Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8448, del 20-12-2018 (2018/11893)

DECRET 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/d/2018/11/30/219**

### Versions

 06/02/2025 - Actualitat  Text inicial: 21/12/2018 - 05/02/2025 

### Dades del document

Número de DOGV
:   8448

Data del DOGV
:   20-12-2018

Secció del DOGV
:   I. DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   2018/11893

CVE


Data del document
:   30-11-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori

Tipus de document
:   Decret

Anàlisi jurídica

 Descriptors 

:   * [Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [gestió de l'espai](javascript:void(0))
    * [urbanisme](javascript:void(0))
    * [horta](javascript:void(0))
    * [pla d'urbanisme](javascript:void(0))
    * [reglamentació urbanística](javascript:void(0))
    * [legislació](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Els textos consolidats de les normes són de caràcter informatiu i no tenen valor jurídic.

TEXT CONSOLIDAT

*Versió vigent 06.02.2025*

*Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València.*

PREÀMBUL

De conformitat amb el que estableix la Constitució i l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, la Generalitat té competències exclusives en matèria d'ordenació del territori i del litoral, urbanisme i habitatge. Aquestes competències estan desenvolupades en la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, la qual en l'article 16 regula els plans d'acció territorial definits com a instruments d'ordenació del territori que desenvolupen, en àmbits territorials concrets o en àmbits sectorials específics, els principis i criteris de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana. En aquest sentit, aquest pla d'acció territorial regula tots els aspectes relacionats amb l'ordenació del territori, l'urbanisme i el paisatge de l'Horta de València, i posa l'accent principalment en la definició de la seua infraestructura verda, la regulació del sistema d'assentaments, la definició dels usos i de les activitats que s'hi puguen implantar, així com la integració paisatgística de les infraestructures bàsiques o de mobilitat que es puguen situar en el seu àmbit.

Per tot això, no es pot qualificar estrictament aquest pla d'acció territorial com de naturalesa integrada, ja que no aborda la planificació de les infraestructures en el seu àmbit i la deriva a un futur pla d'acció territorial integrat del conjunt de l'àrea metropolitana de València, la delimitació de la qual per criteris funcionals va més enllà de la mateixa Horta de València, encara que aquesta incloga la immensa majoria de la població del conjunt urbà més habitat de la Comunitat Valenciana. Aquest pla d'acció territorial també preveu com a principis inspiradors el Conveni europeu del paisatge, al qual el Consell es va adherir el 17 de setembre de 2004, ratificat pel Govern d'Espanya el 26 de novembre de 2007, i els objectius i principis de l'Estratègia territorial europea i dels documents que la desenvolupen. També des de l'àmbit europeu destaca com a referència de primer ordre el Dictamen del Comité Econòmic i Social Europeu sobre l'agricultura periurbana i la posterior Carta de l'agricultura periurbana. Així mateix, a escala mundial, en el marc de les Nacions Unides, l'Assemblea va aprovar al setembre de 2015 l'Agenda 2030 per al Desenvolupament Sostenible amb 17 objectius d'abast mundial i d'aplicació universal, entre els quals s'inclou l'adopció de mesures urgents per a cuidar el medi ambient, combatre el canvi climàtic i els efectes d'aquest, i protegir els oceans i ecosistemes terrestres. L'Agenda 2030, que va entrar en vigor el gener de 2016, representa una visió ambiciosa del desenvolupament sostenible, amb 169 metes de caràcter integrat i indivisible, que abasta i integra les dimensions econòmica, social i ambiental.

D'altra banda, la formulació d'aquest pla d'acció territorial està continguda en les determinacions de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, com un dels seus grans objectius juntament amb la proposta de creació del Consell de l'Horta de València i l'elaboració de plans de desenvolupament i gestió agrària per a dinamitzar aquest espai productiu. En aquesta llei ja es defineixen objectius, principis i criteris que tenen es concreten i es desenvolupen en aquest pla d'acció territorial.

Hi ha un acord unànime sobre el fet que l'Horta de València constitueix un dels paisatges agraris més rellevants i singulars del món mediterrani. És un espai de valors productius, ambientals, culturals, històrics i paisatgístics acreditats, mereixedor d'un règim de protecció i dinamització que en garantisca la pervivència per a les generacions futures. L'Horta de València té un valor simbòlic elevat per a tota la ciutadania de la Comunitat Valenciana i una dimensió internacional evident, ja que només resten cinc espais semblants a la Unió Europea, com ho testifica l'Informe Dobris de l'Agència Europea del Medi Ambient sobre els espais agraris europeus.

A més, aquest espai tan emblemàtic genera una producció agrària de proximitat que permet disposar a la població de l'àrea metropolitana de València de productes hortofructícoles d'alta qualitat amb costos reduïts de transport i, per tant, amb menys emissions de gasos d'efecte d'hivernacle. Aquesta producció agrària es veu afavorida per un sòl de capacitat agrològica molt alta, el qual és un recurs natural escàs a la Comunitat Valenciana, on només el tres per cent de la superfície té aquest potencial edafològic, crucial en la definició de les estratègies de seguretat alimentària de llarg termini, i suport del sector agroalimentari, en el qual el nostre territori disposa de grans avantatges competitius i ha sigut un dels sectors econòmics amb més resiliència davant de la crisi econòmica.

No obstant això, aquest paisatge valuós està seriosament amenaçat de desaparició per la pressió de l'activitat urbanística, les infraestructures de mobilitat i la mateixa crisi de preus de la producció agrària i el seu consegüent abandó. En els últims anys, la superfície de l'Horta s'ha vist reduïda sensiblement i, de manera simultània, els seus elements culturals i patrimonials. Com a exemple d'aquest abandó, en l'actualitat la majoria de les séquies que formen part de l'àmbit del Tribunal de les Aigües de la Vega de València, que va ser declarat patrimoni immaterial de la humanitat per la UNESCO el 13 de setembre de 2009, han vist reduït el seu perímetre de reg de tal manera que, en alguns casos, és merament testimonial. En determinats trams, la zona que es pot considerar com a irrigable ha desaparegut per complet o bé únicament en subsisteixen àrees inconnexes d'horta residual, les quals estan condemnades a desaparéixer definitivament davant d'una nova pulsió expansiva del cicle urbanístic.

Per això, aquest pla d'acció territorial està aplicant i executant la Llei de l'Horta de València, la qual recull l'esperit del Dictamen del Consell Valencià de Cultura sobre la conservació de l'Horta de València de 8 de maig de 2000 i de la iniciativa legislativa popular a través de la Proposició de llei reguladora del procés d'ordenació i protecció de l'Horta de València com a espai natural protegit en 2001, que va suscitar un gran consens en tots els agents socials de la Comunitat Valenciana. I aquesta realitat no és una altra que la preservació de l'Horta com un sistema productiu, ambiental i cultural integrat, l'element bàsic del qual són les persones que es dediquen a l'agricultura. No es pot protegir l'Horta des d'una visió "museística" i petrificada d'aquest espai, sinó que el que es pretén amb aquest pla d'acció territorial és configurar un espai viu, productiu, rendible i sostenible des de la triple dimensió econòmica, ambiental i social.

Aquest pla d'acció territorial es desenvolupa en huit títols, 82 articles i quatre disposicions transitòries, i aborda tots els aspectes relacionats amb la planificació i la gestió d'aquest espai. En el primer títol, dedicat a les disposicions generals, s'amplia l'àmbit definit per la Llei de l'Horta de València a l'efecte de garantir la connectivitat ecològica i funcional de l'Horta amb la infraestructura verda de l'interior, de manera que la comarca tradicional de l'Horta queda com a referent territorial. També aquest títol fixa i prioritza els objectius de preservació, recuperació i dinamització de l'Horta de València i desenvolupa els preceptes normatius que es requereixen per a una simple actualització del pla, o per a la modificació o revisió d'aquest; en aquest cas, es requerirà el mateix procediment previst per a aprovar-lo.

El títol segon s'ocupa de la caracterització de l'Horta de València des del punt de vista del territori i del paisatge, i defineix 24 unitats territorials i de paisatge que constituiran els àmbits de referència per a la definició dels objectius de qualitat territorial i paisatgística en el conjunt de l'Horta. A més, en aquest títol es defineix un catàleg de protecció d'escala supramunicipal, el qual es tramitarà i aprovarà de manera separada per la mateixa complexitat d'aquest, i formarà part de la documentació del Pla d'acció territorial. Aquest catàleg, que podrà ser completat pels plans generals estructurals municipals, esdevindrà un instrument fonamental per a la rehabilitació del patrimoni cultural existent a l'Horta i per a la integració paisatgística dels de nova planta, especialment en els denominats enclavaments de l'Horta de València.

El títol tercer es refereix a la infraestructura verda de l'Horta, la qual està configurada per una sèrie d'elements com són els espais agraris d'horta, els elements de connexió, els espais de valor natural i determinats espais urbans de connexió amb l'Horta, dins de la que es considera infraestructura verda urbana. És important remarcar que l'Horta no és un ens homogeni, sinó que en funció de criteris com ara el seu grau de transformació, parcel·lació, disposició de l'hàbitat, patrimoni cultural, qualitat territorial i de paisatge, o el resultat de la participació pública, entre altres, el Pla d'acció territorial diferencia tres categories: l'horta de protecció especial de grau 1, que és la que circumda la ciutat de València i els municipis més propers; l'horta d'especial protecció de grau 2, molt representada a la comarca de l'Horta Oest, i l'horta de protecció agrícola de grau 3, localitzada al sud del barranc de Torrent-Catarroja, l'Horta Sud i el tram mitjà i final de la Reial Séquia de Moncada. Totes es classifiquen com a sòl no urbanitzable protegit, però la regulació d'usos i activitats és diferent en funció dels objectius de conservació de cada una de les categories de l'Horta.

D'altra banda, els connectors ecològics i funcionals serveixen per a garantir la permeabilitat ecològica i visual, així com per a facilitar els moviments de persones i espècies, alhora que es té una regulació preferencial com a espais oberts i s'evita la implantació d'usos i activitats que menyscaben aquesta funcionalitat. Hi ha diferents tipus de connectors definits en el Pla d'acció territorial com ara els vectors de connexió, els corredors ecològics i funcionals, les finestres al mar i els espais urbans, fonamentalment oberts, que permeten la connexió i continuïtat urbanorural d'aquesta infraestructura. Els plans generals estructurals dels municipis de l'Horta integraran la infraestructura verda supramunicipal proposada per aquest pla d'acció territorial i la completaran amb els elements propis de l'escala local per a assolir un sistema interconnectat i permeable. El Pla d'acció territorial regula, a més, en aquest títol diferents determinacions que afecten aquesta infraestructura com la gestió dels residus i abocaments, els recursos hídrics, que atorguen preferència al reg per gravetat tradicional, la utilització del sòl, la recuperació dels hàbitats naturals i les masses vegetals, l'adaptació al canvi climàtic, la prevenció de la contaminació lumínica i el tractament dels riscos d'inundació des de l'òptica del Pla d'acció territorial sobre prevenció dels riscos d'inundació a la Comunitat Valenciana.

En el títol quart de la normativa d'aquest pla d'acció territorial es regula el règim d'usos i activitats al sòl no urbanitzable de l'Horta, que estableix l'agrari com a ús global, per la qual cosa en l'àmbit de l'Horta protegida només es podran dur a terme instal·lacions, construccions i obres que siguen necessàries i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, cura i restauració dels valors de l'Horta. Es regulen les instal·lacions i obres vinculades al sector agrari amb un tractament diferenciat segons la seua superfície i categoria d'horta. En qualsevol cas, la major part de la parcel·la queda lliure d'edificació i dedicada al cultiu d'horta. També es proposen els requisits per a la rehabilitació dels habitatges i edificacions existents que se sotmetran a les tipologies tradicionals segons el Catàleg de Proteccions, de manera que es permeten unes ampliacions modestes per a adaptar els edificis a una funcionalitat més d'acord amb la realitat actual. En aquest cas, es preveu la implantació en aquestes edificacions d'usos complementaris a l'agricultura que contribuïsquen a la dinamització, al coneixement i a l'ús públic sostenible del paisatge de l'Horta com ara espais gastronòmics, habitatges d'ús turístic i allotjament turístic rural, artesania, mercats ambulants i punts de venda, entre altres. En aquest títol es regulen també les limitacions de capacitat d'aquests usos i la seua contribució al manteniment d'una activitat agrària rendible a l'Horta de València.

Les dotacions públiques en nova edificació tindran caràcter excepcional en l'àmbit del Pla d'acció territorial. A les zones de valor natural, els usos i activitats seran els previstos en la legislació sectorial ambiental, de manera que podrà ser la legislació territorial i urbanística la que els regule en alguns espais de valor natural que no tinguen figures específiques de protecció.

Aquest títol també determina aspectes importants com el manteniment amb caràcter general de la parcel·lació tradicional i els sistemes de reg en l'àmbit de l'Horta, amb l'excepció justificada en el cas de l'horta de protecció agrícola de grau 3, en la qual predomina el cultiu arbori, encara que la incentivació del cultiu hortícola a tota l'Horta, per l'impacte positiu que té en el paisatge, és una meta d'aquest pla d'acció territorial, tot això, sense menyscapte de la mateixa viabilitat econòmica dels cultius. Finalment, aquest títol es refereix als procediments d'autorització d'usos i activitats en què seran preceptius els informes del Consell de l'Horta de València previst en la Llei de l'Horta, i el dels departaments de la Generalitat amb competències en agricultura, desenvolupament rural, ordenació del territori i paisatge.

El títol cinqué d'aquesta normativa estableix determinacions per al sistema d'assentaments urbans a l'Horta. El Pla d'acció territorial no proposa cap creixement urbanístic excepte en les denominades zones rurals comunes que es defineixen com aquelles susceptibles de transformació urbanística en funció de les previsions dels plans generals estructurals i els objectius i determinacions del Pla d'acció territorial; determinacions que passen pel foment de la rehabilitació i la renovació urbana, el model compacte de ciutat mediterrània, evitar els continus urbanitzats, garantir una transició adequada d'usos a les vores de contacte entre l'horta i la ciutat, o la programació adequada de les actuacions. En general, no es permeten nous usos industrials globals a l'Horta de València, excepte en els àmbits definits en aquest pla d'acció territorial. Per la seua banda, els nuclis pedanis de l'Horta queden assimilats pel que fa a creixements urbanístics al que es disposa en la legislació urbanística de nuclis urbans tradicionals de municipis de creixement escàs.

El Pla d'acció territorial delimita, a més, els sectors de recuperació de l'Horta de València i proposa una sèrie d'enclavaments de recuperació de l'Horta de València que seran declarats mitjançant un procediment administratiu senzill per l'òrgan competent en matèria d'ordenació del territori i paisatge, en què els ajuntaments seran els competents per a la tramitació dels instruments d'execució. Les dues figures estan previstes en la Llei de l'Horta de València i permetran recuperar espais degradats d'horta i edificacions sota els patrons del Catàleg de Proteccions.

Les directrius d'integració paisatgística del sistema d'infraestructures de l'Horta són l'objecte del títol sisé. El Pla d'acció territorial defineix els diferents tipus d'infraestructures i els objectius generals d'aplicació a totes aquestes, i destaca la mitigació dels processos de fragmentació de l'Horta, el manteniment de la connectivitat, la no afecció als elements estructurants del paisatge de l'Horta, la protecció de vistes cap a l'Horta i la senyalització dels espais d'interés. També s'impedeix l'ocultació dels espais de l'Horta de més valor per qualsevol tipus de pantalla.

Per a les infraestructures de mobilitat s'exigeixen unes condicions específiques com l'adaptació dels traçats a les unitats territorials i de paisatge, l'asimetria de les seues seccions de manera que la vora en contacte amb l'horta dispose de passejos, miradors o punts de trobada des d'on es puga connectar amb la xarxa de camins tradicionals. També s'exigeix la incorporació de vies per als vianants i ciclistes a les noves infraestructures i la minimització de l'elevació de les plataformes que impedisquen la percepció de l'horta.

El títol seté regula l'ús públic i la interpretació del paisatge de l'horta, amb l'objectiu de revitalitzar l'horta i de promoure'n l'ús i gaudi públic, sempre que siguen compatibles amb el respecte i manteniment d'una activitat agrària efectiva. Aquestes activitats que es duran a terme a l'Horta requereixen una gestió activa i, en alguns casos, l'establiment de reserves de sòl en el planejament municipal. En aquest sentit, el Pla d'acció territorial identifica com a elements idonis una xarxa d'horts d'oci, les portes d'entrada a l'Horta, els itineraris verds, els punts de trobada i miradors, els museus vius, les alqueries escola, els habitatges d'ús turístic i els allotjaments turístics rurals i establiments de restauració. També es regulen en aquest títol les condicions de senyalització, la publicitat i la disposició de l'arbratge i les masses forestals en l'àmbit de l'Horta.

El títol huité regula les servituds i afeccions de la legislació estatal en matèria de costa i servituds aeronàutiques.

La disposició transitòria primera afecta els espais inclosos en l'àmbit de l'Horta que disposen d'un programa d'actuació aprovat. Igual que en altres plans d'acció territorial, l'execució s'haurà de dur a terme en els terminis que s'hi establisquen i com a màxim en un termini de cinc anys des de l'aprovació del pla per a iniciar les obres d'urbanització i de cinc més per a executar-les, ja que transcorreguts els terminis assenyalats sense el compliment d'aquestes obligacions, el sòl quedarà subjecte al règim ordinari del pla. També és de rellevància la transitòria segona, que assenyala la no afecció del pla als expedients de declaració d'interés comunitari d'usos terciaris o de serveis que n'hagen iniciat la informació pública amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei 5/2018, de l'Horta de València. La tercera es refereix al tractament de les activitats existents. La quarta versa sobre l'emissió dels informes de paisatge fins a l'aprovació del Catàleg de Proteccions de l'Horta de València.

En definitiva, es tracta d'un pla d'acció territorial necessari i demandat pel conjunt dels agents econòmics, socials i ambientals de l'Horta de València. Aquesta demanda s'ha posat de manifest de manera majoritària, i s'ha consensuat, en el procés ambiciós i exhaustiu de participació pública que s'ha dut a terme fins a aquests moments. Més del 90 % dels enquestats, que cobreixen tot l'espectre social de la població de l'àrea metropolitana de València, s'ha pronunciat en favor d'una protecció activa de l'Horta i volen un espai viu i productiu que siga compatible amb la conservació i rehabilitació de tots els seus valors ambientals i culturals.

Finalment, cal assenyalar que, durant el procediment d'elaboració i tramitació d'aquest pla, s'han recollit els informes pertinents de les diferents conselleries i administracions públiques, de l'Advocacia General de la Generalitat i els dictàmens del Comité Econòmic i Social de la Comunitat Valenciana i del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana.

Aquesta disposició està inclosa en el Pla normatiu de l'Administració de la Generalitat per al 2018.

I per tot això, a proposta de la consellera d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, oït el dictamen del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, el Consell, amb la prèvia deliberació, en la reunió del 30 de novembre de 2018,

DECRET

*Article únic. Aprovació del Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València*

1. S'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València, la normativa del qual s'inclou en l'annex d'aquest decret.

2. La documentació íntegra del Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València es podrà consultar a la seu central de la Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori, així com a través d'internet en la pàgina web de la conselleria esmentada: http://www.habitatge.gva.es/va/horta.

DISPOSICIÓ ADDICIONAL

*Única. Incidència pressupostària*

L'aplicació i el desenvolupament d'aquest decret no tindrà cap incidència en la dotació dels capítols de despesa de la Generalitat i, en tot cas, les obligacions derivades d'aquest hauran de ser ateses amb els seus mitjans personals i materials.

DISPOSICIONS FINALS

*Primera. Desenvolupament*

Es faculta la persona titular de la conselleria amb competències en matèria d'habitatge, obres públiques i vertebració del territori per a dictar totes les disposicions que requerisca l'aplicació i el desenvolupament d'aquest decret.

*Segona. Entrada en vigor*

Aquest decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

València, 30 de novembre de 2018

El president de la Generalitat,

XIMO PUIG I FERRER

La consellera d'Habitatge, Obres Públiques

i Vertebració del Territori,

MARÍA JOSÉ SALVADOR RUBERT

ANNEX

Normativa del Pla d'acció territorial d'ordenació

i dinamització de l'Horta de València

Títol I. Disposicions preliminars

Article 1. Naturalesa i finalitat

Article 2. Àmbit

Article 3. Documentació

Article 4. Objectius

Article 5. Obligatorietat, vinculació i escala

Article 6. Interpretació

Article 7. Vigència i publicitat

Article 8. Modificació i actualització del Pla d'acció territorial

Article 9. Revisió del Pla d'acció territorial

Article 10. Relació entre el Pla d'acció territorial i el planejament municipal

Títol II. El paisatge de l'Horta de València. Unitats territorials i de paisatge i Catàleg de Proteccions

Capítol I. Unitats territorials i de paisatge de l'Horta de València

Article 11. Unitats territorials i de paisatge

Capítol II. Catàleg de Proteccions

Article 12. El Catàleg de Proteccions

Article 13. Nivells de protecció

Títol III. La infraestructura verda de l'Horta de València

Capítol I. Objectius i elements que la integren

Article 14. Objectius

Article 15. Espais que integren la infraestructura verda de l'Horta de València

Capítol II. Objectius de qualitat territorial i paisatgística

Article 16. Objectius de qualitat territorial i paisatgística

Article 17. Horta de protecció especial grau 1 (H1)

Article 18. Horta de protecció especial grau 2 (H2)

Article 19. Horta de protecció agrícola grau 3 (H3)

Article 20. Espais de valor natural

Article 21. Elements de connexió

Article 22. Vectors de connexió

Article 23. Finestres al mar

Article 24. Corredors ecològics i funcionals

Article 25. Espais públics urbans de connexió amb l'Horta de València

Capítol III. Delimitació i gestió de la infraestructura verda de l'Horta de València

Article 26. Delimitació de la infraestructura verda a diferents escales

Article 27. Criteris per a la delimitació a escala municipal

Article 28. Desenvolupament de la infraestructura verda en el planejament urbanístic

Article 29. Recuperació dels hàbitats

Article 30. Adaptació al canvi climàtic

Article 31. Prevenció de la contaminació lumínica

Article 32. Prevenció de la contaminació acústica

Article 33. Prevenció dels riscos d'inundació

Article 34. Gestió dels recursos hídrics

Article 35. Gestió dels residus i abocaments

Títol IV. Règim del sòl no urbanitzable. Regulació d'usos i activitats

Capítol I. Regulació d'usos i activitats permesos

Article 36. Gradació d'usos a l'Horta de València

Article 37. Usos i activitats permesos

Article 38. Instal·lacions, construccions i obres vinculades a l'explotació agropecuària

Article 39. Hivernacles i instal·lacions de cultiu davall de plàstic

Article 40. Horts d'oci o socials

Article 41. Rehabilitació i ampliació d'habitatges o construccions existents

Article 42. Allotjaments turístics i establiments de restauració

Article 43. Dotacions

Article 44. Activitats hípiques

Article 45. Activitats de cria d'animals

Article 46. Usos i activitats permesos als espais de valor natural

Article 47. Usos i activitats permesos als espais de connexió

Capítol II. Condicions generals i procediment per a la implantació d'usos i activitats permesos

Article 48. Condicions generals d'implantació de nous usos i activitats

Article 49. Condicions d'implantació d'activitats terciàries

Article 50. Condicions d'integració paisatgística de les edificacions

Article 51. Procediment d'autorització d'usos i activitats

Títol V. El sistema d'assentaments urbans de l'Horta de València

Article 52. Directrius de creixement urbanístic per als plans generals estructurals

Article 53. Directrius d'integració ambiental i paisatgística

Article 54. Actuacions urbanístiques a l'Horta de València

Article 55. Zones rurals comunes

Article 56. Enclavaments de recuperació de l'Horta de València. Tramitació i declaració

Article 57. Sectors de recuperació de l'Horta de València. Delimitació i tramitació

Títol VI. Directrius d'integració paisatgística de les infraestructures a l'Horta

Capítol I. Determinacions de caràcter general

Article 58. Definició del sistema d'infraestructures

Article 59. Objectius generals de la integració paisatgística del sistema d'infraestructures

Article 60. Directrius generals per a la integració paisatgística del sistema d'infraestructures

Capítol II. Directrius per a la integració paisatgística de les infraestructures viàries i ferroviàries

Article 61. Tipologia d'infraestructures viàries a l'efecte del Pla d'acció territorial

Article 62. Autopistes, autovies i vies d'alta capacitat

Article 63. Vies de distribució que discorren per espais agraris sensibles

Article 64. Xarxa de camins rurals, sendes i vies pecuàries

Article 65. Condicions exigibles a les noves infraestructures viàries

Capítol III. Criteris d'integració paisatgística per a altres infraestructures

Article 66. Infraestructures de transport d'energia i telecomunicacions

Article 67. Les infraestructures hidràuliques i els seus elements associats

Article 68. Les infraestructures de generació d'energia elèctrica

Títol VII. Ús públic de l'Horta de València

Article 69. Els elements dinamitzadors de l'activitat terciària a l'Horta de València

Article 70. Portes d'entrada

Article 71. Itineraris verds

Article 72. Punts de trobada i miradors

Article 73. Museus vius

Article 74. Alqueries escola

Article 75. Centres de formació professional vinculats a l'Horta

Article 76. Xarxa de mercats agraris

Article 77. Xarxa gastronòmica

Article 78. Senyalització

Article 79. Disposició de l'arbratge

Article 80. Publicitat

Títol VIII. Afeccions i servituds de les legislacions de costes i aeronàutica

Article 81. Afeccions i servituds de la legislació de costes

Article 82. Afeccions i servituds de la legislació aeronàutica

Disposició transitòria primera. Àmbits amb programa d'actuació aprovat

Disposició transitòria segona. Declaracions d'interés comunitari en tramitació

Disposició transitòria tercera. Activitats existents

Disposició transitòria quarta. Informes de paisatge en l'àmbit de l'Horta de València

TÍTOL I

Disposicions preliminars

*Article 1. Naturalesa i finalitat*

1. El pla d'acció territorial de caràcter sectorial s'aprova en compliment del que s'estableix en la legislació d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, i assumeix els principis de l'Estratègia territorial europea, del Conveni europeu del paisatge, l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana i la Llei de l'Horta de València.

2. La seua finalitat és establir una ordenació del territori a l'Horta de València que n'impulse l'activitat agropecuària, la protegisca i la recupere de manera activa com a espai de valors agraris, mediambientals, paisatgístics, etnogràfics, històrics i culturals acreditats, els quals són determinants de la qualitat de vida de la ciutadania de l'àrea metropolitana de València. A aquest fi, el Pla d'acció territorial regula de manera homogènia, coherent i ordenada els usos i activitats permesos en tot l'àmbit del Pla d'acció territorial que serveixen per a la consecució dels seus objectius.

*Article 2. Àmbit*

1. L'àmbit del Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València està integrat per dues zones diferenciades, recollides en els plànols d'informació: l'àmbit estricte i l'ampliat.

2. L'àmbit estricte, que coincideix amb el que determina la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, és el sòl en situació bàsica rural dominat pel sistema de regadius històrics de les séquies del Tribunal de les Aigües de la Vega de València, la Reial Séquia de Moncada, el canal del Túria, francs, marjals i extremals i les hortes de valor patrimonial elevat situades entre les poblacions de Picanya, Paiporta, Torrent i Catarroja.

L'àmbit estricte afecta 40 municipis. Es tracta de: Alaquàs, Albal, Albalat dels Sorells, Alboraia, Albuixech, Aldaia, Alfafar, Alfara del Patriarca, Almàssera, Benetússer, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Catarroja, Emperador, Foios, Godella, la Pobla de Farnals, Llocnou de la Corona, Manises, Massalfassar, Massamagrell, Massanassa, Meliana, Mislata, Moncada, Museros, Paiporta, Paterna, Picanya, Puçol, el Puig de Santa Maria, Quart de Poblet, Rafelbunyol, Rocafort, Sedaví, Tavernes Blanques, Torrent, València, Vinalesa i Xirivella. En aquest àmbit es plantegen àrees de protecció d'horta i dels espais de valor natural, així com les connexions ecològiques i funcionals necessàries per a conformar la infraestructura verda de l'àrea metropolitana de València.

3. L'àmbit ampliat correspon als municipis afectats pels grans corredors de connexió ecològica i territorial que posen en contacte l'Horta amb altres llocs de l'entorn que presenten valors mediambientals significatius. A més dels municipis inclosos en l'àmbit estricte s'hi inclouen els municipis següents: Alcàsser, Beniparrell, Picassent i Silla.

4. En l'àmbit estricte són aplicables totes les determinacions del Pla d'acció territorial, mentre que en l'àmbit ampliat només ho són les relatives als corredors de connexió.

*Article 3. Documentació*

El Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València està format pels documents següents:

a) Memòria i plans d'informació

b) Document d'objectius, estratègies i accions dinamitzadores

c) Normativa

d) Plans d'ordenació

e) El Catàleg de Proteccions que es tramitarà i aprovarà de manera separada

f) Estudi de paisatge, Informe de sostenibilitat, Memòria ambiental, Síntesi de la participació pública

g) Memòria econòmica

*Article 4. Objectius*

1. L'objectiu principal del Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València és la protecció, recuperació i dinamització dels terrenys d'horta, l'activitat agropecuària d'aquests i els elements que fan d'aquest conjunt un paisatge productiu i cultural singular i difícilment repetible. El Pla d'acció territorial estableix una ordenació que compatibilitza la protecció de les àrees de valor agrari, natural, cultural, paisatgístic i productiu amb un desenvolupament urbà i socioeconòmic sostenible.

2. L'objectiu principal es desglossa en els objectius específics següents:

a) Preservar els terrenys agraris de l'Horta de València i recuperar-ne els espais degradats.

b) Garantir la continuïtat dels corredors ecològics i funcionals de l'Horta de València i el manteniment dels seus processos.

c) Orientar el creixement sostenible de les àrees urbanes existents en el Pla d'acció territorial de manera compatible amb la protecció de l'Horta de València, mentre es prioritza la recuperació, regeneració i reutilització dels teixits urbans existents, i s'afavoreix la implantació d'usos i activitats en els nuclis tradicionals de l'Horta.

d) Preservar i posar en valor el patrimoni cultural i el paisatge de l'Horta de València.

e) Dinamitzar l'activitat agropecuària de l'Horta de València i la millora de les condicions de les persones que es dediquen a l'agricultura.

f) Impulsar l'Horta de València introduint noves activitats econòmiques compatibles i complementàries amb l'activitat agrària.

g) Establir un règim d'usos i activitats que permeta compatibilitzar l'activitat productiva amb la conservació activa dels seus valors.

h) Fomentar l'adopció de mesures que afavorisquen la presència equilibrada de dones i homes en les activitats econòmiques, tant agràries com aquelles complementàries que s'introduïsquen, de manera que es visibilitze el treball femení i es promocione la incorporació de les dones a la titularitat de les explotacions.

i) Promoure l'accés i gaudi públic del paisatge de l'Horta de València de manera respectuosa amb l'activitat agrària.

*Article 5. Obligatorietat, vinculació i escala*

1. Els particulars i l'Administració estan obligats al compliment de les disposicions contingudes en el Pla d'acció territorial. Tots els instruments de planejament territorial i urbanístic que s'aproven en complement o desenvolupament d'aquest incorporaran les determinacions del Pla d'acció territorial en l'àmbit que els afecte, i hauran de complir, en tot cas, el que es disposa en la legislació ambiental vigent.

2. Tenen caràcter vinculant els documents següents: la Normativa i els plans d'ordenació i el Catàleg de Proteccions quan es procedisca a aprovar-lo com a document separat.

3. Tenen caràcter no vinculant: el document d'objectius, estratègies i accions dinamitzadores.

4. L'escala del Pla d'acció territorial és d'1:50.000. A les zones rurals comunes i els sectors de recuperació de l'Horta es podran fer ajustos cartogràfics d'escala més gran que no superen el 5 % de la superfície d'aquests àmbits.

Atesa l'escala del pla, la representació de les línies establertes en la legislació de costes i reflectides en els plans d'ordenació és aproximada, per la qual cosa, en tot cas, prevaldrà la que s'estableix en la cartografia oficial de l'òrgan competent en la legislació de l'administració competent per raó de la matèria.

*Article 6. Interpretació*

1. En cas de discrepàncies o contradiccions entre les determinacions contingudes en els diferents documents del Pla d'acció territorial, així com els dubtes d'interpretació, es resoldran tenint en compte el compliment dels objectius establerts en l'article 4, seguint l'ordre de prioritat, i serà, a més, aplicable el principi general de prevalença del text escrit sobre els documents gràfics.

2. Les referències a preceptes legals i reglamentaris vigents s'entendran fetes sense perjudici dels altres que es dicten amb posterioritat.

*Article 7. Vigència i publicitat*

1. La vigència del Pla d'acció territorial és indefinida mentre que no es revise.

2. La conselleria amb competències en ordenació del territori i paisatge impulsarà les accions necessàries per a la divulgació i el coneixement públic del Pla d'acció territorial. Sense perjudici de les publicacions que es duguen a terme de la totalitat o part del seu contingut, la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i paisatge hi facilitarà l'accés des de la seua pàgina web.

*Article 8. Modificació i actualització del Pla d'acció territorial*

1. La conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i paisatge, d'ofici o a instàncies dels municipis afectats, podrà modificar puntualment el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València quan concórreguen circumstàncies territorials, agràries o mediambientals de caràcter puntual que així ho aconsellen. Només es podran aprovar modificacions que tinguen com a finalitat millorar la consecució dels objectius del Pla d'acció territorial.

2. Les modificacions del Pla d'acció territorial se sotmetran al procediment establert legalment per a l'aprovació dels plans d'acció territorial.

3. Es consideraran actualitzacions del Pla d'acció territorial:

a) La inclusió de nous recursos paisatgístics i connectors ecològics o territorials.

b) L'actualització dels documents de caràcter indicatiu.

c) L'adequació a una realitat física diferent de la manifestada en el mateix Pla d'acció territorial, conseqüència d'un error material o de fet.

d) Els ajustos derivats del canvi d'escala definits en l'article 5 d'aquesta normativa.

4. L'actualització del Pla d'acció territorial tindrà caràcter periòdic, es farà com a mínim cada 4 anys i requerirà la resolució de la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i paisatge, després de la consulta pública i de l'informe dels ajuntaments afectats i de l'òrgan ambiental.

*Article 9. Revisió del Pla d'acció territorial*

1. S'entén per revisió del Pla d'acció territorial l'adopció de nous criteris respecte de les seues determinacions més importants. Concretament, són causa de revisió del Pla d'acció territorial les següents:

a) L'adopció de noves polítiques territorials d'incidència sobre l'Horta que suposen la modificació substancial dels objectius inicials i impedisquen l'execució de les actuacions previstes.

b) Una evolució de la realitat socioeconòmica o territorial, del paisatge, del patrimoni cultural o dels recursos naturals, que entre en contradicció amb els objectius del Pla d'acció territorial.

c) El transcurs de vint anys des de l'aprovació d'aquest pla.

2. Als efectes assenyalats en l'apartat anterior, la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i paisatge constatarà la concurrència o no de les dues primeres circumstàncies als deu anys de l'aprovació del Pla d'acció territorial.

*Article 10. Relació entre el Pla d'acció territorial i el planejament municipal*

1. Les determinacions del Pla d'acció territorial prevalen enfront de les determinacions del planejament municipal, excepte en aquells supòsits en què el planejament municipal siga més proteccionista en matèria ambiental o ordene nuclis tradicionals legalment assentats en el medi rural, en atenció a les seues peculiaritats específiques.

2. Els plans generals estructurals dels municipis de l'Horta establiran el seu model territorial d'acord amb les previsions establertes en aquest pla i assumiran i incorporaran en la seua memòria justificativa els objectius i criteris que s'hi estableixen.

3. El planejament urbanístic incorporarà:

a) La classificació i zonificació del sòl no urbanitzable protegit establerta per aquest pla d'acció territorial.

b) Els enclavaments i sectors de recuperació de l'Horta.

c) La delimitació dels corredors de connexió que seran concretats en els instruments de planejament urbanístics.

d) La infraestructura verda definida en aquest pla a escala supramunicipal i la completaran tal com estableix l'article 26.2 aquesta normativa.

4. Els plans generals estructurals podran modificar la classificació o zonificació d'horta prevista en el Pla d'acció territorial sempre que implique un nivell de protecció més elevat. Els que siguen més restrictius des del punt de vista ambiental es podran adaptar a les determinacions d'aquest pla.

5. La vigència de les determinacions del planejament municipal, així com les reserves de sòl, estaran condicionades a la compatibilitat d'aquestes amb els objectius previstos en aquest pla. En cas de conflicte entre la reserva de sòl i els objectius del pla, la reserva quedarà sense efecte i s'hauran d'estudiar noves alternatives.

|  |
| --- |
| L'apartat 1 de l'article 10 es modifica pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

TÍTOL II

El paisatge de l'Horta de València. Unitats territorials

i de paisatge i catàleg de proteccions

CAPÍTOL I

Unitats territorials i de paisatge de l'Horta de València

*Article 11. Unitats territorials i de paisatge*

1. Les unitats territorials i de paisatge de l'Horta són àrees geogràfiques predominantment agràries amb una configuració estructural, funcional i visual diferenciada, única i singular, derivada de la superposició dels seus elements constitutius identificats en la Llei de l'Horta de València, que han adquirit els caràcters que les defineixen al llarg del temps.

2. El Pla d'acció territorial delimita les 24 unitats territorials i de paisatge següents, que es representen gràficament en els plànols d'informació.

- UP 01: Horta final de la Reial Séquia de Moncada.

- UP 02: Horta dels extremals del Puig i la Pobla de Farnals.

- UP 03: Horta de la zona central de la Reial Séquia de Moncada.

- UP 04: Horta d'Albuixech i Massalfassar.

- UP 05: Horta dels alters de la Reial Séquia de Moncada.

- UP 06: Horta de Meliana.

- UP 07: Horta de Vinalesa i Bonrepòs i Mirambell.

- UP 08: Horta d'Almàssera.

- UP 09: Horta d'Alboraia.

- UP 10: Horta de Sant Miquel dels Reis o del Racó de Sant Llorenç.

- UP 11: Horta de la séquia de Petra.

- UP 12: Horta de Poble Nou.

- UP 13: Horta de l'Arc de Moncada i Benifaraig.

- UP 14: Horta de Campanar.

- UP 15: Horta del riu Túria.

- UP 16: Horta de Quart-Aldaia.

- UP 17: Horta de Xirivella.

- UP 18: Horta de Benàger.

- UP 19: Horta de Faitanar.

- UP 20: Horta de Favara.

- UP 21: Horta de Rovella i francs, marjals i extremals.

- UP 22: Horta de la séquia de l'Or, arrossars de l'Albufera.

- UP 23: Horta de Castellar-Oliveral.

- UP 24: Horta de Picanya i Paiporta.

3. Les unitats territorials i de paisatge constitueixen els àmbits de referència per a la definició dels objectius de qualitat territorial i paisatgística que apareixen regulats en aquesta normativa.

CAPÍTOL II

Catàleg de proteccions

*Article 12. El Catàleg de Proteccions*

El Catàleg de Proteccions d'aquest pla, de conformitat amb el que s'estableix en l'article 42.5 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, es tramitarà i aprovarà de manera separada.

*Article 13. Nivells de protecció*

1. El Catàleg de Proteccions de l'Horta de València agruparà els béns patrimonials en dos nivells bàsics de protecció: el nivell estructurant o primer grau i el nivell no estructurant o segon grau de protecció.

2. El nivell estructurant o primer grau estarà constituït per:

a) Els béns d'interés cultural (BIC)

b) Els béns de rellevància local (BRL)

c) Els béns que per la seua identitat cultural són reconeguts socialment, intel·lectual i històrica com a peces essencials del paisatge.

d) Els béns que pel seu caràcter significatiu en el paisatge requereixen un àmbit especial de protecció, que s'indica en cada cas.

3. El nivell no estructurant o segon grau estarà constituït per la resta de béns culturals inclosos en el catàleg.

4. Els immobles, elements o instal·lacions inclosos en el catàleg situats en el domini públic maritimoterrestre o en la servitud de protecció, se subjectaran al que s'estableix en la disposició transitòria quarta de la Llei de costes, amb independència del règim de protecció que s'establisca.

TÍTOL III

La infraestructura verda de l'Horta de València

CAPÍTOL I

Objectius i elements que la integren

*Article 14. Objectius*

En l'àmbit del Pla d'acció territorial, la delimitació de la infraestructura verda té com a objecte general garantir la qualitat de vida, la preservació i la recuperació de la diversitat biològica, cultural i paisatgística i el manteniment dels processos ecològics bàsics. Aquest objectiu general es concreta en els objectius específics següents:

a) Protegir els valors ambientals, culturals i paisatgístics, així com els seus processos i serveis.

b) Millorar la qualitat del paisatge i definir elements que en permeten l'ús públic sostenible, de manera que se'n garantisca la compatibilitat amb l'activitat agropecuària.

c) Protegir les àrees i els hàbitats naturals i seminaturals, els agrosistemes característics i el patró ecològic i visual del lloc.

d) Esmortir els efectes del canvi climàtic, de les inundacions i altres riscos naturals i induïts.

e) Preservar zones de transició física i visual entre els diferents usos i activitats.

f) Recuperar les àrees degradades i atorgar-los un protagonisme en la infraestructura verda.

g) Dissenyar un territori amb un alt grau de resiliència ambiental.

*Article 15. Espais que integren la infraestructura verda de l'Horta de València*

1. D'acord amb el que s'estableix en l'article 5 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, els espais que integren la infraestructura verda de l'Horta de València es classifiquen en les categories següents:

a) Espais de valor natural, que inclouen els espais que integren la Xarxa Natura 2000, els espais naturals protegits declarats com a tals, les zones humides catalogades i les protegides per la legislació territorial o urbanística.

b) Horta de protecció especial, que es classifica en les categories següents:

1r) Horta de protecció especial de grau 1 (H1).

2n) Horta de protecció especial de grau 2 (H2).

3r) Horta de protecció agrícola de grau 3 (H3).

c) Àrees de connexió territorial i funcional, que es classifiquen en les categories següents:

1r) Vectors de connexió.

2n) Finestres al mar.

3r) Corredors ecològics i funcionals.

4t) Espais públics urbans que cal connectar amb l'Horta de València.

2. La delimitació dels elements que integren la infraestructura verda es representa gràficament en els plànols d'ordenació, a excepció dels espais públics urbans, que es definiran en el planejament municipal, previ informe de l'òrgan competent en matèria d'ordenació del territori i paisatge.

CAPÍTOL II

Objectius de qualitat territorial i paisatgística

*Article 16. Objectius de qualitat territorial i paisatgística*

Per a cadascuna de les categories d'horta que integren la infraestructura verda de l'Horta de València, es defineixen objectius de qualitat territorial i paisatgística, en funció dels seus valors intrínsecs i del resultat del procés de participació pública.

*Article 17. Horta de protecció especial de grau 1 (H1)*

1. Els espais d'horta de protecció especial de grau 1 (H1) són l'horta de major valor agropecuari i de fragilitat paisatgística que, per la seua estructura parcel·lària, els seus cultius propis i el sistema de reg mil·lenari, requereix un tractament diferenciat i un suport econòmic per a complementar les rendes agropecuàries.

2. La delimitació dels espais d'horta de protecció especial de grau 1 (H1) es troba en els plànols d'ordenació i es correspon, de manera aproximada, amb les següents unitats territorials i de paisatge:

- UP 06: Horta de Meliana.

- UP 08: Horta d'Almàssera.

- UP 09: Horta d'Alboraia.

- UP 10: Horta de Sant Miquel dels Reis o del Racó de Sant Llorenç.

- UP 11: Horta de la séquia de Petra.

- UP 12: Horta de Poble Nou.

- UP 13: Horta de l'Arc de Moncada i Benifaraig.

- UP 14: Horta de Campanar.

- UP 21: Horta de Rovella i francs, marjals i extremals.

3. L'objectiu de qualitat territorial i paisatgística per a l'horta de protecció especial de grau 1 (H1) és preservar-ne el caràcter agropaisatgístic, de manera que es protegisquen els elements associats a l'activitat productiva, la millora de la producció agrària i el foment d'accions encaminades a la recuperació del patrimoni cultural existent.

4. Els espais d'horta de protecció especial de grau 1 (H1) es classifiquen com sòl no urbanitzable protegit, zona rural protegida agrícola (ZRP-AG).

*Article 18. Horta de protecció especial de grau 2 (H2)*

1. Els espais d'horta de protecció especial de grau 2 (H2) són una horta similar a l'anterior, però que ha patit una major transformació, tant pel que fa al sistema de reg com als cultius. Requereix accions de conservació i recuperació.

2. La delimitació dels espais d'horta de protecció especial de grau 2 (H2) es troba en els plànols d'ordenació, i es correspon de manera aproximada amb les següents unitats territorials i de paisatge:

- UP 07: Horta de Vinalesa i Bonrepòs i Mirambell.

- UP 16: Horta de Quart-Aldaia.

- UP 17: Horta de Xirivella.

- UP 18: Horta de Benàger.

- UP 19: Horta de Faitanar.

- UP 20: Horta de Favara.

- UP 23: Horta de Castellar-Oliveral.

3. L'objectiu de qualitat territorial i paisatgística per a l'horta de protecció especial de grau 2 (H2) és preservar-ne el caràcter agropaisatgístic, de manera que protegisquen els elements associats a l'activitat productiva i es fomenten accions encaminades a la millora de la producció agrària, així com al foment d'accions dirigides a la recuperació del patrimoni cultural existent, i s'incentive la transformació del cultiu arbori en hortícola.

4. Els espais d'horta de protecció especial de grau 2 (H2) es classifiquen com sòl no urbanitzable protegit, zona rural protegida agrícola (ZRP-AG).

*Article 19. Horta de protecció agrícola grau 3 (H3)*

1. Els espais d'horta de protecció agrícola de grau 3 (H3) són l'horta més degradada o amb major ocupació arbòria, especialment de cítrics.

2. L'objectiu de qualitat territorial i paisatgística per a l'horta de protecció agrícola de grau 3 (H3) és preservar i recuperar-ne el caràcter agropaisatgístic, de manera que es protegisquen els elements associats a l'activitat productiva i es fomenten accions encaminades a la millora de la producció agrària i a la recuperació del patrimoni cultural existent. Per les seues condicions específiques, és el territori amb major capacitat d'absorció d'impactes.

3. La delimitació dels espais d'horta de protecció agrícola de grau 3 (H3) es troba en els plànols d'ordenació i es correspon, de manera aproximada, amb les següents unitats territorials i de paisatge:

- UP 01: Horta final de la Reial Séquia de Moncada.

- UP 02: Horta dels extremals del Puig i la Pobla de Farnals.

- UP 03: Horta de la zona central de la Reial Séquia de Moncada.

- UP 04: Horta d'Albuixech i Massalfassar.

- UP 05: Horta dels alters de la Reial Séquia de Moncada.

- UP 24: Horta de Picanya i Paiporta.

4. Els espais d'horta de protecció agrícola de grau 3 (H3) es classifiquen com sòl no urbanitzable protegit, zona rural protegida agrícola (ZRP-AG).

*Article 20. Espais de valor natural*

1. S'inclouen en aquesta categoria els espais naturals de major valor ecològic, protegits per la legislació ambiental, territorial o urbanística. Aquests espais són:

a) El Parc Natural de l'Albufera.

b) El Parc Natural del Túria.

c) Les zones humides i marjals incloses en el Catàleg de Zones Humides de la Comunitat Valenciana.

d) Altres zones humides i espais d'interés.

2. L'objectiu de qualitat territorial i paisatgística per als espais de valor natural és garantir la conservació dels seus valors ecològics, de manera que es promoguen accions necessàries per a regenerar els elements degradats i per a fomentar l'ús públic ordenat del medi natural i del paisatge. Tot això, de forma compatible amb la protecció i el desenvolupament de les activitats productives vinculades a aquests espais.

3. La delimitació dels Espais de Valor Natural es troba representada gràficament en els plànols d'ordenació. En el cas de les zones humides no catalogades dels municipis del Puig de Santa Maria i Puçol, la seua delimitació podrà ser concretada pels plans generals estructurals, previ informe favorable de l'òrgan competent en matèria d'espais naturals protegits, i s'han de mantindre els seus valors ambientals i la connectivitat ecològica i funcional entre aquestes zones i amb la marjal dels Moros. Part dels Espais de Valor Natural es troben inclosos en les següents unitats territorials i de paisatge:

- UP 15: Horta del riu Túria.

- UP 22: Horta de la séquia de l'Or i arrossars de l'Albufera.

*Article 21. Elements de connexió*

1. El Pla d'acció territorial inclou quatre tipus d'elements de connexió: Vectors de connexió, finestres al mar, corredors ecològics i funcionals, i espais públics urbans de connexió amb l'horta. La localització d'aquests elements es plasma en els plànols d'ordenació, a excepció dels espais públics urbans.

2. La seua definició, els objectius de qualitat territorial i paisatgística, i el tractament en el planejament urbanístic s'estableix en els articles següents.

*Article 22. Vectors de connexió*

1. Els Vectors de connexió són espais, normalment lineals, que relacionen entre si les diferents unitats territorials i de paisatge de l'horta. Garanteixen la continuïtat física, ambiental i visual dels ecosistemes, eviten la conurbació dels espais edificats i faciliten l'accés públic als paisatges de valor.

2. L'objectiu de qualitat territorial i paisatgística per als vectors de connexió és mantindre'ls lliures d'edificació i fomentar actuacions dirigides a conservar o millorar-ne el valor ambiental i paisatgístic com a àrees de connexió entre els diferents elements de la infraestructura verda.

3. S'inclouen en aquesta categoria les franges de terreny articulades entorn dels llits de rius, rambles, barrancs o séquies i les seues zones d'afecció. També s'hi poden integrar camins, sendes, vies pecuàries o espais no urbanitzats, que permeten tant el pas de les diferents espècies com el trànsit ciclista i per als vianants entre les unitats territorials i de paisatge.

4. Amb caràcter general, els vectors de connexió són sòl no urbanitzable. Poden tindre una altra classificació sempre que es garantisca la seua continuïtat territorial i visual. En aquest cas, els ajuntaments garantiran el compliment d'aquesta funcionalitat en el planejament municipal.

*Article 23. Finestres al mar*

1. Les finestres al mar són espais no urbanitzats que permeten mantindre la connexió visual entre els ecosistemes marítims i els terrestres en l'àmbit de l'Horta de València.

2. S'inclouen en aquesta categoria, de nord a sud, la marjal dels Moros, la marjal de Rafalell i Vistabella, el front litoral de Meliana i Foios, la desembocadura del barranc del Carraixet i l'horta contigua i les platges de Pinedo i del Saler. Els plans d'acció territorial del litoral i el planejament urbanístic hi podran afegir altres espais amb la mateixa funcionalitat.

3. L'objectiu de qualitat territorial i paisatgística per a les finestres al mar és preservar aquests espais de l'edificació a causa de la seua escassetat i valor com a àrea de connexió entre els paisatges i els ecosistemes. El planejament urbanístic els integrarà en la infraestructura verda municipal, d'acord amb les determinacions d'aquest pla d'acció territorial i les que es formulen sobre l'espai litoral.

4. Les finestres al mar són sòl no urbanitzable o la classificació que determinen els plans d'acció territorial del litoral o el planejament urbanístic. Poden tindre una altra classificació sempre que siguen zones verdes públiques lliures d'edificació, i se'n garantisca la funcionalitat com a element de connexió i el manteniment de l'activitat agrària.

*Article 24. Corredors ecològics i funcionals*

1. Els corredors ecològics i funcionals són els grans elements de connexió de l'àrea metropolitana de València que connecten els ecosistemes litorals amb els de l'interior. A través d'aquests corredors i de l'Horta de València, el Parc Natural de l'Albufera i les marjals costaneres queden connectats amb els parcs naturals del Riu Túria i la Serra Calderona. El règim d'aquests corredors s'adaptarà al que s'estableix en la directriu 44 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.

2. S'inclouen en aquesta categoria les franges de terreny articulades pel riu Túria, el barranc de Torrent-Catarroja, el barranc del Carraixet, el barranc de Picassent i el barranc de la Calderona. Pel caràcter estructurador de l'Horta de València, també es considera com a tal la Real Séquia de Moncada.

3. L'objectiu de qualitat territorial i paisatgística per als corredors ecològics i funcionals és preservar aquests espais lliures d'edificació perquè complisquen la seua doble funció, ecològica i funcional, de manera que asseguren la continuïtat dels ecosistemes i el trànsit de les espècies.

4. En els trams classificats com a sòl no urbanitzable pels quals transcorre la Real Séquia de Moncada, s'estableixen franges de protecció de 50 metres d'amplària en els dos marges, mesurats des del seu eix, en els quals no es permetran noves edificacions. La implantació de qualsevol ús o activitat no agrària requerirà informe de la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i paisatge.

5. Amb caràcter general, els corredors ecològics i funcionals són sòl no urbanitzable. Poden tindre una altra classificació sempre que es mantinguen lliures d'edificació i se'n garantisca la funcionalitat com a element de connexió.

*Article 25. Espais públics urbans de connexió amb l'Horta de València*

1. Els públics urbans de connexió amb l'Horta de València són aquells elements que formen part de la infraestructura verda urbana que han de ser connectats amb altres elements periurbans d'aquesta infraestructura, amb la finalitat d'aconseguir una xarxa integrada i unitària d'espais públics de valor lliure d'edificació.

2. S'inclouen en aquesta categoria els jardins, les places, els parcs urbans i els carrers i passejos que els connecten entre si i amb les principals fites culturals i visuals, i els uneixen amb els elements de connexió i camins històrics que articula l'Horta de València.

3. L'objectiu de qualitat territorial i paisatgística per als espais públics urbans de connexió amb l'Horta de València és millorar la imatge urbana i permetre la connexió de vianants i ciclistes, de manera que se'ls dote d'un disseny unitari i es busque la seua connexió amb els paisatges de l'entorn que formen part de la infraestructura verda de l'Horta de València.

4. Els espais públics urbans de connexió amb l'Horta tindran la classificació de sòl que els atorgue el corresponent instrument de planejament d'acord amb la seua naturalesa i les seues característiques.

CAPÍTOL III

Delimitació i gestió de la infraestructura

verda de l'Horta de València

*Article 26. Delimitació de la infraestructura verda a diverses escales*

1. El Pla d'acció territorial delimita la infraestructura verda de l'Horta de València a escala supramunicipal (1:50.000), amb les determinacions pròpies d'aquesta escala.

2. Els plans urbanístics municipals i les seues revisions integraran la infraestructura verda delimitada en el planejament territorial, i la completaran amb els elements propis de l'escala municipal. A aquest efecte connectaran els elements de la infraestructura verda urbana amb la rural.

*Article 27. Criteris per a la delimitació a escala municipal*

La infraestructura verda d'escala municipal inclourà com a mínim els grans parcs urbans, els béns de rellevància local, els recursos visuals municipals i els seus elements de connexió. Igualment, s'hi incorporaran aquells elements més valorats per la ciutadania en els processos de participació dels instruments de planificació, d'acord amb la legislació en matèria d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.

*Article 28. Desenvolupament de la infraestructura verda en el planejament urbanístic*

Els instruments de planejament urbanístic faran les seues propostes d'ordenació de conformitat amb els objectius de qualitat territorial i paisatgística i les determinacions de la infraestructura verda de l'Horta de València, mitjançant la zonificació del sòl no urbanitzable, i l'ordenació dels elements que la integren.

*Article 29. Recuperació dels hàbitats*

1. Els hàbitats naturals, amb la seua flora, fauna i vegetació associades, que alberguen valors ambientals significatius, es consideren protegits en tot l'àmbit del Pla d'acció territorial. Amb aquesta finalitat es promouran les accions i mesures necessàries per a la seua conservació, regeneració i adequada gestió, de forma compatible amb el manteniment i desenvolupament de les activitats socioeconòmiques vinculades a aquests hàbitats.

2. Es fomentarà i incentivarà el manteniment i restauració de les masses vegetals naturals presents a l'Horta, i especialment les següents: les vinculades a les construccions tradicionals; les que constituïen els jardins de les alqueries; algunes alineacions de camins; l'arbratge vinculat a les línies d'aigua que emergeixen sobre el pla de l'Horta; els elements aïllats que han sobreviscut en configuracions pretèrites de l'Horta, tals com moreres, oliveres, figueres o altres exemplars de valor particular, com ara xiprers, pins singulars i llimeres, entre d'altres.

3. Es fomentaran mesures per a la recuperació de la vegetació existent en els cursos d'aigua, tant si són naturals com artificials, sense perjudici del manteniment i la neteja correctes a fi de conservar la seua capacitat hidràulica i d'evitar inundacions, així com la propagació de malalties i plagues. Es consideren d'interés les masses boscoses que defineixen parcialment el límit de l'Horta i formen part del perfil últim del paisatge.

*Article 30. Adaptació al canvi climàtic*

1. L'ordenació i gestió de la infraestructura verda de l'Horta de València és una contribució substancial de l'adaptació del territori als condicionants i efectes del canvi climàtic.

2. La conselleria amb competències en agricultura i desenrotllament rural fomentarà l'ús de les millors pràctiques i tècniques disponibles amb la finalitat de millorar el balanç global de les emissions de gasos d'efecte d'hivernacle.

3. Els nous desenvolupaments urbanístics que excepcionalment es proposen fomentaran l'emissió zero de gasos d'efecte d'hivernacle.

|  |
| --- |
| L'apartat 2 de l'article 30 es modifica pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Article 31. Prevenció de la contaminació lumínica*

1. Els plans generals estructurals adoptaran mesures per a reduir la contaminació lumínica en els seus municipis i per a permetre una visió nocturna del cel sense contaminació, des de qualsevol lloc de l'Horta de València.

2. Els elements de nova il·luminació o les modificacions seran de baixa emissió lumínica i estaran dissenyats amb criteris d'eficiència energètica, amb limitació del con de llum a l'àmbit estricte que calga il·luminar. S'evitarà la il·luminació indiscriminada dels camins, que es reduirà a la necessària en les proximitats dels edificis existents, als accessos a les estacions de transport públic i a les vies de transport no motoritzat.

*Article 32. Prevenció de la contaminació acústica*

Per a evitar la contaminació acústica a l'Horta s'adoptaran mesures com la limitació de la velocitat en les infraestructures, l'ús de masses vegetals o la utilització de paviments fonoabsorbents.

*Article 33. Prevenció dels riscos d'inundació*

1. Aquest pla d'acció territorial assumeix les determinacions contingudes en el Pla d'acció territorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) i de les seues modificacions o revisions, així com les previstes pels organismes de conca.

2. Les zones subjectes a un risc d'inundació significatiu s'integraran en la infraestructura verda del territori amb les limitacions d'usos que prescriu el PATRICOVA.

*Article 34. Gestió dels recursos hídrics*

1. La conservació de l'Horta de València necessita, amb caràcter preferent, el manteniment del sistema de regadiu per inundació a les hortes de grau 1 i de grau 2 (H1 i H2), pels seus valors territorials, paisatgístics, agraris i ambientals. Les pràctiques agràries tradicionals tenen una alta eficiència des del punt de vista del cicle hidrològic, però les interferències generades pel desenvolupament urbà fan necessari millorar la qualitat del recurs i l'eficiència en la seua distribució.

2. Les transformacions a sistemes de reg localitzat tindran un caràcter menys restrictiu en l'horta de grau 3 (H3). En els termes establerts en la legislació ambiental, les transformacions a reg localitzat hauran de ser informades per l'òrgan de la Generalitat competent en matèria d'espais naturals per a analitzar els seus efectes sobre les zones humides litorals.

3. A aquest efecte, els instruments de desenvolupament del Pla d'acció territorial inclouran actuacions que permeten gestionar l'aigua de l'Horta de manera més eficient, garantir la disponibilitat del recurs i millorar la qualitat de les aigües de reg. En aquest sentit, es duran a terme programes específics per a:

a) Eliminar trajectes sense servei, especialment els urbans.

b) Millorar la xarxa de séquies existents per a aconseguir la reducció de pèrdues en el transport i la distribució de l'aigua, així com programes de control de contaminació per abocaments urbans i industrials.

c) Gestionar de forma conjunta els recursos superficials i subterranis.

d) Estudiar i adoptar mesures en relació amb els efectes produïts pels retorns de reg que desemboquen en el mar.

e) Estudiar la reutilització d'aigües depurades.

f) Implantar depòsits de regulació diària.

*Article 35. Gestió dels residus i abocaments*

1. En l'àmbit de l'Horta de València no s'autoritzaran abocadors, ni instal·lacions de gestió i tractament de residus, amb l'excepció de punts de recollida de residus per a la població resident o els permesos en la Llei de l'Horta de València.

2. No es permetran actuacions que deterioren la capacitat productiva del sòl o depositen materials inadequats sobre la coberta vegetal d'aquest, ni la incorporació al sòl de materials plàstics procedents de residus d'hivernacle o envasos i de tota mena de materials no biodegradables.

3. Els retorns de reg a les desembocadures al mar i els abocaments directes a la platja es regiran per la normativa vigent en matèria de costes.

TÍTOL IV

Règim del sòl no urbanitzable.

Regulació d'usos i activitats

CAPÍTOL I

Regulació d'usos i activitats permesos

*Article 36. Gradació d'usos a l'Horta de València*

De conformitat amb la categorització de l'Horta de València que s'estableix en l'article 15 d'aquesta normativa, i amb la finalitat d'aconseguir els objectius del Pla d'acció territorial, cada categoria d'horta se sotmet a un règim d'usos i activitats diferenciats, que haurà de garantir el manteniment de l'activitat agropecuària i les seues característiques paisatgístiques i territorials.

*Article 37. Usos i activitats permesos*

1. En els espais d'horta inclosos en l'àmbit del Pla d'acció territorial, l'ús global és l'agropecuari. Es podran realitzar instal·lacions, construccions i obres que siguen necessàries i compatibles amb el millor aprofitament, conservació, atenció i restauració dels valors de l'Horta.

Es promourà la concentració d'explotacions com a manera de millorar la rendibilitat de l'activitat agropecuària, però en sòls d'horta grau 1 i grau 2 (H1 i H2) no es permetrà la reestructuració de parcel·les que alteren les xarxes de séquies i camins històrics principals. Totes les modificacions parcel·làries en estos àmbits hauran de ser objecte d'un informe per la conselleria amb competències en agricultura i desenrotllament rural.

En l'horta de protecció agrícola de grau 3 (H3), i amb l'informe previ de la conselleria amb competències en agricultura i desenrotllament rural, s'hi podran realitzar reestructuracions parcel·làries i la modificació del sistema de reg tradicional. En tot cas, s'evitarà la generació de parcel·les residuals de dimensions insuficients per a l'activitat agrària i es preservaran les directrius i patrons principals del paisatge agrari.

2. Amb caràcter general, es permeten nous usos miners sempre que estiguen previstos en un instrument d'ordenació i gestió ambiental. En cas contrari, queden prohibits, igual que els moviments de terra que alteren el perfil del terreny, excepte els necessaris per a l'activitat agrària o la millora ambiental.

3. Amb caràcter excepcional, l'ús residencial és compatible als enclavaments i sectors de recuperació de l'Horta, així com als habitatges o edificacions preexistents, amb tipologia d'habitatge, que estiguen legalment implantats i que siguen susceptibles de ser legalitzades segons el que s'estableix en aquest pla i en la legislació urbanística vigent.

4. Els usos terciaris admesos a l'Horta de València, amb les particularitats que s'especifiquen en aquest pla, són: restauració, allotjament turístic, hípica, cria d'animals per a ús particular o comercial, horts d'oci o socials, usos de gaudi de l'Horta relacionats amb sistemes de mobilitat no motoritzada i investigació agrària o ambiental.

Les persones que es dediquen a l'agricultura, que estiguen inscrites en l'Inventari d'Explotacions Agràries Professionals de l'Horta que es regula en la Llei de l'Horta de València, podran procedir a la venda directa limitada a la comercialització al detall sempre que, almenys, un 50 % dels productes procedisquen de l'àmbit de l'Horta de València.

Els accessos i aparcaments vinculats als usos i activitats permesos, no seran pavimentats i la seua superfície serà, com a màxim, el 40 % de la superfície total ocupada per la instal·lació, i, en cap cas, superior a 200 m². No es concediran llicències d'obra o activitat per a ús exclusiu d'aparcament en els termes d'aquest pla. Es promouran aparcaments estratègics en polígons d'activitat econòmica i zones urbanitzades perquè servisquen de punt d'accés a les activitats per mitjà de transport no motoritzat.

5. Es permeten els usos dotacionals en les condicions indicades en l'article 43 d'aquesta normativa.

6. Amb caràcter general, les activitats previstes en este pla que es realitzen sobre edificació existent podran ampliar la superfície construïda fins a un màxim del 20 % en edificacions catalogades i fins a un màxim del 10 % en la resta. Les ampliacions sobre edificacions catalogades s'ajustaran al que preveu el seu corresponent catàleg, i podran superar el percentatge del 20 % assenyalat, sempre que es justifique que l'ampliació s'adequa a la fitxa del bé i a la resta de determinacions previstes en el catàleg.

7. Si l'edificació o instal·lació es localitzara dins de la zona afectada per la normativa de costes, hi serà aplicable el que s'estableix en aquesta normativa, sense perjudici del règim transitori que hi siga aplicable.

|  |
| --- |
| Els apartats 1 i 6 de l'article 37 es modifiquen pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Article 38. Instal·lacions, construccions i obres vinculades a l'explotació agropecuària*

1. Es permeten les instal·lacions, construccions i obres vinculades a l'explotació agropecuària.

2. Les instal·lacions, construccions i obres han de tindre una superfície inferior a 25 m², i compliran els requisits següents:

a) Informe de la conselleria competent en agricultura i desenrotllament rural.

b) Justificació que la persona sol·licitant és una empresa o persona que es dedica a l'agricultura de manera professional i es troba inscrita en l'Inventari d'Explotacions Agràries Professionals de l'Horta de València, que es regula en la Llei de l'Horta de València.

c) Vinculació d'una superfície igual o superior a 5 fanecades en l'horta de grau 1 (H1) i de grau 2 (H2), i a 10 fanecades en l'horta de grau 3 (H3), que podrà estar formada per diverses parcel·les cadastrals o registrals discontínues. En el cas d'hortes de grau 1 i 2 les parcel·les vinculades hauran de situar-se en aquests àmbits; en l'horta de grau 3 hauran de situar-se en l'àmbit estricte del pla. Aquesta vinculació es farà constar al Registre de la Propietat.

d) Es localitzaran a les vores de la parcel·la o al costat de camins amb una separació màxima de 5 metres i, almenys, a 40 metres de qualsevol altra construcció.

e) Els murs seran de càrrega enlluïts, tàpies, murs de formigó o de rajola massissa de cara vista. Les cobertes seran inclinades, de teula plana o corba o de cobertes vegetals.

3. Les instal·lacions, construccions i obres vinculades al sector agropecuari, amb una superfície superior a 25 m² se situaran, en edificacions existents a l'entrada en vigor d'aquest pla, en l'horta de grau 1 (H1) i grau 2 (H2). En l'horta de grau 3 (H3), i amb caràcter restringit, aquestes edificacions seran possibles en construccions de nova planta. En aquest cas, la nova edificació complirà els requisits següents:

a) Informe de la conselleria competent en agricultura i desenrotllament rural.

b) Justificació que el sol·licitant és una empresa o persona que es dedica a l'agricultura de manera professional i es troba inscrita en l'Inventari d'Explotacions Agràries Professionals de l'Horta de València, que es regula en la Llei de l'Horta de València.

c) Vinculació d'almenys 20 fanecades, que podran estar formades per diferents parcel·les cadastrals o registrals discontínues, dins de l'àmbit estricte del pla. Aquesta vinculació es farà constar al Registre de la Propietat.

d) Almenys el 85 % de la parcel·la on se situa quedarà lliure d'edificació, construcció o ocupació i haurà de mantindre l- ús agrari.

e) Es localitzaran a les vores de la parcel·la i al costat de camins, amb una separació màxima de 5 a 10 metres i almenys, a 40 metres de qualsevol altra construcció.

f) S'ajustaran a la tipologia tradicional de la zona.

g) El sostre màxim de l'edificació o construcció serà del 10 % de la superfície de la parcel·la, i en cap cas podrà excedir de 300 m² en una sola planta. Amb caràcter excepcional, es podrà construir una superfície major sempre que es justifique mitjançant estudi agronòmic, i serà necessari l'informe de la conselleria competent en matèria de paisatge.

4. Les parcel·les es mantindran sense tancar. Amb caràcter excepcional es permet el tancament de parcel·les que se situen enfront de vies, camins i elements d'ús públic, i en este cas serà necessària una reculada mínima de 0,5 metres des de la fita del camí i una altura inferior a 150 cm, es realitzarà amb tancaments lleugers que garantisquen la permeabilitat visual i el pas de la fauna silvestre. En qualsevol cas, els murs de maçoneria o tàpies d'horts existents amb caràcter tradicional o històric s'hauran de preservar com a trets identitaris del paisatge tradicional de la zona.

|  |
| --- |
| La lletra a de l'apartat 2, la lletra a de l'apartat 3 i l'aparat 4 de l'article 38 es modifiquen pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Article 39. Hivernacles i instal·lacions de cultiu sota plàstic*

1. Es permeten instal·lacions de cultiu sota plàstic de caràcter estacional i amovible, no superiors a un metre d'altura.

2. Es permeten els hivernacles, amb caràcter temporal, però serà necessària en l'horta de grau 1 (H1) una superfície mínima de parcel·la de 3 fanecades i una ocupació màxima del 20 %; en horta de grau 2 (H2), una superfície mínima de parcel·la de 4 fanecades i una ocupació màxima del 30 %, i en horta de grau 3, (H3) la superfície mínima de parcel·la serà de 5 fanecades i l'ocupació màxima del 50 %. A més, independentment del tipus d'horta, s'hauran de complir els requisits següents:

a) Justificació que la persona sol·licitant és una empresa o persona que es dedica a l'agricultura de manera professional i es troba inscrita en l'Inventari d'Explotacions Agràries Professionals de l'Horta de València, que es regula en la Llei de l'Horta de València.

b) No s'admeten hivernacles a menys de 100 metres d'espais de valor natural ni a menys de 50 metres d'un element patrimonial catalogat.

c) L'altura màxima d'aquestes instal·lacions serà de 5 metres, i seran directament accessibles des de la xarxa de camins de l'Horta.

d) La canalització de les aigües.

e) La llicència que autoritze aquestes instal·lacions quedarà condicionada a l'obligació de desmuntar la instal·lació i restaurar la realitat física alterada en el temps màxim d'un any, comptador des del dia del cessament de l'activitat que ha requerit la instal·lació.

f) Es prohibeix l'ús d'hivernacles per a usos diferents als de cultius de planta viva.

*Article 40. Horts d'oci o socials*

1. Es permeten horts d'oci o socials com espais agraris de dimensions reduïdes que compleixen funciones productives d'autoconsum, ambientals, socials, de salut o culturals. En cap cas es considerarà una activitat agrària professional.

2. Se situaran de manera preferent en zones pròximes als nuclis urbans o dins del mateix casc urbà.

3. Els horts d'oci o socials en horta grau 1 i 2 (H1 i H2) seran d'iniciativa pública o municipals. Per a este fi, s'aprovaran bases reguladores de les condicions d'ús d'estes instal·lacions que inclouran criteris que promocionen la paritat de dones i hòmens. En horta grau 3 (H3) podran ser de caràcter privat.

4. La superfície vinculada d'accessos i aparcament per a horts d'oci o socials haurà de complir el que es disposa en l'article 37.4, a excepció de l'ocupació màxima, que serà del 50 %.

5. En cap cas interferiran l'activitat agrària habitual i la disposició de les unitats de cultiu respondrà a composicions ordenades i respectuoses amb els patrons del territori.

|  |
| --- |
| L'apartat 3 de l'article 40 es modifica pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Article 41. Rehabilitació i ampliació d'habitatges o construccions existents*

1. Es permet la rehabilitació i ampliació d'habitatges i edificacions amb tipologia d'habitatge legalment implantades a l'entrada en vigor del Pla o que siga possible la seua legalització en els termes que s'estableixen en aquest. La rehabilitació o ampliació haurà de destinar-se a ús residencial o a la implantació d'usos terciaris que contribuïsquen a la dinamització de l'Horta de València. Serà necessari el compliment dels requisits següents:

a) Manteniment o adequació a la tipologia tradicional, segons les disposicions que s'establisquen en el Catàleg del Pla d'Acció Territorial.

b) Rehabilitació de l'entorn, de manera que es mantinga i es potencie l'ús agrari.

c) Quan siga necessari un increment del volum edificat, no podrà superar el 20 % de la petjada d'edificació existent a l'entrada en vigor del Pla d'acció territorial quan es tracte d'edificis catalogats, i el 10 % quan es tracte d'edificis no catalogats. Estos increments no superaran els 200 metres quadrats. S'entén per petjada de l'edificació la superfície de terreny ocupada per l'edificació.

d) Elaboració d'un estudio d'integració paisatgística que serà informat per la conselleria competent en territori i paisatge amb caràcter previ a l'atorgament de la llicència municipal. En cas de rehabilitació d'habitatge en l'horta de grau 3 (H3), no serà necessari l'informe de la conselleria competent en territori i paisatge, a excepció de les rehabilitacions d'habitatges catalogats.

e) Hauran de comptar amb tractament d'aigües residuals.

2. En cap cas es permetrà el canvi a ús residencial d'edificacions que no tinguen tipologia d'habitatge, dedicades a altres usos i activitats, excepte en els enclavaments de recuperació de l'Horta.

3. En el cas d'àmbits que compten amb planejament municipal que ordene nuclis tradicionals legalment assentats en el medi rural, caldrà ajustar-se al que este disposa, en atenció a les seues peculiaritats específiques.

|  |
| --- |
| La lletra c de l'apartat 1 de l'article 41 es modifica i l'aparat 3 s'afig pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Article 42. Allotjaments turístics i establiments de restauració*

1. Es permet la implantació d'habitatges d'ús turístic, allotjaments turístics rurals i establiments de restauració.

2. En les hortes de grau 1 i 2 (H1 i H2) se situaran en edificis preexistents d'arquitectura tradicional, i en l'horta de grau 3 (H3), i amb caràcter restringit, podran situar-se en tot tipus de construccions, fins i tot en les de nova planta. En tot cas, les actuacions respectaran la trama viària, la xarxa de reg i les condicions de la parcel·lació tradicional, i la parcel·la lliure d'edificació haurà de destinar-se a ús agrari i mantindre's en bon estat de cultiu.

3. Quan s'implanten sobre edificacions existents i siga necessari un increment del volum edificat, no podran superar el 20 % de la petjada de l'edificació existent a l'entrada en vigor del Pla d'acció territorial si es tracta d'edificis catalogats, i al 10 % si es tracta d'edificis no catalogats. Els increments esmentats no superaran els 200 metres quadrats.

4. Els paràmetres urbanístics de les noves edificacions seran els que s'estableixen en la legislació urbanística vigent en matèria de sòl no urbanitzable.

5. [Suprimit]

6. [Suprimit]

|  |
| --- |
| Els apartats 5 i 6 de l'article 42 se suprimixen pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Article 43. Dotacions*

1. Es permet en tot l'àmbit del Pla la implantació de cementeris públics i infraestructures en les condicions establertes en el títol VI d'aquesta normativa

2. En horta grau 3 (H3) es permeten les dotacions esportives, recreatives, educatives, culturals i científiques, sanitàries i assistencials, residencials dotacionals, administratives i institucionals. En horta grau 1 i 2 (H1 i H2) estes dotacions únicament es permeten en edificació existent a l'entrada en vigor d'este pla, que podrà ampliar-se justificadament com a màxim en un 20 % de la seua superfície construïda quan es tracte d'edificacions catalogades i en un 10 % per a la resta.

Les ampliacions sobre edificacions catalogades s'ajustaran al que es preveu en el seu corresponent catàleg, i es podrà superar el 20 % assenyalat sempre que es justifique que l'ampliació s'adequa a la fitxa del bé i a la resta de determinacions normatives del catàleg.

Amb caràcter excepcional es permeten aparcaments dissuasius vinculats a estacions de transport públic d'alta capacitat i prestacions, i que necessàriament hauran de comptar amb aparcaments per a bicicletes i executar-se sense pavimentació o, justificadament, utilitzant paviments permeables. En horta grau 1 i 2 (H1 i H2) la seua superfície serà de 2.000 m².

3. Les zones verdes que s'implanten en l'àmbit de l'horta protegida hauran de compatibilitzar l'ús públic amb el manteniment de l'activitat agrària.

4. La implantació de dotacions exigirà la prèvia definició dels paràmetres següents:

a) En cas d'implantar-se en edificacions existents, seran s'hi aplicaran les determinacions establertes en l'article 41 d'aquesta normativa.

b) En cas d'implantar-se en noves edificacions, hi seran aplicable les determinacions establertes en la legislació urbanística vigent en matèria de sòl no urbanitzable, amb les particularitats següents:

1r) Altura màxima: 2 plantes (PB+1) i un màxim de 8 metres d'altura de cornisa.

2n) Realització les obres de connexió a les xarxes d'infraestructures o serveis necessaris.

|  |
| --- |
| L'apartat 2 de l'article 43 es modifica pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Article 44. Activitats hípiques*

En horta de grau 1 (H1) es prohibeix la implantació de noves instal·lacions hípiques; en horta de grau 2 i 3 (H2 i H3) es permeten aquestes instal·lacions sempre que estiguen relacionades amb l'ús públic sostenible de l'Horta, el recreatiu i el tradicional esportiu i productiu i complisquen els requisits següents:

a) En el cas d'horta de grau 2 (H2), la superfície de les instal·lacions no superarà els 300 m² i la parcel·la on s'implante serà superior a 6 fanecades.

b) En horta de grau 3 (H3), la superfície de les instal·lacions podrà ser major fins a un límit de 500 m² i la parcel·la on s'implante serà superior a 12 fanecades si la superfície de les instal·lacions supera els 300 m².

c) Es farà constar la vinculació de les superfícies indicades en els apartats anteriors al Registre de la Propietat.

d) L'altura màxima d'aquestes instal·lacions serà de 5 metres.

e) No s'admetran instal·lacions hípiques a menys de 100 metres de les àrees de valor natural ni a menys de 50 metres d'elements patrimonials catalogats. Sense perjudici d'això, haurà de respectar-se la normativa vigent en matèria de distàncies a altres usos i activitats.

f) L'ordenació de l'activitat respectarà el patró territorial dels elements estructuradors de l'Horta.

g) Hauran d'establir-se les mesures necessàries per a garantir la seua compatibilitat amb els usos existents en la zona.

*Article 45. Activitats de cria d'animals*

Les instal·lacions per a la cria comercial d'animals només seran admissibles en l'horta de grau 3 (H3), i hauran de complir els requisits següents:

a) La superfície màxima d'ocupació en planta serà de 500 m².

b) La parcel·la mínima serà de 3 fanecades. Es farà constar la vinculació de la superfície al Registre de la Propietat.

c) L'edificació ocuparà com a màxim el 5 % de la parcel·la.

d) L'altura màxima de les instal·lacions serà de 5 metres.

e) Hauran d'establir-se les mesures necessàries per a garantir la seua compatibilitat amb els usos existents en la zona.

*Article 46. Usos i activitats permesos als espais de valor natural*

1. Els usos i activitats permesos en els espais de valor natural seran els que s'inclouen en les normes que els regulen o en els instruments d'ordenació i gestió que es preveuen en la legislació ambiental.

2. Quan no compten amb aquests instruments, seran compatibles els usos agraris adaptats a les característiques ecològiques d'aquests espais. La implantació de qualsevol altre ús haurà de ser informada per l'òrgan de la Generalitat amb competències en espais naturals.

*Article 47. Usos i activitats permesos als espais de connexió*

Els usos i activitats permesos als espais de connexió hauran de garantir la continuïtat dels ecosistemes, la connexió visual, i el desplaçament de persones i d'espècies de flora i fauna. Queden prohibides les construccions de nova planta o qualsevol altre element que impedisca o obstaculitze de manera significativa la connexió visual, ecològica o funcional.

CAPÍTOL II

Condicions generals i procediment per a la implantació

d'usos i activitats permesos

*Article 48. Condicions generals d'implantació de nous usos i activitats*

Les edificacions o construccions de nova planta que s'autoritzen en l'àmbit del Pla d'acció territorial per a implantar usos i activitats, comptaran amb sistemes de proveïment d'aigua potable, sanejament i depuració d'aigües residuals, i recollida i gestió de residus. No s'admetrà l'abocament a fosses sèptiques. L'abocament s'haurà de fer a la xarxa municipal o bé a un depuradora individualitzada homologada o a un depòsit impermeable de recollida de llots, per gestor autoritzat i tractament en instal·lacions destinades a aquest efecte.

*Article 49. Condicions d'implantació d'activitats terciàries*

La implantació d'usos i activitats terciàries en l'àmbit d'este pla comportarà una obligació per al promotor, que serà definida pels ajuntaments corresponents d'entre les següents, podent establir-se una combinació d'estes:

a) Vinculació a l'activitat d'una superfície d'horta en producció localitzada en el mateix grau d'horta que l'activitat terciària. En tot cas, la vinculació es farà constar en el registre de la propietat i tindrà una superfície mínima d'una unitat de treball agrari (UTA), tot i que podrà exigir-se'n una superior en funció de l'ocupada per l'activitat terciària.

b) Imposició d'un cànon d'ús i aprofitament en benefici de l'ajuntament, integrant-se en el patrimoni municipal del sòl.

c) Execució de projectes de dinamització o recuperació de l'activitat agrària en el mateix grau d'horta que l'activitat terciària.

d) Utilització o venda de productes de l'Horta en l'activitat terciària.

|  |
| --- |
| L'article 49 es modifica pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Article 50. Condicions d'integració paisatgística de les edificacions*

Els ajuntaments han d'aprovar una ordenança en la qual s'establisquen mesures d'integració paisatgística de les edificacions a l'Horta de València. Amb caràcter previ a la seua aprovació, haurà de ser informada per la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i paisatge. Mentre s'aproven, s'estableixen els següents criteris d'integració:

a) Es prohibeix la construcció d'elements atípics, impropis o els falsos històrics, especialment les torres de nova construcció annexes a edificis existents.

b) S'utilitzaran materials tradicionals amb una carta de color pròpia del lloc, en la qual dominaran els colors blancs, terrosos, ocres o almangra.

c) Els acabats seran tradicionals: de fàbrica de rajola cara vista, fàbrica mixta de maçoneria i rajola, d'arrebossat amb morters de calç i pòrtland. Els morters i emblanquinats seran dels colors indicats en l'apartat anterior.

d) Les cobertes seran de teula corba o plana, i els ràfecs, de fusta o d'obra de rajola cara vista o revocada; s'admeten les balustrades sobre coberta en les solucions més eclèctiques.

e) Les volades seran obertes i lleugeres.

f) La ceràmica es limitarà a les pollegueres de portes, finestres o intradós de balcons, així com als panells típics de la cultura de l'Horta.

g) Es permeten rètols o anuncis pintats sobre façana de grandària adequada perquè es puguen llegir des de 20 metres de distància. També es permet la col·locació d'elements opacs perpendiculars al pla de la façana, no lluminosos ni retroil·luminats, de 70 cm de vol màxim i 0,40 m² de superfície.

h) S'analitzaran els elements arboris pròxims als edificis existents o de nova construcció, i es preservaran els que siguen tradicionals de l'àmbit.

i) Les tanques o tàpies seran com a màxim de 80 cm en murs cecs, mentre que els tancaments lleugers transparents podran arribar a una altura de 150 cm, acompanyats de vegetació.

j) En les zones d'influència de vents salins es permetran tancaments amb funció de paravent amb plantes vives típiques i tradicionals de la zona. L'alçària estarà limitada a la finalitat de protecció agrària, no impedirà la percepció del paisatge de l'entorn i en cap cas superarà els 150 cm.

k) Es prohibeix la construcció de jardins amb tanques i adossats a la construcció amb l'excepció d'aquells que estiguen catalogats o presenten un interés històric i cultural demostrable.

*Article 51. Procediment d'autorització d'usos i activitats*

1.Tots els usos i activitats en l'àmbit de l'Horta s'autoritzaran mitjançant l'atorgament de la corresponent llicència municipal, que requerirà, a més dels informes establits en la legislació sectorial, un informe preceptiu de les conselleries competents en agricultura i desenrotllament rural i ordenació del territori i paisatge en els termes establits en este pla, havent d'analitzar la compatibilitat amb els seus objectius. En aquells supòsits en què l'ús i activitat s'implante en la zona de domini públic maritimoterrestre i les seues servituds legals, es procedirà segons la normativa sectorial vigent en matèria de costes.

2. El procediment per a la implantació de dotacions és el previst en la legislació urbanística per a plans especials.

3. El procediment per al desenvolupament de sectors i enclavaments de recuperació de l'Horta és el previst en la Llei de l'Horta de València i en aquest pla.

|  |
| --- |
| L'apartat 1 de l'article 51 es modifica pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

TÍTOL V

El sistema d'assentaments urbans de l'Horta de València

*Article 52. Directrius de creixement urbanístic per als plans generals estructurals*

Les directrius de creixement establertes pel Pla d'acció territorial són les següents:

a) Fomentar les actuacions de rehabilitació i reciclatge de teixits urbans preexistents enfront de nous desenvolupaments.

b) Prioritzar els models de creixement compacte davant dels de creixement dispers, per tal de reduir al màxim el perímetre de contacte de l'horta amb els nuclis urbans.

c) Evitar els desenvolupaments aïllats i desconnectats, així com els tentaculars, al llarg de vies de comunicació.

d) Dissenyar els eixamples de les poblacions de l'Horta a partir dels teixits urbans de l'estructura territorial existent, amb l'objectiu de protegir la identitat dels nuclis i separar-los mitjançant elements de la infraestructura verda per a evitar la formació de continus urbanitzats.

e) Assegurar la permeabilitat de les infraestructures lineals per a donar continuïtat a la infraestructura verda i facilitar l'accés públic a l'horta.

f) Garantir la transició i integració visual de l'horta amb la ciutat mitjançant l'adequat tractament de les zones de vora i l'ús de tipologies edificatòries i d'alçàries concordes amb les preexistents.

g) Programar de manera temporal i espacial el sòl adjacent a l'horta que siga necessari per a satisfer les demandes poblacionals i econòmiques reals, per tal de garantir que la implantació de dotacions i infraestructures es produïsca de manera racional i coherent.

h) Amb caràcter excepcional, admetre usos industrials dins de les zones rurals comunes i com a ampliació dels que ja estan implantats.

i) Fomentar la reconversió i el canvi d'ús de les àrees industrials adjacents a l'horta a usos residencials, terciaris i dotacionals.

j) Fomentar la preservació i la posada en valor dels elements que componen el model d'ús públic del Pla d'acció territorial a través dels plans generals estructurals.

k) Connectar les àrees verdes urbanes que hi ha amb la xarxa d'itineraris i amb la xarxa etnogràfica definida en aquest pla.

l) Preservar i posar en valor els recursos paisatgístics que es proposen en el Catàleg de Proteccions.

*Article 53. Directrius d'integració ambiental i paisatgística*

Les directrius d'integració ambiental i paisatgística establertes pel Pla d'acció territorial són les següents:

a) Restaurar les àrees de l'Horta degradades.

b) Dissenyar les vores urbanes amb l'horta ajustant-les a l'estructura parcel·lària i a les sendes principals.

c) Establir els límits entre el sòl en situació bàsica de rural i l'urbanitzat per a minimitzar efectes de vora no desitjats.

d) Impedir l'accés indiscriminat de vianants a les zones agràries i l'aparició de zones degradades no compatibles amb l'agricultura.

e) Regular la connectivitat física i potenciar l'accessibilitat visual al paisatge a través de la implantació de punts d'accés controlats a l'horta connectats als camins històrics i la ubicació de punts d'observació en la vora o el traçat de recorreguts perimetrals no motoritzats.

f) Es procurarà materialitzar les reserves de sòls dotacionals destinades a zones verdes en les zones més pròximes a l'horta.

g) L'edificabilitat, l'alçària i les tipologies edificatòries dels sòls que es desenvolupen en la vora urbana seran similars als del seu entorn, i se'n reduirà gradualment l'alçària i volumetria cap a l'horta. En tot cas, s'haurà d'evitar la formació de patrons continus i uniformes.

h) En els estudis de paisatge dels plans generals estructurals, es delimitaran les zones d'afecció paisatgística al fet que es visualitzen des dels principals punts d'observació. En aquestes zones es podran imposar condicionants al desenvolupament urbanístic que regulen la forma, orientació i alçària dels edificis o altres paràmetres necessaris per a conservar-los i posar-los en valor.

i) Fomentar la continuïtat territorial de la infraestructura verda en els espais lliures d'edificació entre els nuclis urbans, que hauran de mantindre's en producció. Quan no siga viable, es proposaran usos alternatius per a mantindre aquest caràcter.

j) Fomentar, facilitar i impulsar el desenvolupament de l'activitat agrària competitiva i compatible amb la protecció ambiental i paisatgística de l'Horta.

*Article 54. Actuacions urbanístiques a l'Horta de València*

1. El planejament municipal podrà establir nous creixements urbanístics en les zones rurals comunes i en les zones de concentració d'edificació dels sectors de recuperació d'horta en els termes establerts en la Llei de l'Horta de València i en aquest pla.

2. Els enclavaments de recuperació de l'Horta mantindran la seua classificació i zonificació com a sòl no urbanitzable protegit.

3. Els nuclis pedanis inclosos en l'àmbit de l'Horta es podran acollir al que disposa la legislació vigent en matèria d'urbanisme, territori i paisatge per als nuclis urbans tradicionals de municipis d'escàs creixement. La delimitació de les unitats d'actuació aïllada requeriran informe de la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i paisatge.

*Article 55. Zones rurals comunes*

Les zones rurals comunes són aquelles que conserven la classificació i zonificació establertes pel planejament estructural de cada municipi i estan representades gràficament en els plans d'ordenació. Qualsevol modificació de planejament que es duga a terme en les zones rurals comunes, haurà de sotmetre's a les determinacions establertes en la legislació vigent en matèria d'avaluació ambiental.

*Article 56. Enclavaments de recuperació de l'Horta de València. Tramitació i declaració*

1. La Llei de l'Horta de València defineix i estableix les característiques dels enclavaments de recuperació. Aquest pla estableix una relació i localització dels àmbits que poden ser declarats enclavaments de recuperació, sense perjudici que els ajuntaments puguen proposar nous àmbits en els termes establerts en la Llei de l'Horta de València. En qualsevol cas, els enclavaments hauran de tindre una superfície mínima per a recuperar com a horta productiva d'1 fanecada i acreditar que l'estat de degradació era previ a l'aprovació d'aquest pla.

2. Els ajuntaments podran sol·licitar, d'ofici o a instàncies de part, la declaració d'enclavament de recuperació per a terrenys que complisquen amb les condicions establides en la Llei de l'Horta de València. La sol·licitud haurà d'anar acompanyada d'una memòria descriptiva de les obres i actuacions que s'han de dur a terme a escala d'avantprojecte i d'una memòria econòmica per tal de justificar els condicionants que s'estableixen en la llei.

3. El departament competent en matèria d'ordenació de territori i paisatge analitzarà la sol·licitud i elaborarà un informe sobre la viabilitat de la proposta d'enclavament de recuperació atenent els informes sectorials necessaris i el tràmit d'audiència a les persones interessades. La declaració d'enclavament de recuperació de l'Horta de València s'efectuarà per una resolució de la persona titular de la conselleria amb competències en ordenació del territori i paisatge.

4. Els ajuntaments tramitaran i aprovaran els instruments urbanístics necessaris per a l'execució de l'enclavament de recuperació.

5. Els enclavaments establerts en els plànols d'ordenació d'aquest pla acrediten la degradació preexistent de les parcel·les afectades a l'efecte de la possible declaració d'aquestes.

|  |
| --- |
| L'apartat 3 de l'article 56 es modifica pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Article 57. Sectors de recuperació de l'Horta de València. Delimitació i tramitació*

1. La Llei de l'Horta de València defineix i estableix les característiques dels sectors de recuperació. En els plànols d'ordenació d'aquest pla es localitzen els àmbits dels sectors i una relació en la qual es defineix la superfície del sector, l'edificabilitat bruta màxima, la superfície màxima en què es localitzarà la transformació urbanística i els usos compatibles, i s'estableix la següent relació de sectors i paràmetres associats:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | *Superfície del sector (m²)* | *Edificabilitat bruta (m²st)* | *Zones urbanitzades (m²s)* | *Usos compatibles* |
| Massalfassar | 74.499 | 18.625 | 24.432 | residencial, terciari |
| Sedaví | 243.402 | 80.323 | 76.229 | residencial, terciari |
| Torrent | 154.900 | 46.470 | 46.956 | terciari |
| El Puig de Santa Maria | 1.769.268 | 247.698 (353.854\*) | 528.801 (583.858\*) | residencial, terciari |
| València | 208.555 | 68.823 | 51.277 | residencial, terciari |

  

2. La tramitació dels plans que delimiten i ordenen els sectors de recuperació s'efectuarà d'acord amb el que s'estableix en el títol III del llibre I de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.

3. En els municipis on es localitze un sector de recuperació de l'Horta, la suma de la superfície urbanitzada del sector i de la zona rural comuna, si s'escau, no podrà superar la suma dels índexs d'ocupació màxima de sòls de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana.

4. En el supòsit del sector de recuperació de l'Horta del Puig de Santa Maria, s'admet com a alternativa l'opció marcada amb asterisc, condicionada a l'obtenció pública i gratuïta de l'aiguamoll contigu al sector i representat gràficament en els plànols d'ordenació. L'elecció d'aquesta opció requerirà informe de la conselleria competent en matèria de medi ambient sobre la idoneïtat o no d'obtindre aquests terrenys.

TÍTOL VI

Directrius d'integració paisatgística

de les infraestructures a l'Horta

CAPÍTOL I

Determinacions de caràcter general

*Article 58. Definició del sistema d'infraestructures*

A l'efecte del Pla d'acció territorial, s'entén per sistema d'infraestructures el format per:

a) Infraestructures viàries i ferroviàries.

b) Infraestructures de transport d'energia i xarxa de telecomunicacions.

c) Infraestructures hidràuliques i elements associats.

d) Infraestructures de producció d'energies renovables.

*Article 59. Objectius generals de la integració paisatgística del sistema d'infraestructures*

Els objectius generals d'implantació de noves infraestructures són els següents:

a) Integrar-les en la morfologia del territori i del paisatge. Per a això s'haurà de:

1r) Evitar la fragmentació del territori i la degradació de l'espai agrari.

2n) Mantindre la connectivitat funcional o visual del paisatge i evitar l'efecte barrera entre els diferents espais que integren la infraestructura verda.

3r) Evitar o minimitzar els efectes negatius de les infraestructures sobre elements definidors del paisatge com el patrimoni hidràulic, arquitectònic i etnològic, el parcel·lari, i els camins.

4t) Evitar actuacions que dificulten l'activitat agropecuària, en particular el cultiu de la terra, la gestió de la xarxa hidràulica i l'accessibilitat a les parcel·les de l'Horta.

b) Posar en valor els recursos paisatgístics. Per a això s'haurà de:

1r) Protegir les vistes cap a l'horta des dels principals eixos de comunicació.

2n) Afavorir la relació de les infraestructures de mobilitat amb l'ús públic de la infraestructura verda.

3r) Senyalitzar els espais d'interés de l'Horta.

*Article 60. Directrius generals per a la integració paisatgística del sistema d'infraestructures*

1. Les directrius generals per a la integració paisatgística del sistema d'infraestructures són les següents:

a) Preservar les unitats territorials i de paisatge de l'Horta evitant la fragmentació i la compartimentació de l'espai agrari.

b) Procurar l'agrupació de les infraestructures lineals en passadissos o corredors, per tal d'evitar la creació successiva de l'efecte barrera i la formació de bosses d'horta residuals.

c) Mantindre les relacions funcionals i visuals dels elements patrimonials i de paisatge. Per a això s'ha de:

1r) Evitar el confinament i la descontextualització d'elements patrimonials.

2n) Impedir el tall de séquies i camins, per tal de mantindre la continuïtat de la xarxa d'itineraris i camins.

3r) Minimitzar l'afecció al parcel·lari, mitjançant l'adaptació a les directrius principals del paisatge i a la inclinació natural del terreny.

4t) Impedir l'ocultació d'àrees de l'Horta, amb l'objectiu d'evitar la instal·lació de qualsevol tipus de pantalla que modifique les condicions de visualització del paisatge o incrementen la fragmentació de l'Horta.

5é) Millorar l'accessibilitat física i visual als recursos paisatgístics.

6é) Integrar els elements de la infraestructura en el paisatge de l'Horta, en particular aquells que tenen més rellevància visual com els talussos, els taulers de ponts, les lluminàries, els senyals i els sistemes de vegetació.

d) Dur a terme un tractament paisatgístic del disseny de la infraestructura.

e) Assegurar la permeabilitat de les infraestructures per a afavorir el trànsit de persones, vehicles i animals, i garantir la continuïtat dels ecosistemes.

2. Les modificacions d'infraestructures existents han de minimitzar l'ocupació de superfície d'horta i l'afecció al patrimoni hidràulic, arquitectònic i etnològic, als camins i al parcel·lari, i s'han d'adaptar els traçats i les ubicacions que hi haja.

CAPÍTOL II

Directrius per a la integració paisatgística

de les infraestructures viàries i ferroviàries

*Article 61. Tipologia d'infraestructures viàries a l'efecte del Pla d'acció territorial*

El Pla d'acció territorial estableix els següents tipus de carreteres en funció de la relació d'aquestes amb el paisatge de l'Horta:

a) Autopistes, autovies i vies d'alta capacitat.

b) Vies de distribució que discorren per espais agraris sensibles.

c) Xarxa de camins rurals, sendes i vies pecuàries.

*Article 62. Autopistes, autovies i vies d'alta capacitat*

1. Les autopistes, autovies i vies d'alta capacitat són les principals infraestructures viàries que discorren per l'àrea metropolitana de l'Horta de València.

2. Les condicions exigibles a aquest tipus d'infraestructures són les següents:

a) Actuar com a element de contenció dels creixements urbans quan configuren una vora de separació entre els espais urbans i rurals.

b) Millorar la integració de l'horta amb la ciutat mitjançant la connexió dels viaris de vora amb els principals elements de la xarxa viària de l'Horta, per tal de preservar les condicions funcionals i visuals transversals a la via.

c) Disposar d'un itinerari per al trànsit de vianants i ciclistes paral·lel a la via en el qual es puguen localitzar punts de trobada i miradors sobre l'Horta.

d) Posar en valor el paisatge a través de la senyalització específica, per tal de preservar les vistes més rellevants cap a l'horta.

*Article 63. Vies de distribució que discorren per espais agraris sensibles*

1. Les vies de distribució són les carreteres que comuniquen les poblacions de l'Horta entre si, amb l'interior i amb la costa. Algunes d'aquestes vies discorren sobre la traça de camins històrics.

2. Les condicions exigibles a aquest tipus d'infraestructures són les següents:

a) Disposar de sistemes de regulació de trànsit, per tal d'adequar els fluxos de circulació al caràcter rural de la via.

b) Reduir la implantació de dotacions, instal·lacions i serveis al costat de la via, evitant les que afavorisquen processos de conurbació i dificulten l'accessibilitat a les àrees d'horta.

c) Evitar la il·luminació contínua d'aquestes vies al seu pas per l'horta.

d) Potenciar la mobilitat sostenible fomentant el trànsit de vianants i ciclistes.

e) Posar en valor el paisatge a través de senyalització específica i així preservar les vistes més rellevants.

*Article 64. Xarxa de camins rurals, sendes i vies pecuàries*

1. La xarxa de camins rurals i sendes està integrada per aquells que es destinen a l'ús agrari i donen accés a parcel·les i habitatges rurals.

2. Les condicions exigibles a aquest tipus d'infraestructures són les següents:

a) Restringir l'accessibilitat per a preservar la funcionalitat d'aquestes.

b) Mantindre els vials existents i evitar la supressió o canvis de traçat que desvirtuen la funcionalitat agrària d'aquests.

c) Respectar l'estructura parcel·lària i valorar les preexistències, com portes de reg o fites, entre altres.

d) En les zones públiques, els camins es faran de terra millorada llevat que, amb una justificació prèvia, s'aconselle un solat continu de rodament per a trànsit semipesant. En les parcel·les privades, els camins han de ser, necessàriament, de sòls disgregats, d'alber, de graves, de terra millorada o d'altres semblants.

3. El tractament de les vies pecuàries ha d'ajustar-se al que s'estableix en la legislació vigent en aquesta matèria.

*Article 65. Condicions exigibles a les noves infraestructures viàries*

1. A més de les condicions exigibles en funció del tipus de via i de les generals assenyalades en l'article anterior, per a les noves infraestructures viàries s'exigiran les següents determinacions:

a) Adaptar el traçat a la delimitació de les unitats territorials i de paisatge de l'Horta per a evitar la fragmentació d'aquestes.

b) Les que discórreguen al costat de vores urbanes han de complir els següents criteris:

1r) Dissenyar una secció asimètrica que incorpore un passeig mirador o un punt de trobada en la vora en contacte amb l'horta que permeta la connexió amb la xarxa de camins tradicionals.

2n) Assegurar la permeabilitat entre els nuclis urbans i l'horta per a afavorir-ne el passeig de vianants i la connexió visual i funcional.

c) Tindran caràcter urbà quant a les restriccions de velocitat i condicionants tècnics associats, es prioritzaran els encreuaments a nivell i es minimitzarà l'ocupació de sòl agrari.

d) Incorporar vies per als vianants o ciclistes.

2. A més de les condicions generals exigibles per a les infraestructures viàries, les línies ferroviàries han de complir les següents determinacions:

a) Tractar paisatgísticament les interseccions amb altres infraestructures de comunicació.

b) Evitar elevacions de la plataforma d'aquestes que impedisquen la percepció de l'horta.

c) Dur a terme un tractament de talussos d'acord amb el paisatge i incorporar vies de bicicletes i vianants que discórreguen al costat del peu d'aquests.

CAPÍTOL III

Criteris d'integració paisatgística per a altres infraestructures

*Article 66. Infraestructures de transport d'energia i telecomunicacions*

1. En l'àmbit del Pla d'acció territorial les noves línies elèctriques que discórreguen per l'Horta hauran de ser soterrades amb caràcter preferent. Les subestacions, els transformadors o altres elements de suport a les línies elèctriques s'integraran adequadament en el paisatge. Es duran a terme plans de soterrament de les infraestructures existents.

2. La ubicació i el disseny de les antenes, dels repetidors de les instal·lacions de telecomunicació i dels elements annexos s'integraran en el paisatge, per tal de fomentar l'ús compartit de les infraestructures per a reduir-ne l'impacte. Aquestes instal·lacions no se situaran a menys de 100 metres de les àrees de valor natural, ni a menys de 50 metres d'elements patrimonials catalogats.

|  |
| --- |
| L'apartat 1 de l'article 66 es modifica pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Article 67. Les infraestructures hidràuliques i els seus elements associats*

A més de les condicions generals establertes en l'article 61, les infraestructures hidràuliques han de complir les següents determinacions:

a) Les séquies podran ser objecte de millora o condicionament, amb el compliment dels següents requisits:

1r) Es respectarà l'estructura parcel·lària i es valoraran les preexistències com portes de reg o fites, entre altres.

2n) Amb caràcter general, els caixers de les séquies es construiran de manera tradicional i es reutilitzarà el material preexistent. Es justificaran com cal aquells punts en què siga necessària la utilització de noves tècniques o materials.

3r) Amb caràcter general, queda prohibit el revestiment, intubació o soterrament de les séquies. Es justificaran com cal aquells punts en què siga necessari dur a terme qualsevol d'aquestes tres accions.

b) Els llits de nova planta hauran de:

1r) Minimitzar la superfície d'horta ocupada i adaptar-ne la secció hidràulica.

2n) Fer un tractament paisatgístic de la infraestructura.

3r) Incorporar vies per als vianants o ciclistes que discórreguen al costat d'aquest.

c) Les actuacions en llits naturals hauran de:

1r) Preservar el caràcter natural com a corredor ecològic.

2n) Conservar i posar en valor el patrimoni cultural associat.

3r) Potenciar-ne la funció d'itinerari per al trànsit de vianants i de ciclistes.

d) S'admet la reforma i ampliació de les infraestructures de sanejament i depuració d'aigües existents a l'entrada en vigor d'aquest pla. L'ampliació s'efectuarà en aquells àmbits que afecten en menor mesura els valors de l'Horta i maximitzen el compliment dels objectius d'aquest pla. Les noves només es permeten a horta grau 3 (H3).

*Article 68. Les infraestructures de generació d'energia elèctrica*

1. En l'àmbit del Pla d'acció territorial, no es podran implantar instal·lacions destinades a la generació d'energia elèctrica excepte les que s'indiquen en aquest article.

2. Es podran instal·lar sistemes de generació per a autoconsum en edificacions. Les instal·lacions es dissenyaran de manera que queden integrades en la construcció, es limite la visibilitat d'aquestes i produïsquen una mínima afecció al paisatge.

TÍTOL VII

Ús públic de l'Horta de València

*Article 69. Els elements dinamitzadors de l'activitat terciària a l'Horta de València*

1. Es consideren elements que contribueixen al desenvolupament d'activitats terciàries a l'Horta els següents:

a) Portes d'entrada

b) Itineraris verds

c) Vies pecuàries

d) Punts de trobada i miradors

e) Museus vius

f) Alqueries escola

g) Centres de formació professional vinculats a l'horta

h) Xarxa de mercats agraris locals

i) Xarxa gastronòmica

2. Els plans generals estructurals completaran les previsions del Pla d'acció territorial, identificaran les àrees adequades per a la ubicació d'aquests elements i efectuaran les corresponents reserves de sòl.

*Article 70. Portes d'entrada*

1. Les portes d'entrada són àrees d'accés a l'horta localitzades en punts estratègics dins del sòl urbà consolidat. El disseny d'aquestes s'adaptarà a l'entorn i al paisatge i s'hi fomentarà l'ús de mitjans no motoritzats a l'horta.

2. Les portes d'entrada a l'horta es caracteritzen per l'accessibilitat, la intermodalitat, la disponibilitat d'equipaments i serveis i per ser punts d'informació de l'Horta.

3. El Pla d'acció territorial proposa diverses portes d'entrada a l'horta, la localització de les quals és orientativa. Aquestes es grafien en els plànols d'ordenació, sense perjudici que els ajuntaments puguen proposar-ne d'altres.

*Article 71. Itineraris verds*

1. El Pla d'acció territorial preveu la creació d'una xarxa d'itineraris verds que millore l'accessibilitat, el coneixement i el gaudi públic de l'Horta, cosa que articularà els nuclis urbans, les àrees recreatives i els espais d'interés.

2. La xarxa d'itineraris verds posa en valor els trets característics del paisatge. Està formada per:

a) Una xarxa principal de connectivitat metropolitana integrada per camins per a vehicles no motoritzats dissenyats segons criteris de mobilitat sostenible que connecten els nuclis de l'Horta i discorren per vies de comunicació i vores urbanes en la part més gran del seu recorregut, així com per vies pecuàries.

b) Xarxa etnogràfica integrada per camins que es recolzen sobre els traços històrics ja existents i que condueixen als espais d'interés cultural i paisatgístic de més interés.

3. La xarxa d'itineraris verds de l'Horta no interferirà en les tasques agràries, preservarà els espais productius i posarà en valor els principals recursos paisatgístics. Aquesta xarxa d'itineraris es troba representada gràficament amb caràcter orientatiu en els plànols d'ordenació.

*Article 72. Punts de trobada i miradors*

1. Els punts de trobada són llocs integrats en la xarxa d'itineraris verds, situats en espais amb un elevat potencial per a l'ús turístic i recreatiu. Hauran de tindre una incidència mínima sobre la superfície i l'activitat agràries.

2. Els punts de trobada, per la condició d'àrea recreativa d'aquests, disposaran d'arbratge d'ombra, de mobiliari urbà per al descans i de senyalització informativa dels elements d'interés més propers. Amb caràcter general, es localitzaran en sòl públic i no podran tindre una superfície superior a 40 m². El Pla d'acció territorial proposa, amb caràcter orientatiu, diferents punts de trobada en els plànols d'ordenació.

3. En els punts de dominància visual i amb vistes de valor perceptiu, s'hi habilitaran miradors per a la contemplació del paisatge, els quals estan assenyalats, amb caràcter orientatiu, en els plànols d'ordenació.

*Article 73. Museus vius*

El Pla d'acció territorial proposa crear una xarxa de cooperació entre els museus vinculats amb l'Horta. La seua regulació serà establida per la conselleria competent en cultura. Com a mínim, formaran part d'esta xarxa:

a) El Museu Valencià d'Etnologia (València).

b) El Museu de l'Horta (Almàssera).

c) El Museu de l'Horta Sud Josep Ferrís March (Torrent).

d) El Museu de l'Orxata i de la Xufa (Alboraia).

e) El Museu de l'Arròs (València).

f) El Museu d'Història de València (València).

g) El Museu del Col·legi de l'Art Major de la Seda (València).

h) L'Agromuseu de Vera (València).

|  |
| --- |
| L'article 73 es modifica pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Article 74. Alqueries escola*

1. El Pla d'acció territorial proposa crear alqueries o barraques escola com un programa didàctic dirigit a escolars i al públic en general amb la finalitat de transmetre els valors de l'Horta. La seua regulació serà establida per la conselleria competent en educació.

2. Les activitats que es desenvoluparan a les alqueries escola seran tallers de jocs i activitats típiques de l'Horta, cursos de cuina tradicional i contemporània amb productes de la zona i tallers per a conéixer l'estil de vida, les eines i les maneres de cultivar la terra, entre altres.

3. Les alqueries escola s'instal·laran a les construccions existents, i s'hi aplicarà el que s'indica en el títol IV d'aquest pla.

|  |
| --- |
| L'apartat 1 de l'article 74 es modifica pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Article 75. Centres de formació professional vinculats a l'Horta*

La conselleria competent en matèria d'educació impulsarà la formació permanent i reglada de professionals agraris amb especial recalcament en les noves tecnologies i en les pràctiques tradicionals del cultiu hortofructícola, així com les seues vinculacions amb l'Horta de València.

|  |
| --- |
| L'article 75 es modifica pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Article 76. Xarxa de mercats agraris*

En l'àmbit municipal s'impulsarà una xarxa de mercats agraris en què es vendran productes típics de l'Horta, especialment els de temporada i els tradicionals.

|  |
| --- |
| L'article 76 es modifica pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Article 77. Xarxa gastronòmica*

1. En l'àmbit municipal s'impulsarà una xarxa gastronòmica, amb la finalitat de promoure la gastronomia tradicional de l'Horta de València, realitzant activitats encaminades a impulsar el seu coneixement i difusió a escala nacional i internacional.

2. Els establiments de restauració que s'integren en la xarxa gastronòmica quedaran subjectes a les determinacions establertes en l'article 42 d'aquesta normativa.

3. Es fomentarà el consum de productes frescos de l'Horta en col·legis, hospitals, restaurants i altres centres públics o privats de pública concurrència, en els termes establerts per la normativa sobre responsabilitat social corporativa.

|  |
| --- |
| L'apartat 1 de l'article 77 es modifica pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Article 78. Senyalització*

1. La conselleria competent en agricultura i desenrotllament rural realitzarà un pla de senyalització de les principals infraestructures i elements de l'Horta de València.

2. La senyalització tindrà un disseny uniforme i informarà sobre l'espai de l'Horta que es travessa o sobre els elements que s'hi troben. Amb aquesta finalitat, s'indicarà el nom de la via, la descripció dels elements de referència, les fites quilomètriques i les distàncies a altres llocs propers, entre altres.

|  |
| --- |
| L'apartat 1 de l'article 78 es modifica pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Article 79. Disposició de l'arbratge*

1. El planejament urbanístic incentivarà el manteniment de l'arbratge d'alineació que hi haja al costat dels camins de l'Horta i del que estiga vinculat a les construccions tradicionals.

2. Qualsevol agrupació d'arbratge o massa forestal significativa que existisca en l'àmbit del Pla d'acció territorial serà mantinguda com a part del sistema d'espais lliures i zones verdes.

*Article 80. Publicitat*

1. Es prohibeix la col·locació i el manteniment d'anuncis, cartells de propaganda i tanques publicitàries als espais d'horta d'especial protecció, als espais de valor natural, al costat dels corredors ecològics i funcionals, a les rondes perimetrals dels nuclis urbans que es troben a la vora de l'horta i a les entrades de les poblacions.

2. Mentre es du a terme el pla de senyalització previst en l'article 78, s'exceptua d'aquesta prohibició la senyalització dels elements que afavoreixen el gaudi públic i la interpretació del paisatge de l'Horta, incloent-hi els allotjaments turístics i els establiments de restauració permesos. Són elements que afavoreixen el gaudi i la interpretació del paisatge aquells que estableix el títol VII d'aquesta normativa.

3. Es prohibeixen els elements publicitaris de gran alçària, com els pals publicitaris, fins i tot fora dels espais assenyalats en l'apartat anterior. Es consideren elements publicitaris de gran alçària tots aquells que superen els 150 centímetres.

TÍTOL VIII

Afeccions i servituds de les legislacions

de costes i aeronàutica

*Article 81. Afeccions i servituds de la legislació de costes*

1. Les afeccions i servituds determinades per la legislació de costes es regularan segons el que es disposa en la normativa vigent en la matèria.

2. Qualsevol actuació en el domini públic maritimoterrestre i en la zona de servituds legals de la legislació de costes haurà de complir el que s'estableix en la Llei 22/1988, de 28 juliol, de costes i en el Reial decret 876/2014, de 10 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament general de costes, i en concret:

a) La utilització del domini públic maritimoterrestre es regularà segons el que especifica el títol III de la Llei de costes. En qualsevol cas, les actuacions que es pretenga dur a terme en aquests terrenys de domini públic hauran de disposar del corresponent títol habilitant.

b) Els usos en la zona de servitud de protecció s'ajustaran al que es disposa en els articles 24 i 25 de la Llei de costes. Els usos permesos en aquesta zona hauran de disposar de l'autorització de l'òrgan competent de la Comunitat Valenciana.

c) S'haurà de garantir el respecte de les servituds de trànsit i accés al mar establertes en els articles 27 i 28 de la Llei de costes, respectivament, i el compliment de les condicions assenyalades en l'article 30 per a la zona d'influència.

d) Les obres i instal·lacions que hi haja a l'entrada en vigor de la Llei de costes, situades en zona de domini públic o de servitud, es regularan seguint el que s'especifica en la disposició transitòria quarta de la Llei de costes.

e) Les instal·lacions de la xarxa de sanejament hauran de complir les condicions que s'indiquen en l'article 44.6 de la Llei de costes, així com aquells articles del seu reglament que hi concorden.

Aquestes limitacions hauran de tindre's en compte per a qualsevol tipus de sòl, independentment de la classificació i de la qualificació urbanística d'aquest, i així haurà de fer-se constar expressament en la documentació.

3. En el cas de desafecció de la zona de domini públic maritimoterrestre, el nou sòl desafectat se sotmetrà a les següents regles:

a) Si afronta amb sòls protegits pel planejament urbanístic o territorial o amb sòls de protecció ambiental, s'aplicarà el règim que escaiga a aquests sòls.

b) Si afronta amb sòls urbans o urbanitzables, es regularan pel planejament que escaiga a aquests sòls. Si els terrenys estigueren ocupats per edificacions públiques o privades, el planejament municipal determinarà lliurement el règim d'usos i llicències que en tot cas haurà de respectar les limitacions que s'estableixen en la legislació de costes. Si els terrenys no estigueren edificats, s'incorporaran al planejament com a zones verdes.

*Article 82. Afeccions i servituds de la legislació aeronàutica*

1. Les servituds determinades per la legislació aeronàutica es regularan segons el que es disposa en la normativa vigent:

a) En les zones afectades per les servituds aeronàutiques acústiques de l'aeroport de València, no són compatibles els nous usos residencials, ni dotacionals educatius o sanitaris, ni s'admeten les modificacions de l'ordenació, que suposen un increment del nombre de persones afectades per a aquests usos respecte al planejament vigent a l'entrada en vigor del Pla d'acció territorial.

b) En les zones afectades per les servituds aeronàutiques acústiques de l'aeroport de València, no s'admeten les ampliacions d'habitatges ni de cap altra edificació existent que suposen un augment del nombre de persones afectades per als usos residencial i dotacional educatiu i sanitari.

c) En cas de plantejar-se la legalització de les edificacions prèviament existents, no emparades per llicència, destinades a usos residencials o dotacionals educatius o sanitaris que es troben en terrenys afectats per les servituds aeronàutiques acústiques de l'aeroport de València i, com a condició per a la legalització d'aquestes, hauran d'estar convenientment insonoritzades perquè a l'interior d'aquestes es complisquen els objectius de qualitat acústica aplicables a l'espai interior habitable que es defineixen en la taula B de l'annex 2 del Reial decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desplega la Llei 37/2003, de 17 de novembre, del soroll, referent a zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques. Ni el gestor aeroportuari ni el Ministeri de Foment hauran de cobrir el cost de la insonorització.

d) Qualsevol actuació en la zona de servituds aeronàutiques i en les zones de seguretat de les instal·lacions radioelèctriques per a navegació aèria haurà de complir el que s'estableix en el Decret 584/1972, de 24 de febrer, de servituds aeronàutiques.

e) En els àmbits de sòl no urbanitzable, en els quals el terreny es troba proper a les superfícies limitadores de les servituds aeronàutiques, no es permeten noves construccions, instal·lacions, modificació del terreny o objectes fixos (pals, antenes, cartells, aerogeneradors, etc.) ni augmentar en alçària el que ja hi haja, si es pot produir vulneració de les servituds aeronàutiques, llevat que quede acreditat, segons el parer de l'Agència Estatal de Seguretat Aèria (AESA), que no es compromet la seguretat ni queda afectada de manera significativa la regularitat de les operacions de les aeronaus, d'acord amb les excepcions que es preveuen en el Decret 584/1972, en el text vigent d'aquest.

f) En cas que les limitacions i requisits imposats per les servituds aeronàutiques no permeten que es duguen a terme les construccions o instal·lacions previstes, no es generarà cap mena de dret a indemnització per part del Ministeri de Foment, ni del gestor aeroportuari ni del prestador dels serveis de navegació aèria, excepte quan afecte drets ja patrimonialitzats.

g) En les zones i espais afectats per servituds aeronàutiques, l'execució de qualsevol construcció, instal·lació (pals, antenes, aerogeneradors (incloent-hi les pales), mitjans necessaris per a la construcció (incloses les grues de construcció i similars) o plantació, requerirà un acord favorable previ de l'Agència Estatal de Seguretat Aèria (AESA), d'acord amb el que s'indica en els articles 30 i 31 del Decret 584/1972, en el text vigent d'aquest.

h) Les propostes de nous planejaments territorials i urbanístics, de revisió o modificació d'aquests, que s'aproven en complement o desplegament del Pla d'acció territorial en aquelles zones afectades per les servituds aeronàutiques de l'aeroport de València, hauran de ser informades per la Direcció General d'Aviació Civil, segons indica la disposició addicional segona del Reial decret 2591/1998, de 4 de desembre, en el text vigent d'aquest, per a la qual cosa se sol·licitarà informe abans de l'aprovació inicial del planejament. A falta de sol·licitud de l'informe preceptiu, així com en el supòsit de disconformitat, no es podrà aprovar definitivament el planejament en relació a tot el que afecte l'exercici de les competències estatals.

i) En les zones de seguretat de les instal·lacions radioelèctriques per a la navegació aèria, es prohibeix qualsevol construcció o modificació temporal o permanent de la constitució del terreny, de la superfície d'aquesta o dels elements que es troben sobre aquesta, sense previ consentiment de l'Agència Estatal de Seguretat Aèria (AESA), d'acord amb l'article 15, apartat b, del Decret 584/1972 de servituds aeronàutiques, en el text vigent d'aquest.

j) En cas de contradicció en la mateixa normativa urbanística del Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València, o entre la normativa urbanística i els plans recollits en el planejament, prevaldran les limitacions o condicions imposades per les servituds aeronàutiques sobre qualsevol altra disposició recollida en el planejament urbanístic.

k) Segons l'article 10 del Decret 584/1972 de servituds aeronàutiques, en el text vigent d'aquest, la superfície que s'inclou dins de la projecció ortogonal sobre el terreny de l'àrea de servituds aeronàutiques de l'aeroport de València queda subjecta a una servitud de limitació d'activitats, en virtut de les quals l'Agència Estatal de Seguretat Aèria (AESA) podrà prohibir, limitar o condicionar activitats que se situen dins d'aquesta i puguen suposar un perill per a les operacions aèries o per al correcte funcionament de les instal·lacions radioelèctriques. Aquesta possibilitat s'estendrà als usos del sòl que faculten per a la implantació o exercici d'aquestes activitats, i abastarà, entre altres:

1r) Les activitats que suposen o porten aparellada la construcció d'obstacles que puguen produir turbulències.

2n) L'ús de llums, incloent-hi projectors o emissors làser que puguen crear perills o induir a confusió o error.

3r) Les activitats que impliquen l'ús de superfícies grans i molt reflectores que puguen donar lloc a enlluernament.

4t) Les actuacions que puguen estimular l'activitat de la fauna en l'entorn de la zona de moviments de l'aeròdrom.

5é) Les activitats que donen lloc a la implantació o funcionament de fonts de radiació no visible o la presència d'objectes fixos o mòbils que puguen interferir en el funcionament dels sistemes de comunicació, navegació i vigilància aeronàutiques o afectar-los negativament.

6é) Les activitats que faciliten o porten aparellada la implantació o funcionament d'instal·lacions que produïsquen fum, boires o qualsevol altre fenomen que supose un risc per a les aeronaus.

7é) L'ús de mitjans de propulsió o sustentació aeris per a la realització d'activitats esportives, o de qualsevol altra índole.

l) Qualsevol emissor radioelèctric o un altre tipus de dispositiu que poguera donar origen a radiacions electromagnètiques pertorbadores del normal funcionament de les instal·lacions radioelèctriques aeronàutiques, encara que no vulneren les superfícies limitadores d'obstacles, requerirà la corresponent autorització de l'Agència Estatal de Seguretat Aèria, d'acord amb el que es preveu en l'article 16 del Decret 584/1972 de servituds aeronàutiques. Atés que les servituds aeronàutiques constitueixen limitacions legals al dret de propietat per raó de la funció social d'aquesta, si es resol que s'han d'evacuar, només es podrà generar algun dret a indemnització quan això afecte drets ja patrimonialitzats.

2. En els àmbits dels sistemes generals aeroportuaris que figuren com a zona de servei aeroportuari en el Pla director de l'aeroport de València, l'ús serà exclusivament l'ús públic aeroportuari.

DISPOSICIÓ ADDICIONAL

*Única. Protecció de dades*

1. El tractament de dades personals que es realitze en compliment d'esta norma s'ajustarà al que disposa el règim jurídic europeu i estatal en matèria de protecció de dades de caràcter personal.

2. Les dades personals que les persones proporcionen a l'Administració en aplicació de la present norma seran utilitzades amb les finalitats i els límits previstos en esta."

|  |
| --- |
| La disposició addicional única s'afig pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

DISPOSICIONS TRANSITÒRIES

*Primera. Àmbits amb programa d'actuació aprovat*

1. Els sòls amb programa d'actuació aprovat inclosos en l'àmbit d'aquest pla, i identificats en els plans d'ordenació amb el rètol "Disposició transitòria", hauran d'executar i finalitzar les obres d'urbanització en els terminis i condicions que s'estableixen en la legislació vigent, en el moment de l'aprovació del programa. En cap cas, l'inici de les obres d'urbanització podrà superar els cinc anys des de l'aprovació d'aquest pla. La finalització i recepció de les obres d'urbanització i dotacions públiques tindran un termini de cinc anys més.

2. Si transcorren els terminis indicats sense haver-se complit les obligacions indicades, el sòl quedarà subjecte al règim que s'estableix en aquest pla.

3. En els programes d'actuació indicats anteriorment, l'execució dels quals estiga paralitzada per causes imputables a l'Administració o als seus concessionaris, el termini començarà a computar quan siga possible l'execució d'aquests, amb els límits màxims establerts en la legislació urbanística vigent.

*Segona. Declaracions d'interés comunitari en tramitació*

Als expedients de declaració d'interés comunitari i les seues corresponents llicències relatives a activitats terciàries o de serveis que n'hagueren iniciat la informació pública amb anterioritat a l'entrada en vigor de la Llei de l'Horta de València, i se situen en l'àmbit estricte d'aquest pla, no se'ls aplicaran les determinacions d'aquesta. Tampoc s'aplicaran a les llicències emparades en declaracions d'interés comunitari atorgades amb anterioritat a la data indicada. Aquestes declaracions d'interés comunitari caducaran en un termini de 6 mesos des de l'aprovació d'aquest pla llevat que s'haja sol·licitat la llicència que corresponga.

*Tercera. Activitats existents*

1. Les activitats agropecuàries i terciàries existents a l'entrada en vigor de la Llei 5/2018, de 6 de març, de l'Horta de València que se situen en l'àmbit estricte d'aquest pla i que s'hagen implantat al marge de la legalitat, podran ser regularitzades en els termes que s'estableixen en la legislació vigent en matèria d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, sempre que complisquen els següents requisits:

a) Que l'ús siga compatible amb les determinacions d'aquest pla.

b) Que es garantisca la integració d'estes en la morfologia del territori mitjançant l'elaboració d'un estudi d'integració paisatgística que serà objecte d'un informe per la conselleria competent en matèria d'ordenació del territori i paisatge.

c) Que es complisquen les determinacions de la legislació sectorial corresponent.

2. . La conselleria competent en ordenació del territori, urbanisme i paisatge verificarà el compliment dels requisits anteriorment indicats i emetrà una resolució a este efecte.

|  |
| --- |
| La lletra b de l'apartat 1 i l'apartat 2 de la disposisició transitòria tercera es modifiquen pel [**Decret llei 4/2025, de 4 de febrer, del Consell**](https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/vci/html), de modificació de la Llei 5/2018, de 6 de març, de la Generalitat, de l'Horta de València, i del Decret 219/2018, de 30 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Pla d'acció territorial d'ordenació i dinamització de l'Horta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Quarta. Informes de paisatge en l'àmbit de l'Horta de València*

Fins a l'aprovació del Catàleg de Proteccions de l'Horta de València, els informes sobre intervencions en l'edificació o sobre els elements patrimonials de l'Horta de València tindran com a referència obligada la documentació informativa sobre patrimoni cultural de l'Horta de València.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8448, del 20-12-2018 (2018/11893)

DECRETO 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/d/2018/11/30/219**

### Versiones

 06/02/2025 - Actualidad  Texto inicial: 21/12/2018 - 05/02/2025 

### Datos del documento

Número DOGV
:   8448

Fecha DOGV
:   20-12-2018

Sección del DOGV
:   I. DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   2018/11893

CVE


Fecha del documento
:   30-11-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio

Tipo de documento
:   Decreto

Análisis jurídico

 Descriptores 

:   * [Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio](javascript:void(0))
    * [València](javascript:void(0))
    * [gestión del espacio](javascript:void(0))
    * [urbanismo](javascript:void(0))
    * [huerta](javascript:void(0))
    * [plan de urbanismo](javascript:void(0))
    * [reglamentación urbanística](javascript:void(0))
    * [legislación](javascript:void(0))

![](assets/imgs/icones/ico_informacio.svg)

Los textos consolidados de las normas son de carácter informativo y no tienen valor jurídico.

TEXTO CONSOLIDADO

*Versión vigente: 06.02.2025*

PREÁMBULO

De conformidad con lo establecido en la Constitución y el Estatuto de Autonomía de la Comunitat Valenciana, la Generalitat tiene competencias exclusivas en materia de ordenación del territorio y del litoral, urbanismo y vivienda. Estas competencias están desarrolladas en la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, la cual en su artículo 16 regula los planes de acción territorial definidos como instrumentos de ordenación del territorio que desarrollan, en ámbitos territoriales concretos o en ámbitos sectoriales específicos, los principios y criterios de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana. En este sentido, este Plan de acción territorial regula todos aquellos aspectos relacionados con la ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Huerta de València, haciendo especial hincapié en la definición de su infraestructura verde, la regulación del sistema de asentamientos, la definición de los usos y actividades que se puedan implantar, así como la integración paisajística de las infraestructuras básicas o de movilidad que pudieran ubicarse en su ámbito.

Por todo ello, no puede calificarse estrictamente a este Plan de acción territorial como de naturaleza integrada, ya que no aborda la planificación de las infraestructuras en su ámbito, derivándola a un futuro plan de acción territorial integrado del conjunto del área metropolitana de València, cuya delimitación por criterios funcionales va más allá de la propia Huerta de València, aunque esta acoja a la inmensa mayoría de la población del conjunto urbano más habitado de la Comunitat Valenciana. Este Plan de acción territorial también contempla como principios inspiradores el Convenio Europeo del Paisaje, al que el Consell se adhirió el 17 de septiembre de 2004, ratificado por el Gobierno de España el 26 de noviembre de 2007, y los objetivos y principios de la Estrategia Territorial Europea y de los documentos que la desarrollan. También desde el ámbito europeo destaca como referencia de primer orden el Dictamen del Comité Económico y Social Europeo sobre la Agricultura Periurbana y la posterior Carta de la Agricultura Periurbana. Asimismo, a nivel mundial, en el marco de las Naciones Unidas, la Asamblea aprobó en septiembre de 2015 la Agenda 2030 para el Desarrollo Sostenible con 17 objetivos de alcance mundial y de aplicación universal, entre los que se incluye la adopción de medidas urgentes para cuidar el medio ambiente, combatir el cambio climático y sus efectos, y proteger los océanos y ecosistemas terrestres. La Agenda 2030, que entró en vigor en enero de 2016 representa una visión ambiciosa del desarrollo sostenible, con 169 metas de carácter integrado e indivisible, que abarca e integra las dimensiones económica, social y ambiental.

Por otra parte, la formulación de este Plan de acción territorial está contenida en las determinaciones de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, como uno de sus grandes objetivos junto con la propuesta de creación del Consejo de la Huerta de València y la elaboración de planes de desarrollo y gestión agraria para dinamizar este espacio productivo. En esta ley ya se definen objetivos, principios y criterios que tienen su concreción y desarrollo en este Plan de acción territorial.

Existe un acuerdo unánime en que la Huerta de València constituye uno de los paisajes agrarios más relevantes y singulares del mundo mediterráneo. Es un espacio de acreditados valores productivos, ambientales, culturales, históricos y paisajísticos merecedor de un régimen de protección y dinamización que garantice su pervivencia para las generaciones futuras. La Huerta de València posee un elevado valor simbólico para toda la ciudadanía de la Comunitat Valenciana y una dimensión internacional evidente, puesto que solo restan cinco espacios semejantes en la Unión Europea, como lo atestigua el Informe Dobris de la Agencia Europea del Medio Ambiente sobre los espacios agrarios europeos.

Además, este espacio tan emblemático genera una producción agraria de proximidad que permite disponer a la población del área metropolitana de València de productos hortofrutícolas de alta calidad con costes reducidos de transporte y, por lo tanto, con menores emisiones de gases de efecto invernadero. Esta producción agraria se ve favorecida por un suelo de muy alta capacidad agrológica, el cual es un recurso natural escaso en la Comunitat Valenciana, donde solamente el tres por ciento de su superficie ostenta este potencial edafológico, crucial en la definición de las estrategias de seguridad alimentaria de largo plazo, y soporte del sector agroalimentario, en el que nuestro territorio cuenta con grandes ventajas competitivas y ha sido uno de los sectores económicos más resilientes frente a la crisis económica.

Sin embargo, este paisaje valioso está seriamente amenazado de desaparición por la presión de la actividad urbanística, las infraestructuras de movilidad y la propia crisis de precios de la producción agraria y su consiguiente abandono. En los últimos años, la superficie de la Huerta se ha visto reducida sensiblemente y, de forma simultánea, sus elementos culturales y patrimoniales. Como ejemplo de este abandono, en la actualidad la mayoría de las acequias que forman parte del ámbito del Tribunal de las Aguas de la Vega de València, que fue declarado Patrimonio Inmaterial de la Humanidad por la UNESCO el 13 de septiembre de 2009, han visto reducido su perímetro de riego de tal forma que, en algunos casos, es meramente testimonial. En determinados tramos la zona que se puede considerar como regable, o ha desaparecido por completo, o únicamente subsisten áreas inconexas de huerta residual, las cuales están condenadas a desaparecer definitivamente ante una nueva pulsión expansiva del ciclo urbanístico.

Por ello, este Plan de acción territorial está aplicando y ejecutando la Ley de la Huerta de València, la cual recoge el espíritu del dictamen del Consell Valencià de Cultura sobre la Conservació de l'Horta de València de 8 de mayo de 2000 y de la Iniciativa Legislativa Popular a través de la Proposición de Ley Reguladora del proceso de ordenación y protección de la Huerta de València como Espacio Natural Protegido en 2001, que suscitó un gran consenso en todos los agentes sociales de la Comunitat Valenciana. Y esta realidad no es otra que la preservación de la Huerta como un sistema productivo, ambiental y cultural integrado, cuyo elemento básico son las personas que se dedican a la agricultura. No se puede proteger la Huerta desde una visión "museística" y petrificada de este espacio, sino que lo que se pretende con este Plan de acción territorial es configurar un espacio vivo, productivo, rentable y sostenible desde la triple dimensión económica, ambiental y social.

Este Plan de acción territorial se desarrolla en ocho títulos, 82 artículos y cuatro disposiciones transitorias, abordando todos los aspectos relacionados con la planificación y gestión de este espacio. En el primer título, dedicado a las disposiciones generales, se amplia el ámbito definido por la Ley de la Huerta de València a efectos de garantizar la conectividad ecológica y funcional de la Huerta con la infraestructura verde del interior quedando la comarca tradicional de L'Horta como referente territorial. También este título fija y prioriza los objetivos de preservación, recuperación y dinamización de la Huerta de València y desarrolla los preceptos normativos que se requieren para una simple actualización del plan, o para su modificación o revisión, en cuyo caso se requerirá el mismo procedimiento previsto para su aprobación.

El título segundo se ocupa de la caracterización de la Huerta de València desde el punto de vista del territorio y del paisaje, definiendo 24 unidades territoriales y de paisaje que constituirán los ámbitos de referencia para la definición de los objetivos de calidad territorial y paisajística en el conjunto de la Huerta. Además, en este título se define un catálogo de protección de escala supramunicipal, el cual se tramitará y aprobará de forma separada por la propia complejidad del mismo, y formará parte de la documentación del Plan de acción territorial. Este catálogo, que podrá ser completado por los planes generales estructurales municipales, devenirá en un instrumento fundamental para la rehabilitación del patrimonio cultural existente en la Huerta y para la integración paisajística de los de nueva planta, especialmente en los denominados enclaves de la Huerta de València.

El título tercero se refiere a la Infraestructura Verde de la Huerta, la cual está configurada por una serie de elementos como son los espacios agrarios de huerta, los elementos de conexión, los espacios de valor natural y determinados espacios urbanos de conexión con la Huerta, dentro de la considerada como infraestructura verde urbana. Es importante remarcar que la Huerta no es un ente homogéneo, sino que en función de criterios tales como su grado de transformación, parcelario, disposición del hábitat, patrimonio cultural, calidad territorial y de paisaje, o el resultado de la participación pública, entre otros, el Plan de acción territorial diferencia tres categorías: la Huerta de Protección Especial de Grado 1, que es la que circunda a la ciudad de València y los municipios más cercanos; la Huerta de Especial Protección de Grado 2, muy representada en la comarca de l'Horta Oest, y la Huerta de Protección Agrícola Grado 3, localizada al sur del barranco de Torrent-Catarroja, l'Horta Sud y el tramo medio y final de la Real Acequia de Moncada. Todas se clasifican como suelo no urbanizable protegido, pero la regulación de usos y actividades es distinta en función de los objetivos de conservación de cada una de las categorías de la Huerta.

Por otra parte, los conectores ecológicos y funcionales sirven para garantizar la permeabilidad ecológica y visual, así como para facilitar los movimientos de personas y especies, teniendo una regulación preferencial como espacios abiertos, evitando la implantación de usos y actividades que menoscaben esta funcionalidad. Hay distintos tipos de conectores definidos en el Plan de acción territorial tales como los vectores de conexión, los corredores ecológicos y funcionales, las ventanas al mar y los espacios urbanos, fundamentalmente abiertos, que permiten la conexión y continuidad urbano-rural de esta infraestructura. Los planes generales estructurales de los municipios de la Huerta integrarán la infraestructura verde supramunicipal propuesta por este Plan de acción territorial y la completarán con los elementos propios de la escala local para conseguir un sistema interconectado y permeable. El Plan de acción territorial regula además en este título distintas determinaciones que afectan a esta infraestructura como la gestión de los residuos y vertidos, los recursos hídricos, otorgando preferencia al riego por gravedad tradicional, la utilización del suelo, la recuperación de los hábitats naturales y las masas vegetales, la adaptación al cambio climático, la prevención de la contaminación lumínica y el tratamiento de los riesgos de inundación desde la óptica del Plan de acción territorial sobre Prevención de los Riesgos de Inundación en la Comunitat Valenciana.

En el título cuarto de la normativa de este Plan de acción territorial se regula el régimen de usos y actividades en el suelo no urbanizable de la Huerta, estableciendo el agrario como uso global, por lo que en el ámbito de la Huerta protegida solo se podrán realizar instalaciones, construcciones y obras que sean necesarias y compatibles con el mejor aprovechamiento, conservación, cuidado y restauración de los valores de la Huerta. Se regulan las instalaciones y obras vinculadas al sector agrario con un tratamiento diferenciado según su superficie y categoría de Huerta. En cualquier caso, la mayor parte de la parcela queda libre de edificación y dedicada al cultivo de huerta. También se proponen los requisitos para la rehabilitación de las viviendas y edificaciones existentes que se someterán a las tipologías tradicionales según el Catálogo de Protecciones, permitiéndose unas ampliaciones modestas para adaptar los edificios a una funcionalidad más acorde con la realidad actual. En este caso, se contempla la implantación en estas edificaciones de usos complementarios a la agricultura que contribuyan a la dinamización, conocimiento y uso público sostenible del paisaje de la Huerta tales como espacios gastronómicos, viviendas de uso turístico y alojamiento turístico rural, artesanía, mercadillos y puntos de venta, entre otros. En este título se regulan también las limitaciones de capacidad de estos usos y su contribución al mantenimiento de una actividad agraria rentable en la Huerta de València.

Las dotaciones públicas en nueva edificación tendrán caracter excepcional en el ámbito del Plan de acción territorial. En las zonas de valor natural, los usos y actividades serán los contemplados en la legislación sectorial ambiental, pudiendo ser la legislación territorial y urbanística la que los regule en algunos espacios de valor natural que no cuenten con figuras específicas de protección.

Este título también determina aspectos importantes como el mantenimiento con carácter general de la parcelación tradicional y los sistemas de riego en el ámbito de la Huerta, con la excepción justificada en el caso de la Huerta de Protección Agrícola de Grado 3, donde predomina el cultivo arbóreo, aunque la incentivación del cultivo hortícola en toda la Huerta, por su impacto positivo en el paisaje, es una meta de este Plan de acción territorial, todo ello, sin menoscabo de la propia viabilidad económica de los cultivos. Por último, este título se refiere a los procedimientos de autorización de usos y actividades donde serán preceptivos los informes del Consejo de la Huerta de València previsto en la Ley de la Huerta, y el de los departamentos de la Generalitat con competencias en agricultura, desarrollo rural, ordenación del territorio y paisaje.

El título quinto de esta normativa establece determinaciones para el sistema de asentamientos urbanos en la Huerta. El Plan de acción territorial no propone crecimiento urbanístico alguno salvo en las denominadas zonas rurales comunes que se definen como aquellas susceptibles de transformación urbanística en función de las previsiones de los planes generales estructurales y los objetivos y determinaciones del Plan de acción territorial. Determinaciones que pasan por el fomento de la rehabilitación y renovación urbana, el modelo compacto de ciudad mediterránea, evitar los continuos urbanizados, garantizar una adecuada transición de usos en los bordes de contacto entre la Huerta y la ciudad, o la adecuada programación de las actuaciones. En general no se permiten nuevos usos industriales globales en la Huerta de València, salvo en los ámbitos definidos en este Plan de acción territorial. Por su parte, los núcleos pedáneos de la Huerta quedan asimilados en cuanto a crecimientos urbanísticos a lo dispuesto en la legislación urbanística de núcleos urbanos tradicionales de municipios de escaso crecimiento.

El Plan de acción territorial delimita además los sectores de recuperación de la Huerta de València y propone una serie de enclaves de recuperación de la Huerta de València que serán declarados mediante un procedimiento administrativo sencillo por el órgano competente en materia de ordenación del territorio y paisaje, siendo los ayuntamientos los competentes para la tramitación de los instrumentos de ejecución. Ambas figuras están previstas en la Ley de la Huerta de València y permitirán recuperar espacios degradados de huerta y edificaciones bajo los patrones del Catálogo de Protecciones.

Las directrices de integración paisajística del sistema de infraestructuras de la Huerta son el objeto del título sexto. El Plan de acción territorial define los diferentes tipos de infraestructuras y los objetivos generales de aplicación a todas ellas, destacando la mitigación de los procesos de fragmentación de la Huerta, el mantenimiento de la conectividad, la no afección a los elementos estructurantes del paisaje de la Huerta, la protección de vistas hacia la Huerta y la señalización de los espacios de interés. También se impide la ocultación de los espacios de la Huerta de mayor valor por cualquier tipo de pantalla.

Para las infraestructuras de movilidad se exigen unas condiciones específicas como la adaptación de los trazados a las unidades territoriales y de paisaje, la asimetría de sus secciones de manera que el borde en contacto con la Huerta disponga de paseos, miradores o puntos de encuentro desde donde se pueda conectar con la red de caminos tradicionales. También se exige la incorporación de vías peatonales y ciclistas a las nuevas infraestructuras y la minimización de la elevación de las plataformas que impidan la percepción de la Huerta.

El título séptimo regula el uso público y la interpretación del paisaje de la Huerta, con el objetivo de revitalizar la Huerta y de promover su uso y disfrute público, siempre que sean compatibles con el respecto y mantenimiento de una actividad agraria efectiva. Estas actividades a realizar en la Huerta requieren de una gestión activa y, en algunos casos, del establecimiento de reservas de suelo en el planeamiento municipal. En este sentido, el Plan de acción territorial identifica como elementos idóneos una red de huertos de ocio, las puertas de entrada a la Huerta, los itinerarios verdes, los puntos de encuentro y miradores, los museos vivos, las alquerías escuela, las viviendas de uso turístico y los alojamientos turísticos rurales y establecimientos de restauración. También se regulan en este título las condiciones de señalización, la publicidad y la disposición del arbolado y las masas forestales en el ámbito de la Huerta.

El título octavo regula las servidumbres y afecciones de la legislación estatal en materia de costa y sevidumbres aeronáuticas.

La disposición transitoria primera afecta a los espacios incluidos en el ámbito de la Huerta que cuentan con un programa de actuación aprobado. Al igual que en otros planes de acción territorial la ejecución deberá realizarse en los plazos en ellos establecidos y como máximo en un plazo de cinco años desde la aprobación del plan para iniciar las obras de urbanización y de otros cinco para ejecutarlas, ya que transcurridos los plazos señalados sin el cumplimiento de dichas obligaciones, el suelo quedará sujeto al régimen ordinario del plan. También es de relevancia la transitoria segunda, que señala la no afección del plan a los expedientes de declaración de interés comunitario de usos terciarios o de servicios que hubieran iniciado su información pública con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley 5/2018, de la Huerta de València. La tercera se refiere al tratamiento de las actividades existentes. La cuarta versa sobre la emisión de los informes de paisaje hasta la aprobación del Catálogo de Protecciones de la Huerta de València.

En definitiva, se trata de un plan de acción territorial necesario y demandado por el conjunto de los agentes económicos, sociales y ambientales de la Huerta de València. Esta demanda ha sido puesta de manifiesto de manera mayoritaria, y consensuada, en el ambicioso y exhaustivo proceso de participación pública que se ha llevado a cabo hasta estos momentos. Más del 90 % de los encuestados, que cubren todo el espectro social de la población del área metropolitana de València, se ha pronunciado en favor de una protección activa de la Huerta y quieren un espacio vivo y productivo que sea compatible con la conservación y rehabilitación de todos sus valores ambientales y culturales.

Por último señalar que, durante el procedimiento de elaboración y tramitación de este plan, se han recogido los informes pertinentes de las diferentes consellerias y administraciones públicas, de la Abogacía General de la Generalitat y los dictámenes del Comité Econòmic i Social de la Comunitat Valenciana y del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana.

Esta disposición está incluida en el Plan normativo de la Administración de la Generalitat para 2018.

Por todo lo cual, a propuesta de la consellera de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio oído el dictamen del Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, el Consell, previa deliberación, en la reunión del 30 de noviembre de 2018,

DECRETO

*Artículo único. Aprobación del Plan de acción territorial de Ordenación y Dinamización de la Huerta de València*

1. Se aprueba el Plan de acción territorial de Ordenación y Dinamización de la Huerta de València, cuya normativa se incluye en el anexo del presente decreto.

2. La documentación íntegra del Plan de acción territorial de Ordenación y Dinamización de la Huerta de València se podrá consultar en la sede central de la Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio, así como a través de internet en la página web de la citada conselleria: http://www.habitatge.gva.es/va/horta.

DISPOSICIÓN ADICIONAL

*Única. Incidencia presupuestaria*

La aplicación y desarrollo de este Decreto no tendrá incidencia alguna en la dotación de los capítulos de gasto de la Generalitat y, en todo caso, las obligaciones derivadas del mismo deberán ser atendidas con sus medios personales y materiales.

DISPOSICIONES FINALES

*Primera. Desarrollo*

Se faculta a la persona titular de la conselleria con competencias en materia de vivienda, obras públicas y vertebración del territorio para dictar cuantas disposiciones requiera la aplicación y desarrollo del presente decreto.

*Segunda. Entrada en vigor*

Este decreto entrará en vigor el día siguiente al de la publicación en el *Diari Oficial de la Generalitat Valenciana*.

València, 30 de noviembre de 2018

El president de la Generalitat,

XIMO PUIG I FERRER

La consellera de Vivienda, Obras Públicas

y Vertebración del Territorio,

MARÍA JOSÉ SALVADOR RUBERT

ANEXO

Normativa del Plan de acción territorial de ordenación

y dinamización de la Huerta de València

Título I. Disposiciones preliminares

Artículo 1. Naturaleza y finalidad

Artículo 2. Ámbito

Artículo 3. Documentación

Artículo 4. Objetivos

Artículo 5. Obligatoriedad, vinculación y escala

Artículo 6. Interpretación

Artículo 7. Vigencia y publicidad

Artículo 8. Modificación y actualización del Plan de acción territorial

Artículo 9. Revisión del Plan de acción territorial

Artículo 10. Relación entre el Plan de acción territorial y el planeamiento municipal

Título II. El paisaje de la Huerta de València. Unidades territoriales y de paisaje y catálogo de protecciones

Capítulo I. Unidades territoriales y de paisaje de la Huerta de València

Artículo 11. Unidades territoriales y de paisaje

Capítulo II. Catálogo de Protecciones

Artículo 12. El Catálogo de Protecciones

Artículo 13. Niveles de Protección

Título III. La Infraestructura Verde de la Huerta de València

Capítulo I. Objetivos y elementos que la integran

Artículo 14. Objetivos

Artículo 15. Espacios que integran la Infraestructura Verde de la Huerta de València

Capítulo II. Objetivos de calidad territorial y paisajística

Artículo 16. Objetivos de calidad territorial y paisajística

Artículo 17. Huerta de Protección Especial Grado 1 (H1)

Artículo 18. Huerta de Protección Especial Grado 2 (H2)

Artículo 19. Huerta de Protección Agrícola Grado 3 (H3)

Artículo 20. Espacios de Valor Natural

Artículo 21. Elementos de conexión

Artículo 22. Vectores de conexión

Artículo 23. Ventanas al Mar

Artículo 24. Corredores Ecológicos y Funcionales

Artículo 25. Espacios Públicos Urbanos de conexión con la Huerta de València

Capítulo III. Delimitación y gestión de la Infraestructura Verde de la Huerta de València

Artículo 26. Delimitación de la infraestructura verde a diferentes escalas

Artículo 27. Criterios para la delimitación a escala municipal

Artículo 28. Desarrollo de la infraestructura verde en el planeamiento urbanístico

Artículo 29. Recuperación de los hábitats

Artículo 30. Adaptación al cambio climático

Artículo 31. Prevención de la contaminación lumínica

Artículo 32. Prevención de la contaminación acústica

Artículo 33. Prevención de los riesgos de inundación

Artículo 34. Gestión de los recursos hídricos

Artículo 35. Gestión de los residuos y vertidos

Título IV. Régimen del suelo no urbanizable. Regulación de usos y actividades

Capítulo I. Regulación de usos y actividades permitidas

Artículo 36. Gradación de usos en la Huerta de València

Artículo 37. Usos y actividades permitidas

Artículo 38. Instalaciones, construcciones y obras vinculadas a la explotación agropecuaria

Artículo 39. Invernaderos e instalaciones de cultivo bajo plástico

Artículo 40. Huertos de ocio o sociales

Artículo 41. Rehabilitación y ampliación de viviendas o construcciones existentes

Artículo 42. Alojamientos turísticos y establecimientos de restauración

Artículo 43. Dotaciones

Artículo 44. Actividades hípicas

Artículo 45. Actividades de cría de animales

Artículo 46. Usos y actividades permitidos en los Espacios de Valor Natural

Artículo 47. Usos y actividades permitidos en los Espacios de Conexión

Capítulo II. Condiciones generales y procedimiento para la implantación de usos y actividades permitidos.

Artículo 48. Condiciones generales de implantación de nuevos usos y actividades

Artículo 49. Condiciones de implantación de actividades terciarias

Artículo 50. Condiciones de integración paisajística de las edificaciones

Artículo 51. Procedimiento de autorización de usos y actividades

Título V. El sistema de asentamientos urbanos de la Huerta de València

Artículo 52. Directrices de crecimiento urbanístico para los planes generales estructurales

Artículo 53. Directrices de integración ambiental y paisajística

Artículo 54. Actuaciones urbanísticas en la Huerta de València

Artículo 55. Zonas rurales comunes

Artículo 56. Enclaves de recuperación de la Huerta de València. Tramitación y declaración

Artículo 57. Sectores de recuperación de la Huerta de València. Delimitación y tramitación

Título VI. Directrices de integración paisajística de las infraestructuras en la Huerta

Capítulo I. Determinaciones de carácter general

Artículo 58. Definición del sistema de infraestructuras

Artículo 59. Objetivos generales de la integración paisajística del sistema de infraestructuras

Artículo 60. Directrices generales para la integración paisajística del sistema de infraestructuras

Capítulo II. Directrices para la integración paisajística de las infraestructuras viarias y ferroviarias

Artículo 61. Tipología de infraestructuras viarias a efectos del Plan de acción territorial

Artículo 62. Autopistas, autovías y vías de alta capacidad

Artículo 63. Vías de distribución que discurren por espacios agrarios sensibles

Artículo 64. Red de caminos rurales, sendas y vías pecuarias

Artículo 65. Condiciones exigibles a las nuevas infraestructuras viarias

Capítulo III. Criterios de integración paisajística para otras infraestructuras

Artículo 66. Infraestructuras de transporte de energía y telecomunicaciones

Artículo 67. Las infraestructuras hidráulicas y sus elementos asociados

Artículo 68. Las infraestructuras de generación de energía eléctrica

Título VII. Uso público de la Huerta de València

Artículo 69. Los elementos dinamizadores de la actividad terciaria en la Huerta de València

Artículo 70. Puertas de entrada

Artículo 71. Itinerarios verdes

Artículo 72. Puntos de encuentro y miradores

Artículo 73. Museos vivos

Artículo 74. Alquerías escuela

Artículo 75. Centros de formación profesional vinculados a la Huerta

Artículo 76. Red de mercados agrarios

Artículo 77. Red gastronómica

Artículo 78. Señalización

Artículo 79. Disposición del arbolado

Artículo 80. Publicidad

Título VIII. Afecciones y servidumbres de las legislaciones de costas y aeronáutica

Artículo 81. Afecciones y servidumbres de la legislación de costas

Artículo 82. Afecciones y servidumbres de la legislación aeronáutica

Disposición transitoria primera. Ámbitos con programa de actuación aprobado

Disposición transitoria segunda. Declaraciones de interés comunitario en tramitación

Disposición transitoria tercera. Actividades existentes

Disposición transitoria cuarta. Informes de paisaje en el ámbito de la Huerta de València

TÍTULO I

Disposiciones preliminares

*Artículo 1. Naturaleza y finalidad*

1. El plan de acción territorial de carácter sectorial se aprueba en cumplimiento de lo establecido en la legislación de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, y asume los principios de la Estrategia Territorial Europea, del Convenio Europeo del Paisaje, la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana y la Ley de la Huerta de Valencia.

2. Su finalidad es establecer una ordenación del territorio en la Huerta de València que impulse su actividad agropecuaria, la proteja y la recupere de forma activa como espacio de acreditados valores agrarios, medioambientales, paisajísticos, etnográficos, históricos y culturales, los cuales son determinantes de la calidad de vida de la ciudadanía del área metropolitana de València. A tal fin, el Plan de acción territorial regula de forma homogénea, coherente y ordenada los usos y actividades permitidos en todo el ámbito del Plan de acción territorial que sirven para la consecución de sus objetivos.

*Artículo 2. Ámbito*

1. El ámbito del Plan de acción territorial de Ordenación y Dinamización de la Huerta de València está integrado por dos zonas diferenciadas, recogidas en los planos de información: el ámbito estricto y el ampliado.

2. El ámbito estricto, que coincide con el determinado por la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, es el suelo en situación básica rural dominado por el sistema de regadíos históricos de las Acequias del Tribunal de las Aguas de la Vega de València, la Real Acequia de Moncada, el Canal del Turia, Francos, Marjales y Extremales y las Huertas de elevado valor patrimonial ubicadas entre las poblaciones de Picanya, Paiporta, Torrent y Catarroja.

El ámbito estricto afecta a 40 municipios. Estos son: Alaquàs, Albal, Albalat dels Sorells, Alboraia, Albuixech, Aldaia, Alfafar, Alfara del Patriarca, Almàssera, Benetússer, Bonrepòs i Mirambell, Burjassot, Catarroja, Emperador, Foios, Godella, la Pobla de Farnals, Llocnou de la Corona, Manises, Massalfassar, Massamagrell, Massanassa, Meliana, Mislata, Moncada, Museros, Paiporta, Paterna, Picanya, Puçol, el Puig de Santa Maria, Quart de Poblet, Rafelbunyol, Rocafort, Sedaví, Tavernes Blanques, Torrent, València, Vinalesa y Xirivella. En este ámbito se plantean áreas de protección de Huerta y de los espacios de valor natural, así como las conexiones ecológicas y funcionales necesarias para conformar la infraestructura verde del área metropolitana de València.

3. El ámbito ampliado corresponde a los municipios afectados por los grandes corredores de conexión ecológica y territorial que ponen en contacto la Huerta con otros lugares del entorno que presentan valores medioambientales significativos. Además de los municipios incluidos en el ámbito estricto se incluyen los siguientes municipios: Alcàsser, Beniparrell, Picassent y Silla.

4. En el ámbito estricto son de aplicación todas las determinaciones del Plan de acción territorial, mientras que en el ámbito ampliado solo lo son las relativas a los corredores de conexión.

*Artículo 3. Documentación*

El Plan de acción territorial de Ordenación y Dinamización de la Huerta de València está formado por los siguientes documentos:

a) Memoria y Planos de Información.

b) Documento de Objetivos, Estrategias y Acciones Dinamizadoras.

c) Normativa.

d) Planos de Ordenación.

e) El Catálogo de Protecciones que se tramitará y aprobará de forma separada.

f) Estudio de Paisaje, Informe de Sostenibilidad, Memoria Ambiental, Síntesis de la Participación Pública.

g) Memoria Económica.

*Artículo 4. Objetivos*

1. El objetivo principal del Plan de acción territorial de Ordenación y Dinamización de la Huerta de València es la protección, recuperación y dinamización de los terrenos de Huerta, su actividad agropecuaria y los elementos que hacen de este conjunto un paisaje productivo y cultural singular y difícilmente repetible. El Plan de acción territorial establece una ordenación que compatibiliza la protección de las áreas de valor agrario, natural, cultural, paisajístico y productivo con un desarrollo urbano y socioeconómico sostenible.

2. El objetivo principal se desglosa en los siguientes objetivos específicos:

a) Preservar los terrenos agrarios de la Huerta de València y recuperar sus espacios degradados.

b) Garantizar la continuidad de los corredores ecológicos y funcionales de la Huerta de València y el mantenimiento de sus procesos.

c) Orientar el crecimiento sostenible de las áreas urbanas existentes en el Plan de acción territorial de forma compatible con la protección de la Huerta de València, priorizando la recuperación, regeneración y reutilización de los tejidos urbanos existentes, y favoreciendo la implantación de usos y actividades en los núcleos tradicionales de la Huerta.

d) Preservar y poner en valor el patrimonio cultural y el paisaje de la Huerta de València.

e) Dinamizar la actividad agropecuaria de la Huerta de València y la mejora de las condiciones de las personas que se dedican a la agricultura.

f) Impulsar la Huerta de València introduciendo nuevas actividades económicas compatibles y complementarias con la actividad agraria.

g) Establecer un régimen de usos y actividades que permita compatibilizar la actividad productiva con la conservación activa de sus valores.

h) Fomentar la adopción de medidas que favorezcan la presencia equilibrada de mujeres y hombres en las actividades económicas, tanto agrarias como aquellas complementarias que se introduzcan, visibilizando el trabajo femenino y promocionando la incorporación de las mujeres a la titularidad de las explotaciones.

i) Promover el acceso y disfrute público del paisaje de la Huerta de València de manera respetuosa con la actividad agraria.

*Artículo 5. Obligatoriedad, vinculación y escala*

1. Los particulares y la Administración están obligados al cumplimiento de las disposiciones contenidas en el Plan de acción territorial. Todos los instrumentos de planeamiento territorial y urbanístico que se aprueben en complemento o desarrollo del mismo incorporarán las determinaciones del Plan de acción territorial en el ámbito que les afecte, debiendo, en todo caso, cumplir lo dispuesto en la legislación ambiental vigente.

2. Tienen carácter vinculante los siguientes documentos: la Normativa y los Planos de Ordenación y el Catalogo de Protecciones cuando se proceda a su aprobación como documento separado.

3. Tienen carácter no vinculante: el documento de Objetivos, Estrategias y acciones dinamizadoras.

4. La escala del Plan de acción territorial es de 1:50.000. En las zonas rurales comunes y los sectores de recuperación de la Huerta se podrán realizar ajustes cartográficos de mayor escala que no superen el 5 % de la superficie de dichos ámbitos.

Dada la escala del Plan la representación de las líneas establecidas en la legislación de costas y reflejadas en los planos de ordenación es aproximada, por lo que, en todo caso, prevalecerá la establecida en la cartografía oficial del órgano competente en la legislación de la administración competente por razón de la materia.

*Artículo 6. Interpretación*

1. En caso de discrepancias o contradicciones entre las determinaciones contenidas en los distintos documentos del Plan de acción territorial, así como las dudas interpretativas, se resolverán teniendo en cuenta el cumplimiento de los objetivos establecidos en el artículo 4, siguiendo el orden de prioridad, siendo además de aplicación el principio general de prevalencia del texto escrito sobre los documentos gráficos.

2. Las referencias a preceptos legales y reglamentarios vigentes se entenderán hechas sin perjuicio de aquellos otros que se dicten con posterioridad.

*Artículo 7. Vigencia y publicidad*

1. La vigencia del Plan de acción territorial es indefinida en tanto no se revise.

2. La conselleria con competencias en ordenación del territorio y paisaje impulsará las acciones necesarias para la divulgación y conocimiento público del Plan de acción territorial. Sin perjuicio de las publicaciones que se realicen de todo o parte de su contenido, la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y paisaje facilitará el acceso al mismo desde su página web.

*Artículo 8. Modificación y actualización del Plan de acción territorial*

1. La conselleria competente en materia de ordenación del territorio y paisaje, de oficio o a instancia de los municipios afectados, podrá modificar puntualmente el Plan de acción territorial de Ordenación y Dinamización de la Huerta de València cuando concurran circunstancias territoriales, agrarias o medioambientales de carácter puntual que así lo aconsejen. Sólo podrán aprobarse modificaciones que tengan como finalidad mejorar la consecución de los objetivos del Plan de acción territorial.

2. Las modificaciones del Plan de acción territorial se someterán al procedimiento legalmente establecido para la aprobación de los planes de acción territorial.

3. Se considerarán actualizaciones del Plan de acción territorial:

a) La inclusión de nuevos recursos paisajísticos y conectores ecológicos o territoriales.

b) La actualización de los documentos de carácter indicativo.

c) La adecuación a una realidad física diferente de la manifestada en el propio Plan de acción territorial, consecuencia de un error material o de hecho.

d) Los ajustes derivados del cambio de escala definidos en el artículo 5 de la presente normativa.

4. La actualización del Plan de acción territorial tendrá carácter periódico, realizándose como mínimo cada 4 años y requerirá la Resolución de la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y paisaje, previa consulta pública, informe de los ayuntamientos afectados y del órgano ambiental.

*Artículo 9. Revisión del Plan de acción territorial*

1. Se entiende por revisión del Plan de acción territorial la adopción de nuevos criterios respecto de sus determinaciones más importantes. Concretamente, son causa de revisión del Plan de acción territorial las siguientes:

a) La adopción de nuevas políticas territoriales de incidencia sobre la Huerta que supongan la modificación sustancial de los objetivos iniciales e impidan la ejecución de las actuaciones previstas.

b) Una evolución de la realidad socioeconómica o territorial, del paisaje, del patrimonio cultural o de los recursos naturales, que entre en contradicción con los objetivos del Plan de acción territorial.

c) El transcurso de veinte años desde su aprobación.

2. A los efectos señalados en el apartado anterior, la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y paisaje constatará la concurrencia o no de las dos primeras circunstancias a los diez años de la aprobación del Plan de acción territorial.

*Artículo 10. Relación entre el Plan de acción territorial y el planeamiento municipal*

1. Las determinaciones del Plan de acción territorial prevalecen frente a las determinaciones del planeamiento municipal, salvo en aquellos supuestos en que el planeamiento municipal sea más proteccionista en materia ambiental u ordene núcleos tradicionales legalmente asentados en el medio rural, en atención a sus peculiaridades específicas.

2. Los planes generales estructurales de los municipios de la Huerta establecerán su modelo territorial de acuerdo con las previsiones establecidas en el presente Plan y asumirán e incorporarán en su memoria justificativa los objetivos y criterios en él establecidos.

3. El planeamiento urbanístico incorporará:

a) La clasificación y zonificación del suelo no urbanizable protegido establecida por este Plan de acción territorial.

b) Los enclaves y sectores de recuperación de la Huerta.

c) La delimitación de los corredores de conexión que serán concretados en los instrumentos de planeamiento urbanísticos.

d) La infraestructura verde definida en este Plan a escala supramunicipal y la completarán tal y como establece el artículo 26.2 de la presente normativa.

4. Los planes generales estructurales podrán modificar la clasificación o zonificación de Huerta prevista en el Plan de acción territorial siempre que implique un mayor nivel de protección. Aquellos que sean más restrictivos desde el punto de vista ambiental podrán adaptarse a las determinaciones del presente plan.

5. La vigencia de las determinaciones del planeamiento municipal, así como las reservas de suelo, quedarán condicionadas a su compatibilidad con los objetivos previstos en el presente plan. En caso de conflicto entre la reserva de suelo y los objetivos del plan, la reserva quedará sin efecto, debiéndose estudiar nuevas alternativas.

|  |
| --- |
| El apartado 1 del artículo 10 se añade por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

TÍTULO II

El paisaje de la Huerta de València. Unidades territoriales

y de paisaje y catálogo de protecciones

CAPÍTULO I

Unidades territoriales y de paisaje de la Huerta de València

*Artículo 11. Unidades territoriales y de paisaje*

1. Las unidades territoriales y de paisaje de la Huerta son áreas geográficas predominantemente agrarias con una configuración estructural, funcional y visual diferenciada, única y singular, derivada de la superposición de sus elementos constitutivos identificados en la Ley de la Huerta de València, que han adquirido los caracteres que las definen a lo largo del tiempo.

2. El Plan de acción territorial delimita las siguientes 24 unidades territoriales y de paisaje, que se grafían en los planos de información.

- UP 01: Horta Final de la Real Acequia de Moncada.

- UP 02: Horta dels Extremals del Puig i la Pobla de Farnals.

- UP 03: Horta de la zona central de la Real Acequia de Moncada.

- UP 04: Horta d'Albuixech i Massalfassar.

- UP 05: Horta dels Alters de la Real Acequia de Moncada.

- UP 06: Horta de Meliana.

- UP 07: Horta de Vinalesa, Bonrepòs i Mirambell.

- UP 08: Horta d'Almàssera.

- UP 09: Horta de Alboraia.

- UP 10: Horta de Sant Miquel dels Reis o del Racó de Sant Llorenç.

- UP 11: Horta de la Séquia de Petra.

- UP 12: Horta de Poble Nou.

- UP 13: Horta de l'Arc de Moncada i Benifaraig.

- UP 14: Horta de Campanar.

- UP 15: Horta del Riu Túria.

- UP 16: Horta de Quart-Aldaia.

- UP 17: Horta de Xirivella.

- UP 18: Horta de Benàger.

- UP 19: Horta de Faitanar.

- UP 20: Horta de Favara.

- UP 21: Horta de Rovella i Francs, Marjals i Extremals.

- UP 22: Horta de la Séquia de l'Or, Arrossars de l'Albufera.

- UP 23: Horta de Castellar Oliveral.

- UP 24: Horta de Picanya i Paiporta.

3. Las unidades territoriales y de paisaje constituyen los ámbitos de referencia para la definición de los objetivos de calidad territorial y paisajística que aparecen regulados en esta normativa.

CAPÍTULO II

Catálogo de protecciones

*Artículo 12. El Catálogo de Protecciones*

El Catálogo de Protecciones del presente plan, de conformidad con lo establecido en el artículo 42.5 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, se tramitará y aprobará de forma separada.

*Artículo 13. Niveles de protección*

1. El Catálogo de Protecciones de la Huerta de València agrupará los bienes patrimoniales en dos niveles básicos de protección: el nivel estructurante o primer grado y el nivel no estructurante o segundo grado de protección.

2. El nivel estructurante o primer grado estará constituido por:

a) Los Bienes de Interés Cultural ?BIC.

b) Los Bienes de Relevancia Local ?BRL.

c) Los bienes que por su identidad cultural son reconocidos social, intelectual e históricamente como piezas esenciales del paisaje.

d) Los bienes que por su carácter significativo en el paisaje precisan de un ámbito especial de protección, que se indica en cada caso.

3. El nivel no estructurante o segundo grado estará constituido por el resto de bienes culturales incluidos en el Catálogo.

4. Los inmuebles, elementos o instalaciones incluidos en el Catálogo situados en el dominio público marítimo-terrestre o en la servidumbre de protección, se sujetarán a lo establecido en la Disposición Transitoria cuarta de la Ley de Costas, con independencia del régimen de protección que se establezca.

TÍTULO III

La infraestructura verde de la Huerta de València

CAPÍTULO I

Objetivos y elementos que la integran

*Artículo 14. Objetivos*

En el ámbito del Plan de acción territorial, la delimitación de la infraestructura verde tiene como objeto general garantizar la calidad de vida, la preservación y recuperación de la diversidad biológica, cultural y paisajística y el mantenimiento de los procesos ecológicos básicos. Este objetivo general se concreta en los siguientes objetivos específicos:

a) Proteger los valores ambientales, culturales y paisajísticos, así como sus procesos y servicios.

b) Mejorar la calidad del paisaje y definir elementos que permitan su uso público sostenible, garantizando su compatibilidad con la actividad agropecuaria.

c) Proteger las áreas y hábitats naturales y seminaturales, los agrosistemas característicos y el patrón ecológico y visual del lugar.

d) Amortiguar los efectos del cambio climático, de las inundaciones y otros riesgos naturales e inducidos.

e) Preservar zonas de transición física y visual entre los distintos usos y actividades.

f) Recuperar las áreas degradadas y otorgarles un protagonismo en la infraestructura verde.

g) Diseñar un territorio con un alto grado de resiliencia ambiental.

*Artículo 15. Espacios que integran la Infraestructura Verde de la Huerta de València*

1. De acuerdo con lo establecido en el artículo 5 de la Ley 5/2014, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, los espacios que integran la Infraestructura Verde de la Huerta de València se clasifican en las siguientes categorías:

a) Espacios de Valor Natural, que incluyen los espacios que integran la Red Natura 2000, los espacios naturales protegidos declarados como tales, las zonas húmedas catalogadas y las protegidas por la legislación territorial o urbanística.

b) Huerta de Protección Especial, que se clasifica en las siguientes categorías:

1º) Huerta de Protección Especial Grado 1 (H1).

2º) Huerta de Protección Especial Grado 2 (H2).

3º) Huerta de Protección Agrícola Grado 3 (H3).

c) Áreas de Conexión Territorial y Funcional, que se clasifican en las siguientes categorías:

1º) Vectores de Conexión.

2º) Ventanas al Mar.

3º) Corredores Ecológicos y Funcionales.

4º) Espacios Públicos Urbanos a conectar con la Huerta de València.

2. La delimitación de los elementos que integran la infraestructura verde se grafía en los planos de ordenación, a excepción de los Espacios Públicos Urbanos, que se definirán en el planeamiento municipal previo informe del órgano competente en materia de ordenación del territorio y paisaje.

CAPÍTULO II

Objetivos de calidad territorial y paisajística

*Artículo 16. Objetivos de calidad territorial y paisajística*

Para cada una de las categorías de Huerta que integran la Infraestructura Verde de la Huerta de València se definen objetivos de calidad territorial y paisajística, en función de sus valores intrínsecos y del resultado del proceso de participación pública.

*Artículo 17. Huerta de Protección Especial Grado 1 (H1)*

1. Los espacios de Huerta de Protección Especial Grado 1 (H1) son la Huerta de mayor valor agropecuario y de fragilidad paisajísticas que, por su estructura parcelaria, sus cultivos propios y el sistema de riego milenario, requiere un tratamiento diferenciado y un apoyo económico para complementar las rentas agropecuarias.

2. La delimitación de los espacios de Huerta de Protección Especial Grado 1 (H1) se encuentra en los planos de ordenación, y se corresponde de manera aproximada con las siguientes unidades territoriales y de paisaje:

- UP 06: Horta de Meliana.

- UP 08: Horta d'Almàssera.

- UP 09: Horta de Alboraia.

- UP 10: Horta de Sant Miquel dels Reis o del Racó de Sant Llorenç.

- UP 11: Horta de la Séquia de Petra.

- UP 12: Horta de Poble Nou.

- UP 13: Horta de l'Arc de Moncada i Benifaraig.

- UP 14: Horta de Campanar.

- UP 21: Horta de Rovella i Francs, Marjals i Extremals.

3. El objetivo de calidad territorial y paisajística para la Huerta de Protección Especial Grado 1 (H1) es preservar su carácter agrario-paisajístico, protegiendo los elementos asociados a la actividad productiva, la mejora de la producción agraria y el fomento de acciones encaminadas a la recuperación del patrimonio cultural existente.

4. Los espacios de Huerta de Protección Especial Grado 1 (H1) se clasifican como suelo no urbanizable protegido, zona rural protegida agricola (ZRP-AG).

*Artículo 18. Huerta de Protección Especial Grado 2 (H2)*

1. Los espacios de Huerta de Protección Especial Grado 2 (H2) son una Huerta similar a la anterior, pero que ha sufrido una mayor transformación, tanto en el sistema de riego como en los cultivos. Requiere de acciones de conservación y recuperación.

2. La delimitación de los espacios de Huerta de Protección Especial Grado 2 (H2) se encuentra en los planos de ordenación, y se corresponde de manera aproximada con las siguientes unidades territoriales y de paisaje:

- UP 07: Horta de Vinalesa, Bonrepòs i Mirambell.

- UP 16: Horta de Quart-Aldaia.

- UP 17: Horta de Xirivella.

- UP 18: Horta de Benàger.

- UP 19: Horta de Faitanar.

UP 20: Horta de Favara.

- UP 23: Horta de Castellar Oliveral.

3. El objetivo de calidad territorial y paisajística para la Huerta de Protección Especial Grado 2 (H2) es preservar su carácter agrario-paisajístico, protegiendo los elementos asociados a la actividad productiva y fomentando acciones encaminadas a la mejora de la producción agraria y el fomento de acciones encaminadas a la recuperación del patrimonio cultural existente e incentivando la transformación del cultivo arbóreo a hortícola.

4. Los espacios de Huerta de Protección Especial Grado 2 (H2) se clasifican como suelo no urbanizable protegido, zona rural protegida agrícola (ZRP-AG).

*Artículo 19. Huerta de Protección Agrícola Grado 3 (H3)*

1. Los espacios de Huerta de Protección Agrícola Grado 3 (H3) son la Huerta más degradada o con mayor ocupación arbórea, especialmente de cítricos.

2. El objetivo de calidad territorial y paisajística para la Huerta de Protección Agrícola Grado 3 (H3) es preservar y recuperar su carácter agrario-paisajístico, protegiendo los elementos asociados a la actividad productiva y fomentando acciones encaminadas a la mejora de la producción agraria y a la recuperación del patrimonio cultural existente. Por sus condiciones específicas es el territorio con mayor capacidad de absorción de impactos.

3. La delimitación de los espacios de Huerta de Protección Agrícola Grado 3 (H3) se encuentra en los planos de ordenación, y se corresponde aproximadamente con las siguientes unidades territoriales y de paisaje:

- UP 01: Horta Final de la Real Acequia de Moncada.

- UP 02: Horta dels Extremals del Puig i la Pobla de Farnals.

- UP 03: Horta de la zona central de la Real Acequia de Moncada.

- UP 04: Horta d'Albuixech i Massalfassar.

- UP 05: Horta dels Alters de la Real Acequia de Moncada.

- UP 24: Horta de Picanya i Paiporta.

4. Los espacios de Huerta de Protección Agrícola Grado 3 (H3) se clasifican como suelo no urbanizable protegido, zona rural protegida agrícola (ZRP-AG).

*Artículo 20. Espacios de Valor Natural*

1. Se incluyen en esta categoría los espacios naturales de mayor valor ecológico, protegidos por la legislación ambiental, territorial o urbanística. Estos espacios son:

a) El Parque Natural de l'Albufera.

b) El Parque Natural del Turia.

c) Las zonas húmedas y marjales incluidas en el Catálogo de Zonas Húmedas de la Comunitat Valenciana.

d) Otras zonas húmedas y espacios de interés.

2. El objetivo de calidad territorial y paisajística para los Espacios de Valor Natural es garantizar la conservación de sus valores ecológicos, promoviendo acciones necesarias para regenerar los elementos degradados y para fomentar el uso público ordenado del medio natural y del paisaje. Todo ello de forma compatible con la protección y el desarrollo de las actividades productivas vinculadas a los mismos.

3. La delimitación de los Espacios de Valor Natural se encuentra grafiada en los planos de ordenación. En el caso de las zonas húmedas no catalogadas de los municipios del Puig de Santa Maria y Puçol, su delimitación podrá ser concretada por los planes generales estructurales previo informe favorable del órgano compentente en materia de espacios naturales protegidos, debiendo mantenerse sus valores ambientales y la conectividad ecológica y funcional entre las mismas y con la Marjal dels Moros. Parte de los Espacios de Valor Natural se encuentran incluidos en las siguientes unidades territoriales y de paisaje:

- UP 15: Horta del Riu Turia.

- UP 22: Horta de la Sèquia de l'Or i Arrossars de l'Albufera.

*Artículo 21. Elementos de conexión*

1. El Plan de acción territorial contempla cuatro tipos de elementos de conexión: Vectores de Conexión, Ventanas al Mar, Corredores Ecológicos y Funcionales y Espacios Públicos Urbanos de conexión con la Huerta. La localización de estos elementos se plasma en los planos de ordenación a excepción de los Espacios Públicos Urbanos.

2. Su definición, objetivos de calidad territorial y paisajística y tratamiento en el planeamiento urbanístico se establece en los artículos siguientes.

*Artículo 22. Vectores de conexión*

1. Los Vectores de Conexión son espacios, normalmente lineales, que relacionan entre sí las diferentes unidades territoriales y de paisaje de la Huerta. Garantizan la continuidad física, ambiental y visual de los ecosistemas, evitan la conurbación de los espacios edificados y facilitan el acceso público a los paisajes de valor.

2. El objetivo de calidad territorial y paisajística para los Vectores de Conexión es mantenerlos libres de edificación y fomentar actuaciones encaminadas a conservar o mejorar su valor ambiental y paisajístico como áreas de conexión entre los diferentes elementos de la infraestructura verde.

3. Se incluyen en esta categoría las franjas de terrenos articuladas en torno a los cauces de ríos, ramblas, barrancos o acequias y sus zonas de afección. También pueden integrarse caminos, sendas, vías pecuarias o espacios no urbanizados, que permiten tanto el paso de las diferentes especies, como el tránsito ciclista y peatonal entre las unidades territoriales y de paisaje.

4. Con carácter general, los Vectores de Conexión son suelo no urbanizable. Pueden tener otra clasificación siempre que se garantice su continuidad territorial y visual. En este caso, los Ayuntamientos garantizarán el cumplimiento de esta funcionalidad en el planeamiento municipal.

*Artículo 23. Ventanas al Mar*

1. Las Ventanas al Mar son espacios no urbanizados que permiten mantener la conexión visual entre los ecosistemas marítimos y los terrestres en el ámbito de la Huerta de València.

2. Se incluyen en esta categoría, de norte a sur, la Marjal dels Moros, la Marjal de Rafalell i Vistabella, el frente litoral de Meliana y Foios, la desembocadura del Barranco del Carraixet y huerta contigua y las playas de Pinedo y de El Saler. Los planes de acción territorial del litoral y el planeamiento urbanístico podrán añadir otros espacios con la misma funcionalidad.

3. El objetivo de calidad territorial y paisajística para las Ventanas al Mar es preservar estos espacios de la edificación debido a su escasez y valor como área de conexión entre los paisajes y ecosistemas. El planeamiento urbanístico los integrará en la infraestructura verde municipal, de acuerdo con las determinaciones de este Plan de acción territorial y los que se formulen sobre el espacio litoral.

4. Las Ventanas al Mar son suelo no urbanizable o la clasificación que determinen los planes de acción territorial del litoral o el planeamiento urbanístico. Pueden tener otra clasificación siempre que sean zonas verdes públicas libres de edificación, se garantice su funcionalidad como elemento de conexión y el mantenimiento de la actividad agraria.

*Artículo 24. Corredores Ecológicos y Funcionales*

1. Los Corredores Ecológicos y Funcionales son los grandes elementos de conexión del área metropolitana de València que conectan los ecosistemas litorales con los del interior. A través de ellos y de la Huerta de València, el Parque Natural de la Albufera y los marjales costeros quedan conectados con los Parques Naturales del Río Turia y la Sierra Calderona. El régimen de estos corredores se adaptará a lo establecido en la Directriz 44 de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana.

2. Se incluyen en esta categoría las franjas de terreno articuladas por el Río Turia, el Barranco de Torrent-Catarroja, el Barranco del Carraixet, el Barranco de Picassent y el Barranco de Calderona. Por su carácter estructurante de la Huerta de València también se considera como tal la Real Acequia de Moncada.

3. El objetivo de calidad territorial y paisajística para los Corredores Ecológicos y Funcionales es preservar estos espacios libres de edificación para que cumplan su doble función, ecológica y funcional, asegurando la continuidad de los ecosistemas y el tránsito de especies.

4. En los tramos clasificados como suelo no urbanizable por los que transcurre la Real Acequia de Moncada se establecen franjas de protección de 50 metros de anchura en ambos márgenes, medidos desde su eje, en las que no se permitirán nuevas edificaciones. La implantación de cualquier uso o actividad no agraria requerirá informe de la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y paisaje.

5. Con carácter general los Corredores Ecológicos y Funcionales son suelo no urbanizable. Pueden tener otra clasificación siempre que se mantengan libres de edificación y se garantice su funcionalidad como elementos de conexión.

*Artículo 25. Espacios Públicos Urbanos de conexión con la Huerta de València*

1. Los espacios públicos urbanos de conexión con la Huerta de València son aquellos elementos que forman parte de la infraestructura verde urbana que deben ser conectados con otros elementos periurbanos de esta infraestructura, con el fin de lograr una red integrada y unitaria de espacios públicos de valor libres de edificación.

2. Se incluyen en esta categoría los jardines, plazas, parques urbanos y las calles y paseos que los conectan entre sí y con los principales hitos culturales y visuales, uniéndolos con los elementos de conexión y caminos históricos que articulan la Huerta de València.

3. El objetivo de calidad territorial y paisajística para los espacios públicos urbanos de conexión con la Huerta es mejorar la imagen urbana y permitir conexión peatonal y ciclista, dotándolos de un diseño unitario y buscando su conexión con los paisajes del entorno que forman parte de la infraestructura verde de la Huerta.

4. Los espacios públicos urbanos de conexión con la Huerta tendrán la clasificación de suelo que les otorgue el correspondiente instrumento de planeamiento de acuerdo con su naturaleza y características.

CAPÍTULO III

Delimitación y gestión de la infraestructura

verde de la Huerta de València

*Artículo 26. Delimitación de la infraestructura verde a diferentes escalas*

1. El Plan de acción territorial delimita la Infraestructura Verde de la Huerta de València a escala supramunicipal (1:50.000) con las determinaciones propias de esta escala.

2. Los planes urbanísticos municipales y sus revisiones integrarán la infraestructura verde delimitada en el planeamiento territorial y la completarán con los elementos propios de la escala municipal. A estos efectos conectarán los elementos de la infraestructura verde urbana con la rural.

*Artículo 27. Criterios para la delimitación a escala municipal*

La infraestructura verde de escala municipal incluirá como mínimo los grandes parques urbanos, los Bienes de Relevancia Local, los recursos visuales municipales y sus elementos de conexión. Igualmente, se incorporarán aquellos elementos más valorados por la ciudadanía en los procesos de participación de los instrumentos de planificación conforme la legislación en materia de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana.

*Artículo 28. Desarrollo de la infraestructura verde en el planeamiento urbanístico*

Los instrumentos de planeamiento urbanístico realizarán sus propuestas de ordenación de conformidad con los objetivos de calidad territorial y paisajística y las determinaciones de la infraestructura verde de la Huerta de València, mediante la zonificación del suelo no urbanizable, y la ordenación de los elementos que la integran.

*Artículo 29. Recuperación de los hábitats*

1. Los hábitats naturales, con su flora, fauna y vegetación asociadas, que alberguen valores ambientales significativos, se consideran protegidos en todo el ámbito del Plan de acción territorial. Con esta finalidad se promoverán las acciones y medidas necesarias para su conservación, regeneración y adecuada gestión, de forma compatible con el mantenimiento y desarrollo de las actividades socioeconómicas a ellos vinculados.

2. Se fomentará e incentivará el mantenimiento y restauración de las masas vegetales naturales presentes en la Huerta, y en especial las siguientes: las vinculadas a las construcciones tradicionales; las que constituían los jardines propios de las alquerías; algunas alineaciones de caminos; el arbolado vinculado a las líneas de agua que emergen sobre el plano de la Huerta; los elementos aislados que han sobrevivido en configuraciones pretéritas de la Huerta, tales como moreras, olivos, higueras u otros ejemplares de valor particular, como cipreses, pinos singulares y limoneros, entre otros.

3. Se fomentarán medidas para la recuperación de la vegetación existente en los cursos de agua, ya sean naturales o artificiales, sin perjuicio del correcto mantenimiento y limpieza al objeto de mantener su capacidad hidráulica y de evitar inundaciones y la propagación de enfermedades y plagas. Se consideran de interés las masas boscosas que definen parcialmente el límite de la Huerta y forman parte del perfil último del paisaje.

*Artículo 30. Adaptación al cambio climático*

1. La ordenación y gestión de la infraestructura verde de la Huerta de València es una contribución sustancial de la adaptación del territorio a los condicionantes y efectos del cambio climático.

2. La Conselleria con competencias en agricultura y desarrollo rural fomentará el uso de las mejores prácticas y técnicas disponibles con el fin de mejorar el balance global de las emisiones de gases de efecto invernadero.

3. Los nuevos desarrollos urbanísticos que excepcionalmente se propongan fomentarán la emisión cero de gases de efecto invernadero.

|  |
| --- |
| El apartado 2 del artículo 30 se modifica por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Artículo 31. Prevención de la contaminación lumínica*

1. Los planes generales estructurales adoptarán medidas para reducir la contaminación lumínica en sus municipios y permitir una visión nocturna del cielo sin contaminación desde cualquier lugar de la Huerta de València.

2. Los elementos de nueva iluminación o las modificaciones serán de baja emisión lumínica y estarán diseñados con criterios de eficiencia energética, con limitación del cono de luz al ámbito estricto a iluminar. Se evitará la iluminación indiscriminada de los caminos reduciendo esta a la necesaria en las proximidades de los edificios existentes, a los accesos a las estaciones de transporte público y a las vías de transporte no motorizado.

*Artículo 32. Prevención de la contaminación acústica*

Para evitar la contaminación acústica en la Huerta se adoptarán medidas como la limitación de la velocidad en las infraestructuras, el uso de masas vegetales o la utilización de pavimentos fonoabsorbentes.

*Artículo 33. Prevención de los riesgos de inundación*

1. Este Plan de acción territorial asume las determinaciones contenidas en el Plan de acción territorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA) y de sus modificaciones o revisiones, así como las contempladas por los organismos de cuenca.

2. Las zonas sujetas a un riesgo de inundación significativo se integrarán en la infraestructura verde del territorio con las limitaciones de usos que prescribe el PATRICOVA.

*Artículo 34. Gestión de los recursos hídricos*

1. La conservación de la Huerta de València precisa con carácter preferente el mantenimiento del sistema de regadío por inundación en la Huerta Grado 1 y Grado 2 (H1 y H2), por sus valores territoriales, paisajísticos, agrarios y ambientales. Las prácticas agrarias tradicionales tienen una alta eficiencia desde el punto de vista del ciclo hidrológico, pero las interferencias generadas por el desarrollo urbano hacen necesario mejorar la calidad del recurso y la eficiencia en su distribución.

2. Las transformaciones a sistemas de riego localizado tendrán un carácter menos restrictivo en Huerta Grado 3 (H3). En los términos establecidos en la legislación ambiental, las transformaciones a riego localizado deberán ser informadas por el órgano de la Generalitat competente en materia de Espacios Naturales para analizar sus efectos sobre las zonas húmedas litorales.

3. A estos efectos, los instrumentos de desarrollo del Plan de acción territorial contemplarán actuaciones que permitan gestionar el agua de la Huerta de manera más eficiente, garantizar la disponibilidad del recurso y mejorar la calidad de las aguas de riego. En este sentido se llevarán a cabo programas específicos para:

a) Eliminar trayectos sin servicio, en especial los urbanos.

b) Mejorar la red de acequias existentes para conseguir la reducción de pérdidas en el transporte y la distribución del agua, así como programas de control de contaminación por vertidos urbanos e industriales.

c) Gestionar de forma conjunta los recursos superficiales y subterráneos.

d) Estudiar y adoptar medidas con relación a los efectos producidos por los retornos de riego que desembocan en el mar.

e) Estudiar la reutilización de aguas depuradas.

f) Implantar depósitos de regulación diaria.

*Artículo 35. Gestión de los residuos y vertidos*

1. En el ámbito de la Huerta de València no se autorizarán vertederos, ni instalaciones de gestión y tratamiento de residuos, con la excepción de puntos de recogida de residuos para la población residente o los permitidos en la Ley de la Huerta de València.

2. No se permitirán actuaciones que deterioren la capacidad productiva del suelo o depositen materiales inapropiados sobre la cubierta vegetal del mismo, ni la incorporación al suelo de materiales plásticos procedentes de residuos de invernadero o envases y de todo tipo de materiales no biodegradables.

3. Los retornos de riego en las desembocaduras al mar y los vertidos directos a la playa se regirán por la normativa vigente en materia de Costas.

TÍTULO IV

Régimen del suelo no urbanizable.

Regulación de usos y actividades

CAPÍTULO I

Regulación de usos y actividades permitidas

*Artículo 36. Gradación de usos en la Huerta de València*

De conformidad con la categorización de la Huerta de València establecida en el artículo 15 de la presente normativa, y con el fin de alcanzar los objetivos del Plan de acción territorial, cada categoría de Huerta se somete a un régimen de usos y actividades diferenciados que deberá garantizar el mantenimiento de la actividad agropecuaria y sus características paisajísticas y territoriales.

*Artículo 37. Usos y actividades permitidas*

1. En los espacios de Huerta incluidos en el ámbito del Plan de acción territorial el uso global es el agropecuario. Se podrán realizar instalaciones, construcciones y obras que sean necesarias y compatibles con el mejor aprovechamiento, conservación, cuidado y restauración de los valores de la Huerta.

Se promoverá la concentración de explotaciones como forma de mejorar la rentabilidad de la actividad agropecuaria, pero en suelos de huerta grado 1 y grado 2 (H1 y H2) no se permitirá la reestructuración de parcelas que alteren las redes de acequias y caminos históricos principales. Todas las modificaciones parcelarias en estos ámbitos deberán ser informadas por la Conselleria con competencias en agricultura y desarrollo rural.

En la huerta de protección agrícola de grado 3 (H3), y previo informe de la Conselleria con competencias en agricultura y desarrollo rural, se podrán realizar reestructuraciones parcelarias y la modificación del sistema de riego tradicional. En todo caso, se evitará la generación de parcelas residuales de dimensiones insuficientes para la actividad agraria, preservando las directrices y patrones principales del paisaje agrario.

2. Con carácter general se permiten nuevos usos mineros siempre que estén previstos en un instrumento de ordenación y gestión ambiental. En caso contrario, quedan prohibidos, al igual que los movimientos de tierra que alteren el perfil del terreno excepto los necesarios para la actividad agraria o la mejora ambiental.

3. Con carácter excepcional, el uso residencial es compatible en los enclaves y sectores de recuperación de la Huerta, así como en las viviendas o edificaciones con tipología de vivienda preexistentes que estén legalmente implantadas y las que sean susceptibles de ser legalizadas según lo establecido en el presente Plan y la legislación urbanística vigente.

4. Los usos terciarios admitidos en la Huerta de València, con las particularidades que se especifican en el presente Plan son: restauración, alojamiento turístico, hípica, cría de animales para uso particular o comercial, huertos de ocio o sociales, usos de disfrute de la Huerta relacionados con sistemas de movilidad no motorizada, investigación agraria o ambiental.

Las personas que se dedican a la agricultura que estén inscritas en el Inventario de Explotaciones Agrarias Profesionales de la Huerta regulado en la Ley de la Huerta de València, podrán proceder a la venta directa limitada a la comercialización al detall siempre que, al menos, un 50 % de los productos procedan del ámbito de la Huerta de València.

Los accesos y aparcamientos vinculados a los usos y actividades permitidos no serán pavimentados y su superficie será como máximo el 40 % de la superficie total ocupada por la instalación y, en ningún caso, superior a 200 m². No se concederán licencias de obra o actividad para uso exclusivo de aparcamiento en los términos del presente plan. Se promoverán aparcamientos estratégicos en polígonos de actividad económica y zonas urbanizadas para que sirvan de punto de acceso a las actividades por medio de transporte no motorizado.

5. Se permiten los usos dotacionales en las condiciones indicadas en el artículo 43 de la presente normativa.

6. Con carácter general, las actividades previstas en este Plan que se realicen sobre edificación existente podrán ampliar la superficie construida hasta un máximo de 20% en edificaciones catalogadas y de hasta un máximo del 10% en el resto. Las ampliaciones sobre edificaciones catalogadas se ajustarán a lo previsto en su correspondiente catálogo, pudiendo superar el porcentaje del 20% señalado siempre que se justifique que la ampliación se adecúa a la ficha del bien y resto de determinaciones previstas en el Catálogo.

7. Si la edificación o instalación se localizase dentro de la zona afectada por la normativa de Costas, le será de aplicación lo establecido en dicha normativa, sin perjuicio del régimen transitorio que le sea de aplicación.

|  |
| --- |
| Los apartados 1 y 6 del artículo 37 se modifican por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Artículo 38. Instalaciones, construcciones y obras vinculadas a la explotación agropecuaria*

1. Se permiten las instalaciones, construcciones y obras vinculadas a la explotación agropecuaria.

2. Las instalaciones, construcciones y obras deben tener una superficie inferior a 25 m², y cumplirán los siguientes requisitos:

a) Informe de la conselleria competente en agricultura y desarrollo rural.

b) Justificación de que la persona solicitante es una empresa o persona que se dedica a la agricultura de manera profesional y se encuentra inscrita en el Inventario de Explotaciones Agrarias Profesionales de la Huerta de València regulado en la Ley de la Huerta de València.

c) Vinculación de una superficie igual o superior a 5 hanegadas en la Huerta de Grado 1 (H1) y Grado 2 (H2) y a 10 hanegadas en la Huerta de Grado 3 (H3), pudiendo estar formada por diferentes parcelas catastrales o registrales discontinuas. En el caso de Huerta Grado 1 y 2 las parcelas vinculadas deberán ubicarse en estos ámbitos, en la Huerta Grado 3 deberán ubicarse en el ámbito estricto del plan. Esta vinculación se hará constar en el Registro de la Propiedad.

d) Se localizarán en los bordes de la parcela o junto a caminos con una separación máxima de 5 metros y al menos a 40 metros de cualquier otra construcción.

e) Los muros serán de carga enlucidos, tapiales, muros de hormigón o de ladrillo macizo visto. Las cubiertas serán inclinadas de teja plana o curva o de cubiertas vegetales.

3. Las instalaciones, construcciones y obras vinculadas al sector agropecuario, con una superficie superior a 25 m², se ubicarán en edificaciones existentes a la entrada en vigor de este plan, en la Huerta de Grado 1 (H1) y Grado 2 (H2). En la Huerta de Grado 3 (H3), y con carácter restringido, serán posibles en construcciones de nueva planta. En este caso la nueva edificación cumplirá los siguientes requisitos:

a)Informe de la conselleria competente en agricultura y desarrollo rural.

b) Justificación de que el solicitante es una empresa o persona que se dedica a la agricultura de manera profesional y se encuentra inscrita en el Inventario de Explotaciones Agrarias Profesionales de la Huerta de València regulado en la Ley de la Huerta de València.

c) Vinculación de al menos 20 hanegadas pudiendo estar formada por diferentes parcelas catastrales o registrales discontinuas dentro del ámbito estricto del plan. Esta vinculación se hará constar en el Registro de la Propiedad.

d) Al menos el 85 % de la parcela donde se ubica quedará libre de edificación, construcción u ocupación y deberá mantener el uso agrario.

e) Se localizarán en los bordes de la parcela y junto a caminos con una separación máxima de 5 a 10 metros y al menos de 40 metros de cualquier otra construcción.

f) Se ajustarán a la tipología tradicional de zona.

g) El techo máximo de la edificación o construcción será del 10 % de la superficie de la parcela sin que en ningún caso exceda de 300 m² de techo en una sola planta. Con carácter excepcional se podrá construir una superficie mayor siempre que se justifique mediante estudio agronómico, siendo necesario informe de la Conselleria competente en materia de paisaje.

4.Las parcelas se mantendrán sin vallar. Con carácter excepcional se permite el vallado de parcelas que den frente a vías, caminos y elementos de uso público, siendo necesario un retranqueo mínimo de 0,5 metros desde el linde del camino y una altura inferior a 150 cm, se realizará con cerramientos ligeros que garanticen la permeabilidad visual y el paso de la fauna silvestre. En cualquier caso, los muros de mampostería o tapias de huertos existentes con carácter tradicional o histórico se deberán preservar como rasgos identitarios del paisaje tradicional de la zona.

|  |
| --- |
| La letra a) del apartado 2, la letra a) del apartado 3 y el apartado 4 del artículo 38 se modifican por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Artículo 39. Invernaderos e instalaciones de cultivo bajo plástico*

1. Se permiten instalaciones de cultivo bajo plástico de carácter estacional y removible, no superiores a un metro de altura.

2. Se permiten los invernaderos, con carácter temporal, siendo necesaria en la Huerta de Grado 1 (H1) una superficie mínima de parcela de 3 hanegadas y una ocupación máxima del 20 %; en Huerta Grado 2 (H2) una superficie mínima de parcela de 4 hanegadas y una ocupación máxima del 30 % y en Huerta Grado 3 (H3) la superficie mínima de parcela será de 5 hanegadas y la ocupación máxima del 50 %. Además, independientemente del tipo de huerta, cumplirán los siguientes requisitos:

a) Justificación de que la persona solicitante es una empresa o persona que se dedica a la agricultura de manera profesional y se encuentra inscrita en el Inventario de Explotaciones Agrarias Profesionales de la Huerta de València regulado en la Ley de la Huerta de València.

b) No se admiten invernaderos a menos de 100 metros de espacios de valor natural ni a menos de 50 metros de un elemento patrimonial catalogado.

c) La altura máxima de estas instalaciones será de 5 metros, y serán directamente accesibles desde la red de caminos de la Huerta.

d) La canalización de las aguas.

e) La licencia que autorice estas instalaciones quedará condicionada a la obligación de desmontar la instalación y restaurar la realidad física alterada en el tiempo máximo de un año a contar desde el día del cese de la actividad que ha requerido la instalación.

f) Se prohíbe el uso de invernaderos para usos distintos a los de cultivos de planta viva.

*Artículo 40. Huertos de ocio o sociales*

1. Se permiten huertos de ocio o sociales como espacios agrarios de reducidas dimensiones que cumplen funciones productivas de autoconsumo, ambientales, sociales, de salud o culturales. En ningún caso se considerará una actividad agraria profesional.

2. Se situarán de manera preferente en zonas próximas a los núcleos urbanos, o dentro del propio casco urbano.

3. Los huertos de ocio o sociales en huerta grado 1 y 2 (H1 y H2) serán de iniciativa pública o municipales. Para este fin, se aprobarán bases reguladoras de las condiciones de uso de estas instalaciones que incluirán criterios que promocionen la paridad de mujeres y hombres. En huerta grado 3 (H3) podrán ser de carácter privado.

4. La superficie vinculada de accesos y aparcamiento para huertos de ocio o sociales deberá cumplir lo dispuesto en el artículo 37.4, a excepción de la ocupación máxima que será del 50 %.

5. En ningún caso interferirán la actividad agraria habitual y la disposición de las unidades de cultivo responderá a composiciones ordenadas y respetuosas con los patrones del territorio.

|  |
| --- |
| El apartado 3 del artículo 40 se modifica por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Artículo 41. Rehabilitación y ampliación de viviendas o construcciones existentes*

1. Se permite la rehabilitación y ampliación de viviendas y edificaciones con tipología de vivienda, legalmente implantadas a la entrada en vigor del presente Plan o que sea posible su legalización en los términos establecidos en el mismo. La rehabilitación o ampliación deberá destinarse a uso residencial o a la implantación de usos terciarios que contribuyan a la dinamización de la Huerta de València. Será necesario el cumplimiento de los siguientes requisitos:

a) Mantenimiento o adecuación a la tipología tradicional, según las disposiciones que se establezcan en el Catálogo del Plan de acción territorial.

b) Rehabilitación del entorno, manteniendo y potenciando el uso agrario.

c) Cuando sea necesario un incremento del volumen edificado, no podrá superar el 20% de la huella de edificación existente a la entrada en vigor del Plan de acción territorial, cuando se trate de edificios catalogados, y al 10% cuando se trate de edificios no catalogados. Dichos incrementos no superarán los 200 metros cuadrados. Se entiende por huella de la edificación la superficie de terreno ocupada por la edificación.

d) Elaboración de estudio de integración paisajística que será informado por la conselleria competente en territorio y paisaje con carácter previo al otorgamiento de la licencia municipal. En caso de rehabilitación de vivienda en Huerta Grado 3 (H3) no será necesario informe de la conselleria competente en territorio y paisaje a excepción de las rehabilitaciones de viviendas catalogadas.

e) Deberán contar con tratamiento de aguas residuales.

2. En ningún caso, se permitirá el cambio a uso residencial de edificaciones que no tengan tipología de vivienda, dedicadas a otros usos y actividades salvo en los enclaves de recuperación de la Huerta.

3. En el caso de ámbitos que cuenten con planeamiento municipal que ordene núcleos tradicionales legalmente asentados en el medio rural, se estará a lo dispuesto en el mismo, en atención a sus peculiaridades específicas.

|  |
| --- |
| La letra c) del apartado 1 del artículo 41 se modifica y el apartado 3 se añade por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Artículo 42. Alojamientos turísticos y establecimientos de restauración*

1. Se permite la implantación de viviendas de uso turístico, alojamientos turísticos rurales y establecimientos de restauración.

2. En Huerta Grado 1 y 2 (H1 y H2) se situarán en edificios preexistentes de arquitectura tradicional y en Huerta Grado 3 (H3), y con carácter restringido, podrán situarse en todo tipo de construcciones, incluso de nueva planta. En todo caso, las actuaciones respetarán la trama viaria, la red de riego, las condiciones de la parcelación tradicional y la parcela libre de edificación deberá destinarse a uso agrario y mantenerse en buen estado de cultivo.

3. Cuando se implanten sobre edificación existentes y sea necesario un incremento del volumen edificado, no podrá superar el 20 % de la huella de la edificación existente a la entrada en vigor del Plan de acción territorial, cuando se trate de edificios catalogados, y al 10 % cuando se trate de edificios no catalogados. Dichos incrementos no superarán los 200 metros cuadrados.

4. Los parámetros urbanísticos de las nuevas edificaciones serán los establecidos en la legislación urbanística vigente en materia de suelo no urbanizable.

5. [Suprimido]

6. [Suprimido]

|  |
| --- |
| Los apartados 5 y 6 del artículo 42 se suprimen por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Artículo 43. Dotaciones*

1. Se permite en todo el ámbito del Plan la implantación de cementerios públicos e infraestructuras en las condiciones establecidas en el Título VI de la presente normativa.

2. En huerta grado 3 (H3) se permiten las dotaciones deportivas, recreativas, educativas, culturales y científicas, sanitarias y asistenciales, residenciales dotacionales, administrativas e institucionales. En huerta grado 1 y 2 (H1 y H2) estas dotaciones únicamente se permiten en edificación existente a la entrada en vigor de este plan, que podrá justificadamente ampliarse como máximo en un 20% de su superficie construida cuando se trate de edificaciones catalogadas y del 10% para el resto.

Las ampliaciones sobre edificaciones catalogadas se ajustarán a lo previsto en su correspondiente catálogo, pudiendo superar el 20% señalado siempre que se justifique que la ampliación se adecúa a la ficha del bien y resto de determinaciones normativas del Catálogo.

Con carácter excepcional se permiten aparcamientos disuasorios vinculados a estaciones de transporte público de alta capacidad y prestaciones, debiendo necesariamente contar con aparcamientos para bicicletas y ejecutarse sin pavimentación o, justificadamente, utilizado pavimentos permeables. En huerta grado 1 y 2 (H1 y H2) su superficie será de 2.000 m².

3. Las zonas verdes que se implanten en el ámbito de la Huerta protegida deberán compatibilizar el uso público con el mantenimiento de la actividad agraria.

4. La implantación de dotaciones exigirá la previa definición de los siguientes parámetros:

a) En caso de implantarse en edificación existente serán de aplicación las determinaciones establecidas en el artículo 41 de la presente normativa.

b) En caso de implantarse en nueva edificación serán de aplicación las determinaciones establecidas en la legislación urbanística vigente en materia de suelo no urbanizable, con las siguientes particularidades:

1º) Altura máxima: 2 plantas (PB+1) y un máximo de 8 metros de altura de cornisa.

2º) Realización de las obras de conexión a las redes de infraestructuras o servicios necesarios.

|  |
| --- |
| El apartado 2 del artículo 43 se modifica por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Artículo 44. Actividades hípicas*

En Huerta Grado 1 (H1) se prohíbe la implantación de nuevas instalaciones hípicas, en Huerta Grado 2 y 3 (H2 y H3) se permite siempre que estén relacionadas con el uso público sostenible de la Huerta, el recreativo y el tradicional deportivo y productivo y cumplan los siguientes requisitos:

a) En caso Huerta Grado 2 (H2) la superficie de las instalaciones no superará los 300 m² y la parcela donde se implante será superior a 6 hanegadas.

b) En Huerta Grado 3 (H3) la superficie de las instalaciones podrá ser mayor hasta un límite de 500 m² y la parcela donde se implante será superior 12 hanegadas cuando la superficie de las instalaciones supere los 300 m².

c) Se hará constar la vinculación de las superficies indicadas en los apartados anteriores en el Registro de la Propiedad.

d) La altura máxima de estas instalaciones será de 5 metros.

e) No se admitirán instalaciones hípicas a menos de 100 metros de las áreas de valor natural ni a menos de 50 metros de elementos patrimoniales catalogados. Sin perjuicio de ello, deberá respetarse la normativa vigente en materia de distancias a otros usos y actividades.

f) La ordenación de la actividad respetará el patrón territorial de los elementos estructurantes de la Huerta.

g) Deberán establecerse las medidas necesarias para garantizar su compatibilidad con los usos existentes en la zona.

*Artículo 45. Actividades de cría de animales*

Las instalaciones para la cría comercial de animales solo serán admisibles en la Huerta Grado 3 (H3) y deberán cumplir los siguientes requisitos:

a) La superficie máxima de ocupación en planta será de 500 m².

b) La parcela mínima será de 3 hanegadas. Se hará constar la vinculación de la superficie en el Registro de la Propiedad.

c) La edificación ocupará como máximo el 5 % de la parcela.

d) La altura máxima de las instalaciones será de 5 metros.

e) Deberán establecerse las medidas necesarias para garantizar su compatibilidad con los usos existentes en la zona.

*Artículo 46. Usos y actividades permitidos en los Espacios de Valor Natural*

1. Los usos y actividades permitidos en los Espacios de Valor Natural serán los contemplados en las normas que los regulan o en los instrumentos de ordenación y gestión previstos en la legislación ambiental.

2. Cuando no cuenten con estos instrumentos serán compatibles los usos agrarios adaptados a las características ecológicas de estos espacios. La implantación de cualquier otro uso deberá ser informado por el órgano de la Generalitat con competencias en espacios naturales.

*Artículo 47. Usos y actividades permitidos en los Espacios de Conexión*

Los usos y actividades permitidas en los Espacios de Conexión deberán garantizar la continuidad de los ecosistemas, la conexión visual y el desplazamiento de personas y especies de flora y fauna. Quedan prohibidas las construcciones de nueva planta o cualquier otro elemento que impida u obstaculice de manera significativa la conexión visual, ecológica o funcional.

CAPÍTULO II

Condiciones generales y procedimiento para la implantación

de usos y actividades permitidos

*Artículo 48. Condiciones generales de implantación de nuevos usos y actividades*

Las edificaciones o construcciones de nueva planta que se autoricen en el ámbito del Plan de acción territorial para implantar usos y actividades, contarán con sistemas de abastecimiento de agua potable, saneamiento y depuración de aguas residuales y recogida y gestión de residuos. No se admitirá el vertido a fosa séptica, debiendo efectuar el vertido a la red municipal o bien a depuradora individualizada homologada o a depósito impermeable de recogida de lodos por gestor autorizado y tratamiento en instalaciones destinadas a tal efecto.

*Artículo 49. Condiciones de implantación de actividades terciarias*

La implantación de usos y actividades terciarias en el ámbito de este Plan conllevará una obligación para el promotor, que será definida por los ayuntamientos correspondientes de entre las siguientes, pudiendo establecer una combinación de las mismas:

a) Vinculación a la actividad de una superficie de Huerta en producción localizada en el mismo grado de Huerta que la actividad terciaria. En todo caso, la vinculación se hará constar en el Registro de la Propiedad y tendrá una superficie mínima de una Unidad de Trabajo Agrario (UTA) pudiendo exigirse una superior en función de la ocupada por la actividad terciaria.

b) Imposición de un canon de uso y aprovechamiento en beneficio del ayuntamiento, integrándose en el patrimonio municipal del suelo.

c) Ejecución de proyectos de dinamización o recuperación de la actividad agraria en el mismo grado de Huerta que la actividad terciaria.

d) Utilización o venta de productos de la Huerta en la actividad terciaria.

|  |
| --- |
| El artículo 49 se modifica por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Artículo 50. Condiciones de integración paisajística de las edificaciones*

Los ayuntamientos deben aprobar una ordenanza en la que se establezcan medidas de integración paisajística de las edificaciones en la Huerta de València. Con carácter previo a su aprobación deberá ser informada por la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y paisaje. En tanto se aprueben se establecen los siguientes criterios de integración:

a) Se prohíbe la construcción de elementos atípicos, impropios o los falsos históricos, en especial las torres o miramares de nueva construcción anexos a edificios existentes.

b) Se utilizarán materiales tradicionales con una carta de color propia del lugar, dominando los colores blancos, terrosos, ocres o almagras.

c) Los acabados serán tradicionales: de fábrica vista de ladrillo, fabrica mixta de mampostería y ladrillo, de revoco con morteros bastardos. Los morteros y encalados serán de los colores indicados en el apartado anterior.

d) Las cubiertas serán de teja curva o plana y los aleros, de madera o de obra de ladrillo visto o revocado, admitiéndose las balaustradas sobre cubierta en las soluciones más eclécticas.

e) Los voladizos serán abiertos y ligeros.

f) La cerámica se limitará a los quicios de puertas, ventanas o intradós de balcones, así como a los paneles típicos de la cultura de la Huerta.

g) Se permiten rótulos o anuncios pintados sobre fachada de tamaño adecuado para su lectura desde 20 metros de distancia. También se permite la colocación de elementos opacos perpendiculares al plano de fachada, no luminosos ni retroiluminados, de 70 cm de vuelo máximo y 0,40 m² de superficie.

h) Se analizarán los elementos arbóreos próximos a los edificios existentes o de nueva construcción, debiéndose preservar los tradicionales del ámbito.

i) Las cercas o tapias serán como máximo de 80 cm en muros ciegos, mientras que los cierres ligeros transparentes podrán llegar a una altura de 150 cm, acompañados de vegetación.

j) En las zonas de influencia de vientos salinos se permitirán cerramientos cortavientos con plantas vivas típicas y tradicionales de la zona. La altura estará limitada a la finalidad de protección agraria, no impedirá la percepción del paisaje del entorno y en ningún caso superará los 150 cm.

k) Se prohíbe la construcción de jardines vallados y adosados a la construcción con la excepción de aquellos que estén catalogados o presenten un interés histórico y cultural demostrable.

*Artículo 51. Procedimiento de autorización de usos y actividades*

1. Todos los usos y actividades en el ámbito de la Huerta se autorizarán mediante el otorgamiento de la correspondiente licencia municipal que requerirá, además de los informes establecidos en la legislación sectorial, informe preceptivo de las consellerias competentes en agricultura y desarrollo rural y ordenación del territorio y paisaje en los términos establecidos en este plan, debiendo analizar la compatibilidad con sus objetivos. En aquellos supuestos en que el uso y actividad se implante en la zona de dominio público marítimo-terrestre y sus servidumbres legales se procederá según la normativa sectorial vigente en materia de costas.

2. El procedimiento para la implantación de dotaciones es el previsto en la legislación urbanística para planes especiales.

3. El procedimiento para el desarrollo de sectores y enclaves de recuperación de la Huerta es el previsto en la Ley de la Huerta de València y en este plan.

|  |
| --- |
| El apartado 1 del artículo 51 se modifica por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

TÍTULO V

El sistema de asentamientos urbanos de la Huerta de València

*Artículo 52. Directrices de crecimiento urbanístico para los planes generales estructurales*

Las directrices de crecimiento establecidas por el Plan de acción territorial son las siguientes:

a) Fomentar las actuaciones de rehabilitación y reciclado de tejidos urbanos preexistentes frente a nuevos desarrollos.

b) Priorizar los modelos de crecimiento compacto frente al disperso, reduciendo al máximo el perímetro de contacto de la Huerta con los núcleos urbanos.

c) Evitar los desarrollos aislados y desconectados, así como los tentaculares, a lo largo de vías de comunicación.

d) Diseñar los ensanches de las poblaciones de la Huerta a partir de los tejidos urbanos de la estructura territorial existente, protegiendo la identidad de los núcleos y separándolos mediante elementos de la infraestructura verde para evitar la formación de continuos urbanizados.

e) Asegurar la permeabilidad de las infraestructuras lineales para dar continuidad a la infraestructura verde y facilitar el acceso público a la Huerta.

f) Garantizar la transición e integración visual de la Huerta con la ciudad mediante el adecuado tratamiento de las zonas de borde y el empleo de tipologías edificatorias y de alturas acordes con las preexistentes.

g) Programar de manera temporal y espacial el suelo colindante con la Huerta que sea necesario para satisfacer las demandas poblacionales y económicas reales, garantizando que la implantación de dotaciones e infraestructuras se produzca de forma racional y coherente.

h) Con carácter excepcional admitir usos industriales dentro de las zonas rurales comunes y como ampliación de los ya implantados.

i) Fomentar la reconversión y el cambio de uso de las áreas industriales colindantes con la Huerta a usos residenciales, terciarios y dotacionales.

j) Fomentar la preservación y valorización de los elementos que componen el modelo de uso público del Plan de acción territorial a través de los planes generales estructurales.

k) Conectar las áreas verdes urbanas existentes con la red de itinerarios y la red etnográfica definida en el presente plan.

l) Preservar y poner en valor los recursos paisajísticos que se propongan en el Catálogo de Protecciones.

*Artículo 53. Directrices de integración ambiental y paisajística*

Las directrices de integración ambiental y paisajística establecidas por el Plan de acción territorial son las siguientes:

a) Restaurar las áreas de la Huerta degradadas.

b) Diseñar los bordes urbanos con la Huerta ajustándolos a la estructura parcelaria y a las sendas principales.

c) Establecer los límites entre el suelo en situación básica de rural y el urbanizado para minimizar efectos de borde no deseados.

d) Impedir el acceso indiscriminado de peatones a las zonas agrarias y la aparición de zonas degradadas no compatibles con la agricultura.

e) Regular la conectividad física y potenciar la accesibilidad visual al paisaje a través de la implantación de puntos de acceso controlados a la Huerta y conectados a los caminos históricos, la ubicación de puntos de observación en el borde o el trazado de recorridos perimetrales no motorizados.

f) Se procurará materializar las reservas de suelos dotacionales destinadas a zonas verdes en las zonas más próximas a la Huerta.

g) La edificabilidad, altura y tipologías edificatorias de los suelos que se desarrollen en el borde urbano serán similares a los consolidados de su entorno, reduciendo paulatinamente su altura y volumetría hacia la Huerta. En todo caso, se deberá evitar la formación de patrones continuos y uniformes.

h) En los estudios de paisaje de los planes generales estructurales, se delimitarán las zonas de afección paisajística que se visualicen desde los principales puntos de observación. En estas zonas se podrán imponer condicionantes al desarrollo urbanístico regulando la forma, orientación y altura de los edificios u otros parámetros necesarios para conservarlos y ponerlos en valor.

i) Fomentar la continuidad territorial de la infraestructura verde en los espacios libres de edificación entre los núcleos urbanos, que deberán mantenerse en producción. Cuando no sea viable, se propondrán usos alternativos para mantener este carácter.

j) Fomentar, facilitar e impulsar el desarrollo de la actividad agraria competitiva y compatible con la protección ambiental y paisajística de la Huerta.

*Artículo 54. Actuaciones urbanísticas en la Huerta de València*

1. El planeamiento municipal podrá establecer nuevos crecimientos urbanísticos en las zonas rurales comunes y en las zonas de concentración de edificación de los sectores de recuperación de Huerta en los términos establecidos en la Ley de la Huerta de València y en el presente plan.

2. Los enclaves de recuperación de la Huerta mantendrá su clasificación y zonificación como suelo no urbanizable protegido.

3. Los núcleos pedáneos incluidos en el ámbito de la Huerta se podrán acoger a lo dispuesto en la legislación vigente en materia de urbanismo, territorio y de paisaje para los núcleos urbanos tradicionales de municipios de escaso crecimiento. La delimitación de las unidades de actuación aislada requerirán informe de la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y paisaje.

*Artículo 55. Zonas rurales comunes*

Las zonas rurales comunes son aquellas que conservan la clasificación y zonificación establecidas por el planeamiento estructural de cada municipio y están grafiadas en los planos de ordenación. Cualquier modificación de planeamiento que se realice en las zonas rurales comunes deberán someterse a las determinaciones establecidas en la legislación vigente en materia de evaluación ambiental.

*Artículo 56. Enclaves de recuperación de la Huerta de València. Tramitación y declaración*

1. La Ley de la Huerta de València define y establece las características de los enclaves de recuperación. El presente Plan establece una relación y localización de los ámbitos que pueden ser declarados enclaves de recuperación, sin perjuicio de que los ayuntamientos puedan proponer nuevos ámbitos en los términos establecidos en la Ley de la Huerta de València. En todo caso, los enclaves deberán tener una superficie mínima a recuperar como Huerta productiva de 1 hanegada y acreditar que el estado de degradación era previo a la aprobación del presente plan.

2. Los ayuntamientos de oficio o a instancia de parte podrán solicitar la declaración de enclave de recuperación para terrenos que cumplan con las condiciones establecidas en la Ley de la Huerta de València. La solicitud deberá ir acompañada de una memoria descriptiva de las obras y actuaciones a realizar a escala de anteproyecto y una memoria económica a efectos de justificar los condicionantes establecidos en la Ley.

3.El departamento competente en materia de ordenación de territorio y paisaje analizará la solicitud y elaborará un informe sobre la viabilidad de la propuesta de enclave de recuperación atendiendo a los informes sectoriales necesarios y del trámite de audiencia a las personas interesadas. La declaración de enclave de recuperación de la Huerta de València se efectuará por resolución de la persona titular de la Conselleria con competencias en ordenación del territorio y paisaje.

4. Los ayuntamientos tramitarán y aprobarán los instrumentos urbanísticos necesarios para la ejecución del enclave de recuperación.

5. Los enclaves establecidos en los planos de ordenación del presente Plan acreditan la degradación preexistente de las parcelas afectadas a los efectos de su posible declaración.

|  |
| --- |
| El apartado 3 del artículo 56 se modifica por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Artículo 57. Sectores de recuperación de la Huerta de València. Delimitación y tramitación*

1. La Ley de la Huerta de València define y establece las características de los sectores de recuperación. En los planos de ordenación del presente Plan se localizan los ámbitos de los sectores y una relación en la que se define: la superficie del sector, la edificabilidad bruta máxima, la superficie máxima donde se localizará la transformación urbanística y los usos compatibles, estableciéndose la siguiente relación de sectores y parámetros asociados:

|  |  |  |  |  |
| --- | --- | --- | --- | --- |
|  | *Superficie del sector (m²)* | *Edificabilidad bruta (m²t)* | *Zonas urbanizadas (m²s)* | *Usos compatibles* |
| Massalfassar | 74.499 | 18.625 | 24.432 | residencial, terciario |
| Sedaví | 243.402 | 80.323 | 76.229 | residencial, terciario |
| Torrent | 154.900 | 46.470 | 46.956 | Terciario |
| El Puig de Santa Maria | 1.769.268 | 247.698 (353.854\*) | 528.801 (583.858\*) | residencial, terciario |
| València | 208.555 | 68.823 | 51.277 | residencial, terciario |

  

2. La tramitación de los planes que delimiten y ordenen los sectores de recuperación se efectuará de conformidad a lo establecido en el Título III del Libro I de la Ley 5/2014, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.

3. En los municipios donde se localice un sector de recuperación de la Huerta, la suma de la superficie urbanizada del sector y de la zona rural común, en su caso, no podrán superar la suma de los índices de ocupación máxima de suelos de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana.

4. En el supuesto del sector de recuperación de la Huerta del Puig de Santa Maria se admite como alternativa la opción marcada con asterisco, condicionada a la obtención pública y gratuita del humedal contiguo al sector y grafiado en los planos de ordenación. La elección de esta opción requerirá informe de la conselleria competente en materia de medio ambiente sobre idoneidad o no de obtener dichos terrenos.

TÍTULO VI

Directrices de integración paisajística

de las infraestructuras en la Huerta

CAPÍTULO I

Determinaciones de carácter general

*Artículo 58. Definición del sistema de infraestructuras*

A efectos del Plan de acción territorial se entiende por sistema de infraestructuras el formado por:

a) Infraestructuras viarias y ferroviarias.

b) Infraestructuras de transporte de energía y red de telecomunicaciones.

c) Infraestructuras hidráulicas y elementos asociados.

d) Infraestructuras de producción de energías renovables.

*Artículo 59. Objetivos generales de la integración paisajística del sistema de infraestructuras*

Los objetivos generales de implantación de nuevas infraestructuras son los siguientes:

a) Integrarlas en la morfología del territorio y del paisaje. Para ello se deberá:

1º) Evitar la fragmentación del territorio y la degradación del espacio agrario.

2º) Mantener la conectividad funcional o visual del paisaje evitando el efecto barrera entre los diferentes espacios que integran la infraestructura verde.

3º) Evitar o minimizar los efectos negativos de las infraestructuras sobre los elementos definidores del paisaje como el patrimonio hidráulico, arquitectónico, etnológico, los caminos y el parcelario.

4º) Evitar actuaciones que dificulten la actividad agropecuaria, en particular el cultivo de la tierra, la gestión de la red hidráulica y la accesibilidad a las parcelas de la Huerta.

b) Poner en valor los recursos paisajísticos. Para ello deberá:

1º) Proteger las vistas hacia la Huerta desde los principales ejes de comunicación.

2º) Favorecer la relación de las infraestructuras de movilidad con el uso público de la infraestructura verde.

3º) Señalizar los espacios de interés de la Huerta.

*Artículo 60. Directrices generales para la integración paisajística del sistema de infraestructuras*

1. Las directrices generales para la integración paisajística del sistema de infraestructuras son las siguientes:

a) Preservar las unidades territoriales y de paisaje de la Huerta evitando la fragmentación y compartimentación del espacio agrario.

b) Procurar la agrupación de las infraestructuras lineales en pasillos o corredores, evitando la creación sucesiva del efecto barrera y la formación de bolsas de Huerta residuales.

c) Mantener las relaciones funcionales y visuales de los elementos patrimoniales y de paisaje. Para ello se debe:

1º) Evitar el confinamiento y descontextualización de elementos patrimoniales.

2º) Impedir el corte de acequias y caminos, manteniendo la continuidad de la red de itinerarios y caminos.

3º) Minimizar la afección al parcelario, adaptándose a las directrices principales del paisaje y a la pendiente natural del terreno.

4º) Impedir la ocultación de áreas de la Huerta, evitando la instalación de cualquier tipo de pantalla que modifique las condiciones de visualización del paisaje o incrementen la fragmentación de la Huerta.

5º) Mejorar la accesibilidad física y visual a los recursos paisajísticos.

6º) Integrar los elementos de la infraestructura en el paisaje de la Huerta, en particular aquellos que tienen una mayor relevancia visual como los taludes, tableros de puentes, luminarias, señales y sistemas de vegetación.

d) Realizar un tratamiento paisajístico del diseño de las infraestructuras.

e) Asegurar la permeabilidad de las infraestructuras para favorecer el tránsito de personas, vehículos y animales, y garantizar la continuidad de los ecosistemas.

2. Las modificaciones de infraestructuras existentes deben minimizar la ocupación de superficie de Huerta y la afección al patrimonio hidráulico, arquitectónico y etnológico, a los caminos y al parcelario, debiendo adaptarse a los trazados y ubicaciones existentes.

CAPÍTULO II.

Directrices para la integración paisajística

de las infraestructuras viarias y ferroviarias

*Artículo 61. Tipología de infraestructuras viarias a efectos del Plan de acción territorial*

El Plan de acción territorial establece los siguientes tipos de carreteras en función de su relación con el paisaje de la Huerta:

a) Autopistas, autovías y vías de alta capacidad.

b) Vías de distribución que discurren por espacios agrarios sensibles.

c) Red de caminos rurales, sendas y vías pecuarias.

*Artículo 62. Autopistas, autovías y vías de alta capacidad*

1. Las autopistas, autovías y vías de alta capacidad son las principales infraestructuras viarias que discurren por el área metropolitana de la Huerta de València.

2. Las condiciones exigibles a este tipo de infraestructuras son las siguientes:

a) Actuar como elemento de contención de los crecimientos urbanos cuando configuren un borde de separación entre los espacios urbanos y rurales.

b) Mejorar la integración de la Huerta con la ciudad mediante la conexión de los viarios de borde con los principales elementos de la red viaria de la Huerta, preservando las condiciones funcionales y visuales transversales a la vía.

c) Disponer de un itinerario para el tránsito peatonal y ciclista paralelo a la vía en el que se puedan localizar puntos de encuentro y miradores sobre la Huerta.

d) Poner en valor el paisaje a través de su señalización específica, preservando las vistas más relevantes hacia la Huerta.

*Artículo 63. Vías de distribución que discurren por espacios agrarios sensibles*

1. Las vías de distribución son las carreteras que comunican las poblaciones de la Huerta entre sí, con el interior y con la costa. Algunas de estas vías discurren sobre la traza de caminos históricos.

2. Las condiciones exigibles a este tipo de infraestructuras son las siguientes:

a) Disponer de sistemas de regulación de tránsito, adecuando los flujos de circulación al carácter rural de la vía.

b) Reducir la implantación de dotaciones, instalaciones y servicios junto a la vía, evitando las que favorezcan procesos de conurbación y dificulten la accesibilidad a las áreas de Huerta.

c) Evitar la iluminación continua de estas vías a su paso por la Huerta.

d) Potenciar la movilidad sostenible fomentando el tránsito peatonal y ciclista.

e) Poner en valor el paisaje a través de señalización específica preservando las vistas más relevantes.

*Artículo 64. Red de caminos rurales, sendas y vías pecuarias*

1. La red de caminos rurales y sendas está integrada por aquellos que se destinan al uso agrario y dan acceso a las parcelas y viviendas rurales.

2. Las condiciones exigibles a este tipo de infraestructuras son las siguientes:

a) Restringir la accesibilidad para preservar su funcionalidad.

b) Mantener los viales existentes, evitando su supresión o cambios de trazado que desvirtúen su funcionalidad agraria.

c) Respetar la estructura parcelaria, valorando las preexistencias, como puertas de riego o mojones entre otras.

d) En las zonas públicas los caminos se realizarán de tierra mejorada salvo que previa justificación se aconseje un solado continuo de rodadura para tráfico semipesado. En las parcelas privadas los caminos deben, necesariamente, ser de suelos disgregados, alberos, gravas, tierra mejorada u otros semejantes.

3. El tratamiento de las vías pecuarias debe ajustarse a lo establecido en la legislación vigente en esta materia.

*Artículo 65. Condiciones exigibles a las nuevas infraestructuras viarias*

1. Además de las condiciones exigibles en función del tipo de vía y de las generales señaladas en el artículo anterior, para las nuevas infraestructuras viarias se exigirán las siguientes determinaciones:

a) Adaptar el trazado a la delimitación de las unidades territoriales y de paisaje de la Huerta evitando su fragmentación.

b) Las que discurran junto a bordes urbanos deben cumplir los siguientes criterios:

1.º) Diseñar una sección asimétrica que incorpore un paseo mirador o un punto de encuentro en el borde en contacto con la Huerta que permita la conexión con la red de caminos tradicionales.

2.º) Asegurar la permeabilidad entre los núcleos urbanos y la Huerta favoreciendo el paseo peatonal y su conexión visual y funcional.

c) Tendrán carácter urbano en cuanto a las restricciones de velocidad y condicionantes técnicos asociados, priorizando los cruces a nivel y minimizando la ocupación de suelo agrario.

d) Incorporar vías peatonales o ciclistas.

2. Además de las condiciones generales exigibles para las infraestructuras viarias, las líneas ferroviarias deben cumplir las siguientes determinaciones:

a) Tratar paisajísticamente las intersecciones con otras infraestructuras de comunicación.

b) Evitar elevaciones de su plataforma que impidan la percepción de la Huerta.

c) Realizar un tratamiento de taludes acorde con el paisaje e incorporar vías ciclo-peatonales que discurran junto al pie de los mismos.

CAPÍTULO III

Criterios de integración paisajística para otras infraestructuras

*Artículo 66. Infraestructuras de transporte de energía y telecomunicaciones*

1. En el ámbito del Plan de acción territorial las nuevas líneas eléctricas que discurran por la Huerta deberán ser soterradas con carácter preferente. Las subestaciones, los transformadores u otros elementos de apoyo a las líneas eléctricas se integrarán adecuadamente en el paisaje. Se desarrollarán planes de soterramiento de las infraestructuras existentes.

2. La ubicación y el diseño de las antenas, los repetidores de las instalaciones de telecomunicación y los elementos anexos se integrarán en el paisaje, fomentándose el uso compartido de las infraestructuras para reducir su impacto. Estas instalaciones no se ubicarán a menos de 100 metros de las áreas de valor natural, ni a menos de 50 metros de elementos patrimoniales catalogados.

|  |
| --- |
| El apartado 1 del artículo 66 se modifica por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Artículo 67. Las infraestructuras hidráulicas y sus elementos asociados*

Además de las condiciones generales establecidas en el artículo 61, las infraestructuras hidráulicas deben cumplir las siguientes determinaciones:

a) Las acequias podrán ser objeto de mejora o acondicionamiento, siendo necesario el cumplimiento de los siguientes requisitos:

1º) Se respetará la estructura parcelaria, valorando las preexistencias como puertas de riego o mojones entre otras.

2º) Con carácter general los cajeros de las acequias se construirán de manera tradicional, reutilizando el material preexistente. Se justificará debidamente aquellos puntos en que sea necesario la utilización de nuevas técnicas o materiales.

3º) Con carácter general, queda prohibido el revestimiento, entubado o soterramiento de las acequias. Se justificará debidamente aquellos puntos en que sea necesario llevar a cabo cualquiera de estas tres acciones.

b) Los cauces de nueva planta deberán:

1º) Minimizar la superficie de Huerta ocupada, adaptando su sección hidráulica.

2º) Realizar un tratamiento paisajístico de la infraestructura.

3º) Incorporar vías peatonales o ciclistas que discurran junto al mismo.

c) Las actuaciones en cauces naturales deberán:

1º) Preservar el carácter natural como corredor ecológico.

2º) Conservar y poner en valor el patrimonio cultural asociado.

3º) Potenciar su función de itinerario para el tránsito peatonal y ciclista.

d) Se admite la reforma y ampliación de las infraestructuras de saneamiento y depuración de aguas existentes a la entrada en vigor del presente plan. La ampliación se efectuará en aquellos ámbitos que afecten en menor medida a los valores de la Huerta y maximicen el cumplimiento de los objetivos del plan. Las nuevas solo se permiten en Huerta Grado 3 (H3).

*Artículo 68. Las infraestructuras de generación de energía eléctrica*

1. En el ámbito del presente Plan de acción territorial no se podrán implantar instalaciones destinadas a la generación de energía eléctrica excepto las indicadas en el presente artículo.

2. Se podrán instalar sistemas de generación para autoconsumo en edificaciones. Las instalaciones se diseñarán de manera que queden integradas en la construcción, se limite su visibilidad y produzcan una mínima afección al paisaje.

TÍTULO VII

Uso público de la Huerta de València

*Artículo 69. Los elementos dinamizadores de la actividad terciaria en la Huerta de València*

1. Se consideran elementos que contribuyen al desarrollo de actividades terciarias en la Huerta los siguientes:

a) Puertas de entrada.

b) Itinerarios verdes.

c) Vías pecuarias.

d) Puntos de encuentro y miradores.

e) Museos vivos.

f) Alquerías escuela.

g) Centros de formación profesional vinculados a la Huerta.

h) Red de mercados agrarios locales.

i) Red gastronómica.

2. Los planes generales estructurales completarán las previsiones del Plan de acción territorial, identificando las áreas adecuadas para la ubicación de estos elementos, efectuando las correspondientes reservas de suelo.

*Artículo 70. Puertas de entrada*

1. Las puertas de entrada son áreas de acceso a la Huerta localizadas en puntos estratégicos dentro del suelo urbano consolidado. Su diseño será acorde con el entorno y el paisaje y en ellas se fomentará el uso de medios no motorizados en la Huerta.

2. Las puertas de entrada a la Huerta se caracterizan por su accesibilidad, intermodalidad, disponibilidad de equipamientos y servicios y por ser puntos de información de la Huerta.

3. El Plan de acción territorial propone diversas puertas de entrada a la Huerta, cuya localización es orientativa. Se grafía en los planos de ordenación, sin perjuicio de que los ayuntamientos puedan proponer otras.

*Artículo 71. Itinerarios verdes*

1. El Plan de acción territorial contempla la creación de una red de itinerarios verdes que mejore la accesibilidad, conocimiento y disfrute público de la Huerta, articulando los núcleos urbanos, las áreas recreativas y los espacios de interés.

2. La red de itinerarios verdes pone en valor los rasgos característicos del paisaje. Está formada por:

a) Una red principal de conectividad metropolitana integrada por caminos para vehículos no motorizados diseñados según criterios de movilidad sostenible que conectan los núcleos de la Huerta y discurren por vías de comunicación y bordes urbanos en la mayor parte de su recorrido, así como de vías pecuarias.

b) Red etnográfica integrada por caminos que se apoyan sobre los trazos históricos ya existentes y conducen a los espacios de mayor interés cultural y paisajístico.

3. La red de itinerarios verdes de la Huerta no interferirá en las labores agrarias preservando los espacios productivos y poniendo en valor los principales recursos paisajísticos. Esta red de itinerarios se encuentra grafiada con carácter orientativo en los planos de ordenación.

*Artículo 72. Puntos de encuentro y miradores*

1. Los puntos de encuentro son lugares integrados en la red de itinerarios verdes, situados en espacios con elevado potencial para el uso turístico y recreativo. Deberán tener una incidencia mínima sobre la superficie y actividad agrarias.

2. Los puntos de encuentro, por su condición de área recreativa, contarán con arbolado de sombra, mobiliario urbano para el descanso y señalización informativa de los elementos de interés próximos. Con carácter general se localizarán en suelo público y no podrán tener una superficie superior a 40 m². El Plan de acción territorial propone con carácter orientativo diversos puntos de encuentro en los planos de ordenación.

3. En los puntos de dominancia visual y con vistas de valor perceptual se habilitarán miradores para la contemplación del paisaje, los cuales están señalados con carácter orientativo en los planos de ordenación.

*Artículo 73. Museos vivos*

El Plan de acción territorial propone crear una red de cooperación entre los museos vinculados con la Huerta. Su regulación será establecida por la conselleria competente en cultura. Como mínimo, formarán parte de esta red:

a) El Museu Valencià d'Etnologia (València).

b) El Museu de L'Horta (Almàssera).

c) El Museu de L'Horta Sud Josep Ferrís March (Torrent).

d) El Museo de la Horchata y de la Chufa (Alboraia).

e) El Museo del Arroz (València).

f) El Museo de Historia de València (València).

g) El Museo del Colegio del Arte Mayor de la Seda (València).

h) El Agromuseu de Vera (València).

|  |
| --- |
| El artículo 73 se modifica por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Artículo 74. Alquerías escuela*

1. El Plan de acción territorial propone crear alquerías o barracas escuela como un programa didáctico dirigido a escolares y al público en general con el fin de transmitir los valores de la Huerta. Su regulación será establecida por la conselleria competente en educación.

2. Las actividades a desarrollar en las alquerías escuelas serán talleres de juegos y actividades típicas de la Huerta, cursos de cocina tradicional y contemporánea con productos de la zona, y talleres para conocer la forma de vida, herramientas y modos de cultivar la tierra, entre otros.

3. Las alquerías escuela se instalaran en las construcciones existentes, siéndole de aplicación lo indicado en el Título IV del presente plan.

|  |
| --- |
| El apartado 1 del artículo 74 se modifica por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Artículo 75. Centros de formación profesional vinculados a la Huerta*

La conselleria competente en materia de educación impulsará la formación permanente y reglada de profesionales agrarios con especial hincapié en las nuevas tecnologías y en las prácticas tradicionales del cultivo hortofrutícola, así como sus vinculaciones con la Huerta de València.

|  |
| --- |
| El artículo 75 se modifica por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Artículo 76. Red de mercados agrarios*

A nivel municipal se impulsará una red de mercados agrarios en la que se venderán productos típicos de la Huerta y en especial los de temporada y los tradicionales.

|  |
| --- |
| El artículo 76 se modifica por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Artículo 77. Red gastronómica*

1. A nivel municipal se impulsará una red gastronómica, con el fin de promover la gastronomía tradicional de la Huerta de València, realizando actividades encaminadas a impulsar su conocimiento y difusión a escala nacional e internacional.

2. Los establecimientos de restauración que se integren en la red gastronómica quedarán sujetos a las determinaciones establecidas en el artículo 42 de la presente normativa.

3. Se fomentará el consumo de productos frescos de la Huerta en colegios, hospitales, restaurantes y otros centros públicos o privados de pública concurrencia, en los términos establecidos por la normativa sobre responsabilidad social corporativa.

|  |
| --- |
| El apartado 1 del artículo 77 se modifica por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Artículo 78. Señalización*

1. La conselleria competente en agricultura y desarrollo rural realizará un plan de señalización de las principales infraestructuras y elementos de la Huerta de València.

2. La señalización tendrá un diseño uniforme e informará sobre el espacio de Huerta que se atraviesa o elementos que en ella se encuentran. A estos efectos se indicarán el nombre de la vía, la descripción de los elementos de referencia, los hitos kilométricos y distancias a otros lugares próximos, entre otros.

|  |
| --- |
| El apartado 1 del artículo 78 se modifica por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

*Artículo 79. Disposición del arbolado*

1. El planeamiento urbanístico incentivará el mantenimiento del arbolado de alineación existente junto a los caminos de la Huerta y el vinculado a las construcciones tradicionales.

2. Cualquier agrupación de arbolado o masa forestal significativa que exista en el ámbito del Plan de acción territorial será mantenida como parte del sistema de espacios libres y zonas verdes.

*Artículo 80. Publicidad*

1. Se prohíbe la colocación y el mantenimiento de anuncios, carteles de propaganda y vallas publicitarias en los Espacios de Huerta de Especial Protección, en los Espacios de Valor Natural, junto a los corredores ecológicos y funcionales, en las rondas perimetrales de los núcleos urbanos en su linde con la Huerta y en las entradas de las poblaciones.

2. En tanto se realiza el plan de señalización previsto en el artículo 78, se exceptúa de esta prohibición la señalización de los elementos que favorecen el disfrute público e interpretación del paisaje de la Huerta, incluidos los alojamientos turísticos y establecimientos de restauración permitidos. Son elementos que favorecen el disfrute e interpretación del paisaje los establecidos en el título VII de la presente normativa.

3. Se prohíben los elementos publicitarios de gran altura, como los monopostes publicitarios, incluso fuera de los espacios señalados en el apartado anterior. Se consideran elementos publicitarios de gran altura todos aquellos que superen los 150 centímetros.

TÍTULO VIII

Afecciones y servidumbres de las legislaciones

de costas y aeronáutica

*Artículo 81. Afecciones y servidumbres de la legislación de costas*

1. Las afecciones y servidumbres determinadas por la legislación de costas se regularán por lo dispuesto en la normativa vigente en la materia.

2. Cualquier actuación en el dominio público marítimo-terrestre y en la zona de servidumbres legales de la legislación de costas deberá cumplir lo establecido por la Ley 22/1988, 28 julio, de Costas y en el Real decreto 876/2014, de 10 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento General de Costas, y en concreto:

a) La utilización del dominio público marítimo-terrestre se regulará según lo específicado en el Título III de la Ley de Costas. En cualquier caso, las actuaciones que se pretendan llevar a cabo en dichos terrenos de dominio público deberán contar con el correspondiente título habilitante.

b) Los usos en la zona de servidumbre de protección se ajustarán a lo dispuesto en los artículos 24 y 25 de la Ley de Costas, debiendo contar los usos permitidos en esta zona, con la autorización del órgano competente de la Comunitat Valenciana.

c) Se deberá garantizar el respeto de las servidumbres de tránsito y acceso al mar establecidas en los artículos 27 y 28 de la Ley de Costas, respectivamente, y el cumplimiento de las condiciones señaladas en el artículo 30 para la zona de influencia.

d) Las obras e instalaciones existentes a la entrada en vigor de la Ley de Costas, situadas en zona de dominio público o de servidumbre, se regularán por lo especificado en la Disposición transitoria cuarta de la Ley de Costas.

e) Las instalaciones de la red de saneamiento deberán cumplir las condiciones señaladas en el artículo 44.6 de la Ley de Costas y concordantes de su Reglamento.

Estas limitaciones deberán tenerse en cuenta para cualquier tipo de suelo independientemente de su clasificación y calificación urbanística, y así deberá hacerse constar expresamente en la documentación.

3. En el caso de desafección de la zona de dominio público marítimo terrestre, el nuevo suelo desafectado se someterá a las siguientes reglas:

a) Si está colindando con suelos protegidos por el planeamiento urbanístico o territorial o con suelos de protección ambiental se aplicará el régimen aplicable a estos suelos.

b) Si está colindando con suelos urbanos o urbanizables, se regularán por el planeamiento aplicable a estos suelos. Si los terrenos estuvieran ocupados por edificaciones públicas o privadas, el planeamiento municipal determinará libremente el régimen de usos y licencias que en todo caso deberá respetar las limitaciones establecidas en la legislación de costas. Si los terrenos no estuvieran edificados se incorporarán al planeamiento como zonas verdes.

*Artículo 82. Afecciones y servidumbres de la legislación aeronáutica*

1. Las servidumbres determinadas por la legislación aeronáutica se regularán por lo dispuesto en la normativa vigente:

a) En las zonas afectadas por las servidumbres aeronáuticas acústicas del Aeropuerto de Valencia, no son compatibles los nuevos usos residenciales, ni dotacionales educativos o sanitarios, ni se admiten las modificaciones de la ordenación, que supongan un incremento del número de personas afectadas para dichos usos con respecto al planeamiento vigente a la entrada en vigor del Plan de acción territorial.

b) En las zonas afectadas por las servidumbres aeronáuticas acústicas del Aeropuerto de Valencia no se admiten las ampliaciones de viviendas ni de ninguna otra edificación existente que supongan un aumento del número de personas afectadas para los usos residencial y dotacional educativo y sanitario.

c) En caso de plantearse la legalización de las edificaciones previamente existentes, no amparadas por licencia, destinadas a usos residenciales o dotacionales educativos o sanitarios que se encuentren en terrenos afectados por las servidumbres aeronáuticas acústicas del Aeropuerto de València y, como condición para su legalización, estas habrán de estar convenientemente insonorizadas para que en el interior de las mismas se cumplan los objetivos de calidad acústica aplicables al espacio interior habitable que se definen en la tabla B del anexo 2 del Real decreto 1367/2007, de 19 de octubre, por el que se desarrolla la Ley 37/2003, de 17 de noviembre, del Ruido, en lo referente a zonificación acústica, objetivos de calidad y emisiones acústicas, no corriendo el gestor aeroportuario ni el Ministerio de Fomento con los costes de la insonorización.

d) Cualquier actuación en la zona de servidumbres aeronáuticas y en las zonas de seguridad de las instalaciones radioeléctricas para navegación aérea deberá cumplir lo establecido por Decreto 584/1972, de 24 de febrero, de servidumbres aeronáuticas.

e) En los ámbitos de Suelo No Urbanizable en los que el terreno se encuentra próximo a las superficies limitadoras de las servidumbres aeronáuticas no se permiten nuevas construcciones, instalaciones, modificación del terreno u objetos fijos (postes, antenas, carteles, aerogeneradores, etc.) ni aumentar en altura las ya existentes, si se puede producir vulneración de las servidumbres aeronáuticas, salvo que quede acreditado, a juicio de la Agencia Estatal de Seguridad Aérea (AESA), que no se compromete la seguridad ni queda afectada de modo significativo la regularidad de las operaciones de las aeronaves, de acuerdo con las excepciones contempladas en Decreto 584/1972, en su actual redacción.

f) En caso de que las limitaciones y requisitos impuestos por las servidumbres aeronáuticas no permitan que se lleven a cabo las construcciones o instalaciones previstas, no se generará ningún tipo de derecho a indemnización por parte del Ministerio de Fomento, ni del gestor aeroportuario ni del prestador de los Servicios de Navegación Aérea, salvo cuando afecte a derechos ya patrimonializados.

g) En las zonas y espacios afectados por servidumbres aeronáuticas, la ejecución de cualquier construcción, instalación (postes, antenas, aerogeneradores-incluidas las palas-, medios necesarios para la construcción (incluidas las grúas de construcción y similares) o plantación, requerirá acuerdo favorable previo de la Agencia Estatal de Seguridad Aérea (AESA), conforme a los artículos 30 y 31 del Decreto 584/1972, en su actual redacción.

h) Las propuestas de nuevos planeamientos territoriales y urbanísticos, de su revisión o modificación, que se aprueben en complemento o desarrollo del Plan de acción territorial en aquellas zonas afectadas por las Servidumbres Aeronáuticas del Aeropuerto de Valencia, deberán ser informadas por la Dirección General de Aviación Civil, conforme a la Disposición Adicional Segunda del Real decreto 2591/1998, de 4 de diciembre, en su actual redacción, para lo que se solicitará informe antes de la Aprobación Inicial del planeamiento. A falta de solicitud del informe preceptivo así como en el supuesto de disconformidad, no se podrá aprobar definitivamente el planeamiento en lo que afecte al ejercicio de las competencias estatales.

i) En las Zonas de Seguridad de las instalaciones radioeléctricas para la Navegación Aérea se prohíbe cualquier construcción o modificación temporal o permanente de la constitución del terreno, de su superficie o de los elementos que sobre ella se encuentren, sin previo consentimiento de la Agencia Estatal de Seguridad Aérea (AESA), de acuerdo con el artículo 15, apartado b, del Decreto 584/1972 de servidumbres aeronáuticas en su actual redacción.

j) En caso de contradicción en la propia normativa urbanística del Plan de acción territorial de Ordenación y Dinamización de la Huerta de València, o entre la normativa urbanística y los planos recogidos en el planeamiento, prevalecerán las limitaciones o condiciones impuestas por las servidumbres aeronáuticas sobre cualquier otra disposición recogida en el planeamiento urbanístico.

k) Según el artículo 10 del Decreto 584/1972 de servidumbres aeronáuticas en su actual redacción, la superficie comprendida dentro de la proyección ortogonal sobre el terreno del área de servidumbres aeronáuticas del Aeropuerto de València queda sujeta a una servidumbre de limitación de actividades, en cuya virtud la Agencia Estatal de Seguridad Aérea (AESA) podrá prohibir, limitar o condicionar actividades que se ubiquen dentro de la misma y puedan suponer un peligro para las operaciones) aéreas o para el correcto funcionamiento de las instalaciones radioeléctricas. Dicha posibilidad se extenderá a los usos del suelo que faculten para la implantación o ejercicio de dichas actividades, y abarcará, entre otras:

1º) Las actividades que supongan o lleven aparejada la construcción de obstáculos de tal índole que puedan inducir turbulencias.

2º) El uso de luces, incluidos proyectores o emisores láser que puedan crear peligros o inducir a confusión o error.

3º) Las actividades que impliquen el uso de superficies grandes y muy reflectantes que puedan dar lugar a deslumbramiento.

4º) Las actuaciones que puedan estimular la actividad de la fauna en el entorno de la zona de movimientos del aeródromo.

5º) Las actividades que den lugar a la implantación o funcionamiento de fuentes de radiación no visible o la presencia de objetos fijos o móviles que puedan interferir el funcionamiento de los sistemas de comunicación, navegación y vigilancia aeronáuticas o afectarlos negativamente.

6º) Las actividades que faciliten o lleven aparejada la implantación o funcionamiento de instalaciones que produzcan humo, nieblas o cualquier otro fenómeno que suponga un riesgo para las aeronaves.

7º) El uso de medios de propulsión o sustentación aéreos para la realización de actividades deportivas, o de cualquier otra índole.

l) Cualquier emisor radioeléctrico u otro tipo de dispositivo que pudiera dar origen a radiaciones electromagnéticas perturbadoras del normal funcionamiento de las instalaciones radioeléctricas aeronáuticas, aun no vulnerando las superficies limitadoras de obstáculos, requerirá de la correspondiente autorización de la Agencia Estatal de Seguridad Aérea, conforme a lo previsto en el artículo 16 del Decreto 584/1972 de servidumbres aeronáuticas. Dado que las servidumbres aeronáuticas constituyen limitaciones legales al derecho de propiedad en razón de la función social de esta, la resolución que a tales efectos se evacuase solo podrá generar algún derecho a indemnización cuando afecte a derechos ya patrimonializados.

2. En los ámbitos de los Sistemas Generales Aeroportuarios que figuran como zona de servicio aeroportuario en el Plan director del Aeropuerto de València el uso será exclusivamente el uso público aeroportuario.

DISPOSICIÓN ADICIONAL

*Única.Protección de datos*

1. El tratamiento de datos personales que se realice en cumplimiento de esta norma se ajustará a lo dispuesto en el régimen jurídico europeo y estatal en materia de protección de datos de carácter personal.

2. Los datos personales que las personas proporcionen a la administración en aplicación de la presente norma serán utilizados con las finalidades y los límites previstos en esta.

|  |
| --- |
| La disposición adicional única se añade por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |

DISPOSICIONES TRANSITORIAS

*Primera. Ámbitos con programa de actuación aprobado.*

1. Los suelos con programa de actuación aprobado incluidos en el ámbito del presente plan, e identificados en los planos de ordenación con el rótulo "Disposición transitoria", deberán ejecutar y finalizar las obras de urbanización en los plazos y condiciones establecidos en la legislación vigente en el momento de la aprobación del programa. En ningún caso, el inicio de las obras de urbanización podrá superar los cinco años desde la aprobación del presente Plan y la finalización y recepción de las obras de urbanización y dotaciones públicas, cinco años más.

2. Transcurridos los plazos indicados sin haberse cumplido las obligaciones indicadas, el suelo quedará sujeto al régimen establecido en este plan.

3. En los programas de actuación anteriormente indicados cuya ejecución esté paralizada por causas imputables a la administración o sus concesionarios, el plazo comenzará a computar cuando sea posible su ejecución, con los límites máximos establecidos en la legislación urbanística vigente.

*Segunda. Declaraciones de interés comunitario en tramitación.*

A los expedientes de declaración de interés comunitario y sus correspondientes licencias relativas a actividades terciarias o de servicios que hubieran iniciado su información pública con anterioridad a la entrada en vigor de la Ley de la Huerta de València, y se sitúen en el ámbito estricto del presente plan, no les será de aplicación sus determinaciones. Tampoco les será de aplicación a las licencias amparadas en declaraciones de interés comunitario otorgadas con anterioridad a la indicada fecha. Estas declaraciones de interés comunitario caducarán en el plazo de 6 meses desde la aprobación del Plan salvo que se haya solicitado la correspondiente licencia.

*Tercera. Actividades existentes.*

1. Las actividades agropecuarias y terciarias existentes a la entrada en vigor de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Huerta de València situadas en el ámbito estricto del presente Plan e implantadas al margen de la legalidad podrán ser regularizadas en los términos establecidos en la legislación vigente en materia de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, siempre que cumplan los siguientes requisitos:

a) Que el uso sea compatible con las determinaciones del presente plan.

b) Que se garantice su integración en la morfología del territorio mediante la elaboración de un estudio de integración paisajística que será informado por la conselleria competente en materia de ordenación del territorio y paisaje.

c) Que se cumplan las determinaciones de la legislación sectorial correspondiente.

2. La conselleria competente en ordenación del territorio, urbanismo y paisaje verificará el cumplimiento de los requisitos anteriormente indicados emitiendo una resolución al efecto.

Cuarta. Informes de paisaje en el ámbito de la Huerta de València.

Hasta la aprobación del Catálogo de Protecciones de la Huerta de València, los informes sobre intervenciones en la edificación o sobre los elementos patrimoniales de la Huerta de València tendrán como referencia obligada la documentación informativa sobre patrimonio cultural de la Huerta de València.

|  |
| --- |
| La letra b) del apartado 1 y el apartado 2 de la disposición transitoria tercera se modifican por el [**Decreto Ley 4/2025, de 4 de febrero, del Consell**](https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/dl/2025/02/04/4/dof/spa/html), de modificación de la Ley 5/2018, de 6 de marzo, de la Generalitat, de la Huerta de València, y del Decreto 219/2018, de 30 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Plan de acción territorial de ordenación y dinamización de la Huerta de València (DOGV núm. 10040 de 05.02.2025). |



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI