les infraestructures, serveis públics, etc.
  
- Vehicles que realitzen serveis de rescat, emergència o qualsevol altre de naturalesa pública.
  
- Vehicles de les Forces i Cossos de Seguretat de l'Estat.
  
Article 45. Acampada lliure
  
Es prohibix l'acampada lliure fora de la zona destinada amb este fi a l'àmbit del paratge.
  
Article 46. Activitats esportives organitzades
  
1. Qualsevol activitat esportiva organitzada per entitats públiques o privades fora dels espais habilitats per a tal fi en l'àmbit del paratge, requerirà l'autorització prèvia de l'Ajuntament de Callosa de Segura.
  
2. Es permet la realització d'esports pels particulars que no requerisquen la utilització d'elements sorollosos o puguen causar danys a la fauna i la flora present a la zona.
  
3. Es prohibix, amb caràcter general, la pràctica d'activitats motoritzades amb fins esportius o lúdics, com ara motocròs, trial, quad i semblants.
  
SECCIÓ HUITENA
  
Activitats d'urbanització i edificació
  
Article 47. Urbanisme
  
L'àmbit del pla especial, a l'efecte urbanístic, manté la classificació actual com a sòl no urbanitzable protegit-serra, a excepció de la zona que comprén l'Aula de la Natura i Zona Recreativa de la Cueva Ahumada, que manté la seua classificació de sòl no urbanitzable de la Xarxa Estructural Espais Lliures.
  
Article 48. Edificació
  
1. Sense perjudici del que establix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable, es prohibix la construcció d'edificacions de nova planta, amb les excepcions següents: les edificacions que puguen preveure's com a equipament públic, i edificacions destinades a serveis públics relacionats amb la gestió del paratge o amb les activitats de gestió dels recursos ambientals, sempre que s'adapten als requisits establits en el planejament general o es tracte d'instal·lacions portàtils o desmuntables.
  
2. Amb caràcter general, es permet en tot l'àmbit del paratge la rehabilitació o la reconstrucció d'edificacions preexistents, per a la qual cosa s'ha de respectar en el seu disseny i composició les característiques arquitectòniques tradicionals, posant especial atenció a harmonitzar els sistemes de coberta, cornisa, posició de forjats, ritmes, dimensions de buits i massissos, composició, materials, color extern i detalls constructius. A fi de garantir la deguda adaptació paisatgística d'estes edificacions al seu entorn, podrà exigir-se l'aportació de les anàlisis d'impacte sobre el medi en què es localitzen, i s'inclourà la utilització de documents gràfics.
  
3. Les obres que es duguen a terme en construccions o edificacions catalogades s'ajustaran al que establix el planejament general.
  
SECCIÓ NOVENA
  
Infraestructures
  
Article 49. Normes generals sobre les obres d'infraestructures
  
La realització d'obres per a la instal·lació, manteniment o remodelació d'infraestructures de qualsevol tipus ha d'atindre's, a més de a les disposicions de les normatives sectorials aplicables, als següents requisits genèrics:
  
- Els traçats i els emplaçaments han de realitzar-se tenint en compte les condicions ecològiques i paisatgístiques del territori, a fi d'evitar la creació d'obstacles a la lliure circulació de les aigües o aterraments d'estes, degradació de la vegetació natural o impactes paisatgístics.
  
- Durant la realització de les obres han de prendre's les precaucions necessàries per a evitar la destrucció de la coberta vegetal, i s'ha de procedir, a la terminació de les obres, a la restauració del terreny i a la coberta vegetal. Així mateix, s'evitarà la realització d'obres en aquells períodes en què puguen comportar alteracions i riscos per a la fauna.
  
- Les autoritzacions i la resta de requisits que específicament s'assenyalen per a la realització d'infraestructures s'ha d'obtindre, en tot cas, amb caràcter previ a l'atorgament de llicència urbanística.
  
Article 50. Estudi d'impacte ambiental
  
Sense perjudici del que disposen els articles anteriors, han de sotmetre's al procediment d'avaluació o, si és el cas, d'estimació d'impacte ambiental els projectes d'infraestructures a què es referixen els annexos I i II del Reglament d'Impacte Ambiental aprovat pel Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat.
  
SECCIÓ DESENA
  
Activitats d'investigació
  
Article 51. Promoció de les activitats d'investigació
  
1. Amb independència del potencial ús públic del paratge com a recurs utilitzable en la investigació bàsica sobre el medi físic, el territori i l'ambient socioeconòmic i cultural, a disposició en forma ordenada dels investigadors i les entitats i organismes especialitzats, l'Ajuntament de Callosa de Segura en col·laboració amb la conselleria competent en matèria de medi ambient, per a una millor gestió i administració de l'espai protegit, promourà la realització d'activitats d'investigació aplicada en matèria de coneixement i gestió dels recursos ambientals i culturals.
  
2. Estes activitats poden realitzar-se, ateses les característiques d'estes i als seus requeriments en mitjans humans i materials, amb mitjans propis de les administracions públiques competents o per mitjà de les oportunes col·laboracions amb entitats i organismes científics, tècnics o acadèmics. Al respecte, se celebraran amb els oportuns organismes i entitats científiques i acadèmiques, els convenis o acords de col·laboració necessaris.
  
3. Les matèries prioritàries d'investigació aplicada en l'àmbit del paratge són les següents, en relació oberta que podrà adaptar-se a les necessitats de la gestió de l'espai protegit:
  
a) Investigació bàsica sobre les espècies de flora i fauna autòctona.
  
b) Desplegament de programes de conservació, recuperació i gestió d'espècies de flora i fauna considerats d'interés especial pel seu caràcter endèmic, rar o amenaçat, com també sobre les condicions per a la recuperació o la millora dels seus hàbitats.
  
c) Investigació etnogràfica i etnològica sobre el medi humà tradicional.
  
d) Investigació sobre mètodes d'administració i gestió dels recursos naturals des de distintes perspectives: jurídica, administrativa, econòmica.
  
e) Mètodes de gestió de l'ús públic del paratge, des dels punts de vista tècnic, sociològic, econòmic i empresarial.
  
4. L'Ajuntament de Callosa de Segura facilitarà el coneixement i promourà la divulgació dels treballs d'investigació realitzats en l'àmbit del paratge.
  
Article 52. Autoritzacions
  
Sense perjudici del règim general d'autoritzacions que figura en les disposicions generals d'esta normativa, s'establix el següent règim específic per a la realització, per persones o entitats alienes a l'Ajuntament de Callosa de Segura o a la conselleria competent en matèria de medi ambient d'activitats o projectes d'investigació que tinguen com a objecte els recursos ambientals i culturals del paratge:
  
a) Les actuacions que afecten directament o indirectament la flora, la fauna o els hàbitats protegits requeriran l'autorització prèvia del Consell de Participació. Amb esta finalitat, la persona o l'entitat que realitzarà l'activitat investigadora acompanyarà la sol·licitud d'una memòria del projecte d'investigació que es desplegarà.
  
b) Les autoritzacions podran contindre condicions o restriccions per a l'execució del projecte. Cal la seua revocació si les investigacions s'aparten del que establix la memòria del projecte presentat, o si les tasques d'investigació s'han dut a terme vulnerant les directrius establides per l'autorització.
  
c) Una vegada realitzat l'estudi científic autoritzat, la persona o l'entitat autoritzada ha de presentar informe al Consell de Participació sobre els resultats, com també sobre qualsevol altra dada que puga ser interessant des del punt de vista científic o de gestió de l'espai natural. En el supòsit que els treballs d'investigació autoritzats siguen publicats, el director del projecte ha d'aportar un exemplar de la publicació.
  
d) Els promotors de projectes d'investigació sobre els valors naturals i culturals del paratge que, per no afectar directament la flora, la fauna o els hàbitats protegits, no requerixen autorització prèvia, no obstant això, han de comunicar al Consell de Participació o a l'Ajuntament de Callosa de Segura l'existència del projecte, i han de facilitar a esta l'accés als resultats de les investigacions amb destinació al fons documental del paratge.
  
TÍTOL III
  
Normes particulars
  
CAPÍTOL I
  
Concepte i aspectes generals
  
Article 53. Concepte
  
1. A l'efecte de particularitzar les normes protectores establides per mitjà d'este pla especial, s'ha distingit la totalitat de l'àmbit amb les següents zones per a definir els tractaments específics més ajustats a les seues necessitats de protecció, conservació i millora:
  
- Àrea Forestal.
  
- Àrea Recreativa.
  
2. Les determinacions inherents a cada una d'estes categories de protecció constituïxen la referència normativa bàsica a l'hora d'establir els usos i les activitats permeses i prohibides per este pla.
  
Article 54. Interpretació
  
1. En tot el no regulat en estes normes particulars s'aplicaran les disposicions contingudes en les normes generals de regulació d'usos i activitats.
  
2. En la interpretació de la normativa prevaldran les normes particulars sobre les generals.
  
CAPÍTOL II
  
Àrea Forestal
  
Article 55. Caracterització
  
1. Es tracta d'una zona on la vegetació i les condicions naturals proporcionen un lloc idoni per als ecosistemes i el recer d'un ampli espectre d'espècies faunístiques.
  
2. Els objectius plantejats per a esta categoria de protecció es poden sintetitzar en:
  
- Preservar la qualitat ambiental.
  
- Conservació de la vegetació existent, potenciació d'esta i de la seua regeneració natural.
  
- Mantindre els processos ecològics essencials i la diversitat biològica del paratge.
  
- Conservar i restaurar aquells elements arquitectònics singulars com també les fites paisatgístiques existents.
  
Plantejar estos objectius suposa, necessàriament, una limitació de les possibilitats d'ús públic, únicament es permetran aquells usos compatibles amb els objectius proposats, sobretot els de tipus científic i cultural.
  
Article 56. Localització
  
S'inclou en esta categoria la totalitat de l'àmbit del paratge a excepció de la zona qualificada com a àrea recreativa. Este espai queda assenyalat i delimitat en els corresponents plànols d'ordenació del present pla.
  
Article 57. Usos permesos
  
Es consideren usos permesos, amb caràcter general:
  
1. Tots aquells destinats a la recuperació, regeneració o restauració dels ecosistemes més representatius, inclourà la repoblació amb espècies autòctones característiques d'este medi.
  
2. Els usos i les actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'estos espais o a facilitar la repoblació natural del matoll amb vista a colonitzar els clars i augmentar-ne la seua densitat.
  
3. Els tractaments de millora i conservació de la vegetació, com ara cures culturals i netes, eliminació selectiva del matoll i, en especial, mesures per a aconseguir la regeneració natural.
  
4. Els usos i actuacions destinades a facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques, recreatives i naturalístiques.
  
5. Les obres i actuacions de millora de fonts i punts d'aigua, tant per a ús públic com per a la fauna.
  
6. La repoblació forestal, amb l'autorització prèvia de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
  
7. Les instal·lacions provisionals per a l'execució d'obres públiques. Prèviament a l'obtenció de llicència urbanística, requeriran informe favorable de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
  
8. Sense perjudici del que disposa l'article 19 d'estes normes, es permet la recol·lecció consuetudinària de fruits, llavors i plantes silvestres de consum tradicional, com ara bolets, móres, etc., sense perjudici de les limitacions específiques de la conselleria competent en matèria de medi ambient puga establir quan resulte perjudicial per la seua intensitat o altres causes per a la flora o la fauna. En qualsevol cas queda prohibida l'arrancada de la planta, i ha de recol·lectar-se per mitjà de la tallada.
  
9. Les infraestructures de defensa contra incendis forestals, i si és el cas, les obres de captació d'aigües destinades a esta, que estiguen indicades en el Pla Local de Prevenció d'Incendis Forestals, prèviament a l'obtenció de llicència urbanística, hauran de comptar amb l'autorització de la conselleria competent en matèria de medi ambient.
  
10. La construcció i condicionament de pistes i camins forestals destinats exclusivament a la lluita contra incendis forestals, sempre que hagen sigut previstos en el Pla de Prevenció d'Incendis tal com preveu l'article 55 de la Llei Forestal de la Comunitat Valenciana.
  
Article 58. Usos prohibits
  
1. Es consideren usos prohibits, amb caràcter general, tots els que comporten la degradació del medi o dificulten portar a terme els usos permesos. En especial es prohibixen tots aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a la millora i la conservació de la riquesa biològica de la zona o al desplegament d'activitats científiques i naturalístiques.
  
2. Queden específicament prohibits en estos espais:
  
a) Les actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres per a l'explotació dels recursos miners.
  
b) Les construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus.
  
c) Les actuacions i instal·lacions de caràcter turisticorecreatiu, excepte les adequacions didàctiques i naturalístiques previstes en l'article anterior.
  
d) Les construccions i edificacions públiques singulars, com ara construccions i edificacions vinculades a la defensa nacional, centres sanitaris especials, centres d'ensenyament i culturals i cementeris.
  
e) Els suports de publicitat exterior de qualsevol tipus, com també qualsevol forma de publicitat, excepte indicadors de caràcter institucional destinats a proporcionar informació sobre la zona, sense que suposen deteriorament del paisatge.
  
f) Les obres o magatzems i instal·lacions relacionades amb l'explotació agrícola o ramadera, s'inclouen hivernacles, i infraestructures de servei a estes. Com també instal·lacions d'emmagatzemament o primera transformació de productes forestals.
  
g) Les construccions o instal·lacions, de caràcter permanent o temporal, inclouen closes i tanques, lligades a l'activitat cinegètica o pecuària.
  
h) Les instal·lacions esportives de qualsevol tipus, com també activitats esportives que puguen comportar degradació del medi natural, particularment les que impliquen la utilització de vehicles de motor. En general, qualsevol tipus d'instal·lació destinada a usos recreatius fora de les àrees específicament delimitades per a això en este pla especial.
  
i) L'abocament de residus sòlids o líquids de qualsevol tipus que puguen contribuir a deteriorar la qualitat de les aigües, el sòl o el paisatge.
  
j) El trànsit de vehicles motoritzats fora dels camins en què s'autoritza expressament, excepte per als serveis de vigilància i manteniment de la zona, prevenció i extinció d'incendis.
  
CAPÍTOL III
  
Àrea Recreativa
  
Article 59. Caracterització
  
1. Es tracta d'un espai o enclavament que, per la seua particular ubicació, les seues característiques intrínseques tant fisiconaturals com derivades de l'activitat humana, o bé per les seues especials potencialitats d'ús, complix, en l'actualitat, les funcions següents:
  
- Una funció didàctica i naturalística. Per les seues característiques ecologicoambientals, es proposa la seua utilització amb fins didàctics, promocionant les activitats naturalístiques i l'ús públic basat en els recursos naturals, fomentant el respecte cap al medi en què es basen.
  
- Una funció social com a lloc d'oci. És una zona que en l'actualitat presenta unes condicions òptimes per al desplegament d'activitats recreatives, ja que posseïx la infraestructura necessària per a això.
  
2. Esta àrea es caracteritza per la seua aptitud per a acollir un cert grau d'ocupació i utilització, estant vinculada a l'espai de valor paisatgístic que la rodeja i que es pretén protegir.
  
Article 60. Localització
  
1. Comprén l'Aula de la Natura i Zona Recreativa de la Cueva Ahumada. L'aula disposa d'una sala d'audiovisuals i d'un xicotet laboratori, i l'àrea recreativa annexa, d'una zona d'acampada situada entre oliveres, de diversos paellers, piques i zona de pícnic amb bancs i taules d'obra i de fusta tractada, lavabos i zona d'aparcament.
  
2. Este espai queda assenyalat i delimitat en els corresponents plànols d'ordenació del present pla especial.
  
Article 61. Usos permesos
  
1. Els usos recreatius lligats al gaudi de la natura, sempre que s'adjunten a les normes generals i particulars d'este pla especial com també a les normatives sectorials aplicables.
  
2. Amb caràcter general, les activitats d'oci i recreatives que definixen l'ús específic d'àrea, les dotacions, les infraestructures i els serveis per al control i el manteniment del medi.
  
3. Les àrees de pícnic.
  
4. L'adequació de zones per a la utilització de foc (paellers).
  
5. Les instal·lacions d'educació i interpretació ambiental.
  
6. Les instal·lacions vinculades a l'administració i gestió dels recursos ambientals del paratge.
  
7. Les obres i actuacions de millora de fonts i punts d'aigua, tant per a ús públic com per a la fauna.
  
8. Els elements de mobiliari urbà com ara bancs, taules i papereres, com també indicadors de caràcter institucional relacionats amb l'ús públic del paratge i la gestió de l'àmbit territorial objecte del pla especial.
  
Article 62. Usos prohibits
  
1. Es consideren usos prohibits, en general, tots els que comporten una degradació ambiental o paisatgística d'estes espais o dificulten la realització dels usos preferents.
  
2. Queden especialment prohibits:
  
a) La construcció o la instal·lació d'obres relacionades amb l'explotació de recursos vius.
  
b) Els usos i activitats que comporten un notable impacte paisatgístic o ecològic.
  
c) La instal·lació de suports de publicitat o altres elements anàlegs, excepte aquells indicadors d'activitats, establiments i llocs que es consideren necessaris per a la correcta gestió del paratge. En tot cas caldrà ajustar-se a les normes que s'establisquen de disseny i instal·lació.
  
d) La construcció d'edificacions que no complisquen amb els condicionants establits pel planejament general.
  
e) La utilització de foc per mitjà de foguerets, fogueres, barbacoes, etc., fora de les àrees especialment habilitades per a això.
  
TÍTOL IV
  
Normes per a la gestió del paratge natural
  
Article 63. Règim general
  
1. L'administració i la gestió del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa correspon a l'Ajuntament de Callosa de Segura.
  
2. La conselleria competent en matèria de medi ambient podrà prestar a l'Ajuntament de Callosa de Segura l'assistència tècnica necessària i l'assessorament per a la gestió del paratge natural municipal.
  
3. El règim de gestió del paratge atendrà el marc establit amb caràcter genèric per als paratges naturals municipals per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, com també a les determinacions específiques que establix en la matèria el Decret 161/2004, de 3 de setembre, del Consell de la Generalitat, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals.
  
4. La gestió del paratge, quant al funcionament d'instal·lacions, equipaments i serveis, pot delegar-se d'acord amb el que preveu la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. Esta gestió també podrà encomanar-se a altres entitats de dret públic o concertar-se amb institucions o entitats de naturalesa privada.
  
5. L'Ajuntament de Callosa de Segura podrà promoure, per a assegurar la participació efectiva en la gestió del paratge dels agents socials i econòmics implicats en el paratge i d'altres administracions públiques, la constitució d'una entitat mixta amb participació de les administracions autonòmica i local i del sector privat, tal com una fundació, un consorci o un altre tipus de figura prevista en la legislació vigent.
  
Article 64. Consell de Participació del paratge natural municipal
  
1. Es crea el Consell de Participació del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa, com a òrgan col·legiat de caràcter consultiu, amb la finalitat de col·laborar en la gestió i canalitzar la participació dels propietaris i interessos socials i econòmics afectats.
  
2. El Consell de Participació del paratge estarà format per:
  
a) Dos representants triats per l'Ajuntament de Callosa de Segura, un dels quals actuarà com a secretari del Consell de Participació.
  
b) Un representant dels propietaris de terrenys inclosos en l'àmbit del paratge natural municipal, distint de l'Ajuntament de Callosa de Segura. En cas de no existir o renunciar a participar en este òrgan, se sumarà este lloc a la representació del grup c).
  
c) Un representant dels interessos socials, institucionals o econòmics, afectats o que col·laboren en la conservació dels valors naturals a través de l'activitat científica, l'acció social, l'aportació de recursos de qualsevol classe o els objectius de la qual coincidisquen amb la finalitat de l'espai natural protegit.
  
d) Un representant de la direcció general amb competències en espais naturals protegits en els serveis territorials d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
e) El president del Consell de Participació.
  
L'Ajuntament de Callosa de Segura podrà proposar la modificació de la composició del Consell de Participació per a donar cabuda a altres representants de col·lectius amb interessos en el paratge natural municipal. La modificació de la composició del Consell de Participació ha de ser aprovada per acord del Consell de la Generalitat.
  
3. El Consell de Participació del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa es constituirà en el termini de sis mesos des de la declaració d'este.
  
Seran funcions d'este òrgan col·legiat de caràcter consultiu les previstes en l'article 50 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.
  
4. El president del Consell de Participació serà nomenat per l'Ajuntament de Callosa de Segura d'entre els membres d'este Consell.
  
5. A fi d'establir un funcionament adequat en l'actuació del Consell de Participació, este elaborarà i aprovarà un reglament intern de funcionament.
  
TÍTOL V
  
Mecanisme de finançament
  
Article 65. Règim general
  
1. El finançament del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa serà a compte de l'Ajuntament de Callosa de Segura.
  
2. L'Ajuntament de Callosa de Segura habilitarà en els seus Pressupostos els crèdits necessaris per a la correcta gestió del Paratge Natural Municipal de la Pilarica-Serra de Callosa.
  
3. La Conselleria de Territori i Habitatge podrà participar en el finançament del paratge natural municipal, d'acord amb l'article 10 del Decret 161/2004, de 27 de desembre, del Consell de la Generalitat, de Regulació dels Paratges Naturals Municipals, sense perjudici dels mitjans econòmics que poden aportar altres entitats públiques o privades que puguen tindre interés a coadjuvar al manteniment del paratge natural municipal.
  
TÍTOL VI
  
Règim sancionador
  
Article 66. Règim sancionador
  
1. La inobservança o la infracció de la normativa aplicable al paratge natural municipal serà sancionada de conformitat amb la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, sense perjudici de l'exigible en via penal, civil o de qualsevol altre ordre en què puga incórrer.
  
2. Els infractors estaran obligats, en tot cas, a reparar els danys causats i a restituir els llocs i elements alterats a la seua situació inicial.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5107, del 05-10-2005 (2005/10904)

ACUERDO de 30 de septiembre de 2005, del Consell de la Generalitat, por el que declara paraje natural municipal el enclave denominado La Pilarica-Sierra de Callosa, en el término municipal de Callosa de Segura.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5107

Fecha DOGV
:   05-10-2005

Sección del DOGV
:   III. CONVENIOS Y ACTOS - G) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2005/10904

CVE


Fecha del documento
:   30-09-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Acuerdo

Descriptores 

:   * [Callosa de Segura](javascript:void(0))
    * [municipio](javascript:void(0))
    * [reserva natural](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

ACUERDO de 30 de septiembre de 2005, del Consell de la Generalitat, por el que declara paraje natural municipal el enclave denominado La Pilarica-Sierra de Callosa, en el término municipal de Callosa de Segura. [2005/10904]
  
El Consell de la Generalitat, en la reunión del día 30 de septiembre de 2005, adoptó el siguiente acuerdo:
  
El ámbito territorial del paraje denominado La Pilarica-Sierra de Callosa comprende terrenos pertenecientes al municipio de Callosa de Segura, en la comarca de la Vega Baja del Segura.
  
La zona propuesta, de 143,44 ha de extensión, posee indudables méritos para su declaración como paraje natural municipal, reuniendo valores ecológicos, paisajísticos, científicos y recreativos que justifican su declaración como tal.
  
La protección de La Pilarica-Sierra de Callosa se justifica no sólo por la preservación de los ecosistemas y los valores naturales allí existentes, sino que también se halla justificada por el alto valor simbólico que este paraje tiene para los habitantes de Callosa de Segura.
  
El paraje se encuentra situado en la vertiente sudeste de la sierra de Callosa. La sierra de Callosa, junto con su vecina, la sierra de Orihuela, constituyen dos impresionantes moles calizas que se elevan bruscamente en medio de la extensa llanura de la Vega Baja del Segura. La sierra de Callosa, que alcanza su máxima elevación, 572 m., en el pico del Águila, posee un relieve muy accidentado, caracterizado por grandes desniveles, fuertes pendientes, muy descarnadas por efecto de los procesos erosivos, y sobre todo por la presencia de grandes farallones rocosos y profundos barrancos y ramblas.
  
Geológicamente, estas sierras forman parte del Bético, estando formadas por un tramo superior de calizas y dolomías del Triásico medio-superior y un tramo inferior de pizarras atribuibles al Permo-Triásico. La sierra de Callosa se presenta enmarcada por dos fallas ortogonales, una situada al este y de dirección noroeste-sudeste y otra al oeste de dirección sudoeste-nordeste.
  
La vegetación del paraje viene condicionada por la aridez del clima. La Vega Baja del Segura es un territorio de ombroclima semiárido, lo que unido a lo abrupto del relieve de la sierra de Callosa y a la acción del hombre conducen a un predominio de las formaciones de matorral, con prácticamente ausencia de cobertura arbórea. Así, encontramos las formaciones denominadas corniales, dominadas por el cornial (Periploca laevigata, subespecie angustifolia) y por el oroval (Withania frutescens), que son arbustos de porte elevado y que dominan en las pendientes rocosas, secas y más soleadas de la sierra de Callosa. Merece destacarse asimismo la vegetación casmofítica que aparece en las pendientes rocosas, ampliamente representada en la sierra de Callosa, representada por la asociación Centaureo-Sideritis glauca, de carácter endémico ya que se localiza únicamente en las sierras de Callosa, Orihuela y el Cantón, destacando las especies Centaurea saxicola; subespecie saxicola; Sideritis glauca; Genista valentina, subespecie murcica, y Lafuentea rotundifolia.
  
Merece citarse también las formaciones de espinar mediterráneo alicantino, que aparece en las zonas de mayor humedad y donde la potencia del suelo es algo mayor. Se encuentra en estos enclaves una vegetación de transición a maquias semiáridas, con especies como espino negro, palmito, bayón, acebuche o lentisco, acompañadas por lianas como la rubia o la zarzaparrilla y algunas especies raras como Clematis cirrhosa o Carthamus arborescens. Por último cabe referirse a la única formación arbórea existente en el paraje. Se trata de una repoblación de pino carrasco realizada en 1957 y cuyo objetivo era hacer frente a los problemas de erosión en la sierra de Callosa.
  
En cuanto a la fauna, las aves son el grupo mejor representado, destacando la presencia del águila perdicera (Hieraetus fasciatus), especie gravemente amenazada y que nidifica en la zona, búho real (Bubo bubo), el búho chico (Asio otus), cernícalo vulgar (Falco tinnunculus), gavilán (Accipiter nisus) y el halcón peregrino (Falco peregrinus). En las formaciones de cornial albergan aves raras como el camachuelo trompetero (Bucanetes githagineus) y la carraca (Coracias garrulus).
  
Entre los mamíferos cabe destacar la presencia del gato montés (Felis sylvestris).
  
El valor paisajístico de este enclave es muy alto, al constituir una referencia visual para todo el entorno de la comarca, siendo un elemento fundamental en la conformación del paisaje de la zona. Las partes altas de la Sierra de Callosa ofrecen magníficas vistas de los territorios circundantes.
  
En lo referente al patrimonio histórico en el ámbito del paraje se incluyen elementos patrimoniales de alto valor como el castillo de Callosa de Segura, islámico del siglo X, aunque permaneció funcional hasta el XVI y que está declarado Bien de Interés Cultural; el yacimiento del Barranco del Diablo, de época tardorromana (s. IV-VIII d.C.); el aljibe islámico de la Casica de la Tía Ana y el importante yacimiento de Laderas del Castillo. Este poblado-necrópolis se inscribe en el periodo Argárico (1800-1000 a.C.) y ha producido gran cantidad de material arqueológico de gran interés, sobre todo cerámica. Merece destacarse también la Cueva del Ojo de San Bruno, utilizada como lugar de enterramiento en la época del Calcolítico (3000-2000 a.C).
  
Por todo ello, y a iniciativa del Ayuntamiento de Callosa de Segura, la Generalitat, en el ejercicio de sus competencias autonómicas en la materia, considera necesaria la declaración de un régimen especial de protección y conservación de los valores naturales del espacio.
  
Así, la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, establece la figura de protección denominada Paraje Natural Municipal, que se regula posteriormente por el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell de la Generalitat, que se adapta a las características de este enclave y permite la vía jurídica idónea para la consecución de los objetivos previstos.
  
Por ello, en vista los valores naturales e interés del mismo, del interés del Ayuntamiento de Callosa de Segura, y habiéndose cumplido los trámites previstos en el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell de la Generalitat, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, y a propuesta del conseller de Territorio y Vivienda, el Consell de la Generalitat
  
ACUERDA
  
Primero. Objeto
  
1. Se declara Paraje Natural Municipal la zona denominada La Pilarica-Sierra de Callosa, en el término municipal de Callosa de Segura, estableciéndose para el mismo un régimen jurídico de protección, de acuerdo con las normas básicas contenidas en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
2. En razón del interés botánico, ecológico, geomorfológico y paisajístico del paraje natural municipal, dicho régimen jurídico está orientado a proteger la integridad de los ecosistemas naturales, no admitiéndose uso o actividad que ponga en peligro la conservación de los valores que motivan su declaración.
  
Segundo. Ámbito territorial
  
1. El paraje natural municipal se localiza en el término municipal de Callosa de Segura, figurando su delimitación descriptiva y gráfica en los anexos I y II del presente acuerdo, respectivamente.
  
2. En caso de discrepancia entre la delimitación descriptiva y la delimitación gráfica, prevalecerá la primera de ellas.
  
3. No se considerará revisión la alteración de los límites que pueda introducir el planeamiento urbanístico que se apruebe con posterioridad, siempre que dicha alteración suponga un aumento de las condiciones de protección o un incremento de la superficie protegida.
  
Tercero. Administración y gestión
  
1. La administración y gestión del paraje natural municipal corresponde al Ayuntamiento de Callosa de Segura.
  
2. La Dirección General con competencias en espacios naturales protegidos designará un técnico de los servicios territoriales de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda, el cual prestará asistencia técnica y asesoramiento en la gestión del paraje natural municipal.
  
3. El Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal podrá definir mecanismos de participación de la Diputación Provincial de Alicante u otros organismos y entidades en la gestión del espacio protegido.
  
Cuarto. Régimen de protección
  
Con carácter general, podrán continuar desarrollándose las actividades tradicionales compatibles con las finalidades que motivan esta declaración, de acuerdo con sus regulaciones específicas y lo establecido por el presente acuerdo y el correspondiente Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal de La Pilarica-Sierra de Callosa.
  
En el ámbito del paraje natural municipal las competencias de las administraciones públicas se ejercerán de modo que queden preservados todos los valores geomorfológicos, botánicos, ecológicos, paisajísticos y naturales del paraje natural municipal, evaluando con especial atención los posibles impactos ambientales producidos por las actuaciones exteriores al mismo.
  
Quinto. Plan Especial de Protección
  
1. En virtud de lo establecido en el artículo 7 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell de la Generalitat, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, se aprueba el Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal de La Pilarica-Sierra de Callosa, en el término municipal de Callosa de Segura.
  
2. En el anexo III de este acuerdo se incluye la parte dispositiva del citado Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal de La Pilarica-Sierra de Callosa.
  
3. Las disposiciones del plan especial de protección serán vinculantes tanto para las administraciones públicas como para los particulares.
  
Sexto. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal
  
1. Se crea el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal de La Pilarica-Sierra de Callosa, como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados.
  
2. El Consejo de Participación estará compuesto por:
  
a) Dos representantes elegidos por el Ayuntamiento de Callosa de Segura, uno de los cuales actuará como secretario del Consejo de Participación.
  
b) Un representante de los propietarios de terrenos incluidos en el ámbito del paraje natural municipal, distinto del Ayuntamiento de Callosa de Segura. En caso de no existir o renunciar a la participación, se sumará este puesto a la representación del grupo c).
  
c) Un representante de los intereses sociales, institucionales o económicos, afectados o que colaboren en la conservación de los valores naturales a través de la actividad científica, la acción social, la aportación de recursos de cualquier clase o cuyos objetivos coincidan con la finalidad del espacio natural protegido.
  
d) Un representante de la dirección general con competencias en espacios naturales protegidos en los servicios territoriales de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
e) El presidente del Consejo de Participación.
  
El ayuntamiento podrá proponer la modificación de la composición del Consejo de Participación para dar cabida a otros representantes de colectivos con intereses en el paraje natural municipal. La modificación de la composición del Consejo de Participación deberá ser aprobada por Acuerdo del Consell de la Generalitat.
  
3. El Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal de La Pilarica-Sierra de Callosa se constituirá en el plazo de seis meses desde la declaración del mismo.
  
Serán funciones de dicho órgano colegiado de carácter consultivo las previstas en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
4. El presidente del Consejo de Participación será nombrado por el Ayuntamiento de Callosa de Segura de entre los miembros del Consejo de la Participación.
  
5. Con objeto de establecer un funcionamiento adecuado en la actuación del Consejo de Participación, éste elaborará y aprobará un reglamento interno de funcionamiento.
  
Séptimo. Medios económicos
  
1. El Ayuntamiento de Callosa de Segura habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del paraje natural municipal.
  
2. La Conselleria de Territorio y Vivienda participará en la financiación del Paraje Natural Municipal, de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell de la Generalitat, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, sin perjuicio de los medios económicos que puedan aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del paraje natural municipal.
  
Octavo. Régimen de sanciones
  
El régimen sancionador en la materia regulada en el presente acuerdo será el establecido en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que pudiera incurrir.
  
Noveno. Ejecución y desarrollo
  
Se autoriza al conseller de Territorio y Vivienda para que, en el marco de sus competencias, dicte lo necesario para la ejecución y desarrollo del presente acuerdo.
  
Diez. Efectos y revisión
  
1. El presente acuerdo producirá efectos a partir del día de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
2. Cualquier modificación de lo establecido en el presente Acuerdo deberá ser aprobado a su vez por Acuerdo del Consell de la Generalitat, debiendo seguirse en tal caso los mismos trámites.
  
Contra el presente Acuerdo, los interesados podrán interponer recurso contencioso-administrativo en el plazo de dos meses, contados a partir del día siguiente a la publicación de este acuerdo en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, ante la Sala de lo Contencioso- administrativo del Tribunal Superior de Justicia de la Comunidad Valenciana, de conformidad con lo que dispone el artículo 10 y concordantes de la Ley Reguladora de la Jurisdicción Contencioso-administrativa.
  
Todo ello sin perjuicio de la interposición del recurso potestativo de reposición ante el Consell de la Generalitat, en el plazo de un mes desde el día siguiente al de la publicación de este acuerdo en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, de acuerdo con lo que disponen los artículos 116 y 117 de la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, modificada por la Ley 4/1999, de 13 de enero.
  
Valencia, 30 de septiembre de 2005.
  
La consellera secretaria del Consell de la Generalitat, por substitución,
  
GEMA AMOR PÉREZ
  
ANEXO I
  
Delimitación del Paraje Natural Municipal de La Pilarica-Sierra de Callosa
  
1. El ámbito territorial del paraje queda definido por las siguientes parcelas catastrales del término municipal de Callosa de Segura:
  
- La parte de la parcela 6 del polígono 13, clasificada por el Plan General de Ordenación Urbana como suelo no urbanizable protegido-sierra.
  
- Parcela 3 del polígono 13.
  
- La parte de la parcela 9001 del polígono 13, que comprende el Aula de la Naturaleza y Zona Recreativa de la Cueva Ahumada.
  
2. Los límites del Paraje Natural Municipal son los siguientes:
  
- Norte: límite con término municipal de Cox.
  
- Este: parte de la parcela 6 del polígono 13 y las parcelas 4 y 5 del polígono 13.
  
- Sur: parcelas 1, 5 y parte de las parcelas 6 y 9001 del polígono 13.
  
- Oeste: límite con los términos municipales de Cox y Redován.
  
3. Delimitación geográfica.
  
El paraje queda delimitado por un polígono, cuyos vértices con sus correspondientes coordenadas, que consideran el sistema de referencia European Datum 1950 (ED 50) y el sistema cartográfico UTM (huso 30 N), se incluyen en un archivo que se halla a disposición de quien desee consultarlo en las dependencias de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.
  
4. La superficie total del paraje es de 143,44 ha.
  
ANEXO II
  
DELIMITACIÓN GRÁFICA
  
ANEXO III
  
Parte dispositiva del Plan Especial de Protección del Paraje Natural Municipal de La Pilarica-Sierra de Segura, en el término municipal de Callosa de Segura
  
TÍTULO I
  
Disposiciones generales
  
Artículo 1. Naturaleza del plan
  
El presente plan especial, se redacta al amparo de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana. Constituye, por tanto, uno de los planes especiales previstos en los artículos 86 y siguientes del Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana aprobado mediante el Decreto 201/1998, de 15 de diciembre, del Consell de la Generalitat.
  
Artículo 2. Finalidad
  
El objetivo genérico por el cual se redacta este plan es el establecimiento de las medidas necesarias para garantizar la protección del Paraje de La Pilarica-Sierra de Callosa, en razón de la conservación y mejora de la fauna y flora, así como de las singularidades geológicas, paisajísticas y culturales que presenta. El plan especial constituye, por tanto, el marco que regulará el régimen del espacio natural, los usos y actividades y el uso público del mismo.
  
Artículo 3. Ámbito
  
El ámbito territorial del paraje queda definido por las siguientes parcelas catastrales del término municipal de Callosa de Segura:
  
- La parte de la parcela 6 del polígono 13 clasificada por el Plan General de Ordenación Urbana como suelo no urbanizable protegido-sierra.
  
- Parcela 3 del polígono 13.
  
- La parte de la parcela 9001 del polígono 13 que comprende el Aula de la Naturaleza y Zona Recreativa de la Cueva Ahumada.
  
La superficie total del paraje es de 143,44 ha.
  
Los límites del paraje natural municipal son los siguientes:
  
- Norte: límite con término municipal de Cox.
  
- Este: parte de la parcela 6 del polígono 13 y las parcelas 4 y 5 del polígono 13.
  
- Sur: parcelas 1, 5 y parte de las parcelas 6 y 9001 del polígono 13.
  
- Oeste: límite con los términos municipales de Cox y Redován.
  
Artículo 4. Efectos
  
1. De conformidad con lo dispuesto en el artículo 42 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, el plan especial se ajustará a lo previsto en la legislación urbanística.
  
2. Las determinaciones de este plan serán de aplicación directa, con carácter subsidiario, cuando el planeamiento urbanístico municipal no contenga las determinaciones oportunas y detalladas para la protección de los valores naturales presentes en el ámbito de aplicación del plan especial.
  
3. El planeamiento municipal que se apruebe con posterioridad a la entrada en vigor de este plan especial deberá ajustarse a las determinaciones protectoras contenidas en el mismo, asignando las clasificaciones y calificaciones del suelo con arreglo a las normas y criterios aquí establecidos, de forma que se respeten las limitaciones de uso impuestas por este plan.
  
4. Cuando de la información detallada elaborada para redacción del planeamiento municipal resultase discrepancia entre los documentos de este plan y la realidad existente, se aplicará la normativa que mejor se ajuste a la realidad, salvo en el supuesto de que dicha discrepancia se deba a acciones o intervenciones producidas con posterioridad a la aprobación de este plan, en cuyo caso serán de aplicación las determinaciones del mismo y se exigirá la adopción de las medidas necesarias para restituir el terreno al estado reflejado en el plan especial.
  
5. Las determinaciones de este plan se entenderán sin perjuicio de las contenidas en las legislaciones sectoriales y en particular de las normas, reglamentos o planes que se aprueben para el desarrollo y cumplimiento de la finalidad protectora de este plan. En el caso de que la normativa contenida en este plan resultara más detallada o protectora, se aplicará ésta con preferencia sobre la contenida en la legislación sectorial, siempre que no esté en contradicción con la finalidad de la misma. En todo caso, el aprovechamiento urbanístico de los terrenos se realizará de acuerdo con las previsiones de este plan.
  
6. El establecimiento de zonas de protección y categorías de suelos o actividades se realizará únicamente a los efectos protectores de este plan, sin que ello presuponga la existencia de otras consideraciones urbanísticas o de ordenación territorial. Las normas o recomendaciones contenidas en este plan constituyen un elemento más a tener en cuenta a la hora de proceder a la ordenación integral del territorio mediante el correspondiente planeamiento general.
  
Artículo 5. Tramitación, vigencia y revisión
  
1. El plan especial se tramitará de acuerdo con el artículo 43 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, que remite para su tramitación a la legislación urbanística, requiriéndose la estimación de impacto ambiental positiva por parte de la conselleria competente en materia de medio ambiente.
  
2. Las determinaciones del plan especial entrarán en vigor a partir del día de su publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana y seguirán vigentes hasta tanto no se revise el plan, por haber cambiado suficientemente las circunstancias o los criterios que han determinado su aprobación.
  
3. No se considerará revisión del plan la alteración de los límites de las zonas de protección señaladas en el mismo que pueda introducir el planeamiento urbanístico que se apruebe con posterioridad, siempre que dicha alteración suponga un aumento de las condiciones de protección o un incremento de la superficie protegida.
  
4. La revisión o modificación de las determinaciones del plan podrán realizarse en cualquier momento siguiendo los mismos trámites que se hayan seguido para su aprobación.
  
Artículo 6. Contenido
  
1. Normativa.
  
La normativa del presente plan se divide en dos grandes apartados:
  
El primero, se halla dedicado al establecimiento de normas generales para la protección de recursos generales y para la regulación de determinadas actividades que inciden en el medio natural.
  
El segundo, se dedica al establecimiento de normas específicas para la protección de espacios determinados en función de los valores que encierran.
  
2. Normas para la gestión.
  
3. Mecanismos de financiación.
  
4. Régimen sancionador.
  
Artículo 7. Interpretación
  
1. En la interpretación de este plan deberá atenderse a lo que resulte de su consideración como un todo unitario, utilizando siempre la memoria informativa y justificativa como documento en el que se contienen los criterios y principios que han orientado la redacción del plan.
  
2. En el caso de conflicto entre las normas de protección y los documentos gráficos del plan, prevalecerán las primeras, salvo cuando la interpretación derivada de los planos venga apoyada también por la memoria de tal modo que se haga patente la existencia de algún error material en las normas.
  
3. En la aplicación de este plan prevalecerá aquella interpretación que lleve aparejado un mayor grado de protección de los valores naturales del ámbito del plan.
  
Artículo 8. Régimen de evaluación de impactos ambientales
  
Los proyectos, obras y actividades que se realicen o implanten en el ámbito territorial del paraje se someterán al régimen de evaluación ambiental establecido en la legislación sectorial autonómica valenciana sobre evaluación del impacto ambiental.
  
Artículo 9. Autorizaciones e informes previos
  
1. La presente normativa especifica, en sus normas generales y normas particulares, las actuaciones, planes y proyectos cuya ejecución requiera autorización especial del ayuntamiento y aquellos que requieran informe vinculante de la conselleria competente en materia de medio ambiente.
  
2. Las autorizaciones anteriores se otorgarán sin perjuicio de la obligación de obtener las licencias o autorizaciones que sean aplicables con carácter sectorial a determinadas actividades, así como en concordancia con lo establecido en la presente normativa.
  
TÍTULO II
  
Normas generales de regulación de usos y actividades
  
CAPÍTULO I
  
Normas sobre protección de recursos de dominio público
  
Sección primera
  
Protección de recursos hidrológicos
  
Artículo 10. Calidad del agua
  
Con carácter general, quedan prohibidos aquellos usos y actividades que contribuyan a deteriorar la calidad de las aguas, así como aquellas actuaciones, obras e infraestructuras que puedan dificultar el flujo hídrico o supongan, manifiestamente, un manejo abusivo del mismo y de sus recursos naturales.
  
Artículo 11. Cauces, riberas y márgenes de los cursos de agua
  
1. Se mantendrán las condiciones naturales de los cauces, no pudiendo realizarse, en ningún caso, su canalización o dragado.
  
2. En la zona de dominio público hidráulico, así como en los márgenes incluidos en las zonas de servidumbre y de policía definidas en la Ley de Aguas, se conservará la vegetación de ribera, no permitiéndose la transformación a cultivo de los terrenos actualmente baldíos o destinados a usos forestales. Se permitirán labores de limpieza y desbroce selectivos cuando exista riesgo para la seguridad de las personas o los bienes en caso de avenida.
  
3. Se prohíbe la ocupación del dominio público hidráulico y de la zona de servidumbre por instalaciones o construcciones de cualquier tipo, permanentes o temporales; así como la extracción de áridos, salvo en aquellos casos necesarios para obras autorizadas de acondicionamiento o limpieza de los cauces.
  
Artículo 12. Protección de aguas subterráneas
  
1. Queda prohibido el establecimiento de pozos, zanjas, galerías o cualquier dispositivo destinado a facilitar la absorción por el terreno de aguas residuales que puedan producir, por su toxicidad o por su composición química y bacteriológica, la contaminación de las aguas superficiales o profundas.
  
2. La construcción de fosas sépticas para el saneamiento de edificaciones y/o zonas de uso público sólo podrá ser autorizada cuando se den suficientes garantías de que no supongan riesgo alguno para la calidad de las aguas superficiales o subterráneas.
  
Artículo 13. Vertidos
  
1. En aplicación del artículo 100 de la Ley de Aguas se prohíbe, con carácter general, el vertido directo o indirecto en un cauce público, canal de riego, o acuífero subterráneo, de aguas residuales cuya composición química o contaminación bacteriológica puedan impurificar las aguas con daños para la salud pública o para los aprovechamientos inferiores, tanto comunes como especiales.
  
2. Se prohíbe el vertido sin depurar, directo o indirecto, de aguas residuales, así como el vertido o depósito permanente o temporal de todo tipo de residuos sólidos, escombros o sustancias, cualquiera que sea su naturaleza, que constituyan o puedan constituir un peligro de contaminación de las aguas o degradación de su entorno; salvo en los casos de limpieza de acuerdo con lo previsto en el artículo 49 del Reglamento del Dominio Público Hidráulico.
  
3. Para la concesión de licencia urbanística relacionada con cualquier actividad que pueda generar vertidos de cualquier naturaleza, se exigirá la justificación del tratamiento que hayan de darse a los mismos para evitar la contaminación de las aguas superficiales y subterráneas. El tratamiento de aguas residuales deberá ser tal que se ajuste a las condiciones de calidad exigidas para los usos a que vaya a ser destinada; en cualquier caso, las aguas resultantes no podrán superar los límites establecidos en la legislación sectorial.
  
4. La efectividad de la licencia quedará condicionada, en todo caso, a la obtención y validez posterior de la autorización de vertido.
  
Artículo 14. Captaciones de agua
  
Quedan prohibidas las aperturas de nuevos pozos o captaciones de agua dentro del ámbito del plan especial, salvo las destinadas a satisfacer las necesidades derivadas de las infraestructuras de uso público, siempre que se justifique ésta como la única vía de abastecimiento posible. En todo caso, deberán efectuarse de forma que no provoquen repercusiones negativas sobre el sistema hidrológico y el resto de los aprovechamientos.
  
SECCIÓN SEGUNDA
  
Protección de suelos
  
Artículo 15. Movimiento de tierras y extracción de áridos
  
1. Los movimientos de tierras estarán sujetos a la obtención previa de la licencia urbanística. Quedan exceptuadas de la obtención de licencia las labores de preparación y acondicionamiento de los suelos relacionadas con la actividad agrícola, tales como nivelación de terrenos y arado.
  
2. Se prohíbe la extracción de áridos en todo el ámbito del paraje.
  
Artículo 16. Conservación de la cubierta vegetal
  
1. Se consideran prioritarias, en ámbito del plan, todas aquellas actuaciones que tiendan a conservar la cubierta vegetal como medio para evitar los procesos erosivos.
  
2. Aquellas actuaciones que puedan alterar o perjudicar de modo significativo las condiciones del espacio natural, o de las especies de flora silvestre existente, requerirán la redacción de una memoria o proyecto de las mismas, que será aprobado por el Ayuntamiento de Callosa de Segura con informe del Consejo de Participación y de la conselleria competente en materia de medio ambiente.
  
Artículo 17. Prácticas de conservación de suelos
  
1. Se prohíbe la destrucción de bancales y márgenes de éstos, así como las transformaciones agrícolas y labores que pongan en peligro su estabilidad o supongan su eliminación.
  
2. Se cuidará de la estabilización y regeneración de los terrenos situados en vertientes, con terrazas o bancales que hayan dejado de ser conservados o se abandonen como suelos agrícolas.
  
3. Se prohíbe, con carácter general, la roturación de terrenos con vegetación silvestre para establecimiento de nuevas áreas de cultivo.
  
4. Se prohíbe los aterrazamientos de suelos, salvo en proyectos de corrección de taludes.
  
5. Siempre que la realización de una obra vaya acompañada de la generación de taludes por desmonte o terraplén, será obligatorio la fijación de éstos, mediante repoblación vegetal con especies propias de la zona o elementos naturales.
  
SECCIÓN TERCERA
  
Protección de la vegetación silvestre
  
Artículo 18. Formaciones vegetales
  
Se consideran formaciones vegetales sujetas a las determinaciones del presente plan todas aquellas no cultivadas o resultantes de la actividad agrícola.
  
Artículo 19. Tala y recolección
  
1. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 16 de estas normas, se prohíbe la recolección total o parcial de taxones vegetales para fines comerciales.
  
2. Se prohíbe la tala y recolección total o parcial de las especies recogidas en los anexos I, II y III de la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas amenazadas.
  
La recogida de partes o semillas, así como la extracción de las raíces u otras partes subterráneas, de las plantas silvestres deberá contar con la autorización expresa del Consejo de Participación, por motivos científicos, educativos o de conservación de las especies de que se trate.
  
3. Sin perjuicio de lo dispuesto en el apartado 2 de este artículo, se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, moras, etc., siempre que exista consentimiento del propietario, y, sin perjuicio de las limitaciones específicas que la conselleria competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad u otras causas para la flora o fauna. En el caso de recolección de plantas silvestres o setas, queda prohibido el arranque de la planta, debiendo recolectarse mediante corta, no permitiéndose la utilización de instrumentos tales como azadas o rastrillos.
  
4. La extracción de madera o leña se podrá realizar, únicamente, si responde a alguno de los siguientes criterios:
  
- Como resultado de labores de prevención de incendios.
  
- Como resultado de medidas fitosanitarias.
  
- Con motivo de estudios científicos.
  
- Por erradicación de especies alóctonas invasoras.
  
En ningún caso, podrán recogerse libremente por los visitantes.
  
Artículo 20. Regeneración y plantaciones
  
1. Los trabajos de regeneración y recuperación de la cubierta vegetal tendrán por objetivo la formación y potenciación de las comunidades vegetales naturales características del ámbito del plan, en sus distintos estadios de desarrollo.
  
2. La gestión forestal dirigirá sus actuaciones a la conservación, mejora y protección de los terrenos forestales, debiendo elaborarse con este fin un Programa de Gestión y Mejora Forestal, el cual regulará los contenidos de los proyectos de ejecución de los tratamientos selvícolas en su ámbito. La realización de labores o tratamientos selvícolas únicamente será posible cuando se haya redactado el proyecto de ejecución, el cual deberá ser previamente informado por la administración forestal, tal y como prevé el artículo 26 de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, de la Generalitat, Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
3. Queda prohibido la introducción y repoblación con especies exóticas, entendiéndose éstas por toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la vegetación silvestre del ámbito del plan. En las zonas actualmente ajardinadas se evitará la invasión de las especies exóticas en los espacios naturales colindantes.
  
4. Queda prohibido en el ámbito del paraje la introducción de especies susceptibles de constituir plagas o de generar enfermedades.
  
5. Es obligatoria la autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente para realizar cualquier modificación sustancial de la estructura natural de una finca forestal (tratamientos fitosanitarios, repoblaciones, introducción de especies, etc.), siendo necesaria la presentación de un proyecto en el que se especifiquen las acciones que se pretenden llevar a cabo y al que deberán ajustarse los trabajos a realizar. En todo caso, para las acciones a que se refiere este apartado será necesaria la realización de un seguimiento técnico de los trabajos y no podrá utilizarse maquinaria autopropulsada.
  
SECCIÓN CUARTA
  
Protección de la fauna
  
Artículo 21. Destrucción de la fauna silvestre
  
1. En aplicación del artículo 26.4 de la Ley 4/1989, de 27 de marzo, de Conservación de los Espacios Naturales y de la Flora y Fauna Silvestres, redactado según Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes, se prohíben con carácter general las actividades que puedan comportar la destrucción o deterioro irreversible de la fauna silvestre, tales como la destrucción de los nidos y madrigueras, tráfico, manipulación y comercio de crías, huevos y adultos.
  
2. Se deberá respetar, en todo caso, la normativa establecida en el Real Decreto 439/1990, de 30 de marzo, Real Decreto 1095/1989, de 8 de septiembre, y el Decreto 32/2004, de 27 de febrero, del Consell de la Generalitat, así como la demás legislación por la que se protegen determinadas especies de fauna.
  
Artículo 22. Repoblación o suelta de animales
  
1. Se prohíbe la repoblación y suelta de cualquier especie animal exótica, entendiéndose por tal toda especie, subespecie o variedad que no pertenezca o haya pertenecido históricamente a la fauna del ámbito del plan, salvo la utilización de especies para control biológico de plagas que realice la administración o autorice ésta.
  
2. En relación con las especies autóctonas, y de conformidad con lo dispuesto en el artículo 5 del Real Decreto 1.095/1989, de 8 de septiembre, la introducción y reintroducción de especies o el reforzamiento de poblaciones, y el modo de realizarlas, requerirá la autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente.
  
3. La autorización estará supeditada a la presentación de un plan de Repoblación y Reintroducción, que debe contener como mínimo un inventario ambiental de base y una justificación respecto de la especie a reintroducir, en donde se establecerán sus características, calendario de introducción, cualificación del personal encargado de su protección y un pro-grama de seguimiento.
  
Artículo 23. Cercas y vallados
  
Se prohíbe el levantamiento de cercas y vallados de carácter cinegético en el ámbito del plan y, en general, cualquier tipo de cerramiento que pueda dificultar la normal movilidad de la fauna, salvo en el caso de estudios científicos de aclimatación o para protección y conservación de la fauna, en cuyo caso requerirá la previa autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente, no permitiéndose, en ningún caso, las cercas electrificadas. Todo ello, sin perjuicio de la obtención de la correspondiente licencia urbanística en los terrenos previstos por la ley.
  
SECCIÓN QUINTA
  
Protección del paisaje
  
Artículo 24. Impacto paisajístico
  
1. Se considerarán los valores paisajísticos de las diferentes áreas del paraje como un criterio determinante para la ubicación de las distintas infraestructuras y usos. En consecuencia, la implantación de usos o actividades que por sus características puedan generar un importante impacto paisajístico deberán realizarse, de manera que se minimice su efecto negativo sobre el paisaje natural o edificado. A tal fin, se evitará especialmente su ubicación en lugares de gran incidencia visual, así como en la vecindad de monumentos o edificios y construcciones de interés histórico-cultural.
  
2. Las instalaciones y edificaciones en el medio rural deberán incorporar las medidas de enmascaramiento y mimetización necesarias para su integración en el paisaje, adecuándose, en todo caso, a las tipologías tradicionales de la zona.
  
3. El Ayuntamiento de Callosa de Segura tendrá en cuenta, al autorizar o informar los proyectos referentes al paraje, los efectos de su realización sobre los valores paisajísticos de éste.
  
4. Las pistas y caminos forestales y rurales, áreas cortafuegos, e instalación de infraestructuras de cualquier tipo que sean autorizadas, se realizarán atendiendo a su máxima integración en el paisaje y en su mínimo impacto ambiental.
  
5. Se protegerá el paisaje en torno a aquellos hitos y elementos singulares de carácter natural como roquedos, árboles ejemplares, etc., para el que se establecerán perímetros de protección sobre la base de cuencas visuales que garanticen su prominencia en el entorno.
  
Artículo 25. Publicidad estática
  
1. Se prohíben con carácter general la colocación de carteles informativos de propaganda, inscripciones o artefactos de cualquier naturaleza con fines publicitarios, incluyendo la publicidad apoyada directamente o construida tanto sobre elementos naturales del territorio como sobre las edificaciones.
  
2. En el paraje se admitirán, únicamente, los indicadores de actividades, establecimientos y lugares que, por su tamaño, diseño y colocación, estén adecuados a la estructura ambiental donde se instalen, así como todos los de carácter institucional que se consideren necesarios para la correcta gestión del espacio protegido.
  
SECCIÓN SEXTA
  
Protección del patrimonio cultural
  
Artículo 26. Patrimonio cultural
  
1. Tendrán la consideración de bienes culturales especialmente protegidos, con independencia de su localización, los incluidos en el Catálogo de Patrimonio Arquitectónico y el Catálogo de Yacimientos Arqueológicos elaborado por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, así como los incluidos en el Catálogo de Bienes y Espacios protegidos del Plan General de Ordenación Urbana como Protección Integral.
  
2. Cuando en el transcurso de cualquier obra o actividad surjan vestigios de yacimientos de carácter arqueológico, paleontológico o antropológico, se comunicará dicho hallazgo a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte y al Servicio Arqueológico Municipal para que se proceda a su evaluación y, en su caso, adopten las medidas protectoras oportunas.
  
CAPÍTULO II
  
Normas sobre regulación de actividades e infraestructuras
  
SECCIÓN PRIMERA
  
Actividades extractivas y mineras
  
Artículo 27. Actividades extractivas y mineras
  
Se prohíbe la realización de actividades extractivas y mineras en el ámbito del plan especial.
  
SECCIÓN SEGUNDA
  
Actividades agrarias
  
Artículo 28. Concepto
  
A los efectos de este plan, se consideran agrarias las actividades relacionadas directamente con la explotación económica de los recursos vegetales cultivados, mediante el empleo de medios técnicos e instalaciones que no supongan ni tengan como consecuencia la transformación de su estado o características esenciales.
  
Artículo 29. Tipos de cultivos e incompatibilidades
  
1. Se consideran compatible en el ámbito del plan, el mantenimiento de las actividades agrarias que se registren en el momento de la aprobación de éste.
  
2. Se prohíbe la ampliación de las áreas actualmente existentes dedicadas a la actividad agrícola, así como la superficie de las mismas. El cultivo de especies forestales de carácter intensivo únicamente podrá efectuarse sobre dichas áreas.
  
3. A los efectos previstos en el apartado anterior, no se consideran sometidos a la actividad los terrenos cuyo cultivo haya sido abandonado por un plazo superior a 10 años, o que hayan adquirido signos inequívocos de su vocación forestal.
  
4. Se prohíbe, con carácter general, las prácticas agrícolas bajo la modalidad de invernadero o túnel.
  
Artículo 30. Productos fitosanitarios
  
El uso de productos fitosanitarios deberá ajustarse a las normas y planes sectoriales que les sean de aplicación, con arreglo a los períodos, limitaciones y condiciones establecidos por los organismos competentes.
  
SECCIÓN TERCERA
  
Actividades ganaderas
  
Artículo 31. Concepto y régimen general de ordenación
  
1. Se consideran ganaderas las actividades relacionadas con la explotación, cría, reproducción y aprovechamiento de las especies animales. Con carácter general, el ejercicio de esta actividad se someterá a las normas y planes sectoriales que le sean de aplicación.
  
2. La ordenación de la ganadería extensiva sobre terrenos forestales deberá realizarse, al menos, teniendo en cuenta las siguientes condiciones:
  
a) Delimitación de áreas acotadas.
  
b) Definición de la carga ganadera aplicable a las distintas zonas.
  
c) Diseño de un sistema de rotación para evitar el sobrepastoreo.
  
3. Según se establece en el artículo 4 del Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no podrán ser destinados al pastoreo en, al menos, durante los cinco años posteriores a éste.
  
Artículo 32. Construcciones e instalaciones relacionadas con las actividades ganaderas
  
1. Quedan prohibidas las construcciones ganaderas de nueva planta en el ámbito del paraje. Esta prohibición se extiende tanto a la ganadería intensiva estabulada como a las construcciones ligadas a las explotaciones extensivas o semiextensivas, tales como apriscos, corrales y dormideros.
  
2. Las construcciones e instalaciones ganaderas existentes en el momento de la aprobación de las presentes normas podrán seguir ejerciendo su actividad con arreglo a la normativa sectorial aplicable, si bien no podrán ampliar la superficie ocupada por las mismas.
  
SECCIÓN CUARTA
  
Aprovechamiento forestal
  
Artículo 33. Terrenos forestales
  
1. A los efectos de este plan, se consideran terrenos forestales la totalidad del ámbito del sector, salvo los espacios destinados al Área Recreativa.
  
2. Se promoverá la declaración de utilidad pública por el Consell de la Generalitat, a los efectos previstos en la legislación forestal, los terrenos forestales de propiedad pública incluidos en el ámbito del plan que no tengan todavía dicha consideración.
  
3. Se promoverá la firma de convenios, consorcios o cualquier otra figura prevista por la legislación, entre la administración forestal y el Ayuntamiento de Callosa de Segura o propietarios particulares de terrenos forestales para la realización de labores de reforestación y regeneración, trabajos y tratamientos de prevención y extinción de plagas y enfermedades y de prevención de incendios.
  
Artículo 34. Repoblación forestal
  
Sin perjuicio de lo dispuesto en la legislación de impacto ambiental y en el artículo 20 de estas normas, la repoblación de terrenos forestales deberá contar con autorización previa de la conselleria competente en materia de medio ambiente, siendo necesario realizar un proyecto de repoblación que deberá ser aprobado por dicha conselleria.
  
Artículo 35. Aprovechamientos forestales
  
1. Se consideran, a los efectos de este plan, como aprovechamientos forestales las maderas, productos de entresaca, leñas, cortezas, pastos, frutos, semillas, plantas aromáticas, medicinales y condimentarias, setas y demás productos que se generen en los terrenos forestales, los cuales requerirán la autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 19 de estas normas.
  
2. Se prohíbe, con carácter general, la transformación a usos agrícolas de los terrenos forestales.
  
3. Se prohíben las cortas a hecho, salvo por razones fitosanitarias, instalación de infraestructuras o realización de áreas cortafuegos y fajas auxiliares. Se excluye de esta prohibición los cultivos forestales industriales sobre suelo agrícola que pudieran establecerse.
  
4. El aprovechamiento de pastos y recursos cinegéticos podrá limitarse cuando se pueda derivar un riesgo para la conservación de los suelos o exista árboles jóvenes, especialmente en zonas repobladas o en proceso de regeneración.
  
5. La extracción de productos forestales se realizará exclusivamente a través de vías previamente autorizadas por la administración Forestal.
  
6. Los restos de talas, podas o cualquier otro tratamiento silvícola que suponga la extracción o eliminación de materia vegetal que pueda incrementar el riesgo de incendio o de transmisión de plagas o enfermedades, deberán ser eliminados por el propietario o concesionario en el plazo no superior a 30 días con posterioridad a éstas.
  
Artículo 36. Incendios forestales
  
1. Se redactará por el Ayuntamiento de Callosa de Segura un Plan Local de Prevención de Incendios Forestales, de acuerdo con lo previsto en la legislación forestal, en el plazo inferior a un año desde la aprobación de este plan.
  
2. Se prohíbe el uso del fuego en terrenos forestales con cualquier finalidad en todo el ámbito que abarca este plan. Igualmente, en estas zonas se prohíbe arrojar fósforos y colillas y el uso de cartuchos de caza provistos de tacos de papel.
  
3. Se prohíbe en los terrenos agrícolas el uso de fuego, salvo para la quema de productos agrícolas, que deberán contar con la autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente y realizarse con las medidas precautorias que ésta determine.
  
4. Se prohíbe, con carácter general, el lanzamiento de cohetes, globos o artefactos de cualquier clase que contengan fuego o puedan provocarlo directamente; el almacenamiento, transporte o utilización de materias inflamables o explosivas; la utilización de grupos electrógenos, motores, equipos eléctricos o de explosión, aparatos de soldadura, etc.; la acumulación y almacenamiento de madera, leña, residuos y cualquier otro material combustible que constituya riesgo de incendios. Se excluye de esta prohibición el uso y almacenamiento de combustibles o la utilización de aparatos destinados al funcionamiento de las instalaciones de uso público y edificaciones existentes, así como su transporte por las vías de acceso a éstas.
  
5. Sin perjuicio de lo dispuesto en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, el Decreto 6/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas generales de protección en terrenos forestales incendiados, establece en el artículo 4 que los terrenos forestales que hayan sufrido los efectos de un incendio no se podrán destinar al pastoreo en los cinco años siguientes.
  
SECCIÓN QUINTA
  
Actividad cinegética
  
Artículo 37. Régimen general de la actividad cinegética
  
Se prohíbe la caza en el ámbito del paraje, salvo autorización expresa del Ayuntamiento de Callosa de Segura y de la conselleria competente en materia de medio ambiente por razones excepcionales y cuando, de no realizarse la misma, puedan derivarse daños sobre los ecosistemas autóctonos.
  
SECCIÓN SEXTA
  
Actividad industrial
  
Artículo 38. Actividad industrial
  
Por considerarse incompatible con los objetos de protección de este plan, queda prohibida la actividad industrial de cualquier tipo, incluyendo las instalaciones de almacenaje o primera transformación de productos primarios.
  
SECCIÓN SÉPTIMA
  
Uso público del paraje
  
A) Plan de Uso Público del paraje
  
Artículo 39. Plan de Uso Público del paraje
  
1. El Consejo de Participación elaborará un Plan de Uso Público del paraje, que contendrá las determinaciones necesarias para la ordenación y gestión a las actividades ligadas al disfrute ordenado y a la enseñanza de los valores ambientales y culturales del paraje, efectuadas tanto por iniciativa pública como privada o mixta.
  
2. El citado plan de uso público deberá contener, necesariamente, la regulación de la práctica de actividades de montaña, tales como senderismo, escalada, etc., en el ámbito del paraje. A tal efecto, establecerá los lugares y periodos en los que se podrán desarrollar estas actividades, sin perjuicio para los valores naturales del paraje.
  
3. El plan lo aprobará el Ayuntamiento de Callosa de Segura con informe vinculante de la conselleria competente en materia de medio ambiente.
  
B) Alojamiento turístico y otras actividades hosteleras y recreativas vinculadas a construcciones
  
Artículo 40. Campamentos de turismo o campings
  
1. Se consideran compatible, en el ámbito del plan, el mantenimiento de las zonas de acampada que se registren en el momento de la aprobación de éste.
  
2. Se prohíbe la ampliación de las áreas actualmente existentes dedicadas a campings y campamentos públicos y privados, así como la superficie de las mismas, en todo el ámbito del paraje.
  
Artículo 41. Actividades recreativas y de esparcimiento vinculadas a construcciones
  
1. Sólo se permitirán en las áreas acondicionadas al efecto y grafiadas en los planos de ordenación de este plan.
  
2. Tendrán la consideración de equipamientos públicos y se explotarán directa o indirectamente por el Ayuntamiento de Callosa de Segura, con la aplicación de medidas correctoras en materia de contaminación acústica, eliminación de barreras arquitectónicas y de espectáculos públicos, seguridad e higiene.
  
Artículo 42. Instalaciones y adecuaciones
  
Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 27 de la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, las actividades e instalaciones turísticas, recreativas, deportivas, de ocio y esparcimiento quedan sujetas, con carácter general y conforme a las prohibiciones y cautelas señaladas en las normas particulares del presente plan, a las siguientes determinaciones:
  
- Se permite la construcción de nuevas instalaciones deportivas en las áreas acondicionadas al efecto siempre y cuando cumplan con los condicionantes establecidos en el planeamiento general.
  
- Las instalaciones o edificaciones de carácter recreativo deberán apoyarse, preferentemente, sobre las construcciones ya existentes, evitando las edificaciones de nueva planta. La reconversión deberá resolver adecuadamente la depuración de sus vertidos.
  
C) Actividades recreativas no vinculadas a construcciones
  
Artículo 43. Recreo concentrado
  
1. El recreo concentrado se define como aquel que se desarrolla en un espacio habilitado para actividades recreativas, dotado con equipamientos de escasa entidad como mesas, bancos, fuentes, servicios sanitarios, juegos infantiles y papeleras.
  
2. Esta actividad se desarrollará, exclusivamente, en las zonas habilitadas para ello y grafiadas en los planos de ordenación de este plan.
  
Artículo 44. Circulación motorizada en el paraje
  
1. Con carácter general, se prohíbe la circulación motorizada fuera de las carreteras y los caminos agrícolas y forestales del paraje, salvo con fines de aprovechamiento agrario y forestal.
  
2. Se exceptúan de la autorización anterior los:
  
- Vehículos autorizados por el Ayuntamiento de Callosa de Segura o Consejo de Participación.
  
- Vehículos de las Administraciones Públicas que circulen como consecuencia de necesidades del servicio o de la realización de actividades de mantenimiento de las infraestructuras, servicios públicos, etc.
  
- Vehículos que realicen servicios de rescate, emergencia o cualquier otro de naturaleza pública.
  
- Vehículos de las Fuerzas y Cuerpos de Seguridad del Estado.
  
Artículo 45. Acampada libre
  
Se prohíbe la acampada libre fuera de la zona destinada a tal fin en el ámbito del paraje.
  
Artículo 46. Actividades deportivas organizadas
  
1. Cualquier actividad deportiva organizada por entidades públicas o privadas fuera de los espacios habilitados para tal fin en el ámbito del paraje, requerirá la autorización previa del Ayuntamiento de Callosa de Segura.
  
2. Se permite la realización de deportes por los particulares que no requieran la utilización de elementos ruidosos o puedan causar daños a la fauna y flora presente en la zona.
  
3. Se prohíbe, con carácter general, la práctica de actividades motorizadas con fines deportivos o lúdicos, tales como motocross, trial, quad y similares.
  
SECCIÓN OCTAVA
  
Actividades de urbanización y edificación
  
Artículo 47. Urbanismo
  
El ámbito del plan especial, a los efectos urbanísticos, mantiene la clasificación actual como suelo no urbanizable protegido-sierra, a excepción de la zona que comprende el Aula de la Naturaleza y Zona Recreativa de la Cueva Ahumada, que mantiene su clasificación de suelo no urbanizable de la Red Estructural-Espacios Libres.
  
Artículo 48. Edificación
  
1. Sin perjuicio de lo establecido en la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo No Urbanizable, se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva planta, con las siguientes excepciones: las edificaciones que puedan preverse como equipamiento público, y edificaciones destinadas a servicios públicos relacionados con la gestión del paraje o con las actividades de gestión de los recursos ambientales, siempre que se adapten a los requisitos establecidos en el planeamiento general o se trate de instalaciones portátiles o desmontables.
  
2. Con carácter general, se permite en todo el ámbito del paraje la rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes, para lo cual se deberá respetar en su diseño y composición las características arquitectónicas tradicionales, poniendo especial cuidado en armonizar los sistemas de cubierta, cornisa, posición de forjados, ritmos, dimensiones de huecos y macizos, composición, materiales, color externo y detalles constructivos. Con el fin de garantizar la debida adaptación paisajística de estas edificaciones a su entorno, podrá exigirse la aportación de los análisis de impacto sobre el medio en que se localicen, incluyendo la utilización de documentos gráficos.
  
3. Las obras que se lleven a cabo en construcciones o edificaciones catalogadas se ajustarán a lo establecido en el planeamiento general.
  
SECCIÓN NOVENA
  
Infraestructuras
  
Artículo 49. Normas generales sobre las obras de infraestructuras
  
La realización de obras para la instalación, mantenimiento o remodelación de infraestructuras de cualquier tipo deberá atenerse, además de a las disposiciones de las normativas sectoriales aplicables, a los siguientes requisitos genéricos:
  
- Los trazados y emplazamientos deberán realizarse teniendo en cuenta las condiciones ecológicas y paisajísticas del territorio, con el fin de evitar la creación de obstáculos a la libre circulación de las aguas o rellenos de las mismas, degradación de la vegetación natural o impactos paisajísticos.
  
- Durante la realización de las obras deberán tomarse las precauciones necesarias para evitar la destrucción de la cubierta vegetal, debiéndose proceder, a la terminación de las obras, a la restauración del terreno y a la cubierta vegetal. Asimismo, se evitará la realización de obras en aquellos períodos en que puedan comportar alteraciones y riesgos para la fauna.
  
- Las autorizaciones y demás requisitos que específicamente se señalen para la realización de infraestructuras deberá obtenerse, en todo caso, con carácter previo al otorgamiento de licencia urbanística.
  
Artículo 50. Estudio de Impacto Ambiental
  
Sin perjuicio de lo dispuesto en los artículos anteriores, deberán someterse al procedimiento de evaluación o, en su caso, estimación de impacto ambiental los proyectos de infraestructuras a que se refieren los anexos I y II del Reglamento de Impacto Ambiental aprobado por el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat.
  
SECCIÓN DÉCIMA
  
Actividades de investigación
  
Artículo 51. Promoción de las actividades de investigación
  
1. Con independencia del potencial uso público del paraje como recurso utilizable en la investigación básica sobre el medio físico, el territorio y el ambiente socioeconómico y cultural, a disposición en forma ordenada de los investigadores y las entidades y organismos especializados, el Ayuntamiento de Callosa de Segura, en colaboración con la conselleria competente en materia de medio ambiente, para una mejor gestión y administración del espacio protegido, promoverá la realización de actividades de investigación aplicada en materia de conocimiento y gestión de los recursos ambientales y culturales.
  
2. Dichas actividades podrán realizarse, atendiendo a las características de las mismas y a sus requerimientos en medios humanos y materiales, con medios propios de las administraciones públicas competentes o mediante las oportunas colaboraciones con entidades y organismos científicos, técnicos o académicos. A este respecto, se celebrarán con los oportunos organismos y entidades científicas y académicas, los convenios o acuerdos de colaboración necesarios.
  
3. Las materias prioritarias de investigación aplicada en el ámbito del paraje son las siguientes, en relación abierta que podrá adaptarse a las necesidades de la gestión del espacio protegido:
  
a) Investigación básica sobre las especies de flora y fauna autóctona.
  
b) Desarrollo de programas de conservación, recuperación y gestión de especies de flora y fauna considerados de interés especial por su carácter endémico, raro o amenazado, así como sobre las condiciones para la recuperación o mejora de sus hábitats.
  
c) Investigación etnográfica y etnológica sobre el medio humano tradicional.
  
d) Investigación sobre métodos de administración y gestión de los recursos naturales desde distintas perspectivas: jurídica, administrativa, económica.
  
e) Métodos de gestión del uso público del paraje, desde los puntos de vista técnico, sociológico, económico y empresarial.
  
4. El Ayuntamiento de Callosa de Segura facilitará el conocimiento y promoverá la divulgación de los trabajos de investigación realizados en el ámbito del paraje.
  
Artículo 52. Autorizaciones
  
Sin perjuicio del régimen general de autorizaciones que figura en las disposiciones generales de esta normativa, se establece el siguiente régimen específico para la realización, por personas o entidades ajenas al Ayuntamiento de Callosa de Segura o a la conselleria competente en materia de medio ambiente de actividades o proyectos de investigación que tengan por objeto los recursos ambientales y culturales del paraje:
  
a) Las actuaciones que afecten directa o indirectamente a la flora, fauna o lo hábitats protegidos requerirán autorización previa del Consejo de Participación. Con esta finalidad, la persona o entidad que vaya a realizar la actividad investigadora acompañará a la solicitud una memoria del proyecto de investigación que se va a desarrollar.
  
b) Las autorizaciones podrán contener condiciones o restricciones para la ejecución del proyecto. Cabe su revocación si las investigaciones se apartan de lo establecido en la memoria del proyecto presentado, o si las labores de investigación se han llevado a cabo vulnerando las directrices establecidas por la autorización.
  
c) Una vez realizado el estudio científico autorizado, la persona o entidad autorizada deberá presentar informe al Consejo de Participación sobre los resultados, así como sobre cualquier otro dato que pueda ser interesante desde el punto de vista científico o de gestión del espacio natural. En el supuesto de que los trabajos de investigación autorizados sean publicados, el director del proyecto deberá aportar un ejemplar de la publicación.
  
d) Los promotores de proyectos de investigación sobre los valores naturales y culturales del paraje que, por no afectar directamente a la flora, la fauna o los hábitats protegidos, no requieren autorización previa, deberán, no obstante, comunicar al Consejo de Participación o al Ayuntamiento de Callosa de Segura la existencia del proyecto, debiendo facilitar a la misma el acceso a los resultados de las investigaciones con destino al fondo documental del paraje.
  
TÍTULO III
  
Normas particulares
  
CAPÍTULO I
  
Concepto y aspectos generales
  
Artículo 53. Concepto
  
1. A los efectos de particularizar las normas protectoras establecidas mediante este plan especial, se ha distinguido la totalidad del ámbito con las siguientes zonas para definir los tratamientos específicos más ajustados a sus necesidades de protección, conservación y mejora:
  
- Área Forestal.
  
- Área Recreativa.
  
2. Las determinaciones inherentes a cada una de estas categorías de protección constituyen la referencia normativa básica a la hora de establecer los usos y actividades permitidas y prohibidas por este plan.
  
Artículo 54. Interpretación
  
1. En todo lo no regulado en estas normas particulares serán de aplicación las disposiciones contenidas en las Normas Generales de Regulación de Usos y Actividades.
  
2. En la interpretación de la normativa prevalecerán las normas particulares sobre las generales.
  
CAPÍTULO II
  
Área Forestal
  
Artículo 55. Caracterización
  
1. Se trata de una zona donde la vegetación y condiciones naturales proporciona un lugar idóneo para los ecosistemas y cobijo de un amplio espectro de especies faunísticas.
  
2. Los objetivos planteados para esta categoría de protección se pueden sintetizar en:
  
- Preservar la calidad ambiental.
  
- Conservación de la vegetación existente, potenciación de la misma y de su regeneración natural.
  
- Mantener los procesos ecológicos esenciales y la diversidad biológica del paraje.
  
- Conservar y restaurar aquellos elementos arquitectónicos singulares así como los hitos paisajísticos existentes.
  
Plantear estos objetivos supone, necesariamente, una limitación de las posibilidades de uso público, permitiéndose únicamente aquellos usos compatibles con los objetivos propuestos, sobre todo los de tipo científico y cultural.
  
Artículo 56. Localización
  
Se incluye en esta categoría la totalidad del ámbito del paraje a excepción de la zona calificada como Área Recreativa. Este espacio queda señalado y delimitado en los correspondientes planos de ordenación del presente plan.
  
Artículo 57. Usos permitidos
  
Se consideran usos permitidos, con carácter general:
  
1. Todos aquellos destinados a la recuperación, regeneración o restauración de los ecosistemas más representativos, incluyendo la repoblación con especies autóctonas características de este medio.
  
2. Los usos y actuaciones destinadas a mejorar las condiciones naturales y paisajísticas de estos espacios o a facilitar la repoblación natural del matorral en orden a colonizar los claros y aumentar su densidad.
  
3. Los tratamientos de mejora y conservación de la vegetación, tales como cuidados culturales y limpias, eliminación selectiva del matorral y, en especial, medidas para conseguir la regeneración natural.
  
4. Los usos y actuaciones destinadas a facilitar la realización de actividades científicas, didácticas y recreativo-naturalísticas.
  
5. Las obras y actuaciones de mejora de fuentes y puntos de agua, tantos para uso público como para la fauna.
  
6. La repoblación forestal, previa autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente.
  
7. Las instalaciones provisionales para la ejecución de obras públicas. Previamente a la obtención de licencia urbanística, requerirán informe favorable de la conselleria competente en materia de medio ambiente.
  
8. Sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 19 de estas normas, se permite la recolección consuetudinaria de frutos, semillas y plantas silvestres de consumo tradicional, tales como setas, moras, etc., sin perjuicio de las limitaciones específicas de la conselleria competente en materia de medio ambiente pueda establecer cuando resulte perjudicial por su intensidad u otras causas para la flora o fauna. En cualquier caso queda prohibido el arranque de la planta, debiendo recolectarse mediante corta.
  
9. Las infraestructuras de defensa contra incendios forestales, y en su caso, las obras de captación de aguas destinadas a la misma, que vengan indicadas en el Plan Local de Prevención de Incendios Forestales, previamente a la obtención de licencia urbanística, deberán contar con autorización de la conselleria competente en materia de medio ambiente.
  
10. La construcción y acondicionamiento de pistas y caminos forestales destinados exclusivamente a la lucha contra incendios forestales, siempre y cuando hayan sido contemplados en el Plan de Prevención de Incendios tal y como prevé el artículo 55 de la Ley Forestal de la Comunidad Valenciana.
  
Artículo 58. Usos prohibidos
  
1. Se consideran usos prohibidos, con carácter general, todos los que comporten la degradación del medio o dificulten el desarrollo de los usos permitidos. En especial se prohíben todos aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculadas a la mejora y conservación de la riqueza biológica de la zona o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas.
  
2. Quedan específicamente prohibidos en estos espacios:
  
a) Las actuaciones o actividades relacionadas con la extracción de áridos y tierras para la explotación de los recursos mineros.
  
b) Las construcciones e instalaciones industriales y residenciales de cualquier tipo.
  
c) Las actuaciones e instalaciones de carácter turístico-recreativo, excepto las adecuaciones didáctico-naturalísticas previstas en el artículo anterior.
  
d) Las construcciones y edificaciones públicas singulares, tales como construcciones y edificaciones vinculadas a la defensa nacional, centros sanitarios especiales, centros de enseñanza y culturales y cementerios.
  
e) Los soportes de publicidad exterior de cualquier tipo, así como cualquier forma de publicidad, salvo indicadores de carácter institucional destinados a proporcionar información sobre la zona, sin que supongan deterioro del paisaje.
  
f) Las obras o almacenes e instalaciones relacionadas con la explotación agrícola o ganadera, incluyen invernaderos, e infraestructuras de servicio a las mismas. Así como instalaciones de almacenamiento o primera transformación de productos forestales.
  
g) Las construcciones o instalaciones, de carácter permanente o temporal, incluyendo cercas y vallados, ligados a la actividad cinegética o pecuaria.
  
h) Las instalaciones deportivas de cualquier tipo, así como actividades deportivas que puedan comportar degradación del medio natural, particularmente las que impliquen la utilización de vehículos a motor. En general, cualquier tipo de instalación destinada a usos recreativos fuera de las áreas específicamente delimitadas para ello en este plan especial.
  
i) El vertido de residuos sólidos o líquidos de cualquier tipo que puedan contribuir a deteriorar la calidad de las aguas, el suelo o paisaje.
  
j) El tránsito de vehículos motorizados fuera de los caminos en que se autoriza expresamente, salvo para los servicios de vigilancia y mantenimiento de la zona, prevención y extinción de incendios.
  
CAPÍTULO III
  
Área Recreativa
  
Artículo 59. Caracterización
  
1. Se trata de un espacio o enclave que, por su particular ubicación, sus características intrínsecas tanto físico-naturales como derivadas de la actividad humana, o bien por sus especiales potencialidades de uso, cumple, en la actualidad, las siguientes funciones:
  
- Una función didáctico-naturalístico. Por sus características ecológico-ambientales, se propone su utilización con fines didácticos, promocionando las actividades naturalísticas y el uso público basado en los recursos naturales, fomentando el respeto hacia el medio en que se basan.
  
- Una función social como lugar de esparcimiento. Es una zona que en la actualidad presenta unas condiciones óptimas para el desarrollo de actividades recreativas, ya que posee la infraestructura necesaria para ello.
  
2. Dicha área se caracteriza por su aptitud para acoger un cierto grado de ocupación y utilización, estando vinculada al espacio de valor paisajístico que le rodea y que se pretende proteger.
  
Artículo 60. Localización
  
1. Comprende el Aula de la Naturaleza y Zona Recreativa de la Cueva Ahumada. El aula dispone de una sala de audiovisuales y de un pequeño laboratorio, y el área recreativa aneja, de una zona de acampada situada entre olivos, de varios paelleros, fregaderos y zona de picnic con bancos y mesas de obra y de madera tratada, aseos y zona de aparcamiento.
  
2. Este espacio queda señalado y delimitado en los correspondientes planos de ordenación del presente plan especial.
  
Artículo 61. Usos permitidos
  
Se consideran usos permitidos:
  
1. Los usos recreativos ligados al disfrute de la naturaleza, siempre que se adjunten a las normas generales y particulares de este plan especial así como a las normativas sectoriales aplicables.
  
2. Con carácter general, las actividades ocio-recreativas que definen el uso específico de área, las dotaciones, infraestructuras y servicios para el control y mantenimiento del medio.
  
3. Las áreas de picnic.
  
4. La adecuación de zonas para la utilización de fuego (paelleros).
  
5. Las instalaciones de educación e interpretación ambiental.
  
6. Las instalaciones vinculadas a la administración y gestión de los recursos ambientales del paraje.
  
7. Las obras y actuaciones de mejora de fuentes y puntos de agua, tantos para uso público como para la fauna.
  
8. Los elementos de mobiliario urbano tales como bancos, mesas y papeleras, así como indicadores de carácter institucional relacionados con el uso público del paraje y la gestión del ámbito territorial objeto del plan especial.
  
Artículo 62. Usos prohibidos
  
1. Se consideran usos prohibidos, en general, cuantos comporten una degradación ambiental o paisajística de estos espacios y/o dificulten la realización de los usos preferentes.
  
2. Quedan especialmente prohibidos:
  
a) La construcción o instalación de obras relacionadas con la explotación de recursos vivos.
  
b) Los usos y actividades que comporten un notable impacto paisajístico o ecológico.
  
c) La instalación de soportes de publicidad u otros elementos análogos, excepto aquellos indicadores de actividades, establecimientos y lugares que se consideren necesarios para la correcta gestión del paraje. En todo caso se atenderá a las normas que se establezcan de diseño e instalación.
  
d) La construcción de edificaciones que no cumplan con los condicionantes establecidos por el planeamiento general.
  
e) La utilización de fuego mediante hornillos, hogueras, barbacoas, etc., fuera de las áreas especialmente habilitadas para ello.
  
TÍTULO IV
  
Normas para la gestión del paraje natural
  
Artículo 63. Régimen general
  
1. La administración y la gestión del Paraje Natural Municipal de La Pilarica-Sierra de Callosa corresponde al Ayuntamiento de Callosa de Segura.
  
2. La conselleria competente en materia de medio ambiente podrá prestar al Ayuntamiento de Callosa de Segura la asistencia técnica necesaria y asesoramiento para la gestión del paraje natural municipal.
  
3. El régimen de gestión del paraje atenderá al marco establecido con carácter genérico para los parajes naturales municipales por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, así como a las determinaciones específicas que establece en la materia el Decreto 161/2004, de 3 de septiembre, del Consell de la Generalitat, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales.
  
4. La gestión del paraje, en lo relativo al funcionamiento de instalaciones, equipamientos y servicios, podrá delegarse de acuerdo con lo previsto en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana. Esta gestión también podrá encomendarse a otras entidades de derecho público o concertarse con instituciones o entidades de naturaleza privada.
  
5. El Ayuntamiento de Callosa de Segura podrá promover, para asegurar la participación efectiva en la gestión del paraje de los agentes sociales y económicos implicados en el paraje y de otras administraciones públicas, la constitución de una entidad mixta con participación de las administraciones autonómica y local y del sector privado, tal como una fundación, un consorcio u otro tipo de figura contemplada en la legislación vigente.
  
Artículo 64. Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal
  
1. Se crea el Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal de La Pilarica-Sierra de Callosa, como órgano colegiado de carácter consultivo, con la finalidad de colaborar en la gestión y canalizar la participación de los propietarios e intereses sociales y económicos afectados.
  
2. El Consejo de Participación del paraje estará compuesta por:
  
a) Dos representantes elegidos por el Ayuntamiento de Callosa de Segura, uno de los cuales actuará como secretario del Consejo de Participación.
  
b) Un representante de los propietarios de terrenos incluidos en el ámbito del Paraje Natural Municipal, distinto del Ayuntamiento de Callosa de Segura. En caso de no existir o renunciar a participar en dicho órgano, se sumará este puesto a la representación del grupo c).
  
c) Un representante de los intereses sociales, institucionales o económicos, afectados o que colaboren en la conservación de los valores naturales a través de la actividad científica, la acción social, la aportación de recursos de cualquier clase o cuyos objetivos coincidan con la finalidad del espacio natural protegido.
  
d) Un representante de la dirección general con competencias en espacios naturales protegidos en los servicios territoriales de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
e) El presidente del Consejo de Participación.
  
El Ayuntamiento de Callosa de Segura podrá proponer la modificación de la composición del Consejo de Participación para dar cabida a otros representantes de colectivos con intereses en el Paraje Natural Municipal. La modificación de la composición del Consejo de Participación deberá ser aprobada por acuerdo del Consell de la Generalitat.
  
3. El Consejo de Participación del Paraje Natural Municipal de La Pilarica-Sierra de Callosa se constituirá en el plazo de seis meses desde la declaración del mismo.
  
Serán funciones de dicho órgano colegiado de carácter consultivo las previstas en el artículo 50 de la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
4. El presidente del Consejo de Participación será nombrado por el Ayuntamiento de Callosa de Segura de entre los miembros de este Consejo.
  
5. Con objeto de establecer un funcionamiento adecuado en la actuación del Consejo de Participación, éste elaborará y aprobará un reglamento interno de funcionamiento.
  
TÍTULO V
  
Mecanismo de financiación
  
Artículo 65. Régimen general
  
1. La financiación del Paraje Natural Municipal de La Pilarica-Sierra de Callosa correrá por cuenta del Ayuntamiento de Callosa de Segura.
  
2. El Ayuntamiento de Callosa de Segura habilitará en sus presupuestos los créditos necesarios para la correcta gestión del Paraje Natural Municipal de La Pilarica-Sierra de Callosa.
  
3. La Conselleria de Territorio y Vivienda podrá participar en la financiación del paraje natural municipal, de acuerdo con el artículo 10 del Decreto 161/2004, de 27 de diciembre, del Consell de la Generalitat, de Regulación de los Parajes Naturales Municipales, sin perjuicio de los medios económicos que pueden aportar otras entidades públicas o privadas que puedan tener interés en coadyuvar al mantenimiento del paraje natural municipal.
  
TÍTULO VI
  
Régimen sancionador
  
Artículo 66. Régimen sancionador
  
1. La inobservancia o infracción de la normativa aplicable al paraje natural municipal será sancionada de conformidad con la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, sin perjuicio de lo exigible en vía penal, civil o de cualquier otro orden en que pudiera incurrir.
  
2. Los infractores estarán obligados, en todo caso, a reparar los daños causados y a restituir los lugares y elementos alterados a su situación inicial.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML