Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9706, del 18-10-2023 (2023/10103)

RESOLUCIÓ de 3 de setembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de complex hoteler integrat en la natura dedicat a la meditació i el descans, al terme municipal de Cabanes (Castelló). Expedient: (3104758) 69/2023/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9706

Data del DOGV
:   18-10-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/10103

CVE


Data del document
:   03-09-2023

Organisme emissor


Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 3 de setembre de 2023, del director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental, per la qual es formula informe d'impacte ambiental del projecte de complex hoteler integrat en la natura dedicat a la meditació i el descans, al terme municipal de Cabanes (Castelló). Expedient: (3104758) 69/2023/AIA. [2023/10103]  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: (3104758) 69/2023/AIA.  
Títol: complex hoteler integrat en la natura dedicat a la meditació i el descans.  
Promotor: Harit Ayurveda, SL.  
Òrgan substantiu: Ajuntament de Cabanes.  
Localització: Cabanes (Castelló).  
Antecedents i tramitació administrativa  
Harit Ayurveda, SL, l'any 2017 va sol·licitar una declaració d'interés comunitari (DIC) per a una activitat destinada a allotjament turístic rural, hotel integrat en la natura, la resolució favorable de la qual es va obtindre el 7 de juny de 2019 (expedient DIC-Castelló 2017-0243). En l'esmentada DIC se sol·licitava l'atribució d'ús i aprofitament per a l'activitat destinada a allotjament turístic rural, hotel integrat en la natura, en les parcel·les 21, 92 i 106 del polígon 17 de Cabanes.  
En data 28 de març de 2023, l'Ajuntament de Cabanes (òrgan substantiu) va donar trasllat a aquest Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental (òrgan ambiental) de la sol·licitud d'avaluació d'impacte ambiental simplificada. Aquesta s'acompanya de la documentació següent: sol·licitud del promotor, projecte d'activitat, document complementari al projecte bàsic, estudi acústic, pla de prevenció d'incendis forestals d'un complex hoteler i plànols (PPIF), document ambiental, memòria de l'estudi d'integració paisatgística (EIP), memòria patrimonial, declaració d'interés comunitari (DIC-2017/0243) i informe de compatibilitat urbanística.  
Per a l'elaboració de l'informe ambiental, amb vista a la simplicitat i reducció de càrregues administratives, s'han tingut en compte els informes emesos en el procediment d'atorgament de la DIC, remesos a l'òrgan ambiental per la Direcció Territorial d'Urbanisme de Castelló, en data 4 de maig de 2023. Els esmentats informes són els següents:  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, de data 6 de febrer de 2018, en el qual s'indica que el projecte no afectarà espais naturals protegits, espais protegits de l'RN2000, forests d'utilitat pública o vies pecuàries. Així mateix, en situar-se en sòl forestal, es requereix la presentació del PPIF elaborat per un tècnic forestal amb titulació universitària.  
- Informe del Servei Territorial de Turisme, de data 21 de desembre de 2017, i un segon informe, en data 9 de febrer de 2018, sol·licitat per la possibilitat de no compliment del requisit exigit segons l'article 197 f) 1r de la LOTUB, emesos ambdós en sentit favorable.  
  
- Informe de l'Ajuntament de Cabanes, de data 6 d'abril de 2018, emés en sentit favorable.  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (CHJ), de data 22 de febrer de 2018, que conclou que l'àmbit de l'actuació no afecta cap llit públic, ni les seues zones de servitud i policia. Indica, a més, que la demanda d'aigua generada per l'actuació pot ser atesa a través del pou ja existent, en disposar de suficients recursos per a això, i que per a poder reutilitzar les aigües depurades s'haurà d'obtindre prèviament la corresponent concessió (si el titular de l'autorització d'abocament i el sol·licitant de la reutilització no coincideixen) o l'autorització complementària a la d'abocaments (si el titular de l'autorització d'abocament i el sol·licitant de la reutilització coincideixen).  
  
D'altra banda, aquest mateix informe exposa que la quantitat d'aigua destinada a ús sanitari i neteja de reg de jardins, segons la documentació aportada en el seu moment pel promotor, pujava a 5.841,46 m³/any, els quals serien captats des d'un pou propi. Hi ha inscripció en el registre d'expedients de la CHJ per a un volum màxim anual de 6.181 m³, per la qual cosa la demanda generada pot ser atesa a través del pou existent, en disposar de recursos per a això.  
- Informe de la Direcció Territorial de Castelló, de data 12 de març de 2019, que indica que és necessari que es presente el Pla de prevenció d'incendis forestals de l'activitat per a emetre informe de l'Administració forestal previ a la resolució de la DIC.  
- Informe favorable de la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, de data 21 de maig de 2019, condicionat al fet que es duguen a terme les mesures d'integració paisatgístiques recollides en l'addenda de l'EIP.  
- Informe del Servei de Carreteres de la Diputació de Castelló, de dates 16 d'abril i 18 de juny de 2019, en què s'accepta la proposta de millora d'accés a l'activitat des de la carretera CV-146. No obstant això, l'informe no suposa l'autorització per a executar les obres de millora de l'accés, autorització que ha de realitzar-se amb l'aportació prèvia del corresponent projecte d'obres.  
- Informe del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, de data 18 de juliol de 2018, on es conclou que el projecte ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada (expedient 205/17-CON).  
En data 4 de maig de 2023, l'Ajuntament de Cabanes remet un informe realitzat pel Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, conforme des del punt de vista de la prevenció d'incendis forestals (de data 17.01.2022) al PPIF presentat pel promotor.  
En data 4 de maig de 2023, l'òrgan ambiental realitza consulta a les administracions públiques següents: Subdirecció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental (SDGMN) i Servei de Patrimoni Cultural.  
  
En data 14 de juny de 2023, l'SDGMN, remet un informe del Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló de data 12 de gener de 2023, que conclou que l'activitat no suposa afeccions a forests gestionades per la Generalitat, finques patrimonials, vies pecuàries, arbres monumentals, espais naturals protegits, Xarxa Natura 2000, hàbitats o espècies. Així mateix, s'informa que l'activitat no afecta terreny forestal incendiat i és compatible amb el medi forestal, condicionat al compliment del que s'estableix en la legislació en matèria de prevenció d'incendis forestals (esmentada en apartats posteriors).  
En data 28 de juliol de 2023, l'ST de Cultura i Patrimoni remet un informe condicionat a una nova intervenció arqueològica per a documentar amb detall l'estructura de pedra seca afectada per una de les suites referenciada en la memòria d'impacte patrimonial aportada pel promotor.  
Vist l'àmbit en què es desenvolupa el projecte i les seues característiques, aquest òrgan disposa d'elements de judici suficients per a continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
  
Criteris ambientals  
Per a l'emissió d'aquest informe d'impacte ambiental, de conformitat amb l'article 47 de la Llei 21/2013, s'han tingut en compte els criteris de l'annex III d'aquesta.  
Característiques del projecte  
El projecte pretén la implantació d'un complex hoteler amb instal·lacions destinades a serveis d'allotjament i restauració, amb aparcament i atenció sanitària bàsica, i serveis complementaris d'oci, formació, reunions i esdeveniments, relacionats amb l'ecologia, la salut natural i la interacció positiva de l'ésser humà amb la natura.  
Es projecta la construcció d'un edifici principal de trenta habitacions i vint suites amb pati, i superfícies construïdes de 2.183,12 m² i 2.200,40 m², respectivament. A més, compta amb zones comunes com ara terrasses pavimentades, zones enjardinades i una piscina. La superfície total ocupada pel complex, sumant la part edificada (edificis i instal·lacions) i el viari serà de 9.922 m². D'altra banda, figuren en la memòria i plànols del projecte tres xicotetes edificacions existents en l'extrem sud-est de la parcel·la dedicades a l'ús agrícola de la finca, que sumen una superfície total de 180 m². Atés que no s'acredita la seua legalitat, ni la seua antiguitat, i atés el caràcter ruïnós d'alguna d'aquestes, el promotor ha aportat el compromís per a la seua demolició.  
  
L'accés fins al complex es realitzarà seguint 2,86 km el camí Mas d'en Queixa des del quilòmetre 9,50 de la carretera CV-146. Actualment, el camí d'accés és de terra, amb 4 metres d'amplària i uns 3 km de longitud. El trànsit interior de vehicles es realitzarà mitjançant els vials existents. S'habilitaran dues zones d'aparcaments, així com ramals d'accés a les suites. Tot el ferm serà de llastos naturals i grava compactada.  
Per al subministrament d'aigua potable, es proposa utilitzar el pou propi existent en la parcel·la (concessió de la CHJ vigent) i l'aljub, mitjançant conduccions enterrades de preses i distribució a edificis. La potabilització de l'aigua es realitzarà mitjançant un equip automàtic instal·lat a l'inici de la xarxa de distribució interior. Segons es desprén de la documentació aportada, la quantitat d'aigua demanada pujarà a 7.300 m³/any. L'informe de la CHJ indica que la parcel·la disposa d'inscripció en el Registre d'Aigües d'una concessió d'ús privatiu per a proveïment domèstic i reg (expedient 2004IP0683) amb un volum màxim anual de 6.181 m³/any.  
Las aigües residuals generades per l'activitat seran tractades en dues depuradores enterrades i, posteriorment, utilitzades per a reg de la parcel·la en l'àmbit del projecte, i el sobrant s'abocarà a llit públic (barranc dels Llorenços), i en l'expedient consta informe favorable de la CHJ a la DIC.  
El subministrament elèctric s'obtindrà mitjançant plaques fotovoltaiques situades sobre les marquesines de l'àrea aparcament i comptarà amb aportació addicional de la xarxa general. Per a això, s'executarà des d'un transformador a l'entrada de la parcel·la una presa enterrada per camí existent a les diferents edificacions. Hi ha accés al servei de telefonia per satèl·lit o wifi disponible al públic.  
La recollida de residus serà realitzada a través del servei de recollida municipal i per un gestor autoritzat dels residus perillosos.  
Per als efectes acumulatius d'aquest projecte amb altres de pròxims, en tractar-se d'un allotjament turístic de caràcter aïllat lluny de sòls urbans i urbanitzables, s'ha realitzat una anàlisi de la zona on es localitza i es desprén que es tracta d'una zona sense activitats similars en la ubicació del projecte.  
Ubicació del projecte  
El promotor preveu diferents alternatives, inclosa l'alternativa zero, de no execució, descartada entre altres aspectes per una pèrdua del benefici social de l'activitat en relació amb la creació d'ocupació. Les alternatives restants preveuen situar l'actuació sobre sòl urbà i una distribució concentrada de l'edificació. S'opta per la solució d'ubicació en sòl no urbà i amb edificacions disseminades, que persegueix harmonitzar els interessos de l'entitat promotora amb la viabilitat econòmica del projecte i la seua sostenibilitat ambiental i social. L'aspecte negatiu d'aquesta alternativa és l'actuació sobre sòl forestal.  
  
El complex hoteler se situa en la parcel·la 106 del polígon 17, referència cadastral 12033A017001060000KG, i una superfície de 28,82 ha. L'àmbit vinculat a la DIC comprén, a més, les parcel·les 21 i 92 del polígon 17 de Cabanes, de superfície 2,84 i 2,46 ha, respectivament. Segons l'informe de compatibilitat de l'Ajuntament de Cabanes de data 21 de desembre de 2022, la parcel·la sobre la qual es pretén desenvolupar l'activitat està situada en sòl classificat com a no urbanitzable normal vulnerable a la contaminació (SNUNVC), compatible amb el planejament urbanístic vigent.  
La parcel·la és de forma allargada, de NO a SE, comença des del NO més estreta, i s'eixampla conforme avança cap a l'SE, i s'enclava en el carener generat entre els barrancs dels Llorenços i de Roca Cabridera, afectant terreny forestal. No obstant això, la ubicació dels edificis projectats serà en un replà del vessant amb pendents menors del 5 %, sobre terreny natural i bancals en desús ocupats per matoll dens.  
  
Quant als riscos d'accidents greus i/o catàstrofes que pogueren afectar el projecte, es troben els incendis forestals. Encara que la parcel·la està envoltada per diversos barrancs, l'àmbit de l'actuació té una elevació superior a aquests, i se situa fora de llit públic, i segons el vigent Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre el risc d'inundació de la Comunitat Valenciana (PATRICOVA), fora de zones amb risc d'inundació.  
Consultada la cartografia de l'IDEV, la parcel·la no està dins de l'àmbit de cap espai natural protegit ni Xarxa Natura 2000, (aproximadament a uns 500 m al nord de la parcel·la es troba la ZEPA Planiols-Benasques). Aquesta zona alberga hàbitats d'interés comunitari no prioritaris, concretament del 9340 - Alzinars de Quercus ilex i Quercus rotundifolia (alzinars) i del 5330 - Matolls termomediterranis i preestèpics (llentiscars). Consta en l'expedient tant el pla de prevenció d'incendis forestals com la resolució favorable de valoració d'afeccions per part de l'SDGMN.  
Característiques del potencial impacte  
Els principals impactes de l'activitat urbanística dispersa són els deguts a la generació d'emissions, sorolls, abocaments i residus que, potencialment, poden derivar en contaminació del sòl, dels aqüífers i de l'atmosfera, així com molèsties a la biodiversitat i hàbitats existents i l'afecció paisatgística.  
Qualitat de l'aire, soroll i contaminació lumínica. Tant en la fase d'execució de l'obra com en la fase de funcionament, es produirà un augment d'emissions de gasos i partícules a l'atmosfera provocades pel trànsit rodat i per la combustió dels motors dels vehicles en moviment, així com un increment del nivell sonor. Els impactes es consideren negatius, de baixa intensitat, puntuals i d'efectes fugaços.  
  
Per a reduir la magnitud de les afeccions, el promotor proposa mesures protectores i correctores en la fase d'explotació com ara la reducció de la contaminació acústica generada a l'interior dels edificis (extracció dels fums i instal·lacions que es troben en la planta de semisoterrani). L'estudi acústic aportat exposa que les mesures dissenyades tant en el projecte d'execució com les exposades en l'estudi permeten reduir els nivells de soroll transmés a l'exterior durant el funcionament de l'activitat, i garanteixen que seran inferiors als nivells de recepció màxims permesos. Pel que fa a la contaminació lumínica, proposa minimitzar la intensitat de la il·luminació exterior en trobar-se la instal·lació immersa en un entorn d'alta naturalitat. També l'ús de materials en acabats exteriors que no reflectisquen la llum solar ni artificial; no usar materials metàl·lics polits o sense tractament antireflectant; i els focus i fanals exteriors amb difusor dirigit al sòl, sense projecció cap amunt, de 4 lux en carrers i de 2 lux en terrasses.  
  
D'altra banda, davant la falta de mesures aportades pel promotor en la fase de construcció i amb la finalitat de disminuir al màxim l'afecció a l'atmosfera, des d'aquest òrgan ambiental s'aporten amb caràcter genèric, les mesures següents:  
- Els accessos hauran de romandre en perfecte estat i hauran de ser regats periòdicament, de manera que es reduïsquen les emissions de pols a conseqüència del trànsit de vehicles.  
- Es limitarà la velocitat de tots els vehicles a 20 km/h, amb la finalitat d'evitar la generació de pols i l'emissió d'alts nivells sonors.  
  
- Es durà a terme una posada a punt dels motors de la maquinària que intervé en les obres de construcció, per a evitar en la mesura que siga possible l'emissió de gasos de fuita de la maquinària, així com emissions de soroll. S'haurà de disposar dels documents justificatius d'haver passat favorablement les inspeccions tècniques dels vehicles corresponents.  
Recursos consumits. Els principals recursos naturals utilitzats pel projecte són l'aigua utilitzada pels usuaris del complex hoteler i neteja d'instal·lacions i l'ocupació del sòl.  
La posada en funcionament del complex provocarà un augment de la demanda del consum de l'aigua, consum de caràcter irregular i estacional. La demanda de l'aigua es preveu cobrir del pou propi i l'aljub. En cas necessari, s'ajustarà el volum d'aigua de la concessió del pou a la necessitat de la futura actuació.  
El promotor, amb la finalitat d'evitar un excés de consum d'aigua instal·larà elements que permeten disminuir-ne el consum com ara difusors o cisternes de doble descàrrega. El reg de les zones verdes es realitzarà amb reg localitzat.  
Al seu torn, el consum d'aigua provocarà una generació d'aigües residuals que poden provocar contaminació d'aqüífers. A fi d'evitar la seua afecció, les aigües residuals generades seran tractades en dues depuradores enterrades i es preveu la seua reutilització per al reg agrícola en els camps de cultiu de la parcel·la. L'impacte es considera poc significatiu. Pel que fa a això, la CHJ informa dins del procediment d'obtenció de la DIC, que per a poder reutilitzar les aigües depurades s'haurà d'obtindre prèviament la corresponent concessió o autorització complementària a la d'abocaments.  
La vegetació forestal contribueix a mitigar els efectes erosius sobre el sòl, per la qual cosa l'eliminació d'aquesta generarà afeccions ambientals, màximament tenint en compte que el risc d'erosió potencial de la zona és molt alt en l'àmbit del projecte.  
Tenint en compte la superfície a construir i el tipus d'orografia en què es realitzarà (edificis distribuïts sobre bancals i altres zones planes naturals), l'ús forestal desapareixerà en l'àmbit estricte de les edificacions de manera permanent. A fi de minimitzar l'afecció al sòl, els moviments de terra seran reduïts i es restringiran solament a les zones on se situen les construccions amb col·locació de balises en el perímetre del desbrossament, i l'esplanació i els vehicles i la maquinària pesant circularan per les vies d'accés existents, sense afectar superfícies limítrofes. Així mateix, els camins i aparcaments (principal i de servei) seran estabilitzats mitjançant compactació dels llastos naturals.  
  
Una vegada concloses les obres, es procedirà, si és necessari, a la descompactació de totes les superfícies que hagen sigut alterades a conseqüència del pas de maquinària, mitjançant un conreu superficial del terreny o un subsolat.  
Sistema hidrològic i qualitat de les aigües. A fi de protegir el sistema hidrològic referent a la qualitat de les aigües subterrànies, en la fase d'execució, aquest òrgan ambiental planteja unes mesures tendents a previndre l'aportació de substàncies contaminants que pogueren abocar-se per l'activitat i manteniment de la maquinària i instal·lacions auxiliars d'obra, com ara: situar la zona d'instal·lacions i parc de maquinària en sòls impermeables o prèviament impermeabilitzats, seleccionant els sòls de menor valor; provisió de combustibles i olis, igual que les revisions de les màquines o vehicles en tallers degudament acreditats, limitant-se la presència de materials perillosos en la zona d'obres. Es realitzarà un emmagatzematge selectiu de residus que seran gestionats d'acord amb la normativa vigent.  
  
D'altra banda, la ubicació de l'activitat es troba en la divisòria de les conques dels corrents, i això significa que l'àmbit d'actuació té una elevació superior a la dels barrancs, per la qual cosa no hi haurà afecció al règim de corrents. Així mateix, l'àmbit d'actuació queda fora de la zona de policia de llit públic i de la zona de flux preferent, tampoc està afectada per risc d'inundació.  
  
Residus. En general, tant en la fase de construcció com en l'explotació, els residus han de ser caracteritzats i separats a fi de determinar-ne la naturalesa i la destinació, emmagatzemats sense originar un risc per a la salut humana i el medi ambient, i ser entregats a un gestor autoritzat. El promotor preveu un pla de gestió de residus de construcció i demolició específic inclòs en el projecte de construcció.  
  
Biodiversitat i hàbitats. Atenent l'informe del Servei Territorial de Medi Ambient, l'activitat no suposa afeccions a forests gestionades per la Generalitat, finques patrimonials, vies pecuàries, terrenys forestals incendiats, arbres monumentals, espais protegits Xarxa Natura 2000, hàbitats o espècies prioritaris. L'activitat afecta sòl forestal PATFOR i es considera compatible amb el medi forestal, condicionat al compliment de l'annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana. En relació amb els hàbitats d'interés comunitari no prioritaris esmentats en l'apartat d'ubicació del projecte, aquest òrgan ambiental informa que fora de la zona d'actuació s'ha de respectar o afavorir aquestes formacions vegetals.  
  
Així mateix, el promotor destaca per a la fase de funcionament que l'actuació en si no suposa un factor negatiu per a la fauna, ja que no modifica els seus costums. A més, els ecotons generats per la franja de protecció en la interfície de les edificacions i el terreny natural tindran efecte positiu, ja que la seua habitual riquesa específica s'associa generalment a millors condicions tròfiques prop de les zones refugi, en aquest cas el matoll i la pineda.  
Paisatge. La implantació d'infraestructures suposa la introducció en l'entorn d'un element no natural que produirà un impacte visual negatiu. El document ambiental recull les mesures d'integració paisatgístiques relacionades amb el condicionant de l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge emés al si de la DIC, encaminades a evitar, reduir o compensar els efectes negatius de l'actuació sobre el paisatge. Las mesures d'integració paisatgística, entre altres, preveuen: integrar els edificis en la configuració espacial dominant, adaptar la construcció a l'ambient arquitectònic del paisatge tradicional, minimitzar la pèrdua de qualitats del sòl i reduir les afeccions al paisatge faunístic. Segons l'EIP, la major integració visual ve donada per les reduïdes dimensions dels edificis i per l'ús de recobriments exteriors de color ocre o blanc que mimetitzen els edificis amb l'entorn.  
  
El promotor també preveu l'adequació morfològica i la integració ambiental i paisatgística de les zones annexes a la infraestructura, concretament mantenint la vegetació herbàcia natural en zona de drenatges; a més de l'aplicació de mesures correctores mitjançant la plantació d'arbres d'espècies pròpies de l'entorn natural de l'actuació, que milloren la qualitat visual actual.  
Patrimoni. Consultada la carta arqueològica i la capa de jaciments paleontològics, no s'han identificat elements del patrimoni cultural inventariats a menys de 200 m de la parcel·la que albergarà el complex. No obstant això, i d'acord amb la memòria aportada d'acord amb la prospecció arqueològica autoritzada mitjançant resolució de data 22 de juliol de 2023 (expedient CS-217/2020), es constata que el jaciment denominat ETN5-CORRAL, restes d'un corral construït amb la tècnica de la pedra en sec, es localitza en la zona on es preveu una part de la construcció del complex, concretament entre dos de les suites. Totes les actuacions de l'entorn immediat del jaciment queden condicionades a l'informe definitiu de l'òrgan competent en la matèria.  
  
El document ambiental compta amb un programa de seguiment de les mesures protectores i correctores que estableix controls i activitats programades i la seua periodicitat.  
Amb el cessament de l'activitat i amb la finalitat de complir l'article 222 del Decret legislatiu 1/2021, de 18 de juny, del Consell, el document ambiental recull la recuperació del terreny al seu estat original, analitzant les operacions necessàries per a això. Té en compte el desmantellament d'àrees enjardinades, vials, aparcaments i infraestructures elèctriques i hidràuliques; demolicions de l'obra civil; retirada selectiva de residus de les operacions enumerades i la revegetació de la zona (anivellament del sòl amb aportació de terres on es requerisca, millores edàfiques i conreu del sòl i plantació d'arbres autòctons, d'espècies existents en l'entorn).  
D'altra banda, pel que fa a l'ocupació i l'economia local es preveu generar trenta llocs de treball directes, a més de les sinergies que es produiran amb el sector serveis en l'economia local, i contribuir així a millorar l'oferta turística d'allotjament al municipi.  
Conclusió  
Ateses les característiques del projecte i la seua ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés, d'acord amb les condicions que, recollides en l'epígraf de criteris ambientals, es destaquen en la resolució d'informe d'impacte ambiental.  
En relació amb els criteris de l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, es pot concloure que el projecte, en els termes previstos, no tindrà efectes adversos significatius sobre el medi ambient i no requereix avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, d'acord amb l'article 7.2 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre, en concordança amb l'epígraf l) del grup 9 del seu annex II, urbanitzacions de vacances i instal·lacions hoteleres fora de sòl urbanitzat i construccions associades.  
L'expedient ha seguit el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental simplificada, previst en la secció 2a, capítol 2 del títol II de la Llei 21/2013.  
De conformitat amb l'article 10 del Decret 10/2023, de 19 de juliol, del president de la Generalitat, pel qual es determinen el nombre i la denominació de les conselleries, i les seues atribucions, s'assignen a la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Infraestructures i Territori les competències en matèria de medi ambient, caça, recursos hídrics, benestar animal, urbanisme i vertebració del territori, obres públiques, i transports, ports i aeroports.  
L'article 119 del Decret 112/2023, de 25 de juliol, del Consell, pel qual s'estableix l'estructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, atribueix a la Direcció General d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental la competència d'avaluació ambiental estratègica i impacte ambiental, incloent-hi els sistemes indicadors i les avaluacions ambientals.  
Per tot l'anterior, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente resolc:  
  
Primer  
Estimar que el projecte de construcció complex hoteler integrat en la natura dedicat a la meditació i el descans, al terme municipal de Cabanes (Castelló), promogut per Harit Ayurveda, SL, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen aplicables, no tindrà efectes significatius sobre el medi ambient i no requereix una avaluació d'impacte ambiental ordinària, sempre que s'ajuste a les previsions del projecte, del document ambiental i als termes d'aquest informe, en particular:  
1. S'hauran d'implementar les mesures d'integració paisatgístiques recollides en l'EIP (pàgines 61 a 67), justificades i detallades en l'addenda de l'EIP.  
2. Respecte a les aigües residuals que s'abocaran al llit públic, s'haurà de sol·licitar l'autorització d'abocament a l'administració hidràulica competent. Així mateix, s'haurà de complir amb els condicionants de l'informe de la CHJ.  
3. Durant l'execució de les obres, es prendran les mesures oportunes per a evitar arrossegaments de fins i substàncies contaminants cap als cursos d'aigua. En finalitzar les obres, es retiraran tots els materials sobrants i s'efectuarà una exhaustiva neteja de l'entorn.  
4. Si es produïren abocaments accidentals i incontrolats per part dels vehicles, en particular restes d'olis i greixos, es procedirà a la retirada i neteja immediata del sòl afectat amb material absorbent (sepiolita o similar), i s'emmagatzemarà temporalment en recipients estancs, identificats i codificats, fins al seu lliurament a un gestor autoritzat.  
  
5. Caldrà ajustar-se al que es disposa en el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als seus voltants; annex IX del Decret 91/2023, de 22 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 3/1993, de 9 de desembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
6. Respecte a la il·luminació exterior, es complirà amb el que es disposa en la ITC EA-03, pel que fa a la resplendor lluminosa nocturna i llum intrusa o molesta, inclosa en el Reial decret 1890/2008, de 14 de novembre, pel qual s'aprova el Reglament d'eficiència energètica en instal·lacions d'enllumenat exterior i les seues instruccions tècniques complementàries.  
7. En relació amb el jaciment arqueològic localitzat en la prospecció arqueològica, el promotor haurà d'adoptar les mesures específiques que, si escau, determine l'òrgan competent en matèria de patrimoni cultural a través de l'informe definitiu en la matèria, i adoptar les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb allò previst en els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
8. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, als efectes d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació estarà a la disposició de les autoritats competents. Així mateix, dins del programa de vigilància ambiental, en la fase d'explotació, es durà a terme una inspecció periòdica de l'àrea d'aparcament per possibles abocaments accidentals de vehicles, i s'emmagatzemaran els residus retirats en contenidors adequats i gestionats conforme a la seua naturalesa i la seua perillositat.  
  
Segon  
De conformitat amb el que es preveu en l'article 47 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
A. L'informe d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sense perjudici de la seua publicació en la seu electrònica de l'òrgan ambiental.  
B. L'informe d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'autorització del projecte en el termini màxim de quatre anys des de la seua publicació, llevat que s'acorde la pròrroga de la vigència de l'informe d'impacte ambiental.  
C. L'informe d'impacte ambiental no serà objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via administrativa o judicial contra l'acte, si és el cas, d'autorització del projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu publicarà en el butlletí oficial corresponent la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, en els termes previstos en l'article 48 de la Llei 21/2103, de 9 de desembre.  
  
València, 3 de setembre de 2023.- El director general d'Urbanisme, Paisatge i Avaluació Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9706, del 18-10-2023 (2023/10103)

RESOLUCIÓN de 3 de septiembre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de complejo hotelero integrado en la naturaleza dedicado a la meditación y descanso, en el término municipal de Cabanes. Expediente: (3104758) 69/2023/AIA.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9706

Fecha DOGV
:   18-10-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/10103

CVE


Fecha del documento
:   03-09-2023

Organismo emisor


Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 3 de septiembre de 2023, del director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, por la cual se formula informe de impacto ambiental del proyecto de complejo hotelero integrado en la naturaleza dedicado a la meditación y descanso, en el término municipal de Cabanes. Expediente: (3104758) 69/2023/AIA. [2023/10103]  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: (3104758) 69/2023/AIA.  
Título: complejo hotelero integrado en la naturaleza dedicado a la meditación y descanso.  
Promotor: Harit Ayurveda, SL.  
Órgano sustantivo: Ayuntamiento de Cabanes.  
Localización: Cabanes (Castellón).  
Antecedentes y tramitación administrativa  
Harit Ayurveda, SL, en el año 2017 solicitó una declaración de interés comunitario (DIC) para una actividad destinada a alojamiento turístico rural, hotel integrado en la naturaleza, cuya resolución favorable se obtuvo el 7 de junio de 2019 (expediente DIC-Castellón 2017-0243). En dicha DIC se solicitaba la atribución de uso y aprovechamiento para la actividad destinada a alojamiento turístico rural, hotel integrado en la naturaleza, en las parcelas 21, 92 y 106 del polígono 17 de Cabanes.  
En fecha 28 de marzo de 2023, el Ayuntamiento de Cabanes (órgano sustantivo) dio traslado a este Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental (órgano ambiental) de la solicitud de evaluación de impacto ambiental simplificada. La misma se acompaña de la siguiente documentación: solicitud del promotor, proyecto de actividad, documento complementario al proyecto básico, estudio acústico, plan de prevención de incendios forestales de un complejo hotelero y planos (PPIF), documento ambiental, memoria del estudio de integración paisajística (EIP), memoria patrimonial, declaración de interés comunitario (DIC-2017/0243) e informe de compatibilidad urbanística.  
Para la elaboración del informe ambiental, en aras de la simplicidad y reducción de cargas administrativas, se han tenido en cuenta los informes emitidos en el procedimiento de otorgamiento de la DIC, remitidos al órgano ambiental por la Dirección Territorial de Urbanismo de Castellón, en fecha 4 de mayo de 2023. Dichos informes son los siguientes:  
- Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, de fecha 6 de febrero de 2018, en el que indica que el proyecto no afectará a espacios naturales protegidos, espacios protegidos de la RN2000, montes de utilidad pública o vías pecuarias. Asimismo, al situarse en suelo forestal, se requiere la presentación del PPIF elaborado por técnico forestal con titulación universitaria.  
- Informe del Servicio Territorial de Turismo, de fecha 21 de diciembre de 2017 y un segundo informe, en fecha 9 de febrero de 2018, solicitado por la posibilidad de no cumplimiento del requisito exigido según artículo 197.f 1º de la LOTUB, emitidos ambos en sentido favorable.  
- Informe del Ayuntamiento de Cabanes, de fecha 6 de abril de 2018, emitido en sentido favorable.  
- Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar (CHJ), de fecha 22 de febrero de 2018, que concluye que el ámbito de la actuación no afecta a ningún cauce público, ni a sus zonas de servidumbre y policía. Indica además que la demanda de agua generada por la actuación puede ser atendida a través del pozo ya existente, al disponer de suficientes recursos para ello y que para poder reutilizar las aguas depuradas se deberá obtener previamente la correspondiente concesión (si el titular de la autorización de vertido y el solicitante de la reutilización no coinciden) o autorización complementaria a la de vertidos (si el titular de la autorización de vertido y el solicitante de la reutilización coinciden).  
Por otro lado, este mismo informe expone que la cantidad de agua destinada a uso sanitario y limpieza de riego de jardines, según la documentación aportada en su momento por el promotor, ascendía a 5.841,46 m³/año, los cuales serían captados desde un pozo propio. Existe inscripción en el registro de expedientes de la CHJ para un volumen máximo anual de 6.181 m³, por lo que la demanda generada puede ser atendida a través del pozo existente, al disponer de recursos para ello.  
- Informe de la Dirección Territorial de Castellón, de fecha 12 de marzo de 2019, que indica que es necesario que se presente el Plan de prevención de incendios forestales de la actividad para emitir informe de la Administración Forestal previo a la resolución de la DIC.  
- Informe favorable de la Dirección General de Ordenación del territorio, Urbanismo y Paisaje, de fecha 21 de mayo de 2019, condicionado a que se lleven a cabo las medidas de integración paisajísticas recogidas en la Adenda del EIP.  
- Informe del Servicio de Carreteras de la Diputación de Castellón, de fechas 16 de abril y 18 de junio de 2019, aceptando la propuesta de mejora de acceso a la actividad desde la carretera CV-146. Sin embargo, el informe no supone la autorización para ejecutar las obras de mejora del acceso, autorización que debe realizarse, previa aportación del correspondiente proyecto de obras.  
- Informe del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, de fecha 18 de julio de 2018, donde concluye que el proyecto debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada (expediente 205/17-CON).  
En fecha 4 de mayo de 2023, el Ayuntamiento de Cabanes remite informe realizado por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, conforme desde el punto de vista de la Prevención de Incendios Forestales (de fecha 17.01.2022) al PPIF presentado por el promotor.  
En fecha de 4 de mayo de 2023, el órgano ambiental realiza consulta a las siguientes Administraciones Públicas: Subdirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental (SDGMN) y Servicio de Patrimonio Cultural.  
En fecha 14 de junio de 2023, la SDGMN, remite informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón de fecha 12 de enero de 2023, concluyendo que la actividad no supone afecciones a montes gestionados por la Generalitat, fincas patrimoniales, vías pecuarias, árboles monumentales, espacios naturales protegidos, Red Natura 2000, hábitats o especies. Asimismo, se informa que la actividad no afecta a terreno forestal incendiado y es compatible con el medio forestal, condicionado al cumplimiento de lo establecido en la legislación en materia de prevención de incendios forestales (citada en apartados posteriores).  
En fecha 28 de julio de 2023, el ST de Cultura y Patrimonio remite informe condicionado a una nueva intervención arqueológica para documentar con detalle la estructura de piedra seca afectada por una de las suites referenciada en la memoria de impacto patrimonial aportada por el promotor.  
Visto el ámbito en el que se desarrolla el proyecto y las características del mismo, este órgano dispone de elementos de juicio suficientes para continuar con el procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada.  
Criterios ambientales  
Para la emisión del presente informe de impacto ambiental, de conformidad con el artículo 47 de la Ley 21/2013, se han tenido en cuenta los criterios del anexo III de la misma.  
Características del proyecto  
El proyecto pretende la implantación de un complejo hotelero con instalaciones destinada a servicios de alojamiento y restauración con aparcamiento y atención sanitaria básica y servicios complementarios de ocio, formación, reuniones y eventos, relacionados con la ecología, salud natural y la interacción positiva del ser humano con la naturaleza.  
Se proyecta la construcción de un edificio principal de treinta habitaciones y veinte suites con patio, y superficies construidas de 2.183,12 m² y 2.200,40 m² respectivamente. Además, cuenta con zonas comunes como terrazas pavimentadas, zonas ajardinadas y una piscina. La superficie total ocupada por el complejo, sumando la parte edificada (edificios e instalaciones) y viario será de 9.922 m². Por otro lado, figuran en la memoria y planos del proyecto tres pequeñas edificaciones existentes en el extremo sureste de la parcela dedicadas al uso agrícola de la finca que suman una superficie total de 180 m². Dado que no se acredita su legalidad, ni su antigüedad, y dado el carácter ruinoso de alguna de ellas, se ha aportado por el promotor compromiso para su demolición.  
El acceso hasta el complejo se realizará siguiendo 2,86 km el Camí Mas d'en Queixa desde el kilómetro 9,50 de la carretera CV-146. Actualmente el camino de acceso es de tierra, con 4 metros de ancho y unos 3 km de longitud. El tránsito interior de vehículos se realizará mediante los viales existentes. Se habilitarán dos zonas de aparcamientos, así como ramales de acceso a las suites. Todo el firme será de zahorras naturales y grava compactada.  
Para el suministro de agua potable se propone utilizar el pozo propio existente en la parcela (concesión de la CHJ vigente) y aljibe, mediante conducciones enterradas de acometidas y distribución a edificios. La potabilización del agua se realizará mediante equipo automático instalado al inicio de la red de distribución interior. Según se desprende de la documentación aportada, la cantidad de agua demandada ascenderá a 7.300 m³/año. El informe de CHJ indica que la parcela dispone de inscripción en el registro de aguas de una concesión de uso privativo para abastecimiento doméstico y riego (expediente 2004IP0683) con un volumen máximo anual de 6.181 m³/año.  
Las aguas residuales generadas por la actividad serán tratadas en dos depuradoras enterradas, y posteriormente utilizadas para riego de la parcela en el ámbito del proyecto, vertiéndose el sobrante a cauce público (Barranco de los Lorenzos), constando en el expediente informe favorable de la CHJ a la DIC.  
El suministro eléctrico se obtendrá mediante placas fotovoltaicas ubicadas sobre las marquesinas del área aparcamiento y contará con aporte adicional de la red general. Para ello, se ejecutará desde un transformador a la entrada de la parcela una acometida enterrada por camino existente a las distintas edificaciones. Existe acceso al servicio de telefonía por satélite o wifi disponible al público.  
La recogida de residuos se realizará a través del servicio de recogida municipal y por gestor autorizado, de los residuos peligrosos.  
Los efectos acumulativos de este proyecto con otros próximos, al tratarse de un alojamiento turístico de carácter aislado lejos de suelos urbanos y urbanizables, se ha realizado un análisis de la zona donde se localiza y se desprende que se trata de una zona sin actividades similares en la ubicación del proyecto.  
Ubicación del proyecto  
El promotor contempla diferentes alternativas incluida la alternativa cero, de no ejecución, descartada entre otros aspectos por una pérdida del beneficio social de la actividad en relación con la creación de empleo. Las alternativas restantes contemplan ubicar la actuación sobre suelo urbano, y una distribución concentrada de la edificación. Se opta por la solución de ubicación en suelo no urbano y con edificaciones diseminadas que persigue armonizar los intereses de la entidad promotora con la viabilidad económica del proyecto y su sostenibilidad ambiental y social. El aspecto negativo de esta alternativa es la actuación sobre suelo forestal.  
El complejo hotelero se ubicada en la parcela 106 del polígono 17, referencia catastral 12033A017001060000KG y una superficie de 28,82 ha. El ámbito vinculado a la DIC comprende, además, las parcelas 21 y 92 del polígono 17 de Cabanes, de superficie 2,84 y 2,46 ha respectivamente. Según el informe de compatibilidad del Ayuntamiento de Cabanes de fecha 21 de diciembre de 2022, la parcela sobre la que se pretende desarrollar la actividad se encuentra situada en suelo clasificado como no urbanizable normal vulnerable a la contaminación (SNUNVC) compatible con el planeamiento urbanístico vigente.  
La parcela es de forma alargada, desde NO a SE, comenzando desde NO más estrecho, y ensanchándose conforme avanza hacia el SE, enclavado en la cumbrera generada entre los barrancos dels Llorensos y de Roca Cabridera, afectando a terreno forestal. No obstante, la ubicación de los edificios proyectados será en un rellano de la ladera con pendientes menores del 5 %, sobre terreno natural y bancales en desuso ocupados por matorral denso.  
En cuanto a los riesgos de accidentes graves y/o catástrofes que pudieran afectar al proyecto se encuentran los incendios forestales. Aunque la parcela está rodeada por diversos barrancos, el ámbito de la actuación tiene una elevación superior a estos, situándose fuera de cauce público, y según el vigente Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre el riesgo de inundación de la Comunidad Valenciana (PATRICOVA), fuera de zonas con riesgo de inundación.  
Consultada la cartografía del IDEV, la parcela no se encuentra dentro del ámbito de ningún espacio natural protegido ni Red Natura 2000, (aproximadamente a unos 500 m al norte de la parcela se encuentra la ZEPA Planiols-Benasques). Esta zona alberga hábitats de interés comunitario no prioritarios, concretamente del 9340 - Encinares de Quercus ilex y Quercus rotundifolia (encinares) y del 5330 - Matorrales termo-mediterráneos y pre-estéplicos (lentiscares). Consta en el expediente tanto el plan de prevención de incendios forestales como la resolución favorable de valoración de afecciones por parte de la SDGMN.  
Características del potencial impacto  
Los principales impactos de la actividad urbanística dispersa son los debidos a la generación de emisiones, ruidos, vertidos y residuos, que potencialmente pueden derivar en contaminación del suelo, de los acuíferos y de la atmósfera, así como molestias a la biodiversidad y hábitats existente y la afección paisajística.  
Calidad del aire, ruido y contaminación lumínica. Tanto en la fase de ejecución de la obra como en la fase de funcionamiento se producirá un aumento de emisiones de gases y partículas a la atmósfera provocadas por el tráfico rodado y por la combustión de los motores de los vehículos en movimiento, así como un incremento del nivel sonoro. Los impactos se consideran negativos, de baja intensidad, puntuales y de efectos fugaces.  
Para reducir la magnitud de las afecciones, el promotor propone medidas protectoras y correctoras en la fase de explotación tales como la reducción de la contaminación acústica generada en el interior de los edificios (extracción de los humos e instalaciones que se encuentran en la planta semisótano). El estudio acústico aportado expone que las medidas diseñadas tanto en el proyecto de ejecución como las expuestas en el estudio permiten reducir los niveles de ruido trasmitido al exterior durante el funcionamiento de la actividad, garantizando que serán inferiores a los niveles de recepción máximos permitidos. En cuanto a la contaminación lumínica, propone minimizar la intensidad de la iluminación exterior al encontrarse la instalación inmersa en un entorno de alta naturalidad. También el empleo de materiales en acabados exteriores que no reflejen la luz solar ni artificial; no usar materiales metálicos pulidos o sin tratamiento antirreflejante; y los focos y farolas exteriores con difusor dirigido al suelo, sin proyección hacia arriba, de 4 lux en calles y 2 lux en terrazas.  
Por otro lado, ante la falta de medidas aportadas por el promotor en la fase de construcción y con el fin de disminuir al máximo la afección a la atmósfera, desde este órgano ambiental se aportan con carácter genérico, las siguientes medidas:  
- Los accesos deberán permanecer en perfecto estado y deberán ser regados periódicamente, de forma que se reduzcan las emisiones de polvo como consecuencia del tráfico de vehículos.  
- Se limitará la velocidad de todos los vehículos a 20 km/h, con el fin de evitar la generación de polvo y la emisión de altos niveles sonoros.  
- Se llevará a cabo una puesta a punto de los motores de la maquinaria que intervienen en las obras de construcción, para evitar en lo posible la emisión de gases de escape de la maquinaria, así como emisiones de ruido. Se deberá disponer de los documentos justificativos de haber pasado favorablemente las inspecciones técnicas de los vehículos correspondientes.  
Recursos consumidos. Los principales recursos naturales utilizados por el proyecto son el agua utilizada por los usuarios del complejo hotelero y limpieza de instalaciones y la ocupación del suelo.  
La puesta en funcionamiento del complejo provocará un aumento de la demanda del consumo del agua, consumo de carácter irregular y estacional. La demanda del agua se prevén cubrir del pozo propio y aljibe. En caso necesario, se ajustará el volumen de agua de la concesión del pozo a la necesidad de la futura actuación.  
El promotor, con el fin de evitar un exceso de consumo de agua instalará elementos que permitan disminuir su consumo como difusores o cisternas de doble descarga. El riego de las zonas verdes se realizará con riego localizado.  
A su vez, el consumo de agua provocará una generación de aguas residuales que pueden provocar contaminación de acuíferos. Con el fin de evitar su afección, las aguas residuales generadas serán tratadas en dos depuradoras enterradas y se prevé su reutilización para el riego agrícola en los campos de cultivo de la parcela. El impacto se considera poco significante. A este respecto la CHJ informa dentro del procedimiento de obtención de la DIC, que para poder reutilizar las aguas depuradas se deberá obtener previamente la correspondiente concesión o autorización complementaria a la de vertidos.  
La vegetación forestal contribuye a mitigar los efectos erosivos sobre el suelo por lo que la eliminación de esta generará afecciones ambientales, máxime teniendo en cuenta que el riesgo de erosión potencial de la zona es muy alto en el ámbito del proyecto.  
Teniendo en cuenta la superficie a construir y el tipo de orografía en que se realizará (edificios distribuidos sobre bancales y otras zonas llanas naturales), el uso forestal desaparecerá en el ámbito estricto de las edificaciones de modo permanente. Con el fin de minimizar la afección al suelo, los movimientos de tierra serán reducidos y se restringirán solamente a las zonas donde se ubiquen las construcciones con colocación de balizas en el perímetro del desbroce y la explanación y los vehículos y la maquinaria pesada circularán por las vías de acceso existentes, sin afectar a superficies colindantes. Asimismo, los caminos y aparcamientos (principal y de servicio) serán estabilizados mediante compactación de las zahorras naturales.  
Una vez concluidas las obras se procederá, si es necesario, a la descompactación de todas las superficies que hayan sido alteradas como consecuencia del paso de maquinaria, mediante un laboreo superficial del terreno o un subsolado.  
Sistema hidrológico y calidad de las aguas. Con objeto de proteger el sistema hidrológico en lo referente a la calidad de las aguas subterráneas, en la fase de ejecución, este órgano ambiental plantea unas medidas tendentes a prevenir la aportación de sustancias contaminantes que pudieran verterse por la actividad y mantenimiento de la maquinaria e instalaciones auxiliares de obra, tales como: situar la zona de instalaciones y parque de maquinaria en suelos impermeables o previamente impermeabilizados, seleccionando los suelos de menor valor; provisión de combustibles y aceites, al igual que las revisiones de las máquinas o vehículos en talleres debidamente acreditados, limitándose la presencia de materiales peligrosos en la zona de obras. Se realizará un almacenamiento selectivo de residuos que serán gestionados de acuerdo con la normativa vigente.  
Por otro lado, la ubicación de la actividad se encuentra en la divisoria de las cuencas de las corrientes, lo que significa que el ámbito de actuación tiene una elevación superior a la de los barrancos, por lo que no existirá afección al régimen de corrientes. Asimismo, el ámbito de actuación queda fuera de la zona de policía de cauce público y de la zona de flujo preferente, tampoco está afectada por riesgo de inundación.  
Residuos. En general, tanto en la fase de construcción como en la explotación, los residuos deben ser caracterizados y separados con objeto de determinar su naturaleza y destino, almacenados sin originar un riesgo para la salud humana y el medio ambiente, y ser entregados a gestor autorizado. El promotor contempla un plan de gestión de residuos de construcción y demolición específico incluido en el proyecto de construcción.  
Biodiversidad y hábitats. Atendiendo al informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente, la actividad no supone afecciones a montes gestionados por la Generalitat, fincas patrimoniales, vías pecuarias, terrenos forestales incendiados, árboles monumentales espacios protegidos Red Natura 2000, hábitats o especies prioritarios. La actividad afecta a suelo forestal PATFOR y se considera compatible con el medio forestal condicionado al cumplimiento del anexo IX del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana. En relación con los hábitats de interés comunitario no prioritarios mencionados en el apartado de ubicación del proyecto, este órgano ambiental informa que fuera de la zona de actuación se debe de respetar o favorecer estas formaciones vegetales.  
Asimismo, el promotor destaca para la fase de funcionamiento que la actuación en sí no supone un factor negativo para la fauna, ya que no modifica sus costumbres. Además, los ecotonos generados por la franja de protección en la interfaz de las edificaciones y el terreno natural tendrán efecto positivo, ya que su habitual riqueza específica se asocia generalmente a mejores condiciones tróficas cerca de las zonas refugio, en este caso el matorral y pinar.  
Paisaje. La implantación de infraestructuras supone la introducción en el entorno de un elemento no natural que producirá un impacto visual negativo. El documento ambiental recoge las medidas de integración paisajísticas relacionadas con el condicionante del informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje emitido en el seno de la DIC, encaminadas a evitar, reducir o compensar los efectos negativos de la actuación sobre el paisaje. Las medidas de integración paisajística entre otras contemplan: integrar los edificios en la configuración espacial dominante; adaptar la construcción al ambiente arquitectónico del paisaje tradicional; minimizar la pérdida de cualidades del suelo y reducir las afecciones al paisaje faunístico. Según el EIP, la mayor integración visual viene dada por las reducidas dimensiones de los edificios y por el uso de recubrimientos exteriores de color ocre o blanco que mimetizan los edificios con el entorno.  
El promotor también contempla la adecuación morfológica e integración ambiental y paisajística de las zonas anexas a la infraestructura, concretamente manteniendo la vegetación herbácea natural en zona de drenajes; además de la aplicación de medidas correctoras mediante plantación de árboles de especies propias del entorno natural de la actuación, mejorando la calidad visual actual.  
Patrimonio. Consultada la carta arqueológica y la capa de yacimientos paleontológicos, no se han identificado elementos del patrimonio cultural inventariados a menos de 200 m de la parcela que albergará el complejo. No obstante, y de acuerdo con la memoria aportada en base a la prospección arqueológica autorizada mediante resolución en fecha 22 de julio de 2023 (expediente CS-217/2020), se constata que el yacimiento denominado ETN5-CORRAL, restos de un corral construido con la técnica de la piedra en seco, se localiza en la zona donde se prevé una parte de la construcción del complejo, concretamente entre dos de las suites. Todas las actuaciones del entorno inmediato del yacimiento quedan condicionadas al informe definitivo del órgano competente en la materia.  
El documento ambiental cuenta con un programa de seguimiento de las medidas protectoras y correctoras que establece controles y actividades programadas y su periodicidad.  
Con el cese de la actividad y con el fin de dar cumplimiento al artículo 222 del Decreto legislativo 1/2021, de 18 de junio, del Consell, el documento ambiental recoge la recuperación del terreno a su estado original, analizando las operaciones necesarias para ello. Tiene en cuenta el desmantelamiento de áreas ajardinadas, viales, aparcamientos e infraestructuras eléctricas e hidráulicas; demoliciones de la obra civil; retirada selectiva de residuos de las operaciones enumeradas y la revegetación de la zona (nivelación del suelo con aporte de tierras donde se requiera, mejoras edáficas y laboreo del suelo y plantación de árboles autóctonos, de especies existentes en el entorno).  
Por otro lado, a nivel de empleo y economía local se prevé generar treinta puestos de trabajo directos, además de las sinergias que se producirán con el sector servicios en la economía local, contribuyendo a mejorar la oferta turística de alojamiento en el municipio.  
Conclusión  
Considerando las características del proyecto y su ubicación, la magnitud de los impactos previsibles y las medidas preventivas y correctoras planteadas, se estima que el proyecto no generará efectos significativos sobre el medio ambiente siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido, de acuerdo con las condiciones que, recogidas en el epígrafe de criterios ambientales, se destacan en la resolución de informe de impacto ambiental.  
En relación con los criterios del anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, se puede concluir que el proyecto, en los términos previstos, no tendrá efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y no requiere evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental simplificada, de acuerdo con el artículo 7.2 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre, en concordancia con el epígrafe l) del grupo 9 de su anexo II, urbanizaciones de vacaciones e instalaciones hoteleras fuera de suelo urbanizado y construcciones asociadas.  
El expediente ha seguido el trámite de evaluación de impacto ambiental simplificada, previsto en la sección 2ª, capítulo 2 del título II de la Ley 21/2013.  
De conformidad con el artículo 10 del Decreto 10/2023, de 19 de julio, del President de la Generalitat, por el que se determinan el número y la denominación de las consellerias, y sus atribuciones, se asignan a la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Infraestructuras y Territorio las competencias en materia de medio ambiente, caza, recursos hídricos, bienestar animal, urbanismo y vertebración del territorio, obras públicas, y transportes, puertos y aeropuertos.  
El artículo 119 del Decreto 112/2023, de 25 de julio, del Consell, por el que se establece la estructura orgánica básica de la Presidencia y de las consellerias de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental, la competencia de evaluación ambiental estratégica e impacto ambiental, incluyendo los sistemas indicadores y las evaluaciones ambientales.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
Primero  
Estimar que el proyecto de construcción complejo hotelero integrado en la naturaleza dedicado a la meditación y descanso, en el término municipal de Cabanes (Castellón) promovido por Harit Ayurveda, SL, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, no tendrá efectos significativos sobre el medio ambiente y no requiere una evaluación de impacto ambiental ordinaria, siempre que se ajuste a las previsiones del proyecto, del documento ambiental y a los términos del presente informe, en particular:  
1. Se deberán implementar las medidas de integración paisajísticas recogidas en el EIP (páginas 61 a 67), justificadas y detalladas en la adenda del EIP.  
2. Respecto a las aguas residuales que se van a verter al cauce público, se deberá solicitar la autorización de vertido a la administración hidráulica competente. Asimismo, se deberá cumplir con los condicionantes del informe de la CHJ.  
3. Durante la ejecución de las obras se tomarán las medidas oportunas para evitar arrastres de finos y sustancias contaminantes hacia los cursos de agua. Al finalizar las obras se retirarán todos los materiales sobrantes, efectuando una exhaustiva limpieza del entorno.  
4. Si se produjera vertidos accidentales e incontrolados por parte de los vehículos en particular restos de aceites y grasas, se procederá a la retirada y limpieza inmediata del suelo afectado con material absorbente (sepiolita o similar), almacenándolo temporalmente en recipientes estancos, identificados y codificados, hasta su entrega a gestor autorizado.  
5. Se estará a lo dispuesto en el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones, anexo IX del Decreto 91/2023, de 22 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento de la Ley 3/1993, de 9 de diciembre, forestal de la Comunitat Valenciana.  
6. Respecto a la iluminación exterior, se cumplirá con lo dispuesto en la ITC EA-03, relativo al resplandor luminoso nocturno y luz intrusa o molesta, incluida en el Real decreto 1890/2008, de 14 de noviembre, por el que se aprueba el Reglamento de eficiencia energética en instalaciones de alumbrado exterior y sus instrucciones técnicas complementarias.  
7. En relación con el yacimiento arqueológico localizado en la prospección arqueológica, el promotor tendrá que adoptar las medidas específicas que en su caso determine el órgano competente en materia de patrimonio cultural a través del informe definitivo en la materia, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
8. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes. Asimismo, dentro del programa de vigilancia ambiental, en la fase de explotación, se llevará a cabo una inspección periódica del área de aparcamiento, por posibles vertidos accidentales de vehículos, almacenando los residuos retirados en contenedores adecuados y gestionados conforme a su naturaleza y su peligrosidad.  
  
Segunda  
De conformidad con lo previsto en el artículo 47 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
A. El informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, sin perjuicio de su publicación en la sede electrónica del órgano ambiental.  
B. El informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación, salvo que se acuerde la prórroga de la vigencia del informe de impacto ambiental.  
C. El informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo publicará en el boletín oficial correspondiente la decisión de autorizar o denegar el proyecto, en los términos previstos en el artículo 48 de la Ley 21/2103, de 9 de diciembre.  
  
València, 3 de septiembre de 2023.- El director general de Urbanismo, Paisaje y Evaluación Ambiental: Miguel Ángel Ivorra Devesa.»



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML