Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 7845, del 05-08-2016 (2016/5699)

RESOLUCIÓ de 6 de juliol de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 50/15-AIA Rossell.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   7845

Data del DOGV
:   05-08-2016

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2016/5699

CVE


Data del document
:   06-07-2016

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 6 de juliol de 2016, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 50/15-AIA Rossell. [2016/5699]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 50/15-AIA Rossell.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 50/15-AIA.  
Títol: Ampliació d'explotació avícola d'engreixament de titots.  
Promotor: Alberto Niñerola Gavaldá.  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Rossell.  
Ref. Òrgan substantiu: 321/15 llicència ambiental.  
Localització: parcel·les 908 i 909 del polígon 20 (partida Molloneres), terme municipal de Rossell (Castelló).  
  
Descripció del projecte  
1r. Objecte del projecte:  
L'objecte del projecte és la sol·licitud de llicència ambiental, d'acord amb la Llei 6/2014, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, per a una ampliació d'una explotació avícola d'engreixament de titots ubicada en la localitat de Rossell,província de Castelló.  
2n. Descripció del projecte segons la documentació aportada:  
El projecte consisteix en l'ampliació d'una explotació ramadera existent dedicada a l'engreixament de titots, que es troba inscrita en el REREGA amb el número ÉS120960000024.  
Actualment, l'explotació té una capacitat total de 20.000 places d'engreixament, distribuïda en 2 naus amb una capacitat de 10.000 places cada una. L'ampliació suposa l'edificació d'una nau amb 10.000 places d'engreixament addicionals i unes sitges per a donar-hi servei.  
L'explotació s'ubica en les parcel·les 908 i 909 del polígon 20 de la localitat de Rossell, partida «Molloneres». S'accedeix a l'explotació des de la carretera local CV-100 en el tram que connecta les poblacions de Rossell i San Rafael del Río.  
Les parcel·les tenen la qualificació de sòl no urbanitzable comú i ocupen una superfície total de 21177 m².  
  
 EDIFICI Superfície ocupada Superfície construïda  
A Nau engreixament núm.1 1.560,00 m² 1.560,00 m²  
B Nau engreixament núm.2 1.560,00 m² 1.560,00 m²  
C Caseta-Barraca 52,00 m² 52,00 m²  
D Magatzem utillatges 56,00 m² 56,00 m²  
E Depòsit aigua 32,00 m² 32,00 m²  
F Oficina-WC-Vestuari 37,00 m² 37,00 m²  
G Sitges de pinso naus 1-2 18,63 m² 18,63 m²  
H Depòsit G.L.P. 8,00 m² -  
Superfície construïda actual 3.323,63 m² 3.315,63 m²  
Ampliació Explotació  
J Nau engreixament NÚM.3 1.540,00 m² 1.540,00 m²  
G Sitges de pinso nau 3 8,00 m² 8,00 m²  
K Gual sanitari 12,00 m² -  
Superfície construïda final 4.883,63 m² 4.863,63 m²  
  
  
La nau projectada (nau 3), que albergarà una xicoteta sala de control, tindrà forma rectangular, amb unes dimensions de 110 m de llarg per 14 m d'ample, i es construirà alineada en bateria amb les dues naus existents. Les instal·lacions generals preexistents (magatzem, oficina, neteja i vestuari) es consideren suficients per a donar servei a l'explotació amb l'ampliació proposada.  
La nau s'executarà amb estructura metàl·lica, tancaments amb obra de fàbrica de bloc esquerdejat en ambdós cares amb morter de ciment, i coberta a base de xapa prelacada amb poliuretà projectat en la cara interior. Per davall de les corretges i subjecte a les llindes, s'instal·larà un plafó sandvitx d'alumini amb 50 mm de grossària de poliuretà expandit. La solera es realitzarà a base de formigó hidròfug de 10 cm de grossària, amb una làmina impermeabilitzant inferior de polietilé de 700 galgues.  
  
Tant les naus existents com la nau projectada disposen de portes d'accés per a la recepció i expedició d'aus, la retirada de gallinassa, el buit sanitari i altres operacions.  
A) Instal·lacions:  
Tanca: tota l'explotació es troba tancada perimetralment amb malla metàl·lica de simple torsió, d'1,50 m d'alçada, amb pilars d'acer galvanitzat cada 3 m, per a la protecció contra agents transmissors de malalties. Es disposa de porta de 2 fulles abatibles per a l'accés a l'explotació.  
  
Gual sanitari i sistemes per a evitar la transmissió de vectors: es projecta instal·lar un equip de neteja d'aigua d'alta pressió equipat amb llança al costat de la porta d'accés a l'explotació per a la neteja i desinfecció de les rodes dels vehicles que accedisquen a la granja. Així mateix, en les portes d'accés a cada nau s'executaran pediluvis per al calçat del personal.  
Tant les naus existents com la projectada disposaran de malles ocellaires en totes les finestres.  
Control ambiental de les naus: es disposa d'un sistema per a la calefacció de les naus a l'hivern, a base de pantalles tèrmiques de radiació. El combustible emprat és gas propà, es disposa d'un depòsit de GLP.  
  
Les naus d'engreixament compten amb ventilació forçada mitjançant extractors. Hi ha gestió climàtica ambiental de l'interior de les naus, amb obertura mecanitzada de les finestres.  
Subministrament d'aigua: l'aigua potable procedeix d'una xarxa municipal desenvolupada per l'Ajuntament de Rossell per a abastir les instal·lacions ramaderes a partir d'una derivació de l'embassament d'Ulldecona.  
L'explotació disposa d'un depòsit tancat, de 80.000 litres de capacitat, que inclou un equip de clorar per a garantir la potabilitat de l'aigua. Des d'aquest depòsit parteix una xarxa interna amb derivacions a les naus d'engreixament, i des de la qual s'executarà una nova connexió per a la nova nau.  
Electricitat: la granja s'abasteix d'energia elèctrica des d'una connexió procedent d'un centre de transformació propietat de la companyia subministradora, ubicat a uns 350 m del límit oest de la parcel·la 909.  
  
Alimentació. Cada una de les naus d'engreixament disposa de 2 sitges per a l'emmagatzemament de pinso de 15 tones de capacitat cada una. Les sitges corresponents a la nova nau d'engreixament s'ubicaran en els seus extrems, seran accessibles des del camí adjacent per a descàrrega del pinso sense necessitat d'accedir a l'explotació. Des de cada una de les sitges parteixen els sistemes d'alimentació automàtics mitjançant caragols infinitat de polietilé.  
B) Procés productiu:  
L'activitat s'exerceix en règim d'integració mitjançant contracte amb empresa integradora. El sistema de producció és el conegut com «tot dins-tot fora». El període d'engreixament és de 90-100 dies, amb una producció de 2,7 colles de titots per any. Les aus arriben amb un pes de 250 g i se'n van amb un pes de 6 kg en el cas de les femelles i 10-12 kg en el cas dels mascles.  
Els titots es criaran sobre jaç de borumballa de fusta o de pellorfa d'arròs,de 7-10cm de grossària, que es retirarà després de cada cicle d'engreixament. Aquest jaç, junt amb als excrements dels titots, constituirà la gallinassa generada en l'explotació, es retirarà després de cada cicle d'engreixament, i es tractarà amb superfosfat de calç (absorbent i desodoritzant).  
Després de cada cicle productiu, una vegada retirada la gallinassa, es realitzarà el buit sanitari. S'aplicarà un desinfectant a base d'amoni quaternari polvoritzat a pressió. Aquesta desinfecció es complementarà en les soleres de les naus amb una dissolució de sosa càustica al 10 %.  
C) Consums:  
- Pinso: el consum mitjà de pinso és de 7,5 kg/titot i cicle, és a dir, 22.5000 kg/cicle. El pinso s'emmagatzemarà en les 6 sitges disponibles, la qual cosa suposa una autonomia de 24 dies.  
- Jaç: en tota l'explotació s'utilitza un total de 32.620 kg jaç/cicle.  
  
- Aigua: l'aigua consumida en l'explotació es destina a beguda dels titots, a la neteja de les instal·lacions i ús sanitari del personal, amb un consum anual de 4509 m³en base als consums de referència indicats en la guia de MTD del sector d'avicultura de carn editada pel ministeri de Medi Ambient, Rural i Marí l'any 2006.  
- Aigua consumida pels titots: 4.200 m³  
- Aigua de neteja: 291 m³  
- Aigua sanitària: 18 m³.  
En la nova nau el sistema de subministrament d'aigua als titots és mitjançant línies d'abeuradors de cassoleta de baixa densitat.  
- Electricitat:  
El consum d'energia en l'explotació té els usos següents:  
  
Maquinària Consum (W)  
Distribució de pinso 8.832 W  
Obertura mecanitzada de finestres 1.472 W  
Extractors de ventilació 11.408 W  
Il·luminació 6.066 W  
Altres usos 2.000 W  
Total potència instal·lada 29.778 W  
  
  
Es considera un coeficient de simultaneïtat del 33 %, per la qual cosa la potència demanada per l'explotació és de 9,83 KW. L'actual potència contractada amb la companyia subministradora és de 10 KW, suficient per a garantir l'abastiment de les necessitats elèctriques de l'activitat després de l'ampliació proposada.  
També es consumeix gas propà per a la calefacció de les naus quan l'arribada dels titots nounats coincideix amb l'hivern. El consum anual estimat és de 42000 kWh d'energia tèrmica.  
D) Gestió de la gallinassa.  
La quantitat de gallinassa generada en l'explotació s'estima en 22 Kg/plaça i any, la qual cosa suposa una producció total de 660 t/any una vegada estiga en funcionament l'ampliació proposada.  
No està prevista la realització de femer, perquè en cap moment s'arreplega la gallinassa a l'exterior de les naus. Al contrari, després de cada colla de titots, la gallinassa es retira íntegrament i es carrega directament al vehicle del transportista autoritzat des de les naus.  
En l'EIA s'indica que la gallinassa produïda per l'explotació es retirarà, després de cada cicle de producció, per l'empresa Basculantes Especiales, SL, que al seu torn transportarà el producte a la seu d'Hortaliza la Marina, SL, per a la seua aplicació com a fertilitzant agrícola.  
E) Gestió d'altres residus  
- Cadàvers: considerant una mortalitat mitjana de l'1,5 % en cada cicle i un pes mitjà de 6 kg per cadàver, la producció de cadàvers a l'any serà de 1.215 (7.290 kg de carn).  
L'explotació disposa d'un depòsit estanc homologat on s'emmagatzemen els cadàvers fins a la seua retirada per la «Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de cadàvers de la província de Castelló».  
- Residus de tractaments: per a la gestió de residus procedents de tractaments veterinaris, tractaments de neteja i desinfecció i tractaments de la gallinassa es disposarà de contenidors homologats que es retiraran i substituiran periòdicament pel gestor autoritzat ACRIPORTE.  
  
- Residus d'il·luminació: els residus d'il·luminació (bàsicament tubs fluorescents) es retiraran per l'instal·lador electricista en el moment de la seua substitució.  
F) Aigües residuals:  
D'acord amb el projecte, les aigües de neteja de les naus queden a l'interior d'aquestes, que disposen d'un rastell perimetral de formigó armat de 40 cm d'alt, que evita fugues de dejeccions líquides a l'exterior.  
Les aigües sanitàries generades en els lavabos de l'explotació (uns 18 m³/any) es depuraran mitjançant un depòsit decantador de sòlids i depòsit dotat de filtre biològic, i es retiraran periòdicament els fangs generats en el depòsit decantador.  
Les aigües pluvials arreplegades sobre les cobertes de les naus aboquen directament al sòl de la parcel·la sense escolaments.  
G) Emissions a l'atmosfera: gasos. Olors. Sorolls.  
- Gasos. La majoria dels gasos produïts en l'activitat es generen com a conseqüència de processos naturals com el metabolisme animal i la degradació de la gallinassa. No obstant això, no és possible mesurar-los ja que no estan canalitzats. En la documentació es realitza una estimació de les emissions a l'atmosfera generades per l'activitat, basada en la guia de millors tècniques disponibles del sector de l'avicultura de carn, editada pel Ministeri de Medi Ambient i Medi Rural i marí en 2010:  
Amoníac: 11.232 Kg/any.  
Metà: 2.980 kg.  
Òxids nitrosos: 1.200 Kg/any.  
- Olors. L'olor és l'impacte més directament perceptible de tots els que es produeixen en l'explotació avícola i, per tant, és la principal font de molèsties a les poblacions pròximes. En aquest cas, la grandària de l'explotació i la seua distància als cascos urbans més pròxims garanteixen l'absència de molèsties per olors a la població.  
- Sorolls. El projecte inclou un annex d'estudi acústic en què les fonts generadores de soroll es resumeixen en els motoreductors dels sense fi del sistema d'alimentació, els extractors per a ventilació forçada i els mecanismes d'elevació de les finestres, així com els mateixos animals.  
L'estudi acústic conclou que el nivell d'immissió sonora procedent de l'explotació ramadera en els habitatges més pròxims del nucli urbà de Rossell no assolirà els nivells màxims establits per la legislació.  
  
D'altra banda, d'acord amb la documentació aportada, cada cinc anys es realitzarà una auditoria acústica a fi de comprovar que no se superen els nivells sonors en els punts on se situa el receptor més pròxim, és a dir, en el perímetre de la instal·lació. Les auditories es realitzaran per una entitat col·laboradora en matèria de contaminació acústica.  
  
  
Tramitació administrativa  
L'expedient s'inicia el 13 de maig de 2015, amb la recepció d'un escrit de l'Ajuntament de Rossell en què sol·licita l'emissió de la declaració d'impacte ambiental del projecte d'ampliació d'explotació avícola d'engreixament de titots. L'escrit adjunta projecte tècnic i estudi d'impacte ambiental, així com documentació administrativa relacionada, resultat de la informació pública de l'expedient i certificat de compatibilitat urbanística.  
El 17 d'agost de 2015 la Direcció Territorial d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient de Castelló remet annex complementari a l'EIA presentat pel promotor.  
Detectada al·lusió en la documentació aportada a un informe del qual no hi ha còpia en el Servei d'Avaluació Ambiental, l'1 de març de 2016 se sol·licita còpia de l'informe l'Ajuntament de Rossell.  
  
Finalment, el 15 de març de 2016 l'Ajuntament de Rossell remet una còpia de l'informe requerit.  
  
Tràmit d'informació pública  
El tràmit d'informació pública del projecte es va dur a terme mitjançant la inserció de l'anunci de l'edicte de l'Ajuntament de Rossell en el butlletí oficial de la província de Castelló núm. 27, de data 3 de març de 2015.  
El certificat d'informació pública, de data 15 d'abril de 2015 i firmat digitalment pel secretari de l'Ajuntament amb el vistiplau de l'alcalde, indica que transcorregut el termini d'informació pública (30 dies hàbils) no s'han presentat al·legacions.  
  
Informes considerats.  
En l'avaluació ambiental de l'activitat de referència, s'han considerat els informes dels següents organismes competents:  
- Certificat de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Rossell, emés el 31 de juliol de 2014.  
- Informe de valoració de la incidència de l'activitat sobre matèries de competència municipal de 15 d'abril de 2015, firmat pel secretari de l'Ajuntament de Rossell amb el vistiplau de l'alcalde.  
- Informe de la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria de Presidència i Agricultura, Pesca, Alimentació i Aigua, emés el 10 de juny de 2014.  
L'informe municipal de valoració de la incidència de l'activitat després d'una sèrie de consideracions respecte a les característiques tècniques de l'explotació, inclosa la presència en l'entorn d'explotacions anàlogues que pogueren provocar efectes additius, analitzades les mesures correctores propostes, emet informe favorable a la concessió de la llicència.  
La Direcció Territorial d'Agricultura de Castelló, a consulta de l'Ajuntament de Rossell quant a la possibilitat d'ampliar l'explotació avícola, es reafirma en el caràcter favorable de dos informes anteriors (de dates 14 de maig de 2012 i 22.06.2012) sempre que, entre altres condicionants de tipus administratiu, l'ampliació es realitze dins dels límits de la tanca perimetral de l'explotació actual.  
  
Consideracions ambientals  
1r L'activitat s'exerceix en sòl no urbanitzable comú i, d'acord amb el certificat de compatibilitat urbanística, de 31 de juliol de 2014, firmat pel secretari de l'Ajuntament de Rossell amb el vistiplau de l'alcalde, l'ampliació d'activitat proposada és compatible amb el planejament vigent.  
2n L'ampliació proposada es manté dins dels límits del tanca perimetral existent.  
3r Contrastada la parcel·la on s'ubica el projecte amb la informació subministrada per la cartografia disponible en la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, s'observa que:  
- Les parcel·les on s'ubica el projecte no es troben sotmeses a cap tipus de risc, ni d'inundació, ni de lliscament o despreniment. Tampoc hi ha afeccions territorials derivades de la proximitat d'elements naturals.  
- Sí que hi ha afecció territorial derivada del fet de confrontar l'explotació amb la carretera de la Comunitat Valenciana CV-100 (CS-V-3001), la titularitat de la qual correspon a la Diputació de Castelló.  
- La ubicació de l'actuació no es troba en l'àmbit de cap figura de protecció arreplegada en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana. La figura de protecció més pròxima és la zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA) «L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana», a una distància aproximada de l'explotació d'1 km. Atés que l'explotació es dedica a la cria d'aus, s'haurà de considerar la no propagació d'epizoòties que pugen afectar la ZEPA immediata.  
  
- Tampoc s'ha localitzat, d'acord amb el banc dades de la biodiversitat, cap espècie de flora o fauna protegides als voltants de la ubicació de l'activitat.  
- L'emplaçament del projecte no afecta terreny forestal d'acord amb el pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
  
- Finalment, la localitat de Rossell no està inclosa entre els municipis designats com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
L'explotació s'ubica a una distància aproximada de 1.000 m del nucli urbà de Rossell, la població de la qual no arriba als 2.000 habitants (d'acord amb les dades del padró a 1 de gener de 2015 la població censada en el municipi de Rossell és de 1.020 habitants). Així, d'acord amb el criteri d'emplaçament establit en l'article 53 de la Llei 6/2003, de ramaderia de la Comunitat Valenciana, la distància a la població és suficient. Ha d'assenyalar-se que l'esmentat article està derogat per la Llei 10/2012 de mesures fiscals, de gestió administrativa i financera i d'organització de la Generalitat. No obstant això, i en absència d'una altra referència legal en aquest sentit en matèria ramadera, als efectes d'avaluació ambiental de projectes, el criteri és continuar considerant les distàncies indicades en l'esmentat article 53.  
Quant a distàncies a altres explotacions ramaderes, encara que en l'informe tècnic de l'ajuntament s'indica la presència a una distància de 300 m d'una explotació avícola, ni l'esmentat informe de l'Ajuntament, ni la Direcció Territorial d'Agricultura de Castelló objecten respecte d'això.  
4t Els principals aspectes mediambientals del projecte són:  
A) Producció de gallinassa. Afecció a aqüífers per infiltració, o a aigües superficials i sòl per escolament.  
La gallinassa, aplicada al sòl de forma racional, és una important esmena orgànica, que augmenta la fertilitat dels sòls. Al contrari, si la dosi emprada és excessiva, pot suposar una important font de contaminació dels sòls.  
El procés de gestió de la gallinassa en l'explotació és el següent: després de cada cicle productiu, es buiden les naus,es carrega la gallinassa sobre el vehicle de l'empresa Basculantes Especiales, SL, amb la qual es té contractada la retirada. La destinació final de la gallinassa és el seu ús com a adob orgànic en camps agrícoles de la societat Hortaliza la Marina, SL.  
La documentació aportada inclou còpia del contracte de retirada amb Basculantes Especiales, SL, i declaració d'ús de la gallinassa com a fertilitzant agrícola per la societat Hortaliza la Marina, SL, en què indica que es coneix la normativa d'aplicació agrícola del producte. Ambdós documents especifiquen que es refereixen a la gallinassa produïda en l'explotació del titular, mencionant expressament el seu emplaçament.  
  
Comprovat en el registre SANDACH, l'empresa Basculantes Especiales, SL, està inscrita amb el codi S30016053, i està autoritzada com a transportista.  
Es considera adequat i prou acreditat el sistema de gestió de la gallinassa produïda en l'explotació.  
B) Cadàvers, residus de tractaments veterinaris i de buit sanitari i altres residus:  
- Cadàvers. La gestió de baixes de l'explotació consisteix en el seu emmagatzemament en un depòsit estanc homologat, i la seua arreplega pel gestor autoritzat.  
El gestor contractat és l?«Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de cadàvers de la província de Castelló». El contracte de gestió cobreix la capacitat actual de l'explotació, de 20.000 titots. No obstant això, entre la documentació aportada ?s inclou compromís d'ampliació de contracte per a cobrir la capacitat resultant després de l'ampliació de l'activitat proposada.  
- Residus de tractaments veterinaris i de tractaments de buit sanitari. En l'exercici de l'activitat es produiran residus procedents dels distints tractaments veterinaris aplicats sobre les aus, així com generats en els procediments de desinfecció realitzats en els buits sanitaris entre colles de titots.  
Per a la gestió d'aquests residus es disposarà de contenidors homologats que es retiraran i substituiran periòdicament pel gestor autoritzat ACRIPORTE, associació de criadors de porcí de Terol, amb número d'autorització de gestió de residus AR-GRP-45.  
Per a acreditar aquest punt, el titular aporta certificat del president d'Acriporte de compromís de gestió dels residus zoosanitaris generats en l'explotació.  
Des del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental s'ha constatat que ACRIPORTE és una empresa radicada a La Codoñera (Terol), autoritzada per la Direcció General de Qualitat Ambiental del Govern d'Aragó per a la gestió de residus perillosos amb el número d'autorització indicat en la documentació aportada.  
En conseqüència, es considera adequada la gestió realitzada sobre aquest tipus de residus.  
C) Aigües residuals.  
- Aigües de neteja: el projecte explica que, per a evitar fugues de dejeccions líquides a l'exterior i retindre les aigües de neteja de les naus, aquestes disposen d'un rastell perimetral de 40 cm d'alt. D'altra banda, les necessitats aigua per a aquesta operació són mínimes perquè es realitza neteja a pressió.  
Es considera que no es produiran fugues de dejeccions líquides a l'exterior, perquè la humitat d'aquestes és absorbida pel jaç. D'altra banda, encara que efectivament és prioritari que les aigües de neteja no isquen de la nau, es considera que un rastell elevat no és el sistema adequat per a aconseguir aquest fi, perquè dificulta l'accés de les màquines per a retirada de la gallinassa.  
Al contrari, es considera un sistema més oportú la realització d'unes reixetes a l'entrada de les naus per a arreplegar el possible excés d'aigua de neteja que puga vessar-se i fluir cap a l'exterior. Aquestes reixetes conduirien l'efluent contaminant a un depòsit estanc per a la posterior retirada per gestor autoritzat, aportant contracte per a justificar aquesta alternativa.  
Així mateix, i ja que la naturalesa de les aigües és semblant, seria admissible plantejar la conducció de l'excés d'aigües de neteja al depòsit inicial de tractament d'aigües sanitàries.  
- Aigües sanitàries: d'acord amb el projecte, les aigües sanitàries generades en l'explotació es depuraran mitjançant un depòsit decantador de sòlids i depòsit dotat de filtre biològic, retirant periòdicament els fangs generats en el depòsit decantador.  
En un altre apartat de la documentació s'indica que l'empresa gestora que retira els fangs és Limpiezas Senar, SL, amb un freqüència d'arreplega anual.  
Comprovada en la pàgina web de la Direcció General de Qualitat Ambiental que l'empresa Limpiezas Senar, SL, disposa de l'autorització 1835/T02/CV, que la faculta per al transport de residus no perillosos a la Comunitat Valenciana.  
No obstant això, es requereix acreditació documental d'aquest punt mitjançant aportació de còpia de contracte d'arreplega amb el gestor autoritzat.  
D) Afecció a la qualitat atmosfèrica:  
D-1) Emissió de gasos. Les principals emissions a l'atmosfera generades en una explotació d'aus d'engreixament consisteixen en amoníac, òxid nitrós i metà procedents del maneig de la gallinassa. En l'explotació s'adopten les dades d'emissions establits en la guia de millors tècniques disponibles.  
Així mateix, es produeixen emissions a l'atmosfera derivades del trànsit de vehicles de motor, així com de la combustió per a la calefacció de les naus. S'haurà d'incloure en el programa de vigilància ambiental l'adequat manteniment de maquinària i vehicles de l'activitat.  
D-2) Emissió de partícules en suspensió. En les explotacions avícoles intensives es generen partícules en suspensió, procedents principalment del llit dels animals, del pinso i dels mateixos animals. Aquestes partícules poden transportar-se per l'aire, afectant la població i depositant-se sobre la vegetació.  
Les sitges d'emmagatzemament de pinso són tancades, així com el sistema de distribució (caragols sense fi), per la qual cosa les pèrdues en el procés de distribució no es consideren significatives. La major font de dispersió de partícules és el transport de material per a la realització del llit dels animals i per a la retirada de la gallinassa. En conseqüència, s'ha de procurar que els vehicles que realitzen els transports porten la càrrega coberta, a fi de minimitzar la dispersió de partícules.  
  
D-3) Emissió de soroll. Les consideracions i càlculs en matèria acústica realitzats en la documentació aportada es consideren adequats i suficients per a garantir que no se superen els nivells d'emissió sonors establits per la llei.  
En tot cas, la detecció, en les auditories acústiques quinquennals, d'eventuals superacions dels límits màxims suposaria l'adopció de mesures correctores.  
D'altra banda, en el programa de vigilància ambiental s'hauria d'incloure un apartat dedicat al manteniment de la maquinària per a optimitzar el seu funcionament i evitar nivells sonors excessius.  
E) Consums de recursos naturals: l'increment més significatiu de consum de recursos naturals derivat de l'ampliació proposada es dóna en l'aigua i en l'energia.  
No obstant això, no es requereix ampliar les instal·lacions per a garantir el subministrament, i els consums previstos són raonables per a l'activitat.  
F) Paisatge: impacte visual.  
L'ampliació proposada no suposa variació de la tanca perimetral, la nova nau s'edificarà en paral·lel amb les existents i no suposa una major alçada de carener, per la qual cosa la visual des de la carretera d'accés es mantindrà inalterada.  
A més, a fi d'anivellar el terreny on s'emplaçarà la nova nau, es realitzarà un desmunt de prop d'1,40 m d'alçada en el lateral nord de la parcel·la, per la qual cosa la nau no estarà a alçada superior que les existents.  
L'acabat exterior dels tancaments laterals, en gris, es considera adequat. No obstant això, el granat «Bordeus» triat per a la coberta s'estima una opció discordant amb l'entorn cromàtic de l'activitat. En conseqüència, es recomana buscar una alternativa diferent per al color de la coberta de la nau, en la gamma de grisos i ocres.  
  
G) Moviments de terra.  
El desmunt que requereixen les obres per a anivellar el terreny on s'emplaçarà la nau 3 suposa 2 afeccions inexistents amb l'activitat actual:  
- Es produirà un excedent de terres procedents del desmunt, el volum del qual no s'indica en la documentació aportada. Aquest excedent no ha d'abandonar-se, sinó que ha de gestionar-se adequadament.  
- El talús resultant del desmunt haurà de tindre un pendent adequat para evitar processos erosius.  
5é L'estudi d'impacte ambiental del projecte no inclou el preceptiu programa de vigilància ambiental.  
Es requereix l'elaboració d'un programa de vigilància ambiental que incloga determinades operacions periòdiques per a garantir el compliment de les mesures correctores proposades en l'estudi d'impacte ambiental i, si és el cas, detectar impactes no previstos. En concret, es considera que s'haurà de:  
- Comprovar l'estat de la fossa sèptica i el nivell de fangs en aquesta.  
- Comprovar l'estat del contenidor d'emmagatzemament de cadàvers.  
- Comprovar l'estat de menjadors i abeuradors i la situació sanitària de les aus.  
- Revisar l'estat de la tanca perimetral i de les malles ocellaires de les finestres.  
- Comprovar que els camions que transporten el material per al jaç, i els que retiren la gallinassa, porten la càrrega coberta.  
- Controlar l'accés de personal alié a l'explotació.  
Així mateix, s'ha de crear un arxiu per a la documentació relacionada amb el programa de vigilància ambiental, a fi de comprovar el grau d'eficàcia de les mesures correctores i obtindre conclusions i si és el cas detectar la necessitat d'implantar noves mesures correctores o de modificar les mesures existents.  
6é Manteniment:  
Dins del programa de vigilància ambiental ha d'incloure's un protocol de manteniment de la maquinària i instal·lacions de l'explotació a fi d'optimitzar el seu rendiment, en particular pel que fa a la combustió per a la calefacció de naus,fugues de fluids i emissions de sorolls.  
  
En tot cas, la maquinària i les instal·lacions hauran de superar les inspeccions tècniques preceptives d'acord amb la legislació sectorial corresponent.  
7é Entre la documentació que es troba en l'expedient consta còpia d'entrada en la Direcció Territorial de Castelló de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport de sol·licitud i projecte de prospecció arqueològica als efectes d'emissió de l'informe vinculant de conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, establit en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià.  
La data de realització de l'esmentada sol·licitud és el 14 de juliol de 2015.  
No obstant això, la condició perquè es duga a terme el projecte, als efectes d'eventuals afeccions al patrimoni cultural valencià, no és la sol·licitud de l'informe, sinó la seua emissió, i el seu sentit favorable. En conseqüència, l'efectiva realització del projecte s'hauria de postposar fins a l'efectiva realització d'aquest condicionant.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat constitueix, segons el que preveu l'apartat 1.H, annex I, del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament.  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article 5 de la Llei 21/2013, de 9de desembre, d'avaluació ambiental atribueix a l'òrgan ambiental la competència en l'anàlisi tècnica dels expedients d'avaluació ambiental i en la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes sotmesos a aquesta.  
  
L'article 13 del Decret 158/2015, de 18de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, atribueix a la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental la competència en matèria d'avaluació ambiental estratègica i de projectes.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
  
Resolució  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte d?«ampliació d'explotació avícola d'engreixament de titots», promogut pel Sr. Alberto Niñerola Gavaldá, que s'ubicarà en les parcel·les 908 i 909 del polígon 20, en el terme municipal de Rossell (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació aportada, així com els condicionants del punt segon de la present resolució.  
  
  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. L'efectiva realització de les obres haurà de demorar-se fins a l'obtenció de l'informe favorable als efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, emés per la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport.  
  
2. En el termini de 3 mesos des de la notificació de la present resolució, s'aportarà davant d'aquesta direcció general còpia del contracte amb Limpiezas Senar, SL, d'arreplega periòdica dels fangs de decantació de les aigües sanitàries de l'explotació.  
Si no n'hi ha, haurà d'aportar-se còpia de contracte amb una altra empresa gestora autoritzada per a aquesta activitat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Generalitat Valenciana.  
3. Se substituiran els rastells perimetrals de formigó armat de 40 cm d'alt per un sistema de reixetes longitudinals a l'eixida de les naus que conduiran el possible excés d'aigua de neteja que puga fluir cap a l'exterior de les naus a, opcionalment:  
- Un depòsit estanc per a la posterior retirada per gestor. En aquest cas, s'haurà d'aportar contracte amb empresa gestora autoritzada per a aquesta activitat per la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Generalitat Valenciana.  
- Al depòsit inicial de tractament de les aigües sanitàries de l'explotació.  
En el termini de 3 mesos des de la notificació de la present resolució, s'aportarà davant d'aquesta direcció general annex amb indicació de l'alternativa triada, amb la seua corresponent representació en plans.  
4. Moviment de terres:  
En el termini de 3 mesos des de la notificació de la present resolució, es remetrà a aquesta direcció general un annex en què s'inclourà:  
- Dos plans, un amb la topografia inicial i un altre amb la topografia final de la parcel·la.  
- Un perfil en què es reflectirà el desmunt a produir i el talús resultant. El talús resultant haurà de tindre un pendent adequat para evitar processos erosius.  
Tant els plans de topografia, com el de perfil, excediran, almenys en 5 m, el límit de la parcel·la.  
- Càlcul del volum excedent de terres procedents del desmunt per a l'execució de l'obra, amb indicació de la destinació que es donarà a les terres.  
5. El titular de l'explotació farà efectiva l'ampliació del contracte d'arreplega de cadàvers compromesa per a cobrir la capacitat total de l'explotació. Aquesta ampliació d'assegurança es tramitarà en el termini màxim de 3 mesos des de la notificació d'autorització per l'òrgan competent, i es remetrà a aquesta direcció general documentació justificativa de la mateixa.  
6. Es proposarà una alternativa diferent per al color de la coberta de la nau, dins de la gamma de grisos, ocres.  
7. Es redactarà i durà a terme un programa de vigilància ambiental que inclourà les següents operacions amb indicació de la seua periodicitat:  
A. Revisió de l'estat de la fossa sèptica i el nivell de fangs en aquesta.  
B. Comprovació de l'estat del contenidor d'emmagatzemament de cadàvers.  
C. Comprovació de l'estat de menjadors i abeuradors i de la situació sanitària de les aus.  
D. Revisió de l'estat de la tanca perimetral i de les malles ocellaires de les finestres.  
E. Comprovació que els camions que transporten el material per al jaç, i els que retiren la gallinassa, porten la càrrega coberta.  
F. Control de personal alié a l'explotació mitjançant un llibre de visites.  
El programa de vigilància ambiental inclourà així mateix un protocol de manteniment de la maquinària i instal·lacions de l'explotació.  
8. Es portarà un registre documentat del programa de vigilància ambiental als efectes d'acreditar l'execució i adopció de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. Aquest registre inclourà a més el resultat dels controls i autocontrols periòdics legalment exigibles i tota la documentació relativa a accidents. La documentació del programa de vigilància ambiental estarà a disposició de les autoritats competents.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detecta algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, haurà de comunicar-se a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 41.3de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
La regulació de la vigència de la present declaració d'impacte ambiental serà l'establida en l'article 43 de l'esmentada Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 31 de maig de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 6 de juliol de 2016.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 7845, del 05-08-2016 (2016/5699)

RESOLUCIÓN de 6 de julio de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 50/15-AIA Rossell.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   7845

Fecha DOGV
:   05-08-2016

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2016/5699

CVE


Fecha del documento
:   06-07-2016

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 6 de julio de 2016, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 50/15-AIA Rossell. [2016/5699]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Counitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 50/15-AIA Rossell.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 50/15-AIA.  
Título: Ampliación de explotación avícola de engorde de pavos.  
Promotor: Alberto Niñerola Gavaldá.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Rossell.  
Ref. órgano sustantivo: 321/15 licencia ambiental.  
Localización: Parcelas 908 y 909 del polígono 20 (partida Molloneres), término municipal de Rossell (Castellón).  
  
Descripción del proyecto  
1.º. Objeto del proyecto:  
El objeto del proyecto es la solicitud de licencia ambiental, de acuerdo con la Ley 6/2014, de prevención, calidad y control ambiental de actividades en la Comunitat Valenciana, para una ampliación de una explotación avícola de engorde de pavos ubicada en la localidad de Rossell, provincia de Castellón.  
2.º. Descripción del proyecto según la documentación aportada:  
El proyecto consiste en la ampliación de una explotación ganadera existente dedicada al engorde de pavos, que se encuentra inscrita en el REGA con el número ES120960000024.  
Actualmente, la explotación tiene una capacidad total de 20000 plazas de cebo, distribuida en 2 naves con una capacidad de 10000 plazas cada una. La ampliación supone la edificación de una nave con 10000 plazas de cebo adicionales y unos silos para dar servicio a la misma.  
La explotación se ubica en las parcelas 908 y 909 del polígono 20 de la localidad de Rossell, partida «Molloneres». Se accede a la explotación desde la carretera local CV-100 en el tramo que conecta las poblaciones de Rossell y Sant Rafael del Río.  
Las parcelas tienen la calificación de suelo no urbanizable común y ocupan una superficie total de 21177 m².  
  
 EDIFICIO Superficie ocupada Superficie construida  
A Nave engorde nº1 1.560,00 m² 1.560,00 m²  
B Nave engorde nº2 1.560,00 m² 1.560,00 m²  
C Caseta-Barraca 52,00 m² 52,00 m²  
D Almacén utillajes 56,00 m² 56,00 m²  
E Depósito agua 32,00 m² 32,00 m²  
F Oficina-WC-Vestuario 37,00 m² 37,00 m²  
G Silos de pienso naves 1-2 18,63 m² 18,63 m²  
H Depósito G.L.P. 8,00 m² -  
Superficie construida actual 3.323,63 m² 3.315,63 m²  
Ampliación Explotación  
J Nave engorde Nº3 1.540,00 m² 1.540,00 m²  
G Silos de pienso nave 3 8,00 m² 8,00 m²  
K Vado sanitario 12,00 m² -  
Superficie construida final 4.883,63 m² 4.863,63 m²  
  
  
Se nave proyectada (nave 3), que albergará una pequeña sala de control, tendrá forma rectangular, con unas dimensiones de 110 m de largo por 14 m de ancho, y se construirá alineada en batería con las dos naves existentes. Las instalaciones generales preexistentes (almacén, oficina, aseo y vestuario) se consideran suficientes para dar servicio a la explotación con la ampliación propuesta.  
La nave se ejecutará con estructura metálica, cerramientos con obra de fábrica de bloque enfoscado en ambas caras con mortero de cemento, y cubierta a base de chapa prelacada con poliuretano proyectado en su cara interior. Por debajo de las correas y sujeto a los dinteles, se instalará un panel sandwich de aluminio con 50 mm de espesor de poliuretano expandido. La solera se realizará a base de hormigón hidrófugo de 10 cm de espesor, con una lámina impermeabilizante inferior de polietileno de 700 galgas.  
Tanto las naves existentes como la nave proyectada disponen de puertas de acceso para la recepción y expedición de aves, la retirada de gallinaza, el vacío sanitario y otras operaciones.  
A) Instalaciones:  
Vallado: Toda la explotación se encuentra vallada perimetralmente con malla metálica de simple torsion, de 1,50 m de altura, con pilares de acero galvanizado cada 3 m, para la protección contra agentes transmisores de enfermedades. Se dispone de puerta de 2 hojas abatible para el acceso a la explotación.  
Vado sanitario y sistemas para evitar la transmisión de vectores: Se proyecta instalar un equipo de limpieza de agua de alta presión equipado con lanza junto a la puerta de acceso a la explotación para la limpieza y desinfección de las ruedas de los vehículos que accedan a la granja. Asimismo, en las puertas de acceso a cada nave se ejecutarán pediluvios para el calzado del personal.  
Tanto las naves existentes como la proyectada dispondrán de mallas pajareras en todas las ventanas.  
Control ambiental de las naves: Se dispone de un sistema para la calefacción de las naves en invierno, a base de pantallas térmicas de radiación. El combustible empleado es gas propano, disponiéndose de un depósito de GLP.  
Las naves de cebo cuentan con ventilación forzada mediante extractores. Existe gestión climática-ambiental del interior de las naves, con apertura mecanizada de las ventanas.  
Suministro de agua: El agua potable procede de una red municipal desarrollada por el ayuntamiento de Rossell para abastecer las instalaciones ganaderas a partir de una derivación del embalse de Ulldecona.  
  
La explotación dispone de un depósito cerrado, de 80000 litros de capacidad, que incluye un equipo clorador para garantizar la potabilidad del agua. Desde este depósito parte una red interna con derivaciones a las naves de engorde, y desde la cual se ejecutará una nueva acometida para la nueva nave.  
Electricidad: La granja se abastece de energía eléctrica desde una acometida procedente de un centro de transformación propiedad de la compañía suministradora, ubicado a unos 350 m del linde Oeste de la parcela 909.  
Alimentación. Cada una de las naves de cebo dispone de 2 silos para el almacenamiento de pienso de 15 toneladas de capacidad cada uno. Los silos correspondientes a la nueva nave de engorde se ubicarán en sus extremos, siendo accesibles desde el camino adyacente para descarga del pienso sin necesidad de acceder a la explotación. Desde cada uno de los silos parten los sistemas de alimentación automáticos mediante tornillos sinfín de polietileno.  
B) Proceso productivo:  
La actividad se desarrolla en régimen de integración mediante contrato con empresa integradora. El sistema de producción es el conocido como «todo dentro-todo fuera». El periodo de engorde es de 90-100 días, con una producción de 27 pavadas por año. Las aves llegan con un peso de 250 gr y se desalojan con un peso de 6 kg en el caso de las hembras y 10-12 kg en el caso de los machos.  
Los pavos se criarán sobre yacija de viruta de madera o de cascarrilla de arroz, de 7-10 cm de espesor, que se retirará tras cada ciclo de engorde. Esta yacija, unida a los excrementos de los pavos constituirá la gallinaza generada en la explotación, procediéndose a su retirada tras cada ciclo de engorde, tratándose con superfosfato de cal (absorbente y desodorizante).  
Tras cada ciclo productivo, una vez retirada la gallinaza, se realizará el vacío sanitario. Se aplicará un desinfectante a base de amonio cuaternario pulverizado a presión. Esta desinfección se complementará en las soleras de las naves con una disolución de sosa caústica al 10 %.  
C) Consumos:  
- Pienso: El consumo medio de pienso es de 7,5 kg/pavo y ciclo, es decir, 225000 kg/ciclo. El pienso se almacenará en los 6 silos disponibles, lo que supone una autonomía de 24 días.  
- Yacija: En toda la explotación se utiliza un total de 32620 kg yacija/ciclo.  
- Agua: El agua consumida en la explotación se destina a bebida de los pavos, al baldeo de las instalaciones y uso sanitario del personal, con un consumo anual de 4509 m³ en base a los consumos de referencia indicados en la guía de MTDs del sector de avicultura de carne editada por el ministerio de Medio Ambiente, Rural y Marino el año 2006.  
- Agua consumida por los pavos: 4200 m³  
- Agua de baldeo: 291 m³  
- Agua sanitaria: 18 m³.  
En la nueva nave el sistema de suministro de agua a los pavos es mediante líneas de bebederos de cazoleta de baja densidad.  
- Electricidad:  
El consumo de energía en la explotación tiene los siguientes usos:  
  
Maquinaria Consumo (W)  
Distribución de pienso 8.832 W  
Apertura mecanizada de ventanas 1.472 W  
Extractores de ventilación 11.408 W  
Iluminación 6.066 W  
Otros usos 2.000 W  
Total potencia instalada 29.778 W  
  
  
Se considera un coeficiente de simultaneidad del 33 %, por lo que la potencia demandada por la explotación es de 9,83 KW. La actual potencia contratada con la compañía suministradora es de 10 KW, suficiente para garantizar el abastecimiento de las necesidades eléctricas de la actividad tras la ampliación propuesta.  
También se consume gas propano para la calefacción de las naves cuando la llegada de los pavos recién nacidos coincide con el invierno. El consumo anual estimado es de 42000 kWh de enegía térmica.  
D) Gestión de la gallinaza.  
La cantidad de gallinaza generada en la explotación se estima en 22 Kg/plaza y año, lo que supone una producción total de 660 tn/año una vez esté en funcionamiento la ampliación propuesta.  
No está prevista la realización de estercolero, pues en ningún momento se acopia la gallinaza en el exterior de las naves. Por el contrario, tras cada pavada, la gallinaza se retira íntegramente cargándose directamente al vehículo del transportista autorizado desde las naves.  
En el EIA se indica que la gallinaza producida por la explotación se retirará, tras cada ciclo de producción, por la empresa Basculantes Especiales, SL, que a su vez transportará el producto a la sede de Hortaliza La Marina, SL, para su aplicación como fertilizante agrícola.  
E) Gestión de otros residuos  
- Cadáveres: Considerando una mortalidad media del 1,5 % en cada ciclo y un peso medio de 6 kg por cadáver, la producción de cadáveres al año será de 1215 (7290 kg de carne).  
La explotación dispone de un depósito estanco homologado donde se almacenan los cadáveres hasta su retirada por la «Associació d'Usuaris de Casetes de Recollida de cadàvers de la Província de Castelló».  
- Residuos de tratamientos: Para la gestión de residuos procedentes de tratamientos veterinarios, tratamientos de limpieza y desinfección y tratamientos de la gallinaza se dispondrá de contenedores homologados que se retirarán y sustituirán periódicamente por el gestor autorizado ACRIPORTE.  
- Residuos de iluminación: Los residuos de iluminación (básicamente tubos fluorescentes) se retirarán por el instalador electricista en el momento de su sustitución.  
F) Aguas residuales:  
De acuerdo con el proyecto, las aguas de baldeo de las naves quedan en el interior de las mismas, que disponen de un bordillo perimetral de hormigón armado de 40 cm de alto, que evita fugas de deyecciones líquidas al exterior.  
Las aguas sanitarias generadas en los aseos de la explotación (unos 18 m³/año) se depurarán mediante un depósito decantador de sólidos y depósito dotado de filtro biológico, retirando periódicamente los lodos generados en el depósito decantador.  
Las aguas pluviales recogidas sobre las cubiertas de las naves vierten directamente al suelo de la parcela sin escorrentías.  
G) Emisiones a la atmósfera: Gases. Olores. Ruidos.  
- Gases. La mayoría de los gases producidos en la actividad se generan como consecuencia de procesos naturales como el metabolismo animal y la degradación de la gallinaza. Sin embargo, no es posible medirlos ya que no están canalizados. En la documentación se realiza una estimación de las emisiones a la atmósfera generadas por la actividad, basada en la guía de mejores técnicas disponibles del sector de la avicultura de carne, editada por el Ministerio de Medio Ambiente y Medio Rural y marino en 2010:  
Amoniaco: 11232 Kg/año.  
Metano: 2980 kg.  
Óxidos nitrosos: 1200 Kg/año.  
- Olores: El olor es el impacto más directamente perceptible de todos los que se producen en la explotación avícola y, por tanto, es la principal fuente de molestias a las poblaciones cercanas. En este caso, el tamaño de la explotación y su distancia a los cascos urbanos más próximos garantizan la ausencia de molestias por olores a la población.  
- Ruidos: El proyecto incluye un anexo de estudio acústico en el que las fuentes generadoras de ruido se resumen en los motorreductores de los sinfines del sistema de alimentación, los extractores para ventilación forzada y los mecanismos de elevación de las ventanas, así como los propios animales.  
El estudio acústico concluye que el nivel de inmisión sonora procedente de la explotación ganadera en las viviendas más próximas del núcleo urbano de Rossell no alcanzarán los niveles máximos establecidos por la legislación.  
Por otra parte, de acuerdo con la documentación aportada, cada cinco años se realizará una auditoría acústica con objeto de comprobar que no se superan los niveles sonoros en los puntos donde se sitúa el receptor más próximo, es decir, en el perímetro de la instalación. Las auditorías se realizarán por una entidad colaboradora en materia de contaminación acústica.  
  
Tramitación administrativa  
El expediente se inicia el 13 de mayo de 2015, con la recepción de un escrito del ayuntamiento de Rossell solicitando la emisión de la declaración de impacto ambiental del proyecto de ampliación de explotación avícola de engorde de pavos. El escrito adjunta proyecto técnico y estudio de impacto ambiental, así como documentación administrativa relacionada, resultado de la información pública del expediente y certificado de compatibilidad urbanística.  
El 17 de agosto de 2015 la Dirección Territorial de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente de Castellon remite anexo complementario al EIA presentado por el promotor.  
Detectada alusión en la documentación aportada a un informe del cual no obra copia en el Servicio de Evaluación Ambiental, el 1 de marzo de 2016 se solicita copia de dicho informe al Ayuntamiento de Rossell.  
Por último, el 15 de marzo de 2016 el Ayuntamiento de Rossell remite copia del informe requerido.  
  
Trámite de información pública  
El trámite de información pública del proyecto se llevó a cabo mediante la inserción del anuncio del edicto del Ayuntamiento de Rossell en el boletín oficial de la provincia de Castellón nº27, de fecha 3 de marzo de 2015.  
El certificado de información pública, de fecha 15 de abril de 2015 y firmado digitalmente por el secretario del Ayuntamiento con el visto bueno del alcalde, indica que transcurrido el plazo de información pública (30 días hábiles) no se han presentado alegaciones.  
  
Informes considerados.  
En la evaluación ambiental de la actividad de referencia, se han considerado los informes de los siguientes organismos competentes:  
- Certificado de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Rossell, emitido el 31 de julio de 2014.  
- Informe de valoración de la incidencia de la actividad sobre materias de competencia municipal de 15 de abril de 2015, firmado por el secretario del Ayuntamiento de Rossell con el visto bueno del alcalde.  
- Informe de la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Presidencia y Agricultura, Pesca, Alimentación y Agua, emitido el 10 de junio de 2014.  
El informe municipal de valoración de la incidencia de la actividad tras una serie de consideraciones respecto a las características técnicas de la explotación, incluyendo la presencia en el entorno de explotaciones análogas que pudieran provocar efectos aditivos, analizadas las medidas correctoras propuestas, informa favorablemente a la concesión de la licencia.  
La Dirección Territorial de Agricultura de Castellón, a consulta del Ayuntamiento de Rossell en cuanto a la posibilidad de ampliar la explotación avícola, se reafirma en el carácter favorable de dos informes anteriores (de fechas 14 de mayo de 2012 y 22.06.2012) siempre que, entre otros condicionantes de tipo administrativo, la ampliación se realice dentro de los límites del vallado perimetral de la explotación actual.  
  
Consideraciones ambientales  
1.º La actividad se desarrolla en suelo no urbanizable común y, de acuerdo con el certificado de compatibilidad urbanística, de 31 de julio de 2014, firmado por el secretario del Ayuntamiento de Rossell con el visto bueno del alcalde, la ampliación de actividad propuesta es compatible con el planeamiento vigente.  
2.º La ampliación propuesta se mantiene dentro de los límites del vallado perimetral existente.  
3.º Contrastada la parcela en la que se ubica el proyecto con la información suministrada por la cartografía disponible en la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, se observa que:  
- Las parcelas en las que se ubica el proyecto no se encuentran sometidas a ningún tipo de riesgo, ni de inundación, ni de deslizamiento o desprendimiento. Tampoco existen afecciones territoriales derivadas de la proximidad de elementos naturales.  
- Sí que existe afección territorial derivada de la colindancia de la explotación con la carretera de la Comunitat Valenciana CV-100 (CS-V-3001), cuya titularidad corresponde a la Diputación de Castellón.  
- La ubicación de la actuación no se encuentra en el ámbito de ninguna figura de protección recogida en la ley 11/1994, de 27 de diciembre, de la Generalitat, de espacios naturales protegidos de la Comunitat Valenciana. La figura de protección más próxima es la zona de especial protección para las aves (ZEPA) «L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana», a una distancia aproximada de la explotación de 1 km. Dado que la explotación se dedica a la cría de aves, se deberá considerar la no propagación de epizootias que pudieran afectar a la ZEPA inmediata.  
- Tampoco se ha localizado, de acuerdo con el banco datos de la biodiversidad, ninguna especie de flora o fauna protegidas en las inmediaciones de la ubicación de la actividad.  
- El emplazamiento del proyecto no afecta a terreno forestal de acuerdo con el plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR).  
- Por último, la localidad de Rossell no está incluida entre los municipios designados como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
La explotación se ubica a una distancia aproximada de 1000 m del casco urbano de Rossell, cuya población no alcanza los 2000 habitantes (de acuerdo con los datos del padrón a 1 de enero de 2015 la población censada en el municipio de Rossell es de 1020 habitantes). Así, de acuerdo con el criterio de emplazamiento establecido en el artículo 53 de la Ley 6/2003, de ganadería de la Comunidad Valenciana, la distancia a la población es suficiente. Debe señalarse que el citado artículo está derogado por la Ley 10/2012 de medidas fiscales, de gestión administrativa y financiera y de organización de la Generalitat. Sin embargo, y en ausencia de otra referencia legal en este sentido en materia ganadera, a efectos de evaluación ambiental de proyectos, el criterio es seguir considerando las distancias indicadas en el citado artículo 53.  
En cuanto a distancias a otras explotaciones ganaderas, aunque en el informe técnico del ayuntamiento se indica la presencia a una distancia de 300 m de una explotación avícola, ni el citado informe del ayuntamiento, ni la Dirección Territorial de Agricultura de Castellón objetan al respecto.  
4.º Los principales aspectos medioambientales del proyecto son:  
A) Producción de gallinaza. Afección a acuíferos por infiltración, o a aguas superficiales y suelo por escorrentía.  
La gallinaza, aplicada al suelo de forma racional, es una importante enmienda orgánica, que aumenta la fertilidad de los suelos. Por el contrario, si la dosis empleada es excesiva, puede suponer una importante fuente de contaminación de los suelos.  
El proceso de gestión de la gallinaza en la explotación es el siguiente: tras cada ciclo productivo, se vacían las naves, cargando la gallinaza sobre el vehículo de la empresa Basculantes Especiales, SL, con la que se tiene contratada la retirada de las mismas. El destino final de la gallinaza es su uso como abono orgánico en campos agrícolas de la sociedad Hortaliza La Marina, SL.  
La documentación aportada incluye copia del contrato de retirada con Basculantes Especiales, SL, y declaración de uso de la gallinaza como fertilizante agrícola por la sociedad Hortaliza La Marina, SL, indicando que se conoce la normativa de aplicación agrícola del producto. Ambos documentos especifican que se refieren a la gallinaza producida en la explotación del titular, mencionando expresamente su emplazamiento.  
Comprobado en el registro SANDACH, la empresa Basculantes Especiales, SL, está inscrita con el código S30016053, estando autorizada como transportista.  
Se considera adecuado y suficientemente acreditado el sistema de gestión de la gallinaza producida en la explotación.  
B) Cadáveres, residuos de tratamientos veterinarios y de vacío sanitario y otros residuos:  
- Cadáveres. La gestión de bajas de la explotación consiste en su almacenamiento en un depósito estanco homologado, y su recogida por el gestor autorizado.  
El gestor contratado es la «Associació de Usuaris de Casetes de Recollida de cadàvers de la Província de Castelló». El contrato de gestión cubre la capacidad actual de la explotación, de 20000 pavos. No obstante, entre la documentación aportada se incluye compromiso de ampliación de contrato para cubrir la capacidad resultante tras la ampliación de la actividad propuesta.  
- Residuos de tratamientos veterinarios y de tratamientos de vacío sanitario. En el desarrollo de la actividad se producirán residuos procedentes de los distintos tratamientos veterinarios aplicados sobre las aves, así como generados en los procedimientos de desinfección realizados en los vacíos sanitarios entre pavadas.  
Para la gestión de estos residuos se dispondrá de contenedores homologados que se retirarán y sustituirán periódicamente por el gestor autorizado ACRIPORTE, asociación de criadores de porcino de Teruel, con número de autorización de gestión de residuos AR-GRP-45.  
Para acreditar este punto, el titular aporta certificado del presidente de Acriporte de compromiso de gestión de los residuos zoosanitarios generados en la explotación.  
Desde el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental se ha constatado que ACRIPORTE es una empresa radicada en La Codoñera (Teruel), autorizada por la Dirección General de Calidad Ambiental del Gobierno de Aragón para la gestión de residuos peligrosos con el número de autorización indicado en la documentación aportada.  
En consecuencia, se considera adecuada la gestión realizada sobre este tipo de residuos.  
C) Aguas residuales.  
- Aguas de baldeo: El proyecto explica que, para evitar fugas de deyecciones líquidas al exterior y retener las aguas de limpieza de las naves, estas disponen de un bordillo perimetral de 40 cm de alto. Por otra parte, las necesidades de agua para esta operación son mínimas pues se realiza baldeo a presión.  
Se considera que no se producirán fugas de deyecciones líquidas al exterior, pues la humedad de las mismas es absorbida por la yacija. Por otra parte, aunque efectivamente es prioritario que las aguas de baldeo no salgan de la nave, se considera que un bordillo elevado no es el sistema adecuado para conseguir este fin, pues dificulta el acceso de las máquinas para retirada de la gallinaza.  
Por el contrario, se considera un sistema más oportuno la realización de unas rejillas a la entrada de las naves para recoger el posible exceso de agua de limpieza que pudiera derramarse y fluir hacia el exterior. Dichas rejillas conducirían este efluente contaminante a un depósito estanco para su posterior retirada por gestor autorizado, aportando contrato para justificar esta alternativa.  
Asimismo, y puesto que la naturaleza de las aguas es similar, sería admisible plantear la conducción del exceso de aguas de baldeo al depósito inicial de tratamiento de aguas sanitarias.  
- Aguas sanitarias: De acuerdo con el proyecto, las aguas sanitarias generadas en la explotación se depurarán mediante un depósito decantador de sólidos y depósito dotado de filtro biológico, retirando periódicamente los lodos generados en el depósito decantador.  
En otro apartado de la documentación se indica que la empresa gestora que retira dichos lodos es Limpiezas Senar, SL, con un frecuencia de recogida anual.  
Comprobada en la página web de la Dirección General de Calidad Ambiental que la empresa Limpiezas Senar, SL, dispone de la autorización 1835/T02/CV, que le faculta para el transporte de residuos no peligrosos en la Comunidad Valenciana.  
Sin embargo, se requiere acreditación documental de este punto mediante aporte de copia de contrato de recogida con el gestor autorizado.  
D) Afección a la calidad atmosférica:  
D-1) Emisión de gases. Las principales emisiones a la atmósfera generadas en una explotación de aves de engorde consisten en amoniaco, óxido nitroso y metano procedentes del manejo de la gallinaza. En la explotación se adoptan los datos de emisiones establecidos en la guía de mejores técnicas disponibles.  
Asimismo, se producen emisiones a la atmósfera derivadas del tránsito de vehículos a motor, así como de la combustión para la calefacción de las naves. Se deberá incluir en el programa de vigilancia ambiental el adecuado mantenimiento de maquinaria y vehículos de la actividad.  
D-2) Emisión de partículas en suspensión. En las explotaciones avícolas intensivas se generan partículas en suspensión, procedentes principalmente de la cama de los animales, del pienso y de los propios animales. Estas partículas pueden transportarse por el aire, afectando a la población y depositándose sobre la vegetación.  
Los silos de almacenamiento de pienso son cerrados, así como el sistema de distribución (tornillos sinfín), por lo que las pérdidas en el proceso de distribución no se consideran significativas. La mayor fuente de dispersión de partículas es el transporte de material para la realización de la cama de los animales y para la retirada de la gallinaza. En consecuencia, se debe procurar que los vehículos que realicen dichos transportes lleven su carga cubierta, con el fin de minimizar la dispersión de partículas.  
D-3) Emisión de ruido. Las consideraciones y cálculos en materia acústica realizados en la documentación aportada se consideran adecuados y suficientes para garantizar que no se superan los niveles de emisión sonoros establecidos por la ley.  
En todo caso, la detección, en las auditorías acústicas quinquenales, de eventuales superaciones de los límites máximos supondría la adopción de medidas correctoras.  
Por otra parte, en el programa de vigilancia ambiental se debería incluir un apartado dedicado al mantenimiento de la maquinaria para optimizar su funcionamiento y evitar niveles sonoros excesivos.  
E) Consumos de recursos naturales: El incremento más significativo de consumo de recursos naturales derivado de la ampliación propuesta se da en el agua y en la energía.  
No obstante, no se requiere ampliar las instalaciones para garantizar el suministro, y los consumos previstos son razonables para la actividad.  
  
F) Paisaje: impacto visual.  
La ampliación propuesta no supone variación del vallado perimetral, la nueva nave se edificará en paralelo con las existentes y no supone una mayor altura de cumbrera, por lo que la visual desde la carretera de acceso se mantendrá inalterada.  
Además, con el fin de nivelar el terreno donde se emplazará la nueva nave, se realizará un desmonte de aproximadamente 1,40 m de altura en el lateral norte de la parcela, por lo que la nave no estará a altura superior que las existentes.  
El acabado exterior de los cerramientos laterales, en gris, se considera adecuado. Sin embargo, el granate «Burdeos» elegido para la cubierta se estima una opción discordante con el entorno cromático de la actividad. En consecuencia, se recomienda buscar una alternativa diferente para el color de la cubierta de la nave, en la gama de grises y ocres.  
G) Movimientos de tierra.  
El desmonte que requieren las obras para nivelar el terreno en el que se emplazará la nave 3 supone 2 afecciones inexistentes con la actividad actual:  
- Se producirá un excedente de tierras procedentes del desmonte, cuyo volumen no se indica en la documentación aportada. Este excedente no debe abandonarse, sino que debe gestionarse adecuadamente.  
- El talud resultante del desmonte deberá tener una pendiente adecuada para evitar procesos erosivos.  
5.º El estudio de impacto ambiental del proyecto no incluye el preceptivo programa de vigilancia ambiental.  
Se requiere la elaboración de un programa de vigilancia ambiental que incluya determinadas operaciones periódicas para garantizar el cumplimiento de las medidas correctoras propuestas en el estudio de impacto ambiental y, en su caso, detectar impactos no previstos. En concreto, se considera que se deberá:  
- Comprobar el estado de la fosa séptica y el nivel de fangos en la misma.  
- Comprobar el estado del contenedor de almacenamiento de cadáveres.  
- Comprobar el estado de comederos y bebederos y la situación sanitaria de las aves.  
- Revisar el estado del vallado perimetral y de las mallas pajareras de las ventanas.  
- Comprobar que los camiones que transporten el material para la yacija, y los que retiren la gallinaza, lleven su carga cubierta.  
- Controlar el acceso de personal ajeno a la explotación.  
Asimismo, se debe crear un archivo para la documentación relacionada con el programa de vigilancia ambiental, al objeto de comprobar el grado de eficacia de las medidas correctoras y obtener conclusiones y en su caso detectar la necesidad de implantar nuevas medidas correctoras o de modificar las medidas existentes.  
6.º Mantenimiento:  
Dentro del programa de vigilancia ambiental debe incluirse un protocolo de mantenimiento de la maquinaria e instalaciones de la explotación al objeto de optimizar su rendimiento, en particular en lo referente a la combustión para la calefacción de naves, fugas de fluidos y emisiones de ruidos.  
En todo caso, la maquinaria e instalaciones deberán superar las inspecciones técnicas preceptivas de acuerdo con la legislación sectorial correspondiente.  
7º Entre la documentación que obra en el expediente consta copia de entrada en la Dirección Territorial de Castellón de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte de solicitud y proyecto de prospección arqueológica a efectos de emisión del informe vinculante de conformidad del proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, establecido en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de patrimonio cultural valenciano.  
La fecha de realización de la citada solicitud es el 14 de julio de 2015.  
Sin embargo, la condición para que se lleve a cabo el proyecto, a efectos de eventuales afecciones al patrimonio cultural valenciano, no es la solicitud del informe, sino su emisión, y su sentido favorable. En consecuencia, la efectiva realización del proyecto debería postponerse hasta la efectiva realización de este condicionante.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye, según lo previsto en el apartado 1.h, anexo I, del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5.º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su Reglamento.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 5 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental atribuye al órgano ambiental la competencia en el análisis técnico de los expedientes de evaluación ambiental y en la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos sometidos a la misma.  
El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 18 de septiembre, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, atribuye a la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental la competencia en materia de evaluación ambiental estratégica y de proyectos.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
  
Resolución  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «ampliación de explotación avícola de engorde de pavos», promovido por D. Alberto Niñerola Gavaldá, que se ubicará en las parcelas 908 y 909 del polígono 20, en el término municipal de Rossell (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación aportada, así como los condicionantes del punto segundo de la presente resolución.  
  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. La efectiva realización de las obras deberá demorarse hasta la obtención del informe favorable a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano, emitido por la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte.  
2. En el plazo de 3 meses desde la notificación de la presente resolución, se aportará ante esta dirección general copia del contrato con Limpiezas Senar, SL, de recogida periódica de los lodos de decantación de las aguas sanitarias de la explotación.  
En su defecto, deberá aportarse copia de contrato con otra empresa gestora autorizada para dicha actividad por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Generalitat Valenciana.  
3. Se sustituirán los bordillos perimetrales de hormigón armado de 40 cm de alto por un sistema de rejillas longitudinales a la salida de las naves que conducirán el posible exceso de agua de limpieza que pudiera fluir hacia el exterior de las naves a, opcionalmente:  
- Un depósito estanco para su posterior retirada por gestor. En este caso, se deberá aportar contrato con empresa gestora autorizada para dicha actividad por la Dirección General de Calidad Ambiental de la Generalitat Valenciana.  
- Al depósito inicial de tratamiento de las aguas sanitarias de la explotación.  
En el plazo de 3 meses desde la notificación de la presente resolución, se aportará ante esta dirección general anexo con indicación de la alternativa elegida, con su correspondiente representación en planos.  
4. Movimiento de tierras:  
En el plazo de 3 meses desde la notificación de la presente resolución, se remitirá a esta dirección general un anexo en el que se incluirá:  
- Dos planos, uno con la topografía inicial y otro con la topografía final de la parcela.  
- Un perfil en el que se reflejará el desmonte a producir y el talud resultante. El talud resultante deberá tener una pendiente adecuada para evitar procesos erosivos.  
Tanto los planos de topografía, como el de perfil, excederán, al menos en 5 m, el límite de la parcela.  
- Cálculo del volumen excedente de tierras procedentes del desmonte para la ejecución de la obra, con indicación del destino que se dará a dichas tierras.  
5. El titular de la explotación hará efectiva la ampliación del contrato de recogida de cadáveres comprometida para cubrir la capacidad total de la explotación. Dicha ampliación de seguro se tramitará en el plazo máximo de 3 meses desde la notificación de autorización por el órgano competente, remitiéndose a esta Dirección General documentación justificativa de la misma.  
6. Se propondrá una alternativa diferente para el color de la cubierta de la nave, dentro de la gama de grises, ocres.  
7. Se redactará y llevará a cabo un programa de vigilancia ambiental que incluirá las siguientes operaciones con indicación de su periodicidad:  
a) Revisión del estado de la fosa séptica y el nivel de fangos en la misma.  
b) Comprobación del estado del contenedor de almacenamiento de cadáveres.  
c) Comprobación del estado de comederos y bebederos y de la situación sanitaria de las aves.  
d) Revisión del estado del vallado perimetral y de las mallas pajareras de las ventanas.  
e) Comprobación de que los camiones que transporten el material para la yacija, y los que retiren la gallinaza, lleven su carga cubierta.  
f) Control de personal ajeno a la explotación mediante un libro de visitas.  
El programa de vigilancia ambiental incluirá asimismo un protocolo de mantenimiento de la maquinaria e instalaciones de la explotación.  
8. Se llevará un registro documentado del programa de vigilancia ambiental a efectos de acreditar la ejecución y adopción de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. Este registro incluirá además el resultado de los controles y autocontroles periódicos legalmente exigibles y toda la documentación relativa a accidentes. La documentación del programa de vigilancia ambiental estará a disposición de las autoridades competentes.  
9. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberá comunicarse al órgano ambiental competente, que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
La regulación de la vigencia de la presente declaración de impacto ambiental será la establecida en el artículo 43 de la citada Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
Valencia, 31 de mayo de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
Valencia, 6 de julio de 2016.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML