Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5301, del 12-07-2006 (2006/7416)

Resolució de 12 de juny de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5301

Data del DOGV
:   12-07-2006

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2006/7416

CVE


Data del document


Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Resolució de 12 de juny de 2006, de la directora general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracións d'impacte ambiental. [2006/7416]  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracións d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracións en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En virtut d'això  
He resolt  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat les declaracións d'impacte ambiental corresponent a l'expedients 400/03-AIA San Miguel de Salinas, 348/04-AIA El Puig, 144/05-AIA Redován, Orihuela, Benejúzar, Almoradí, Algorfa, Rojales, Benijofar, Los Montesinos i 008/06-AIA Alzira, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.  
València, 12 de juny de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 400/2003-AIA.  
Promotor: Ajuntament de San Miguel de Salinas  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant  
Objecte projecte: Pla general d'ordenació urbana  
Localització: Terme municipal de San Miguel de Salinas (Alacant).  
Descripció del projecte  
La descripció del projecte s'efectua tenint en compte tota la documentació aportada, que inclou l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental amb data d'entrada en aquesta Conselleria de 19 de maig de 2005 i en el qual s'aporta nou pla d'ordenació, qualificació general del sòl, que serveix de referència per a aquesta declaració.  
L'objecte del projecte és establir una nova ordenació d'usos del sòl.  
L'ordenació projectada comporta un increment molt important del sòl urbanitzable del municipi a costa principalment de l'actual sòl no urbanitzable grau 2 i augmenta de manera important el sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal a costa dels terrenys situats al sud del municipi i actualment qualificats com a SNU grau 2. L'actual sòl no urbanitzable grau 1 es qualifica majoritàriament en la nova ordenació com a SNU de protecció agrícola . paisatgística.  
La superfície del terme municipal és de 5.510,3 ha.  
L'ordenació projectada classifica com a sòl urbà (SU) l'actual nucli urbà (52,8 has), la Ciutat de les Comunicacions (53 ha), l'antic ADU-18 (35,4 ha), L'antic ADU-19 (5,2 ha.), el nucli de Las Filipinas (85,6 ha) i el nucli urbà situat al SE del nucli urbà (14,8 has). El que implica una superfície de 246,8 ha.  
Com a sòl urbanitzable es classifiquen:  
. Amb ordenació detallada i rodejant a l'actual nucli urbà: SUS-A Los Invernaderos (46,9 ha), SUS-B La Vaguada (10,9 ha), SUS-C Rematada Urbana (12,1 ha), i SUS-D Lo Carrasco (24,2 ha). En els casos A, B i D l'ús dominant és el residencial, compatibles el terciari, dotacional i tallers artesanals i incompatibles els magatzems i industrial, sent la parcel·la mínima de 500 . 1.000 m² i alçària màxima 13, 50 m (planta baixa + I i III). Respecte al C els usos són iguals sent la parcel·la mínima de 90 m², l'alçària màxima 10,50 m (planta baixa + II).   
La qual cosa implica una superfície de 188,2 ha.  
. Com a sectoritzat residencial i ocupant principalment la porció central i sud . sud-oriental del municipi:   
. SUS .1 Cimas y Costas, 43 ha  
. SUS .2 Ampliació ADU-19, 26,9 ha  
. SUS .3 Monte Romano 25,5 ha  
. SUS .5 La Luz 18, 6 ha  
. SUS .6 Villa Berta, 234,9 has  
. SUS .7 La Gineseta, 37,9 has  
. SUS .8 El Raincón, 94,5 has  
. SUS. 9 Los Aniorte, 21,4 has  
. SUS-10 Torreazul, 29,8 has  
. SUS-12 Finca Barajas, 28,9 has  
. SUS-13-A Las Yeseras, 17,9 has  
. SUS 13-B Las Yeseras, 31,7 has  
. SUS 14-A Rebate, 26,2 has  
. SUS 14-B Rebate, 17,2 has  
. SUS 15-A Mariola, 37,1 has  
. SUS 15-B, Mariola, 27,1 has  
. SUS-16 Entrenaranjos, 49,1 has  
. SUS-17 Mirallevant, 23,2 has  
. SUS 19-A La Balsa, 35,2 has  
. SUS 19-B La Balsa, 177,7 has  
. SUS-20 La Fayona, 65,6 has  
. SUS 21 Indalva, 76,9 has  
. SUS-22 Mavike, 4,5 has  
. SUS 23 Lo Quesada, 66,7 has  
. SUS-24 Lomas del Lobo, 98,7 has  
. SUS 24-C Lomas del Lobo, 94,1 has  
. SUS 25 UE-E Blue Lagoon, 5,6 has  
. SUS 26 UE-F Blue Lagoon, 2,6 has  
. SUS 27 El Cruce, 20,2 has  
L'ús dominant és el residencial i com a compatibles estan el terciari, dotacional i tallers artesanals i incompatibles els magatzems i industrial, sent la parcel·la mínima de 500 . 1.000 m² i alçària màxima 10, 50 m (planta baixa + II).  
Podran incloure la implantació d'una activitat recreativa o esportiva i haurà de ser la superfície d'almenys 60 ha, i justificar, en casos de camp de golf la disponibilitat de la necessària dotació hídrica per al manteniment d'aquests. Aquesta superfície no computarà a l'efecte d'atorgar edificabilitat a la resta del sector ni a l'efecte del càlcul del nombre d'habitatges, veient, no obstant això, incrementada la part no vinculada a l'activitat la seua edificabilitat en un 30% en relació als usos turístics i terciaris en general que s'implanten en aquest.  
La qual cosa comporta una superfície de 1.438,7 ha.  
. Com a sectoritzat industrial terciari i ocupa una posició al nord de la CV-95 i juntament amb el nucli urbà:   
. SUS . 4 Industrial Laguna, 45,5 ha  
. SUS 11-A Terciari A, 12,7 ha  
. SUS B Terciari B, 24,1 ha  
. SUS C Terciari C, 10,5 ha  
L'ús dominant serà industrial i terciari.  
La qual cosa comporta una superfície de 92,8 ha.  
Com a dotacions públiques es destaquen les següents:  
. Com a parc urbà, zona verda de la xarxa primària (PQL) s'estableixen els següents:   
. La Fayona: 14,9 ha  
. Lo Quesada, 16,2 ha  
. El Rincón, 12,8 ha  
. Villa Berta, 13,6 ha, a la vora del SNU-1.  
. Villa Berta, 29 ha. En les proximitats de les tolles del mateix nom  
. Los Aniortes, 13,7 ha  
. Torreazul, 6,4 ha  
. Cumbres y Costas, 35,4 ha  
. La Vaguada, 15,8 ha  
Una superfície de 157,8 ha.  
. Com a infraestructures de serveis urbans:  
. Depuradora d'aigües residuals, 4,1 ha  
. Cementeri, 2 ha  
. Subestació elèctrica, 1 ha  
Una superfície de 7,1 ha  
. Com a zona verda de la xarxa primària, jardins urbans (PJL):  
. Corredor Lo Balaguer 18,7 ha  
. Corredor Lo Quesada, 26,26 ha  
. Barranc del Lobo, 10 ha  
. Pròxim a Las Filipinas, 22,2 ha  
. Barranc de La Fayona, 16,87 ha  
Una superfície de 94,03 ha.  
La resta del terme municipal es classifica com a no urbanitzable:  
. Genèric (SNUG), 1.123 ha: s'indica en l'ampliació de l'estudi que els usos permesos seran els previstos en la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable.   
Tant en les DEUT (directrius definitòries de l'estratègia d'evolució urbana i d'ocupació del territori) com en les normes urbanístiques se li dóna un tractament com a reserva de sòl urbanitzable, i es considera secundària la transformació d'aquest a sòl turístic . residencial respecte a l'urbanitzable sectoritzat, i s'hi estableixen una sèrie de condicions en les normes urbanístiques per al seu desenvolupament, segons es tracte dels situats a l'est del nucli urbà (màxima prioritat), 273,6 ha o a l'oest d'aquest, 744,5 has. Al sud del nucli urbà se situen 105 ha.   
. Protegit  
. Agrícola . paisatgístic (SNU-2), 918,5 ha: ús predominant l'agropecuari i es permeten com a usos excepcionals els següents d'acord amb l'ampliació de l'estudi:  
Instal·lacions d'utilitat pública i interés social que vinguen a ser determinades per normes autonòmiques o estatals amb les correccions paisatgístiques previstes, habitatges i edificacions que guarden relació amb la naturalesa i destinació agropecuària de la finca sobre la qual se situen i aquelles instal·lacions lligades a les obres públiques que siguen necessàries conforme als plans, programes o normes autonòmiques o estatals.  
. Forestal i natural (SNU-1), 1.150,2 ha: que inclouen el lloc d'interés comunitari denominat Serra d'Escalona i Devesa de Campoamor, i 27,7 ha de zona de protecció del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja. L'ús característic és el de manteniment del medi natural, i es permetent la continuació de les explotacions agrícoles existents i no es permeten les rompudes i tala d'arbratge per a noves explotacions agrícoles excepte les exigides per la mateixa naturalesa del terreny.  
Es permet l'ús recreatiu o científic, i es prohibeixen els usos contraris a l'activitat forestal i natural en particular: activitats extractives, desmunts, abocaments, activitats esportives motoritzades realitzades camp a través, instal·lació de rètols publicitaris i anuncis sobre cartell.  
Es permeten les instal·lacions vinculades al manteniment del medi natural i al dels serveis públics i infraestructures lligats a ell, i s'autoritza la rehabilitació d'edificacions tradicionals, el tancament de parcel·les sempre que es realitze amb materials que permeten el trànsit de la fauna i s'adapten al medi natural, rehabilitació d'edificacions lligades a l'ús agropecuari tradicional sempre que aquest existisca i sense que implique un augment de volum de les ja existents.  
Aquests sòls protegits (agrícola . paisatgístic i forestal i natural) comporten 2.096,4 ha.  
. Protecció hidràulica (SNU-3): inclou el domini públic hidràulic, sent usos compatibles i incompatibles els establits en la legislació sectorial aplicable. Es prohibeixen els desmunts i moviments de terra que afecten els llits existents i no promoguts per organismes competents, no es permet cap construcció, i es permet l'estabilització de talussos, obres de reorganització de la xarxa d'adveniment i de canalització amb l'autorització prèvia de l'organisme competent.  
. Canal del transvasament del Camp de Cartagena  
. Barranc del Lobo: 9,5 ha  
. Barranc de La Fayona:18 ha   
. Embassament de La Pedrera: 58,7 ha  
. Tolles de Villaberta: 7,1 ha  
. Protecció d'Infraestructures: domini públic de carreteres estatals, de la Generalitat Valenciana i de la Diputació.  
Es fa una reserva de sòl per a via ràpida que travessaria el terme municipal.  
Tramitació administrativa   
Es procedeix a efectuar un resum dels informes i tramitació administrativa, s'ha de destacar:  
Per la Direcció Territorial d'aquesta Conselleria a Alacant, Urbanisme i Ordenació Territorial, es va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental i document de síntesi, la memòria informativa i justificativa del PGOU, les DEUT i normes urbanístiques, ordenances, fitxes d'ordenació i gestió, plànols d'informació, plànols d'ordenació estructural i plànols d'ordenació detallada.  
Es va remetre igualment l'expedient administratiu en què es destaquen les actuacions següents:  
. Certificat expedida per la secretària de l'Ajuntament relativa a l'acord del Ple de l'Ajuntament de 3 de juliol de 2001, pel qual s'acorda sotmetre a informació pública el PGMOU.  
. Edictes d'informació pública en el BOP, diari Información i DOGV (06-08-2001).  
. Certificat expedida per la secretària de l'Ajuntament relativa a l'acord del Ple de l'Ajuntament de 30 d'agost de 2001, pel qual s'acorda prorrogar l'exposició pública per un període de 15 dies.  
. Edicte de pròrroga de la informació pública en el DOGV (13-09-2001).  
. Informes d'administracions afectades.  
. Certificat expedit per la secretària de l'Ajuntament relativa a les al·legacions presentades en el període d'informació pública.  
. Certificat expedida per la secretària de l'Ajuntament, 17 d'abril de 2003, en relació amb l'acord d'aprovació provisional del text refós del PGMOU de San Miguel de Salinas modificat respecte al qual es va aprovar inicialment.  
. Certificat de la secretària de l'Ajuntament relativa a l'aprovació provisional de l'estudi d'Impacte ambiental definitiu, juntament amb les modificacions introduïdes per raó de les al·legacions presentades i estimades. L'estudi d'impacte ambiental definitiu es va sotmetre a un nou període d'informació pública (DOGV 5 de maig de 2003)  
Es van efectuar consultes als organismes següents:  
. Àrea de Recursos Forestals i Conservació Ambiental: es va rebre resposta del Servei de Conservació de la Biodiversitat amb data 9 de febrer de 2005.  
Amb data 12 de setembre de 2005 se sol·licita nova consulta a l'Àrea tenint en compte l'ampliació de l'estudi presentada per l'ajuntament i en relació amb la fauna i vegetació, zones d'amortització d'impacte, corredors per a la fauna, àrees de campeig de rapaces, influència de la proposta d'urbanització en la fauna, interés per a la conservació de vegetació i flora de determinades zones, etc. Com a resposta a la consulta referida es va remetre informe pel Servei de Conservació de la Biodiversitat amb data 20 de gener de 2006.  
. Àrea de Residus: es va rebre resposta amb data 15 de març de 2005.  
. Àrea de Planificació i Ordenació del Territori: es va rebre informe resposta amb data 21 de desembre de 2005. Amb data 12 de gener de 2006 es remet plànol amb ordenació d'usos per a adjuntar a l'informe remés amb anterioritat.  
Amb data 8 de febrer de 2005 es va sol·licitar a l'Ajuntament ampliació i aclariment de la documentació presentada en una sèrie de punts, informant-se de la sol·licitud a la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant:  
. Contingut d'al·legacions i informe de resposta a aquestes.  
. Informe de la Conselleria de Cultura.  
. Respecte a l'ordenació plantejada en els punts següents: zona sud . sud-est . est del terme municipal (barranc del Lobo i barranc de La Fayona), parc urbà zona verda xarxa primària d'I+D ambiental, SNUG transició (Lo Sastre) limítrof amb PAU 21 d'Orihuela, parc urbà zona verda xarxa primària Los Carteros, zona sector occidental del terme municipal, zona d'amortització d'impactes entre el sòl no urbanitzable de protecció forestal de la Serra Escalona i els sòls urbanitzables sectorials proposats, disponibilitat del recurs aigua, gestió de residus, aigua potable, aigües residuals I sòl no urbanitzable de protecció agrícola . paisatgística.  
Posteriorment, amb data 14 de febrer de 2005, es va remetre a l'Ajuntament, còpia de l'informe de l'Àrea de Recursos Forestals com a continuació de l'ampliació requerida.  
Amb data 19 de maig de 2005 es va presentar per l'Ajuntament en aquesta Conselleria documentació resposta del requeriment efectuat, ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.  
Amb data 7 de juny de 2005 es va requerir a l'Ajuntament la necessitat aportar el contingut íntegre de les al·legacions.  
Amb data 15 de juny de 2005, l'Ajuntament va remetre el contingut íntegre de 18 al·legacions a l'EIA del PGMOU sotmés a informació pública mitjançant edicte publicat en el DGOV de data 5 de maig de 2003, suposadament totes les al·legacions presentades amb caràcter ambiental, i de 71 al·legacions, de 484, al PGMOU i EIA sotmesos a informació pública conjunta mitjançant DOGV de 6 d'agost de 2001 i DOGV de 13 de setembre de 2001, i supeditades a l'EIA definitiu, suposadament les que tenen caràcter ambiental.  
Resum del contingut de resposta de l'Ajuntament al requeriment d'ampliació de documentació d'aquesta Conselleria:  
1. S'indica que per la Conselleria de Cultura s'ha aprovat el catàleg de béns i espais protegits.  
2. Respecte a xicotetes superfícies de sòls incendiats entre la urbanització Las Filipinas . Blue Lagoon i el sector ADU-18 es proposa incrementar en altres zones la dotació de zones verdes en una proporció equivalent.  
3. El Barranc del Lobo es proposa com a sòl no ubanitzable de protecció de llits, i respecte a la resta de zones del sud . sud-est . est del municipi s'efectua un estudi de detall a escala diferent de l'EIA en el qual es conclou que tenint en compte els valors de la zona es qualifica com urbanitzable i algunes xicotetes àrees es proposen com a PQL.  
4. Respecte als SUS 19 i SUS 20 s'aclareixen els motius de la seua qualificació i s'efectua una nova valoració dels impactes qualificant-los de moderats. S'estableix un perímetre de protecció en el barranc de La Fayona de 20 m.  
5. PQL I+D ambiental, SNUG transició limítrofa amb PAU 21 I PQL Los Carteros, en estar inclosos en la mateixa unitat ambiental que la serra d'Escalona s'haurà de modificar l'ordenació. En els plànols figuren ara com SNU-1.   
6. Respecte al sector occidental s'eliminen del pla les vies grafiades i es qualifiquen les tolles de Villaberta com a SNU d'especial protecció hidràulica i es crea un entorn d'amortització com PQL.  
7. Zona d'amortització entre forestal i urbanitzable: es proposa com PQL uns espais situats entre el SNU-1 i els SUS, a més de mesures de minimització de l'impacte acústic.  
8. Respecte a l'impacte ambiental dels SUS sobre els terrenys de l'ambient intermedi s'efectua una anàlisi del paisatge en què es conclou l'alta capacitat d'absorció d'impactes per desenvolupaments urbanístics de la zona.  
9. Respecte a residus i recursos: s'aporta informe de la Mancomunitat de Canals del Taibilla i de l'entitat de snejament d'aigües.  
Resum dels desenvolupaments urbanístics proposats:  
Habitatges equivalents: 40.128  
Habitants: 100.320  
Aigua potable: 8.788.032 m³/any  
Aigües residuals: 7.030.426 m³/any  
Residus urbans (RU): 46.147 t/any  
RCD: 9.631 t/any  
Restes de poda: 702 t/any  
Perillosos: 97 t/any  
Voluminosos: 1.232 t/any  
10. Respecte al SNU de protecció agrícola i paisatgística s'estableixen limitacions d'ús.  
11. Respecte a les normes en SNUG: s'elimina tota referència a dotació viària i els usos seran els prevists per a aquest tipus de sòl.  
12. S'aporten informes de la Confederació Hidrogràfica del Segura, de la Mancomunitat de Canals del Taibilla i de l'entitat de Sanejament.  
13. S'aporten informes resposta amb resum d'al·legació.   
Amb data 25 de gener de 2006 es remet per Lomas de Campoamor, SA, perquè es tinga en compte en la resolució de l'expedient, informe jurídic en defensa de la legitimitat de la classificació com a sòl urbanitzable del sector 24 proposat per l'Ajuntament en què després d'una anàlisi detallada es conclou que no hi ha valors dignes de protecció d'acord amb la llei i que el sector reuneix condicions per al seu desenvolupament com a urbanitzable semblant a les actuacions de l'entorn. Així mateix remet estudi ambiental per a l'aptitud per a la urbanització dels terrenys referits, analitzant els elements del medi, l'aptitud dels terrenys per a la urbanització, la vulnerabilitat enfront de l'actuació prevista i es valora finalment la seua capacitat d'acollida. Es destaca la destinació dels terrenys a cultius des de fa molts anys sent el seu estat conseqüència de tècniques de cultiu (guaret), tanca de la finca, ús cinegètic d'aquesta, presència de línies elèctriques, dificultat de connexió entre ecosistemes, etc.  
Es va rebre de la Direcció Territorial d'Alacant en relació amb la rompuda de terrenys en la finca Lo Bojosa en el barranc del Lobo informes dels serveis tècnics indicant que s'havien romput terrenys amb característiques forestals tipus matoll que en gran part ja havien sigut romputs segons pareix fa temps. El tècnic de protecció d'espècies destaca l'alt interés ambiental de la zona.   
Per part del promotor s'indica que es tracta de terrenys sobre els quals hi ha una autorització per part del Ministeri d'Agricultura de l'any 1981 i que des de llavors es ve fent l'aprofitament agrícola, el seu estat és el propi de l'aprofitament agrícola amb tècniques de guaret. En aquesta autorització s'indica que hi haurà una zona a no afectar segons plànol, però no ha sigut aportada pel propietari actual.  
Els terrenys són considerats forestals pel Pla general forestal de la Comunitat Valenciana.  
Amb data 13 de març de 2006, i després de consulta de l'expedient d'avaluació d'impacte ambiental, l'associació de veïns San Miguel Arcángel, de San Miguel de Salinas, va remetre escrit en relació al PGOU: model de creixement insostenible, carència de previsió de serveis i infraestructures bàsiques, es valora positivament l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat i preservació del barranc del Lobo i el seu entorn del procés urbanitzador.  
Amb data 4 d'abril de 2006 l'associació de veïns San Miguel Arcángel, de San Miguel de Salinas exposa una sèrie d'irregularitats en la tramitació del Catàleg de béns i espais protegits (CBEP) del municipi i sol·licita basant-se en l'article 7 punt 2 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, la suspensió de la tramitació de la declaració d'impacte ambiental fins que no s'aclarisquen les qüestions plantejades.  
Irregularitats o al·legacions:  
a)El CBEP es va aprovar per la Comissió Territorial d'Urbanisme el 8 d'agost de 2002.  
b) En l'EIA sotmés a informació pública el 4 d'abril de 2003 falten dos elements del catàleg: l'aljub de La Gineseta i la sénia de La Castellana  
c)En el catàleg remés a Cultura no figuren els dos elements abans esmentats, el jaciment arqueològic de Lo Peinado i les dues fitxes corresponents a les zones de coves denominades en el Catàleg hàbitats troglodítics I i II.  
d)En el catàleg no figura cap bé de rellevància local, havent sol·licitat l'associació que s'incloguen com a tals a la Conselleria de Cultura dues zones de coves (pble toglodític I i II) i el molí delmarqués, indicant que la inexistència d'aquest tipus de béns ha de motivar-se.  
e)No hi ha el preceptiu informe de cultura sobre la possible afecció del desenvolupament del pla als béns catalogats.  
f)Les coves referides poden veure's seriosament afectades pel desenvolupament del pla.  
Informes  
Es realitza un resum dels informes més significatius sol·licitats per aquesta Direcció General i dels presentats per l'Ajuntament en el requeriment d'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental.  
Resum del contingut de l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat de 9 de febrer de 2005:  
El planejament objecte d'aquest informe implica la possibilitat de transformar gran part del terme municipal, la qual cosa repercutirà òbviament sobre la fauna que actualment ocupa la zona.  
Previsiblement la urbanització dels terrenys que constitueixen la conca de recepció de la llacuna de Torrevieja contribuirà a reduir fins i tot més els aportes bons freàtics, mentre que incrementarà els aportes de pluvials amb els seus arrossegaments consegüents. No s'han estudiat amb suficient detall les repercussions sobre els ecosistemes de les llacunes d'aquestes transformacions d'ús de sòl que podrien afectar greument la seua biodiversitat. En particular, la rambla de La Fayona ha de constituir un dels principals aportes d'aigua dolça del parc; el pla proposat proposa reclassificar com urbanitzable tot l'entorn de la rambla incloent la seua capçalera. Haurà de protegir-se aquest sòl a fi de mantenir el funcionament hídric actual de la rambla.  
Aquest servei va proposar com a ZEPA una àrea més extensa que la delimitació del LIC Serra d'Escalona pel fet que la zona es considera de fonamental importància per a la concentració hivernal de nombroses rapaces, àguila reial i àguila de panxa blanca. A més conté una inusual densitat de duc i de rapaces forestals. L'estudi finançat per aquesta Conselleria i realitzat per la Universitat d'Alacant considerava a més de l'àmbit del LIC les zones següents:  
. Lomas de Muñino . La Colinas . Lo Sastre, que manté a més una de les millors taques forestals associades a les rambles que aboquen al riu Nacimiento, especialment el barranc del Llop i l'assagador de Lo Pastor.  
. Los Alcores . El Rincón (vessants i peu de forest).  
. Loma de Vistabella . Los Rufetes: pujols coberts de matoll i pineda on abunda el conill i malgrat la xicoteta extensió d'aquests, són molt utilitzats per les rapaces.  
Es considera necessari per tant l'extensió del SNU-1 als sectors de Lo Sastre, El Pastor i Lomas del Lobo, incloent el barranc del Lobo, com també la ubicació d'una franja de, mitigació d'impactes, al voltant d'aquesta zona protegida. Aquesta franja, que hauria d'envoltar la zona actualment protegida i els sectors reclassificats, hauria de tenir una extensió mínima d'1 km. A excepció de la zona ja urbanitzada, i tenir un tipus de protecció agrícola o paisatgística, és a dir que tendisca al manteniment de l'actual ús del sòl.  
Els PQL situats en el LIC hauran d'eliminar-se.  
Resum del contingut de l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat de data 20 de gener de 2006: l'informe s'acompanya de plànol amb delimitació proposada d'ordenació d'usos.  
1. S'indica que la urbanització de zones tan àmplies del territori porta inevitablement a la desaparició de gran quantitat d'espècies i la substitució d'aquestes per altres adaptades a l'habitació humana. Si es planeja el manteniment d'amplis corredors i àrees d'amortització d'impactes el que s'aconsegueix és mantenir l'ecotò tan ric i necessari per al manteniment de nombroses espècies.  
1.1. S'indica que hauria de donar-se-li una protecció forestal a les pinedes de Lomas de Lo Rufete i Cabezo de la Mina i a una franja 100 m al nord i 500 m al sud una protecció agrícola paisatgística per a mantenir la utilitat ecològica d'aquesta zona forestal i com a ecotò d'aquesta amb característiques distintes a la pineda.  
1.2. Respecte a les pinedes de la capçalera de la rambla de La Fayona es delimiten més àmpliament indicant-se igualment que haurien de tenir una protecció forestal amb zona perimetral de protecció agrícola paisatgística.  
Rodejant la rambla de La Fayona en tot el seu recorregut hauria d'haver-hi un sòl de protecció agrícola paisatgística amb amplària de 200 m a cada costat o bé des de la vessant d'aigües de manera que l'esmentada rambla a més d'una destacada fita paisatgística desenvoluparia activament el seu paper com a corredor ecològic.  
1.3. En el contacte amb l'embassament de la Pedrera de gran importància per a les aus predominen pastius i matolls baixos, l'àrea confrontant amb aquesta vegetació inclosa en SNU3 hauria de romandre sense urbanitzar en un sector de 200 m de nord a sud i hauria de ser SNU2. Permetria la connexió de l'embassament de la Pedrera amb la zona de les llomes de Lo Rufete i Cabezo de la Mina.  
1.4. Charcas de Villaberta: Hauria d'enllaçar amb les llomes del Rufete i Cabezol de la Mina i amb la serra Escalona per a no perdre les característiques que el fan interessant per a la fauna, el seu entorn immediat hauria de mantenir el seu ús agrícola actual. Les tolles haurien de mantenir l'ús de SNU3 proposat i l'entorn amb comunitats gipsícoles haurien de ser SNU1.  
Respecte a corredors per a la fauna:  
1.5. Entre Escalona i La Pedrera la zona limítrofa amb Orihuela ha d'assegurar un corredor amb Escalona, al terme municipal de San Miguel de Salinas són cultius de regadiu que haurien de ser SNU2 amb una amplària de 200 m.  
1.6. Escalona-Charcas de Villaberta-Lomas de Lo Rufete i Cabezo de La Mina: enllaçaria la zona de les llomes de Lo Rufete amb la serra Escalona a través de les tolles de Villaberta aprofitant una zona amb cultius de secà i zones de vegetació natural molt dispersa en mosaic molt important per a la fauna d'àrees contigües. Aquest hauria de ser un gran corredor d'entre aproximadament 750 m a 500 m.  
1.7. Escalona-Rambla de la Fayona-Llacunes de la Mata Torrevieja: Aquest hauria de ser l'altre gran corredor que enllace la serra d'Escalona amb les Llacunes de la Mata-Torrevieja, seguint l'actual polígon d'hàbitats englobant la capçalera de les llomes del Lobo, Cabezo de los Claveles i part de La Bojosa, enllaçant amb la capçalera de la rambla de La Fayona.  
Respecte a l'àrea d'amortització d'impactes al nord d'Escalona: la importància per a la conservació de la serra d'Escalona està lligada a l'estructura de la vegetació i al mosaic de cultius circumdant, serien suficients 500 m com a àrea d'amortització afegint cultius que amb les comunitats vegetals de la serra formarien aquest ecotò tan interessant de la serra, que haurien de ser de SNU2.  
Respecte a l'àrea es de les tolles de Villaberta, hauria d'englobar una àrea de 100 m al voltant del SNU3 proposat i el PQL proposat hauria de ser SNU1 per les comunitats gipsícoles i enllaçar amb el corredor fins a la serra d'Escalona.  
2. Respecte a les àrees es de les tolles de Villaberta conté les zones amb vegetació gipsícola més interessants que mereixen conservar-se.  
Els terrenys amb Thymelaea tartonraira susceptibles d'albergar aquesta espècie estan tots proposats per a la seua conservació.  
Els terrenys amb Euphorba boetica i Biscutella lucentina instal·lades sobre arenes consolidades o depòsits d'arenes i margues miocèniques respectivament estarien ben representades si es mantenen els matolls sobre aquests materials tant en les zones proposades en aquest informe com en la proposta del PGOU.  
El palmerar de Lo Masera pot tenir un valor etnogràfic i cultural però no té valors destacats de conservació d'hàbitats o espècies que obliguen a la seua conservació, no obstant això, pel seu interés cultural, aquestes formacions antigues haurien de conservar-se com a part del paisatge.  
3. Delimitació de l'àrea a l'est de la serra d'Escalona: en relació amb l'àrea aquest de la serra d'Escalona els criteris són els mateixos que per a l'àrea nord, preservar la comunitats vegetals ja cartografiades i afegir un espai per a completar l'ecotò de 500 m. Hauria de preservar-se del procés urbanitzador l'assagador de Lo Sinerio, Lo Pastor i la capçalera del barranc immediat a les llomes del Lobo d'acord amb el gran corredor proposat.  
Més a l'est en Lo Bojosa (diferent de la rompuda de la finca Lo Bojosa) han de mantenir-se els xicotets pujols de vegetació natural que formen una franja d'uns 300 m, contigus a l'àrea urbanitzada, unint-se aquesta zona amb el gran corredor d'Escalona a la Laguna de Torrevieja per La Fayona. Els terrenys de Lo Sinerio, per la lloma d'Enmedio i la capçalera del Lobo es proposen com a SNU1. El sòl que el PGOU proposa com a SNUG en la zona de Lo Pastor, i que no s'inclou en el plànol com a part de l'anterior hauria de qualificar-se com a SNU2, excepte la zona forestal de Las Colinas que hauria de ser SNU1.  
4. Es proposa la qualificació de terrenys com a SNU2 de protecció agrícola paisatgística amb la intenció de mantenir una estructura semblant a l'actual de manera que la funció com a corredor o d'amortització d'impactes es mantinga en el futur.  
Resum de l'informe de l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori:  
L'informe realitza una sèrie de recomanacions:  
1. El sòl no urbanitzable genèric i el genèric de transició té una clara vocació de desenvolupament com futurs sectors urbanitzable, tractant-se de sòls urbanitzables de reserva. D'acord amb el que estableix la Llei 10/2004, de sòl no urbanitzable, aquests sòls han de ser classificats com a sòl no urbanitzable comú a excepció dels sectors que en els següents punts es proposen com a protegits.  
2. Tenint en compte el que estableix la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge es proposa que l'ordenació dels sòls urbanitzables confrontants amb llits haurà de disposar terrenys destinats a espais públics lliures d'edificació juntament amb el domini públic hidràulic i al llarg de tota la seua extensió, amb dimensions adequades a la seua naturalesa, règim hidràulic i condicions paisatgístiques, sent aquestes disposicions aplicables a masses d'aigua, llacs, llacunes, embassaments i altres d'anàlegs.  
Igualment es preveuran corredors verds que exercisquen funcions de connexió biològica i territorial, els eixos del qual estaran constituïts per barrancs, camins ramaders, rius i altres fites geogràfiques identificables en el territori, ajudant a la vertebració dels espais naturals de la Comunitat Valenciana.  
En el cas el barranc del Lobo pot perillar pel sector urbanitzable 24-A pel qual es proposa ampliar el sector SNU2 (entre SNU1 serra Escalona i SNU3 barranc del Lobo) i connectar els PQN Lo Espartal i Las Filipinas per a garantir i mantenir el caràcter protector que es vol donar a classificar el barranc del Lobo com a SNU3. Un altre tant ha de dir-se en el cas del barranc de La Fayona, per la qual cosa es proposa ampliar els PQN en tot l'entorn d'aquests incloent la seua capçalera, a fi de mantenir el funcionament hídric de la rambla, ampliant la franja que està en contacte amb el sector urbanitzable 19 i 20. Ha de recordar-se el paper de l'esmentada rambla com a connector ambiental i element rellevant per a la gestió i conservació del Parc Natural de les Llacunes de la Mata i Torrevieja, com ve reconegut en el projecte de Pla d'ordenació dels recursos naturals del sistema de zones humides del sud d'Alacant, actualment en tramitació.  
3. SNU1. Serra Escalona: Ha de valorar-se l'ampliació del SNU1 pel sud-est fins a connectar amb el barranc del Lobo, classificant el SNUG Lo Pastor i el SUS 24 Lomas del Lobo com a SNU2.  
Pel nord hauria d'ampliar-se l'extensió del SNU1 per a crear una àrea de mitigació d'impactes que afavorisca la transició entre zones forestals i les àrees de cultiu en una franja d'al menys 500-1000 m d'ample i així facilitar la connexió amb SNU3 La Pedrera, classificant part del SNUG com a SNU2.  
Haurien de situar-se els PQL i PJL en zones amb menor valor ambiental podent-se localitzar a costa de sectors SUS6, SUS7, SUS8 o SUS 23, d'aquesta manera es podria ampliar l'ample dels corredors de Lo Balaguer i La Quesada i donar continuïtat pel nord-est a la serra Escalona i crear una connexió amb les Llacunes de la Mata i Torrevieja.  
Amb l'objecte de crear una discontinuïtat entre la zona urbanitzable i el mateix SNU1 serra Escalona seria recomanable que en cap cas les edificacions i infraestructures arriben fins a les proximitats tal com ocorre amb el sector urbà Ciudad de las Comunicaciones, per la qual cosa es proposa ampliar els PQN El Rincón i Lo Quesada.  
4. SNU2 Huerta Tradicional: els sectors classificats així hauran de mantenir aquesta classificació en tots els seus sectors, conforme al plànol núm. 4, el qual ha servit de base per a la redacció d'aquest informe.  
5. SNU3 barranc del Lobo, barranc de La Fayona: ha d'establir-se la connexió entre ambdós llits amb SNU1 Les Salines. Es tracta d'un ampli sector format per els SUS19, SUS20, SUS 21, SUS 22, que comprén les capçaleres hidrològiques dels barrancs i així permetre'n la connexió amb SNU1 Las Salinas, ja que es tracta de part de la serra Escalona en la seua zona de transició cap a la devesa de Campoamor en els que apareixen diversos hàbitats que conformen un espai lliure de gran importància per a aus rapaces i com a espai d'alt valor paisatgístic, per la qual cosa es proposa que es classifique com a SNU de protecció forestal o protector connector ecològic.  
Els sectors abans esmentats podrien situar-se en lloc del SNUG Lo Baraja i el SNUG Lo Capitana.  
6. SNU3 La Pedrera: En aplicació de la Llei 4/2004 se recomana un perímetre de protecció del SNU3 per a crear espais públics lliures d'edificació al costat del domini públic hidràulic, i evitar així que l'ampliació del sector ADU 19 puga afectar el SNU3, i al llarg de tota la seua extensió, amb les dimensions adequades a la seua naturalesa proposant que part del SNUG es classifique com a SNU2 i que al seu torn servirà de connexió amb el SNU2 proposat en SNU1 Escalona.  
7. SNU3. Villa Berta: es recomana crear un perímetre de protecció al voltant de les tolles i guixeres de Villa Berta. En el cas del futur desenvolupament del sector Lo Rabasco Sur i Villaberta en sòl no urbanitzable podrien ser assumibles si el desenvolupament d'aquests sectors no posen en perill i tenen en compte els valors ambientals que alberguen en el seu interior.  
8. PQN: ampliació dels sectors PQN Torreazul i Los Aniortes fins a la seua connexió com una única unitat paisatgística, podent connectar-se els sectors SUS 9 Los Aniortes i SUS 10 Torreazul en un únic sector urbanitzable.  
Respecte a la qualificació dels PQN, s'entén que els seus criteris de condicionament i usos no posaran en perill els valors naturals pels quals s'han qualificat i en garantiran la conservació.  
La proposta urbanística haurà de tendir a un creixement de forma concèntrica al nucli urbà actual a fi d'evitar la idea de ciutat dispersa.  
Respecte al pla que posteriorment va adjuntar amb data 12 de gener de 2006 la referida àrea es fan les següents puntualitzacions tenint en compte la grafia en aquest respecte al text de l'informe, i en relació amb el plànol d'ordenació de l'ampliació de l'estudi presentada per l'Ajuntament:  
1. El PQN Villa Berta s'estén a més del ja proposat en l'ampliació de l'estudi per l'Ajuntament, des del canal del transvasament fins a la CV-95 pel NE seguint el llit a un costat i a l'altre, i pel SO s'estén com a PQN Lo Rabasco al voltant de la xarxa de drenatge que parteix del palmerar de Lo Masera, grafiant-se a un costat i a l'altre nous SUS.  
2. Al nord del SNU1 Escalona a l'oest limítrof amb el terme municipal d'Orihuela exclusivament una franja del SNUG més àmplia al costat de la serra Escalona i s'estreteix bastant al costat de l'embassament de La Pedrera es classifica com a SNU2.   
3. Respecte a la proposta de l'Ajuntament de l'ampliació de l'estudi el SNUG situat a l'est del SNU1 Escalona, aquest es classifica com a SNU2 i el relleu muntanyós situat al sud limítrof amb el terme municipal d'Orihuela a l'oest de aa CV-941 s'indica com PQN Lo Espartal.  
4. A l'oest de la CV-941 els terrenys limítrofs amb el SNU3 barranc del Lobo s'indiquen com a PQN Las Filipinas barranc de Lobo i a la vora d'ells més allunyats del barranc, els terrenys es classifiquen com a SNU.  
A l'est de la CV-941 la prolongació del barranc del Lobo es classifica com a SNU3 fins al límit amb el terme municipal d'Orihuela amb un PQN Las Filipinas barranc del Lobo al voltant d'ell.  
La resta de terrenys a l'est de la CV-941 romanen com a SUS tal com la proposta de l'Ajuntament de l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, creant-se una estreta connexió des de l'encreuament del barranc el Lobo amb la carretera esmentada fins als PQN Las Filipinas que rodegen el sòl urbà de Las Filipinas-Blue Lagoon en una estreta franja. Aquest PQN enllaça continuant confrontant amb aquest sòl urbà i el límit del terme municipal en estreta franja fins al PQN La Fayona.  
Respecte a la rambla de La Fayona el marge dret de la rambla fins al límit municipal d'aquesta s'indica com a PQN amb diferents noms. El marge esquerre de la rambla roman com a SUS.  
5. Es crea una estreta franja de SNU2 limítrof al SNU3 La Pedrera.  
6. S'uneixen els PQN Torreazul i Los Aniortes, ampliant-se pel nord el SUS Los Aniortes.  
Resum del contingut de l'informe de l'Àrea de Residus:  
La zona XVII on es troba englobada el terme municipal de San Miguel de Salinas, té el seu pla zonal en fase d'aprovació, en el qual s'estableix 12.477 habitants equivalents en 2004 amb un creixement anual de l'1%, plantejant-se amb l'actual model de desenvolupament turístic . residencial un augment de població estimat al voltant de 100.000 habitants, que no està previst en el pla zonal.  
Per tant, en cas de ser aprovat l'esmentat PGOU, haurà de considerar-se l'increment poblacional derivat d'aquest en la fase de concurs de projectes de gestió, una vegada aprovat el citat pla zonal, a efecte de garantir la suficient capacitat de les corresponents infraestructures de valoració i eliminació de residus urbans.  
Resum informe de l'entitat de sanejament de 7 de maig de 2002:   
La capacitat de l'EDAR actual està sobrepassada, estant previst en el II Pla director la construcció de nova EDAR que cobrisca les necessitats futures.  
No s'ha aportat informació necessària per a verificar les necessitats futures respecte als sistemes de depuració. Prèviament que l'entitat assumisca el tractament haurà d'aportar-se la previsió de cabals, havent els promotors de comprometre's a satisfer la part proporcional d'aquesta.  
Resum informe de la Mancomunitat de Canales del Taibilla dependent del Ministeri de Medi Ambient de data 04-02-2004:  
Les aigües subministrades per aquest organisme hauran de destinar-se a l'ús exclusiu de proveïment a poblacions.  
En els últims anys hidrològics les necessitats han superat als recursos assignats la qual cosa ha requerit l'aportació de recursos de caràcter excepcional. Aquesta situació continuarà l'any hidrològic actual agreujada per l'extraordinària sequera del riu Taibilla.  
Les dessaladores programades aportaran un volum anual de recursos d'uns 80 hm³, amb la qual cosa estarà garantit el subministrament d'aigua potable a càrrec de l'organisme fins a l'arribada de recursos procedents del transvasament de l'Ebre.  
Informació pública  
D'acord amb certificat de l'Ajuntament el projecte de PGOU i l'estudi d'impacte ambiental d'aquest es van exposar al públic conjuntament mitjançant publicació en el DOGV de 6 d'agost de 2001, prorrogant-se 15 dies el període d'informació pública.   
Amb data 26 de març de 2003 es va presentar el text refós del PGOU adaptat al resultat de l'exposició pública i als informes sectorials emesos. D'acord amb escrit de la secretària de l'Ajuntament no és preceptiu reiterar el tràmit d'informació pública del text en un mateix procediment, ni encara que s'introduïsquen modificacions substancials en el projecte, bastant que l'òrgan que atorgue l'aprovació provisional notifique aquesta als interessats personats en les actuacions, i a aquells que puguen resultar afectats directament en els seus drets subjectius per les modificacions introduïdes.  
L'estudi d'impacte ambiental realitzat sobre la modificació del projecte PGOU inicial s'ha sotmés al període d'informació pública.  
S'han presentat nombroses al·legacions, tant durant el període d'informació pública conjunta del projecte amb aprovació inicial i l'estudi d'impacte ambiental corresponent (any 2001), com en el període d'informació pública de l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte amb aprovació provisional (any 2003).  
Es destaquen les següents al·legacions corresponents al període any 2001 i al període any 2003:  
1. Reiterar el període d'informació pública en no haver-se exposat conjuntament l'estudi d'impacte ambiental del projecte amb aprovació provisional, incompliment del que estableix la legislació.  
2. No s'han tingut en compte les al·legacions en l'EIA amb aprovació provisional.  
3. Qualificar com a sòl protegit determinades àrees del municipi: barranc del Lobo i topants (SUS 24-A), SNUG Lo Pastor, SNUG Lo Sastre, Cabezo de La Mina i Loma Larga amb zona d'amortització d'impactes, pedreres de Villaberta amb zona d'amortització d'impactes, corredors ecològics de serra Escalona-Fayona-Laguna Torrevieja, d'Escalona-La Pedrera i d'Escalona-SNU-2 agrícola-paisatgístic, llomes amb vegetació gipsícola, zones preforestals compreses entre la carretera de Rebate i la de San Miguel de Salinas a Torremendo fins al seu límit per l'est amb la rambla Escribana fins a la seua intersecció amb el canal del Transvasament, rambla de La Escribana fins al pont Lo Quilez, determinades parcel·les en el Cabezo Mortero en Los Alcores, palmerar de Lo Masera, terrenys amb presència de Thymelaea tartonraira, PQL i SNUG, com també altres zones del municipi.  
4. Preservar del procés urbanitzador el marge dret de la rambla de La Fayona inclòs el SUS 21.  
5. Sr. Francisco Montoso Muñoz, de Califòrnia del Mediterráneo, SA: redelimitació del SNUG Lo Pastor i SUS 24 Lomas del Lobo i nova sectorització en el SUS 24.  
6. Els propietaris de les finques El Espartal i Lo Sinerio sol·liciten que es qualifiquen com a urbanitzable sectoritzat determinats terrenys, manifestant que s'ha afavorit determinats propietaris amb els canvis de qualificació, i a més sol·liciten que es realitze una nova definició de la zona de protecció forestal, s'atorgue a les zones agrícoles el mateix tractament que el del sòl rústic comú sense introduir limitacions afegides i es permeta i fomente en les zones protegides la creació de noves finques d'acord amb les unitats mínimes de cultiu com també la construcció d'habitatges unifamiliars aïllats, i definir noves ubicacions de parcs públics.  
7. Lomas de Campoamor, SA: constituir tota la finca de la seua propietat com un sector urbanitzable a què s'afegirà la superfície total de la finca la Buesa i sud de la Ciutat de les Comunicacions que es qualifica com a protegida i que la zona de protecció dels xicotets llits tinga una amplària entre 30-150 m.  
8. Sr. Manuel José Espinosa Pérez, Agroconstrucciones, SA, relativa a Las Zahúrdas, SUS .14 i a diverses rotondes.  
9. Sr. Tomás Navarro Guillén, Agrinares, SL: sol·licita classificar les seues finques (Azahar) com a sòl urbanitzable terciari compatible residencial o eliminar la del sòl no urbanitzable d'especial protecció.  
10. Sr. Fernando Antonio Martínez Canals de Sitara Corporation, SL: incloure tots els terrenys com a urbanitzables, reduir l'extensió de la zona U8 i efectuar una delimitació més exacta de les masses arbòries com a zona verda.  
11. Sr. Ramón Pastor Costa de Balaustradas Ramón Pastor, SL: la qualificació donada als terrenys, urbanitzables d'ús residencial, en els quals se situa la seua empresa, perjudica greument els interessos d'aquest, havent de qualificar-se com a urbà industrial o terciari i redelimitar el sòl de protecció hidràulica.  
12. Deficiències en l'estudi d'impacte ambiental del projecte amb aprovació inicial, relatives a vegetació, fauna, etc.  
13. Supressió de la via ràpida i modificació de la Majada de La Fayona.  
14. Modificacions en les DEUT, ordenances municipals i normes urbanístiques.  
Per l'Ajuntament s'ha donat resposta a les al·legacions presentades, de manera que algunes s'han acceptat en la seua totalitat i altres només parcialment, i una altra part no s'ha acceptat.   
1. Respecte al tràmit d'informació pública s'indica que l'EIA i el projecte inicial es van sotmetre conjuntament a informació pública i l'EIA del projecte modificat s'ha sotmés a informació pública.  
2. Respecte a tenir en compte les al·legacions en l'EIA, s'indica que encara que no es fa referència a elles, s'han tingut en compte en l'elaboració de l'EIA amb aprovació provisional.  
3. Respecte a les sol·licituds de canvi de qualificació a protegit, algunes s'han acceptat amb la modificació del projecte amb aprovació inicial i la gran majoria no.   
En aquest sentit es destaca que en les zones en què es manté la qualificació donada es considera per l'Ajuntament que aquesta està d'acord amb els valors ambientals que posseeix, respecte als corredors ecològics s'argumenta l'existència de greus inconvenients físics (per exemple l'existència de carreteres), que poden actuar com a trampes ecològiques i en alguns casos perquè no hi ha relació entre ecosistemes de serra i de zones humides.   
S'argumenta en alguns casos que tenint en compte les característiques de la zona, aïllament, entorn i d'altres, la proposta de PQL permet conservar els valors que posseeix la zona i evitar-ne la degradació.  
Respecte a Thymelaea tartonraira s'indica que es tracta d'una espècie present en altres municipis i que no està en cap llista de protecció a nivell autonòmic. Respecte a la vegetació gipsícola s'indica que s'han delimitat per a conservar aquelles zones en millor estat  
.  
Respecte a la rambla La Escribana s'indica que el PGOU ja estableix les mesures de prevenció necessàries per a totes les rambles.  
Respecte al palmerar de Lo Maseres s'indica que està inclòs dins del perímetre de protecció de llits, estant protegit de qualsevol actuació i es delimita la zona com a PQL.  
4. California del Mediterráneo, SA: s'informa favorablement i s'accepta.  
5. Respecte a les al·legacions dels propietaris de la finca El Espartal i Lo Sinerio es responen als arguments exposats per ells i no s'accepten.  
6. Lomas de Campoamor, SA: s'indica que l'alternativa proposada s'ajusta a la realitat ambiental, i s'accepta que els xicotets llits tinguen una amplària de 30-150 m i siga considerada com a xarxa primària PQL i la resta de l'al·legació s'accepta en els termes de l'EIA.  
7. Agroconstrucciones, SA: no es troben afeccions ambientals que limiten o impedisquen el desenvolupament de les propostes, i es desestima l'al·legació.  
8. Agrinares, SL: la proposta suposa incrementar el ràtio de sòl urbanitzable en la zona agrícola, a més se situen en zones entre l'embassament de la Pedrera i les llacunes i l'increment de la zona urbanitzada pot influir a reduir les facilitats de connexió per a les aus entre aquestes dues zones que necessiten del menys estructures en mosaic. No s'accepta per l'Ajuntament.  
9. Sitara Corporation, SL: s'indica que en l'EIA es preveuen les noves delimitacions de PQL, no s'accepta.  
10. Balaustradas Ramón Pastor, SL: s'ha estudiat en l'EIA la conca de nou per a ajustar-la a la realitat hidrològica. No s'accepta.  
11. En l'EIA amb aprovació provisional s'han esmenat les deficiències.  
12. No s'ha proporcionat la resposta.  
13. Respecte a les modificacions proposades, algunes s'han incorporat en el projecte amb aprovació provisional i altres no s'han acceptat.  
Afeccions legals  
1. Xarxa Natura 2000: part del terme municipal es troba dins de l'àmbit del lloc d'interés comunitari denominat Serra d'Escalona i Dehesa de Campoamor. Tota la superfície d'aquest LIC es troba qualificada com a sòl no urbanitzable de protecció forestal.  
2. Llits: al terme municipal hi ha diversos barrancs entre els quals destaquen el barranc del Lobo i el barranc de La Fayona, havent d'estar subjectes, com a domini públic hidràulic, a allò que estableix la legislació d'aigües. S'ha establit una qualificació del sòl, SNU de protecció hidràulica, per a la protecció d'aquest tipus de sòls. S'ha aportat informe de la Confederació Hidrogràfica del Segura favorable de 4 d'octubre de 2001 respecte a l'afecció al domini públic hidràulic i al règim de corrents, en el qual s'indica que les actuacions urbanístiques que s'escometen en desplegament del PGOU hauran de preveure la solució per al drenatge i evacuació dels escorriments que puguen ocasionar els ruixats de caràcter local.  
3. Camins ramaders: En el terme municipal hi ha diversos camins ramaders: assagador de la Serra d'Escalona, Sendera de Hurchillo, Sendera de Dolores, Sendera del Camí Reial, Assagador de l'ermita del Carme i pleta de La Fayona, que constitueixen béns de domini públic de la Comunitat Autònoma amb l'amplària legal que els correspon. En l'estudi d'impacte ambiental i en els plans del PGOU també s'assenyala el seu traçat.  
4. Patrimoni cultural: l'EIA relaciona una sèrie d'elements etnològics i arqueològics, i s'assenyalen gràficament en els plànols d'informació del PGOU. En l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental s'aporta pla conseqüència del Catàleg de béns i espais protegits que s'indica ha sigut aprovat per la Conselleria de Cultura.  
5. Coves: hi ha una cova sobre algeps, denominada avenc La Parra. D'acord amb l'article 16 de la Llei 11/1994, de 27 de desembre, de la Generalitat Valenciana d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, considera amb caràcter general protegides totes les coves. Tenint l'avenc de La Parra un interés natural.  
Consideracions ambientals  
Descripció del medi:  
Al sud del terme municipal es troben relleus muntanyosos constituïts per arenoses i margues terciàries, amb pendents en part entre moderades i abruptes, ocupats majoritàriament per pinedes de pi blanc (Pinus halepensis) sobre formacions arbustives de diversos tipus i entre els quals s'intercalen barrancs i tàlvegs que en la major part d'aquests han sigut aprofitats per al cultiu, presentant actualment cítrics, secà o estant abandonats. Part d'aquesta zona es troba inclosa dins del lloc d'interés comunitari denominat Serra d'Escalona i Dehesa de Campoamor. Cap a l'est del SNU1 Serra Escalona de la proposta de PGOU apareix una gran zona agrícola dedicada a cultius de cítrics i els terrenys que constitueixen la capçalera del barranc del Lobo en què aquests tenen característiques forestals, existint pinedes que alternen en diferent grau amb zones àmplies de matoll.  
En aquesta zona sud es troben dues àrees urbanes, una sobre el relleu muntanyós situat al sud-est del municipi, Las Filipinas-Blue Lagoon, i una altra, en l'extrem nord centre dels relleus muntanyosos del sud del municipi denominada Ciutat de les Comunicacions.  
Aquests relleus muntanyosos limiten al nord amb vessants de pendents majoritàriament entre suaus i moderades, constituïdes per materials margosos terciaris ocupats per cultius de secà i cítrics, amb àrees de menor extensió en què dominen els matolls i herbassars. Aquesta zona intermèdia en la seua part central presenta intercalacions de materials d'algeps terciaris en què es presenta vegetació gipsícola constituïda per matolls dominats per Ononis tridentata i matolls tipus timoneda amb espècies com ara Helianthemum squamatum, Herniaria fruticosa i Teucrium libanitis, es tracta de formacions importants des del punt de vista de la conservació.  
A l'oest d'aquesta zona intermèdia se situa l'embassament de La Pedrera amb formacions de tamarits (Tamarix sp.) en els seus marges, cap al qual drenen part dels terrenys situats a l'oest del terme municipal. En l'extrem oriental d'aquesta zona intermèdia se situa el barranc de La Fayona que drena, en un recorregut relativament curt, cap a la Laguna de Torrevieja.   
Aquesta zona intermèdia presenta alguns relleus muntanyosos de menor entitat quant a la seua extensió, com són l'Alto de los Rufetes i Cabezo de La Mina que discorre amb orientació NO-SE en la part occidental del municipi prolongant-se en el municipi d'Orihuela i rodejant a l'embassament de la Pedrera en el extrem nord d'aquest.   
A més de les zones urbanes citades, el mateix nucli urbà se situa en la zona intermèdia en posició centre . est i el xicotet nucli urbà situat pròxim a l'embassament de La Pedrera. En la zona agrícola quaternària hi ha, a l'est, un polígon industrial en desenvolupament.  
L'extrem nord del municipi el constitueix la plana al·luvial de pendent suau constituïda majoritàriament per materials quaternaris, llims i cudols encrostats, que tenen la major capacitat agrològica, i es troba ocupada per cultius de cítrics majoritàriament.  
Respecte a la fauna, cal destacar l'extraordinària abundància de conill (Oryctolagus cuniculus). Es tracta d'una peça fonamental en l'ecosistema i que explica l'abundància de depredadors en la zona, especialment rapaces, aligots (Buteo buteo), mussols (Bubo bubo), exemplars en dispersió d'àguiles de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus) i àguila reial (Aquila chrysaetos), etc., que confereixen a la zona una gran importància des del punt de vista de la fauna. L'abundància de conill s'ha observat no sols en els terrenys forestals, sinó en el secà, tant cultivat com abandonat, però també en zones de tarongerar fonamentalment en àrees pròximes forestals. En les visites a la zona es va poder observar la presència d'àguila marcenca (Circaetus gallicus) i diverses rapaces de grandària intermèdia, possiblement aligots o fins i tot àguila calçada (Hieraaetus pennatus), sobrevolant no sols terrenys forestals, sinó també les zones de cultius de secà en ús o abandonats de la zona intermèdia. Són abundants en la zona els xoriguers comuns (Falco tinnunculus).  
Cal destacar en la zona també l'abundància de perdiu (Alectoris rossa) i en menor grau de coloms (Columba sp.), i tórtores comunes (Streoptopelia turtur) en època estival.  
L'embassament de La Pedrera i les tolles de Villaberta, constituïdes aquestes últimes en els antics buits miners sobre algeps, són punts d'interés per a la fauna, principalment les aus.  
Hi ha una cova denominat avenc La Parra (long.: 0º 48'30''i lat.: 37º 59'16''i altitud 120 msnm) en algeps la situació del qual és la següent: per la carretera a Bigastro i Orihuela a 2 km des de la població de San Miguel, una pista condueix a una pedrera d'algeps, a uns 40 metres d'aquesta se situa la cavitat, en la proximitat de la Casa de los Infantes i en la seua boca es troben dues xemeneies artificials fàcilment visibles. Està constituïda per una galeria de 325 m de recorregut amb bifurcacions, i es troben, en alguns trams, embassaments d'aigua.  
2. Consideracions sobre els valors ambientals, riscs, usos i funcions del medi:  
2.1. Es considera necessària la conservació d'una sèrie de terrenys que actuen com a corredors per a la fauna entre diversos espais naturals de gran importància. Davant de la proposta de desenvolupament urbanístic realitzada adquireix més importància encara la connexió d'aquestes zones evitant situacions d'aïllament o dificultats de connexió que poden empobrir determinades zones importants per a la fauna en general. La funció de connexió per a la fauna d'aquestes zones ha de conservar-se.  
Aquesta necessitat es posa de manifest en l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat de data 20 de gener de 2006 per als següents corredors ecològics:  
1. Serra Escalona . La Fayona. Llacunes de la Mata i Torrevieja: des de l'est de SNU1 Serra Escalona a través de la capçalera del barranc del Lobo a l'oest de la CV-941, terrenys a l'est de la CV-941, vessants i peu de forest al nord de relleus sobre els quals se situen els sòls urbans de Las Filipinas i Blue Lagoon i rambla de La Fayona i voltants.  
2. Serra Escalona . Charcas de Villaberta . Lomas de Lo Rufete . Cabezo de la Mina: a través de terrenys en mosaic de cultius de secà fonamentalment amb zones de matoll, entre els quals destaquen els matolls gipsícoles.  
3. Serra Escalona . embassament de La Pedrera: terrenys contigus al límit de terme municipal.  
4. Lomas Lo Rufete . embassament de la Pedrera: terrenys contigus al límit del terme municipal.  
L'Àrea de Planificació del Territori també proposa com a corredors algun dels anteriorment citats.  
La funció d'aquests corredors per a la fauna es considera que la duen a terme aquests terrenys per les seues característiques i ubicació, i s'estima que perquè la funció de corredor que es pretén conservar siga plenament eficaç ha de ser prou ampli permetent a més no sols el pas, sinó també el desenvolupament i permanència de la fauna en aquests corredors, sent en determinats casos per les seues característiques i ubicació, d'importància per a les aus rapaces.   
En general, per a tots ells, els valors naturals importants que presenten, fonamentalment la seua funció com a corredors per a la fauna i també en alguns casos pels elements naturals i funció d'amortització d'impactes, considerem que són dignes de ser preservats i ser considerats com a sòls no urbanitzables, considerem igualment que l'estratègia territorial ha de preservar aquests terrenys del procés urbanitzador (sòl urbanitzable) pels motius exposats. Generalment considerem que aquesta funció pot complir-se amb un sòl no urbanitzable comú en el qual es donen unes limitacions d'ús majors que en un sòl no urbanitzable comú sense arribar a les que s'estableixen en un de protegit, per la qual cosa es proposa un sòl no urbanitzable comú ecològic, per a garantir la preservació d'aquests valors.  
En el cas de la capçalera del barranc del Lobo a l'oest de la CV-941 les limitacions es considera que han de ser més estrictes respecte als usos pels valors naturals que posseeix, la seua ubicació, etc., com a continuació s'exposarà.  
Respecte a la viabilitat d'aquests corredors, considerem que l'existència de carreteres amb les característiques que tenen no constitueixen un obstacle insalvable, sent el major obstacle el que es podria crear en urbanitzar-los. En qualsevol cas es poden adoptar mesures correctores de passos de fauna que milloren la permeabilitat i en el cas d'ampliació d'aquestes carreteres dissenyar passos de fauna adequats.  
Respecte a l'existència de tanques com a obstacles per a la fauna estimem que els existents poden ser fàcilment superats per la gran majoria d'espècies, existint a més zones en què estan trencats parcialment. En alguns casos, a més, hi ha barrancs que actuen com a zones de pas.  
Respecte a l'ús d'algunes d'aquestes zones com a vedats de caça considerem que no és incompatible amb el desenvolupament de la fauna en la finca i amb l'ús com a zona de campeig de rapaces tenint en compte les característiques adequades que algunes zones disposen amb aquest fi.  
2.2. Es considera necessari conservar determinades franges de terrenys que compleixen la funció d'ecotò amb terrenys forestals d'importància tenint en compte la rellevància que tenen per a la conservació d'aquests terrenys forestals de manera que permeten complir eficaçment la seua funció ecològica. Cal tenir en compte l'especial importància per a la fauna d'aquests terrenys, en concret per a les aus rapaces. Aquests terrenys compleixen també una funció d'amortització d'impactes important. Aquests terrenys s'han determinat tenint en compte les seues característiques i ubicació, com també dels terrenys forestals que rodegen.  
Igualment, es considera necessari establir en determinades zones d'acord amb característiques, ubicació, entorn, etc. determinades àrees d'amortització d'impactes respecte a terrenys forestals, zones humides i barrancs, actuant també aquestes zones com a ecotò important per a la fauna juntament amb les zones que limiten. En general per a tots ells els valors naturals importants que presenten, fonamentalment la seua funció com a ecotò i amortització, són dignes de ser preservats del procés urbanitzador i ser considerats com a sòls no urbanitzables, considerem igualment que l'estratègia territorial ha de preservar aquests terrenys de procés urbanitzador pels motius exposats. Generalment considerem que aquesta funció pot complir-se amb un sòl no urbanitzable comú en el qual es donen unes limitacions d'ús majors que en un sòl no urbanitzable comú sense arribar a les que s'estableixen en un de protegit, per la qual cosa es proposa un sòl no urbanitzable comú ecològic, per a garantir la preservació d'aquests valors.  
2.3. L'ordenació d'usos proposada en determinades zones no garantiria, segons el nostre parer, la preservació dels valors naturals presents i que s'han exposat i s'exposen a continuació, estimant que depenent de les característiques dels valors naturals, és necessari que la limitació d'usos siga més o menys estricta. D'altra banda el fet que es posseïsquen valors naturals d'importància considerem que ha de fer que siguen considerats sòls no urbanitzables. La consideració com a sòls urbanitzables faria que es perderen o degradaren els valors naturals que s'han de preservar, o perdre eficàcia en la seua preservació i en determinades zones la seua consideració com a sòl no urbanitzable comú sense cap limitació específica també tindria els mateixos efectes que els abans comentats.  
Les modificacions establides en aquesta declaració en l'ordenació proposada considerem que són suficients per a garantir conservar els valors naturals que posseeixen sempre que es complisca amb rigor la normativa i condicionants que s'estableixen en aquesta declaració.  
2.4. Els relleus muntanyosos abruptes de l'Alto de Lo Rufete i Cabezo La Mina estan ocupats per vegetació forestal, dominada per pinedes, amb un valor mitjà-alt o alt en conjunt, sent molt utilitzats per rapaces, disposant en conseqüència de valors, elements ambientals i funcions ecològiques, importants que requereixen una limitació d'usos més estricta. Tenen a més la seua continuació en el terme municipal d'Orihuela en paral·lel aproximadament amb l'embassament de La Pedrera.   
En el seu extrem nord es rodegen dels SUS, situant el SNUG al costat de la carretera CV-95 i en el seu extrem sud. Per a permetre la conservació dels valors naturals, vegetació i fauna, han de preservar-se del desenvolupament urbanístic, i l'ús d'aquests relleus ha de ser compatible amb les característiques forestals i valors importants que posseeixen. Igualment per a permetre'n la funcionalitat ecològica satisfactòria es considera necessari una franja de terrenys que els rodegen preservada del desenvolupament urbanístic i que forme part de l'ecotò forestal i tenint en compte les característiques del terreny forestal també, la franja serà més àmplia cap al sud en dominar cultius de regadiu tipus hortalisses. Aquesta franja, a més, exerciria una funció d'amortització d'impactes sobre la zona forestal i té importància des del punt de vista de les aus rapaces especialment. Els usos d'aquesta han de preservar el valor que posseeixen i ser compatibles amb aquest, la funció abans referida, sent mereixedors de ser considerats sòls no urbanitzables   
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa en els relleus un SNU1 i en la franja d'ecotò un SNUC ecològic.  
2.5. Respecte a l'extrem nord de la serra Escalona SNU1, per a la conservació d'aquesta és important el paper dels cultius circumdants que juntament amb els ecosistemes forestals formen aquest ecotò tan important per a aquesta. En algunes zones dominen els cítrics amb diverses basses de reg, en altres els cultius de secà en ús, o abandonats i intercalats per taques de vegetació forestal tipus matoll i cultius de regadiu tipus hortalisses, fonamentalment en els últims casos la zona de Lo Quesada, El Rincón i Lo Balaguer. Aquestes zones són importants des del punt de vista de la fauna en especial de rapaces. La franja que considerem faria el paper d'ecotò amb els terrenys forestals estaria en funció de la proximitat als terrenys forestals i característiques i entitat dels propis terrenys forestals, com també de les característiques dels terrenys de la franja, tenint en compte els informes del Servei de Conservació de la Biodiversitat i de l'Àrea de Planificació del Territori.  
Aquestes zones presenten en alguns trams taques de vegetació gipsícola.  
Els usos d'aquesta han de preservar el valor que posseeixen i ser compatibles amb aquest, la funció abans referida, sent mereixedors de ser considerats sòls no urbanitzables.  
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa un SNUC ecològic.  
2.6. L'embassament de La Pedrera situat entre la Serra d'Escalona i els relleus muntanyosos de Lo Rufete amb prolongació en el terme municipal d'Orihuela tenen importància des del punt de vista de la fauna en general i especialment l'avifauna tenint relació amb les llacunes de La Mata i Torrevieja, igualment disposen al costat de les zones de ribera, zones amb cultius abandonats de secà amb vegetació tipus matoll inclosos en SNU3 i rodejats per terrenys de cítrics i quelcom de secà que haurien de formar una estreta franja d'amortització d'impactes i ecotò d'importància. La importància de l'embassament per a la fauna és destacada pels Serveis de Conservació de la Biodiversitat i Àrea de Planificació i Ordenació del Territori.  
Es considera necessari també establir entre SNU1 serra Escalona i els relleus de Lo Rufete amb l'embassament de la Pedrera SNU3 corredors ecològics terrestres per a la fauna fent també una funció d'amortització d'impactes. En aquest cas serien terrenys agrícoles fonamentalment cítrics en la zona de la serra d'Escalona que podrien formar part de corredor en el terme municipal limítrof d'Orihuela amb un mosaic de secà i matoll. En el cas de Lo Rufete s'aprofitaria per a aquesta funció els ecotons del mateix embassament de la Pedrera i de Lo Rufete.   
En ambdós casos els usos d'aquestes zones han de preservar el valor que posseeixen i ser compatibles amb aquest, les funcions abans referides, sent mereixedors de ser considerats sòls no urbanitzables.  
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa nn SNUC ecològic.  
2.7. La zona de Las Charcas de Villaberta és una zona d'interés per a la fauna en general i en especial per a l'avifauna en estar entre l'embassament de La Pedrera i les Llacunes de la Mata i Torrevieja, existint en el seu entorn matolls gipsícoles d'interés per a la conservació d'aquests, com destaca l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat i el mateix estudi.  
La zona de les tolles necessita una franja que actue de zona d'amortització d'impactes que servisca per a mantenir-ne la funcionalitat ecològica, igualment són d'interés el tram de llit que discorre aigües avall d'aquestes fins al canal del transvasament per la vegetació de llit i la vegetació gipsícola del seu entorn immediat. D'altra banda per a no quedar aïllades i perdre'n les característiques que les fan interessants per a la fauna necessita mantenir una connexió amb les llomes de Lo Rufete i la serra d'Escalona.  
La zona posseeix valors ambientals importants (elements ambientals i funcions ecològiques), i és mereixedora de ser considerada com a sòl no urbanitzable, preservant-les del procés urbanitzador. Es considera necessari en la zona de major valor ambiental, Charcas de Villaberta i llit aigües avall amb entorn de vegetació gipsícola, que la limitació d'usos siga més estricta per a permetre la preservació dels valors i en la franja amb funció d'amortització i zona de corredor la preservació d'aquests valors (funcions ecològiques) requeriria d'una limitació menys estricta proposant-se com a mesura per a aconseguir-ho per al primer cas un SNU3 i per al segon un SNUC ecològic.  
2.8. D'acord amb allò que s'ha indicat pel Servei de Conservació de la Biodiversitat es considera necessari establir un corredor ecològic entre el nord de la serra d'Escalona (SNU1) i la zona forestal de les Lomas de Lo Rufete fent-ho a través d'uns terrenys en què predomina el cultiu de secà amb intercalacions de matoll en alguns casos gipsícola i de la zona de Las Charcas de Villaberta el que impediria el seu aïllament. Aquests terrenys presenten unes característiques interessants també des del punt de vista de la fauna en general i en especial de les rapaces pel mosaic de cultius de secà amb zones de matoll i punts d'aigua. Aquests terrenys tenen un valor ambiental, per la funció que realitzen principalment, digne de ser conservat i mereixedor de ser preservat del procés urbanitzador sent considerats sòl no urbanitzable.  
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa un SNUC ecològic.  
2.9. Al sud del terme municipal se situen els terrenys de la serra Escalona que presenten formacions vegetals forestals en mosaic amb zones de cultiu, tant de secà com de cítrics o abandonades que són importants o molt importants des del punt de vista ambiental, pel seu valor des del punt de vista botànic i de la fauna en general però especialment per a l'avifauna de rapaces. La proposta de PGOU inclou com a SNU1 els terrenys del lloc d'interés comunitari i altres fora d'ell amb valors importants des dels punts de vista abans referits.  
Cap a l'est del sòl proposat com a SNU1 apareix una gran zona agrícola dedicada a cítrics i algun relleu forestal de major importància al sud. En el seu extrem nord hi ha la capçalera del barranc del Lobo amb direcció NO-SE. La zona més a l'est és creuada per la carretera CV-941 presentant-se terrenys confrontants al sud amb cítrics i sòls urbanitzables en un altre municipi i en el seu extrem nord hi ha pròxim sòl urbà. Tenint en compte les característiques ambientals d'aquesta zona es considera que l'ordenació proposada no és adequada per a la conservació dels valors ambientals que presenta. Les característiques de la zona (ubicació, valors naturals, extensió de zones citrícoles, etc.) fan que l'ordenació d'usos no siga homogènia com per al SNU1 de serra Escalona proposat.  
A l'oest de Ll CV-941 es presenta la capçalera del barranc del Lobo que considerem una unitat tenint en compte les seues característiques morfològiques i de mosaic de terrenys forestals amb pinedes i àmplies zones de matolls que han patit rompudes, el seu valor en conjunt des del punt de vista botànic, fauna i funció de corredor ecològic. Aquesta zona que aboca cap al SE està en connexió directa a través de terrenys forestals en el seu extrem nord amb SNU1 Serra Escalona, està travessada per un barranc d'alt valor ambiental que vertebra la zona i rodejada en el marge dret d'aquesta per zones de matoll en gran part rompudes recentment i en el seu extrem est amb estretes formacions vegetals amb pinedes amb valor ambiental mitjà, que arriben a un valor alt en el seu extrem nord. En el marge esquerre d'aquesta es presenten zones de matoll que han sigut rompudes en què romanen peus de pi blanc dispers en major abundància que en l'altre marge i algunes zones amb rebrots d'espècies de la màquia com el coscoll, limitant amb formacions vegetals de valor ambiental mitjà-baix, mitjà i alt amb pinedes més denses en determinades zones. Aquesta unitat limita al sud amb terrenys agrícoles de cítrics i està pròxima a la zona forestal de Las Colinas. Les zones de matoll rompudes tenen menor valor des del punt de vista de la vegetació però en conjunt amb les zones de pineda i la seua estructura en mosaic presenten importància per a la fauna especialment d'aus rapaces, tenint en compte a més la proximitat als terrenys de la Serra Escalona. En la seua valoració cal tenir en compte també la seua ubicació que a pesar de limitar al nord amb urbanitzacions i a l'est amb carretera, l'extrem oest d'aquesta limita amb zones agrícoles i amb el mosaic agrícola forestal de la serra Escalona, a més de la seua proximitat a la zona forestal de Las Colinas.  
Tenint en compte tots aquests valors naturals i circumstàncies superiors a altres zones pròximes es considera una zona digna de ser preservada del procés urbanitzador i ser sòls no urbanitzables amb limitacions d'ús més estrictes.  
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen en conjunt es proposa un SNU1.  
L'àmplia zona citrícola proposada com a SNUG que limita amb SNU1 serra Escalona, presenta un relleu muntanyós significatiu al sud i s'estén cap al SE al costat de la CV-941 en terreny proposat com SUS. El relleu muntanyós situat al sud, Las Colinas, posseeix un valor ambiental mitjà per les seues formacions vegetals, amb interés des del punt de vista de la fauna en especial aus rapaços, es considera que en conjunt, tenint en compte la seua ubicació, que disposa de valors ambientals importants superiors a altres zones, són terrenys dignes de conservació, per a ser preservats del procés urbanitzador i ser sòls no urbanitzables.   
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa es proposa un SNU1.  
Respecte a la zona citrícola SNUG proposada, i limítrof amb SNU1 serra Escalona i el relleu situat al sud, Las Colinas, com també amb la zona de la capçalera del barranc del Lobo, es considera que tenint en compte la seua situació respecte a les àrees forestals referides exerciria una funció d'ecotò important en tractar-se de zones limítrofes rellevants per a les aus rapaces i fauna en general i secundàriament com a zona de corredor ecològic, tenint en compte els valors que posseeix, funcions ecològiques, dignes de conservació, per a ser preservats del procés urbanitzador i ser sòls no urbanitzables.   
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa es proposa un SNUC ecològic.  
Respecte als terrenys limítrofs a la capçalera del barranc del Lobo i el relleu Las Colinas i que quedarien fora de la zona que es proposa en aquesta declaració com a SNU1 i en la proposta del PGOU com a SUS són importants tenint en compte la funció de corredor ecològic en què participa el barranc del Lobo i com a zona d'ecotò i amortització d'impactes. Tenint en compte els valors que posseeix, funcions ecològiques, són dignes de conservació, per a ser preservats del procés urbanitzador i de ser sòls no urbanitzable   
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa un SNUC ecològic.  
Respecte als terrenys situats a l'est de la CV-941 es considera que presenten xicotets pujols amb pinedes aclarides i àmplies zones de matolls amb influència humana per rompuda amb un xicotet drenatge cap al barranc del Lobo i tenint en compte a més la seua ubicació, amb un valor ambiental en conjunt inferior a la zona oest, sent les seues característiques adequades com a corredor de fauna cap a la zona forestal del barranc de La Fayona i d'ací a les llacunes de La Mata i Torrevieja. També per les seues característiques pot ser utilitzada per rapaces com a zona de campeig. Les característiques de la zona i ubicació (limitada a l'oest per la carretera, i al nord-oest i a l'est per sòls urbans) fan que el valor ambiental d'aquesta siga inferior a altres, no obstant això, té valors, funció com a corredor ecològic com a més destacable, dignes de conservació, per a ser preservats del procés urbanitzador i de ser sòls no urbanitzables.   
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa un SNUC ecològic.  
Al sud d'aquestes zones descrites, entre els relleus de Las Colinas i la zona urbana de Las Filipinas i Blue Lagoon situada sobre relleu muntanyós hi ha una vall ocupada per cítrics en gran part i xicotets pujols molt pròxims a zones urbanes, i zones de matoll que han patit rompuda, travessada per la carretera i que no compleix les funcions de corredor ecològic abans citades per a altres zones, considerem que en conjunt el seu valor ambiental és inferior i l'ordenació d'usos plantejada és acceptable i compatible sempre que es preserven els pujols amb vegetació forestal com a zona verda dels sòls urbanitzables.  
2.10. Les vessants amb orientació nord dels relleus sobre els quals se situen els sòls urbans de Las Filipinas i Blue Lagoon estan ocupades per formacions amb pinedes en la zona alta i més avall per matolls de les primeres etapes de la successió vegetal amb influència humana en haver envaït antics terrenys de cultiu, també hi ha cultius fonamentalment de secà i alguns de fruiters. Es tracta d'una zona en què encara que hi ha pins dispersos en les zones de matoll, tenint en compte la seua ubicació (limítrofs al sud amb zones urbanes i al nord amb extensa zona agrícola i al NO amb zona urbana) i les característiques ambientals el principal valor digne de conservació és el de corredor ecològic per a la fauna connectant a través del barranc del Lobo els terrenys de la serra Escalona amb la zona forestal de la capçalera del barranc de La Fayona i d'ací amb Las Lacunas de La Mata i Torrevieja.   
També per les seues característiques pot ser utilitzada per rapaces com a zona de campeig. Les característiques de la zona i ubicació fan que el seu valor ambiental siga inferior a altres, no obstant això, té valors, funció com a corredor ecològic, dignes de conservació, per a ser preservats del procés urbanitzador i de ser sòls no urbanitzables.  
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa un SNUC ecològic.  
2.11. Els terrenys forestals situats al marge dret de la capçalera del barranc de La Fayona estan constituïts per pinedes de valor mitjà alt o alt en conjunt, sent d'interés des del punt de vista de la fauna, en especial rapaces. Disposant en conseqüència de valors, elements ambientals I funcions ecològiques, importants que requereixen limitacions més estrictes d'ús.  
Per a permetre la conservació dels valors ambientals, vegetació i fauna, han de preservar-se del desenvolupament urbanístic, i l'ús d'aquesta zona forestal ha de ser compatible amb les característiques que posseeix. Igualment per a permetre'n la funcionalitat ecològica satisfactòria es considera necessari establir una franja de terrenys que els rodegen preservats del desenvolupament urbanístic i formant part de l'ecotò forestal a més de funcionar com a zona d'amortització. Ambdues zones formarien part del corredor cap a les Llacunes de la Mata i Torrevieja. Els usos d'aquestes zones han de preservar els valors que posseeixen i ser compatibles amb aquests, elements ambientals i funcions ecològiques importants, sent mereixedors de ser considerats sòls no urbanitzables.   
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa, un SNU1 i en la franja d'ecotò-amortització un SNUC ecològic.  
2.12. Respecte als terrenys circumdants al barranc de La Fayona: el barranc de La Fayona té un valor ambiental mitjà-alt en la seua capçalera, i en tot el seu recorregut té gran importància perquè desemboca directament i en un curt recorregut en la Laguna de Torrevieja, un lloc d'alt valor ambiental. Es considera important que els usos dels terrenys que estan pròxims a ell no degraden el mateix barranc, important en el seu tram alt i, en tot el seu recorregut, no traslladen contaminació o degradació a la llacuna de Torrevieja. Igualment es considera important que arriben al barranc aportacions d'aigua en condicions que no impliquen alteracions en la llacuna de Torrevieja.  
Igualment es considera important que complisquen la funció de connexió terrestre entre zones forestals i les llacunes per a la fauna que pot presentar-se en ambdós ecosistemes. Aquesta important funció és considerada necessària tant pel Servei de Conservació de la Biodiversitat com per l'Àrea de Planificació i Ordenació del Territori. El primer des de l'àmbit de les seues competències, fauna i vegetació, estima que el corredor ha de tenir una amplitud superior a la del mateix barranc i zona verda estreta contigua.   
Tenint en compte aquesta important funció de connexió ecològica els terrenys contigus al barranc, en una amplitud suficient tenint en compte l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, aquesta zona perimetral al barranc posseeix valors dignes de conservació per a ser preservats del procés urbanitzador i de ser sòls no urbanitzables.  
Per a garantir la preservació dels valors naturals que posseeixen es proposa un SNUC ecològic.  
En la zona contigua al terreny forestal l'ús de l'entorn com a sòl urbanitzable propiciarà la seua degradació i la del mateix barranc.  
Es rodeja dels SUS el referit barranc, creant una estreta franja com a zona verda per a minimitzar el risc de contaminació diferida en les llacunes.   
Igualment la urbanització dels terrenys més pròxims que drenen cap al barranc comporta un risc respecte al fet que s'ocasionen abocaments i moviments de terres que puguen influir negativament en les llacunes. Encara que l'establiment d'una franja verda pot minimitzar aquest risc, tenint en compte l'elevat valor ambiental de les llacunes i la incertesa dels riscs, com també la gran superfície de terreny que es proposa urbanitzar, es considera que la mesura preventiva més eficaç és crear una àrea en què els usos reduïsquen al mínim els riscos.  
S'assumeixen els usos preexistents en la zona. Per exemple, l'explotació minera existent a la vora de la zona forestal ha de tenir com a finalitat, una vegada s'acabe, cas d'estar en funcionament, un ús compatible amb el de zona d'amortització i corredor ecològic.  
2.13. Respecte als terrenys amb qualificació de SNU-2, protecció agrícola-paisatgística, la proposta del PGOU presentada ha triat els terrenys quaternaris al·luvials amb major capacitat agrícola estimant-se adequada. Una part d'aquests terrenys s'han destinat a l'extensió del polígon industrial, i terrenys contigus a la carretera CV-95 a SUS terciari i industrial. En aquest sentit es considera que l'extensió d'aquests usos no ha de superar l'actual proposta.  
2.14. Respecte a què terrenys qualificats com a SNU puguen considerar-se com a zones verdes de la xarxa primària, s'estima que pot ser acceptable sempre que els usos d'aquests es corresponguen amb els exposats en aquestes consideracions ambientals i garantisquen la preservació dels valors naturals que posseeixen de manera que no funcionen com una zona verda pròpia de zona urbana o de zona urbanitzable, sinó que conserven el seu estat natural ajustant-se les actuacions als usos permesos. Per exemple en SNU-1 seria admissible la creació de sendes i miradors en determinades zones, però no la implantació d'il·luminació. En aquest sentit quan les zones verdes de la xarxa primària s'instal·len en SNU es faran sobre els de menor valor ambiental tenint en compte allò que s'ha indicat en aquesta declaració.  
2.15. Es considera que les àrees de sòls urbanitzables en contacte amb sòls no urbanitzables de protecció forestal natural i comú ecològic haurien d'instal·lar les seues zones verdes limítrofes amb elles preferentment, per a exercir una funció d'amortització extra.  
2.16. Tenint en compte les característiques de zones humides de l'embassament de La Pedrera i de les tolles de Villaberta amb vegetació de ribera i zones de matoll amb camps abandonats i en el cas de Villaberta amb marges amb vegetació gipsícola i la importància d'aquestes zones per a la fauna es considera que la normativa del SNU-3 ha d'ajustar-se perquè aquells usos que es permeten siguen compatibles amb els valors naturals que posseeixen.  
3. Es considera necessari adaptar les DEUT i normativa urbanística a l'ordenació que resulta d'aquesta declaració.   
En aquest sentit no es considera adequat el tractament donat al SNUG (o SNUC) en ambdós documents, en ser en la pràctica una reserva de sòl urbanitzable, tenint en compte que part del sòl no urbanitzable genèric o comú, el SNUCE, posseeix valors naturals, funcions ecològiques i elements ambientals, dignes de ser preservats i de ser sòls no urbanitzables, preservant-se del procés urbanitzador ara i en un futur (és a dir sòls urbanitzable) i en les quals determinats usos hauran de presentar limitacions a fi d'aconseguir conservar els valors que posseeixen de manera permanent en el temps.  
Respecte a la normativa en sòl no urbanitzable de protecció agrícola . paisatgística es considera que ha d'adaptar-se a l'objectiu de protecció d'aquest sòl.  
Respecte a la normativa en sòl no urbanitzable de protecció forestal i natural es considera que ha de quedar clar que les transformacions agrícoles noves no estaran permeses, tan sols l'activitat agrícola actualment existent.  
Respecte a la possible instal·lació de camps de golf es considera que per al reg d'aquests s'haurà d'utilitzar aigua residual depurada, havent d'obtenir prèviament la concessió per a aquest ús de l'organisme de conca.  
4. Respecte a la via ràpida grafiada es considera que aquesta ha de sotmetre's a avaluació de l'impacte ambiental, sent al llarg d'aquest procés quan es determine si és acceptable o no i el traçat concret d'aquesta. Ha de tenir-se en compte que no és possible valorar-la només per un tram concret en un municipi, per la qual cosa la seua avaluació ambiental ha d'efectuar-se a banda. El grafiat es tindrà només a títol informatiu, quedant aquest, subjecte a posterior avaluació ambiental.   
Tenint en compte les dades proporcionades, en sòl no urbanitzable, les conduccions i instal·lacions d'aigua residual i potable noves quedaran a títol informatiu exclusivament, pendents d'avaluació ambiental posterior en cas de ser aquesta necessària d'acord amb la legislació. Els vials proposats en SUS que d'acord amb aquesta declaració quedarien com a SNU, independentment de la seua qualificació, perden el seu sentit i han d'eliminar-se.  
5. El consum del recurs aigua proposat és de gran importància, no havent-hi disponibilitat actual per a l'ordenació proposada. Tenint en compte l'informe de la mancomunitat de Canales del Taibilla dependent del Ministeri de Medi Ambient que indica que podran satisfer-se amb les futures infraestructures, es considera necessari que es justifique prèviament al desenvolupament dels sectors per a poder portar-los a cap la disponibilitat d'aigua per l'organisme de conca.  
6. Respecte als residus l'informe de l'Àrea de Residus d'aquesta Conselleria indica que en el pla zonal no estan previstes instal·lacions i que cas d'aprovar-se haurà de tenir-se en compte en la fase de concurs i gestió per a garantir-ne l'adequada gestió. Es considera necessari justificar l'adequada gestió d'aquests, que així i tot requereix d'infraestructures que generaran un impacte territorial allí on s'implanten. La seua gestió inadequada pot ocasionar impactes paisatgístics, sobre el sòl, aqüífers, etc.  
7. Les instal·lacions de tractament d'aigües residuals són insuficients, com s'indica per l'entitat de sanejament, reservant la proposta del PGOU sòl per a depuradora d'aigües residuals. En aquest sentit el desenvolupament dels sectors urbanitzables ha d'estar condicionat al desenvolupament de les instal·lacions de depuració adequades, tenint en compte a més que la destinació d'aquestes ha de ser la reutilització en la mesura que siga possible i en qualsevol cas ha d'obtenir-se l'autorització de l'organisme de conca.  
Es considera necessari que es desenvolupen ordenances d'abocament.  
8. Respecte a la proximitat de sòls en què es poden desenvolupar activitats industrials confrontants o pròximes a zones urbanes i urbanitzable es considera que haurà de complir-se, respecte a les indústries que puguen emplaçar-se, els criteris de compatibilitat amb l'ús residencial i limitacions establits en la legislació vigent d'activitats qualificades.  
9. Respecte a la proximitat dels SUS als parcs urbans PQL de Los Aniortes, Torreazul i La Vaguada es consideren acceptables tenint en compte les seues característiques, la seua superfície, proximitat a població i ubicació respecte a altres zones del municipi, considerant que poden complir la funció de zones verdes dels desenvolupaments urbanístics pròxims. En el cas de Los Aniortes les actuacions permeses han de permetre la conservació de la pinada existent.   
En els PJL, zones verdes jardins, del corredor de Lo Balaguer i del corredor de Lo Quesada, les intervencions han de respectar la seua funció hidràulica i conservar les característiques naturals del llit on les posseïsquen. Aquesta funció hidràulica ha de tenir la seua continuació a l'altre costat de la CV-95 fins a la zona de SNU-2.  
10. Respecte als camins ramaders es considera que haurien de reflectir-se amb major claredat i indicant-ne l'amplària legal tant en les fitxes de planejament com en els plànols.   
L'EIA indica la dificultat de grafiar-los com a conseqüència de la qualitat del plànol de classificació de camins ramaders, establint mesures correctores com ara garantir l'accés públic eliminant les barreres físiques, i realitzar un estudi de detall del traçat previ a qualsevol desenvolupament de sòls i contrastar-ho amb els Serveis Territorials de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
11. En l'ampliació de l'estudi s'indica que es compta ja amb catàleg aprovat de béns i espais protegits que recull els elements i espais d'interés paleontològic, arqueològic, paisatgístic i etnològic inventariats per la Conselleria de Cultura.  
En les normes urbanístiques s'indica que el referit catàleg forma part del PGOU i s'indica a més que quan en un sector urbanitzable existisca un element del catàleg o PIG (punt d'interés geològic) caldrà ajustar-se que l'ordenació de l'àmbit establisca la ubicació d'aquests dins de parcel·les d'ús dotacional públic per a salvaguardar el seu ús i conservació.  
Tenint en compte les al·legacions presentades per l'associació de veïns de San Miguel Arcángel, de San Miguel de Salinas amb data entrada de 4 d'abril de 2006 i abans reflectides, es considera necessari que la comissió Territorial d'Urbanisme obtinga informe de la Conselleria de Cultura en relació a aquestes, de manera que cas d'estimar-se es modifique el catàleg i a més que es comprove que la documentació del PGOU amb les modificacions establides en aquesta declaració s'ajusten a allò que s'ha aprovat per la Conselleria de Cultura i que els plànol, l'ordenació proposada i la normativa s'ajusten a allò que informe la Conselleria de Cultura.  
Es considera necessari obtenir informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció al patrimoni cultural del planejament proposat amb les modificacions establides en aquesta declaració.  
12. Respecte a Thymelaea tartonraira es tracta d'una espècie rara que d'acord amb l'estudi d'impacte ambiental està present en la capçalera de la rambla de La Fayona. L'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat indica que les àrees susceptibles d'albergar-les estan proposades per a la seua conservació tant en la proposta de PGOU com en el seu informe. No obstant això, les zones que poden albergar-les haurien de ser revisades pels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria per si és necessari adoptar alguna mesura de conservació respecte d'això.  
D'acord amb l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat Euphorbia boetica i Biscutella lucentina estarien ben representades si es mantenen els matolls de zones arenoses i margues blanques. Respecte a dues xicotetes superfícies situades pròximes a la rambla de La Fayona i a la CV-95 que presenten un interés botànic elevat per la presència d'espècies endèmiques molt rares com ara Euphorbia boetica i Biscutella lucentina es considera que deuen els serveis tècnics de de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria efectuar una supervisió de la zona per a delimitar-la amb precisió i establir les mesures més adequades per a la conservació d'aquestes.  
L'ordenació d'usos conseqüència d'aquesta declaració pretén la conservació eficaç de gran part de la superfície amb vegetació gipsícola ben desenvolupada tenint en compte el valor que posseeix per la Directiva Europea d'Hàbitats, la resta de funcions que compleixen i la seua ubicació respecte a la resta de terrenys. En les zones de major interés i tenint en compte la seua distribució es considera prou per a la seua conservació la qualificació com a SNU3 i SNUCE amb la normativa específica establida i pla de vigilància. Quedaran algunes superfícies amb aquest tipus de vegetació en sòls urbanitzables, per exemple el PIG 9, considerant-se que es conserve mitjançant la seua integració en zones verdes en la mesura que siga possible. Amb l'ordenació proposada en aquesta declaració i mesures indicades en aquesta es considera que s'aconsegueix que una representació important d'aquest tipus de vegetació es conserve.  
13. Les zones grafiades en el plànol d'ordenació amb coloració blava corresponent a llits i rambles en el corredor de Lo Balaguer, en el corredor de Lo Quesada (Rambla La Escribana), en el PQL La Vaguada i aigües avall de Las Charcas de Villaberta (SNU-3) fins a la CV-95 han de complir la seua funció hidràulica i les actuacions que es plantegen han de permetre conservar les seues característiques naturals de llits i rambles en el cas que hi haja i igualment respecte al tram del barranc del Lobo no grafiat com a SNU3 però en el que hi ha grafiat la seua existència a l'est de la CV-941. Igualment es permetrà complir la seua funció hidràulica a aquells llits o zones de drenatge que vénen marcades amb línies blaves al llarg de tota la proposta d'ordenació d'usos efectuada per l'Ajuntament i fins i tot les no marcades però que complisquen aquesta funció permetent conservar les actuacions les seues característiques de llits i rambles en el cas que les posseïsquen.  
Es revisarà per l'organisme de conca l'ordenament conseqüència d'aquesta declaració per a determinar si és necessari establir alguna modificació o precisió més respecte al domini públic hidràulic tenint en compte la data de l'informe de l'organisme de conca, de 4 d'octubre de 2001.  
14. Es considera necessari que s'efectue com a part del pla de vigilància ambiental un estudi detallat, per professionals en la matèria, de la influència del desenvolupament de les grans zones urbanitzables del territori en la fauna del municipi, en especial les aus rapaces, que ha de ser progressiu al desenvolupament urbanístic conseqüència d'aquesta declaració d'impacte ambiental i iniciar-se amb suficient antelació a l'inici d'aquest per a poder adoptar mesures preventives o correctores cas de ser necessàries l'abast de les quals determinaria el mateix estudi i el seu examen per part d'aquesta Direcció General. S'han de preveure terminis de lliurament d'informes amb una periodicitat i antelació que permeten adoptar mesures cas de ser necessàries.   
Igualment el pla de vigilància haurà de referir-se a la cartografia de taques de vegetació gipsícola en terrenys proposats com SNU3 i SNUCE.  
Consideracions jurídiques  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits prevists en l'annex I, apartat 8 g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'Impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprenen de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta.  
En l'expedient s'han observat els tramites prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, el Consell de la Generalitat valenciana pel qual s'aprova el reglament d'impacte ambiental; en a Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'Impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria de territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes,  
Resolc  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental, el projecte de Pla general d'ordenació urbana del terme municipal de San Miguel de Salinas, sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, i sempre que s'ajuste a la documentació presentada i es complisquen els condicionants del punt segon d'aquesta declaració. L'ordenació (planejament) acceptada des del punt de vista ambiental és la proposada en el pla d'ordenació (que serveix de referència per a aquesta declaració) de qualificació general del sòl presentada davant d'aquesta Direcció General el 19 de maig de 2005, com a ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, amb les modificacions que introdueix aquesta declaració, i la fotocòpia de la qual del referit pla, amb les modificacions introduïdes per aquesta declaració relatives a la classificació i qualificació del sòl, s'adjunta com annex a aquesta declaració.  
Segon  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels següents condicionants:  
1. Basant-se en els valors naturals, elements i funcions, d'acord amb allò que s'ha exposat en les consideracions ambientals d'aquesta declaració, s'ampliarà la qualificació de sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal i natural (SNU-1) als terrenys següents:   
. La quasi totalitat dels terrenys proposats com a SUS 24-A, com també el SNU-3.del barranc del Lobo i el PQL que el rodeja, i una xicoteta zona del SNUG limítrof.  
. Els terrenys proposats com a PQL parc La Fayona i part dels terrenys SUS 19-B situats en la capçalera i marge dret del barranc de La Fayona, com també el SNU-3 de la rambla de La Fayona limítrofa amb aquests terrenys forestals fins al canal del transvasament del Campo de Cartagena  
. Els terrenys proposats com a PQL Cumbres y Costas (Alt de Lo Rufete i Cabezo de la Mina).  
. Part SNUG: Las Colinas.  
. La cova sobre algeps denominada Sima La Parra, la ubicació de la qual s'indica en aquesta declaració. No podran efectuar-se actuacions en contra de la seua conservació, tenint en compte tant el recorregut interior d'aquesta com l'entorn superficial sota el que discorre.  
2. Basant-se en els valors naturals, elements i funcions, d'acord amb allò que s'ha exposat en les consideracions ambientals d'aquesta declaració, s'ampliarà la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció hidràulica (SNU-3) als terrenys següents:  
. Els terrenys de llit aigües avall de les tolles de Villaberta amb vegetació de ribera i amb vessants i entorn immediat que en gran part presenten vegetació gipsícola considerats com a part de PQL Villaberta.  
3. Basant-se en els valors naturals, elements i funcions, d'acord amb allò que s'ha exposat en les consideracions ambientals d'aquesta declaració, es qualificaran els següents terrenys com a sòl no urbanitzable comú ecològic (SNUCE):  
. Terrenys situats al voltant del barranc de La Fayona: PJL, que l'embolcalla, part de SNUG, SUS 22, gran part dels SUS 20, SUS 21, part SUS 19-A, part SUS 19-B i part dels SUS 10.  
. Terrenys al voltant als relleus muntanyosos de Cumbres y Costas (Alt de Lo Rufete, Cabezo La Mina) i que comprenen a part dels SUS1, gran part dels SUS-3, gran part dels SUS 27, part de SUS-2 i part de SNUG al sud dels relleus esmentats.  
. Terrenys que comprenen el PQL Villa Berta al voltant a les tolles del mateix nom (SNU-3), part del SNUG al SO d'aquestes i part del SUS-6.  
. Terrenys al nord del SNU-1 Serra Escalona que comprén part del SNUG, PQL Villa Berta, part PJL Lo Balaguer, part SUS6, PQL El Rincón, PQL Lo Quesada, part SUS 8, part SUS 23 i part PJL Lo Quesada.  
. Terrenys situats contigus a l'embassament de La Pedrera que afecten part de SNUG.  
. Terrenys SNUG situats a l'est del SNU1 Serra Escalona, part SUS 24A, part SUS 24B i part SUS 24C.  
. Terrenys situats al nord del sòl urbà de Las Filipinas i Blue Lagoon ocupant part del SUS 19-B.  
4. La possible consideració com a zones verdes de la xarxa primària dels terrenys qualificats com a SNU-1 i SNUCE, només serà admissible si es justifica la conveniència des del punt de vista ambiental enfront de la ubicació en sòls de menor valor ambiental, regint en el seu condicionament per a aquest ús, les normes permeses en cada una de les qualificacions de sòl a què pertanyen; és a dir, no es consideren compatibles les actuacions que modifiquen el seu estat natural o que comprometen els valors naturals, elements o funcions, que aquests terrenys tenen d'acord amb aquesta declaració d'impacte ambiental. En aquest sentit quan les zones verdes de la xarxa primària s'instal·len en SNU1 i SNUCE es faran sobre els de menor valor ambiental tenint en compte allò que s'ha indicat en aquesta declaració.  
En aquest sentit les zones verdes de la xarxa primària proposades i que d'acord amb aquesta declaració se situarien sobre SNU1 i SNUCE, no han justificat l'anteriorment exposat pel que haurà de revisar-se'n la ubicació, de manera que se situen sobre un altre tipus de sòls, llevat que es justifique adequadament allò que s'ha exposat en anterior paràgraf per a la qual cosa haurà d'obtenir informe favorable d'aquesta Direcció General.  
5. Hauran d'adaptar-se les DEUT a l'ordenació resultant d'aquesta declaració, i igualment la normativa urbanística.  
En concret s'inclourà que els terrenys qualificats com a NUCE es preservaran del desenvolupament urbanístic actual i futur, ajustant-se els usos d'aquests als valors naturals, funcions ecològiques i elements, d'acord amb allò que estableix aquesta declaració. Igualment amb la resta d'aspectes que cal considerar per aquestes.  
6. La resta de classificacions i qualificacions de terrenys proposades en el pla d'ordenació de qualificació general del sòl presentada davant d'aquesta Direcció General el 19 de maig de 2005 com a ampliació de l'estudi d'impacte ambiental s'accepten amb el compliment de la resta de condicionants establits en aquesta declaració i sempre que estiguen d'acord amb aquests.  
7. Respecte a la normativa urbanística i basant-se en els valors naturals, elements i funcions, descrites en aquesta declaració, s'introduiran les següents modificacions a aquestes d'acord amb els següents criteris, romanent aquelles indicacions de la normativa sempre que no siguen contradictòries amb les modificacions que a continuació se citen:  
7.1. El possible ús dotacional de zones verdes de la xarxa primària en SNU-1 i SNUCE es regirà per la normativa específica de cada una de les qualificacions de sòl a què pertanyen, i les actuacions que en ells es realitzen no hauran de modificar el seu estat natural o comprometre els valors naturals, elements o funcions, que aquests terrenys tenen des del punt de vista ambiental, situant-se en aquests sòls si es justifica la conveniència des del punt de vista ambiental enfront de la ubicació en sòls de menor valor ambiental, i dins dels sòls SNU1 i SNUCE en els de menor valor ambiental. Havent, per a situar-se en aquestes zones, d'obtenir informe favorable d'aquesta Direcció General.  
7.2. Les actuacions que es desenvolupen en el Palmerar de Lo Masera han de ser compatibles amb la seua conservació.  
7.3. El sòl no urbanitzable genèric (SNUG) es denominarà sòl no urbanitzable comú (SNUC), canviant el grafisme en els plànols d'ordenació: els usos que podran implantar-se seran aquells que estiguen d'acord amb la vigent Llei del sòl no urbanitzable, d'acord amb allò que s'ha indicat en l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental presentada.  
7.4. En les àrees de sòls urbanitzable limítrofs amb SNUCE o SNU1 es desenvoluparan preferentment les zones verdes d'aquests com a zona de transició i amortització extra.  
7.5. Sòl no urbanitzable comú ecològic.   
Normes:  
. Es preservaran del desenvolupament urbanístic (sòl urbanitzable) actual i futur ajustant-se els usos permesos als valors naturals, elements I funcions, descrits en aquesta declaració.  
. Els usos que puguen estar permesos en el sòl no urbanitzable comú d'acord amb la Llei del sòl no urbanitzable poden estar permesos en alguns casos i en algunes zones en el sòl no urbanitzable comú ecològic depenent de la seua compatibilitat amb els valors naturals, elements I funcions que tenen, havent de valorar-se en cada cas la seua compatibilitat.  
. Els usos principals seran l'agrícola, ramader, forestal i cinegètic.  
. La resta d'usos que a continuació se citen, seguiran els següents criteris, sent preferent la seua ubicació en un altre tipus de sòl en què estiguen permesos havent de justificar-se'n la ubicació en aquestes zones adequadament, i podent estar permesos, excepte els que expressament s'exclouen, depenent de la zona i superfície que s'ha d'ocupar, característiques de l'actuació; havent, en qualsevol cas, de ser compatibles amb els valors naturals, elements I funcions de la zona d'acord amb aquesta declaració, com també tenir, en general, un caràcter aïllat i puntual, requerint en tot cas, tots i cada un d'ells, almenys informe previ vinculant favorable d'aquesta Direcció General per a dur-se a terme i en el qual es determine si poden permetre's o no i sota quines condicions en cas afirmatiu:  
1. Podrien estar permeses les obres, instal·lacions i serveis públics.   
2. Podrien estar permeses les construccions i instal·lacions agrícoles, ramaderes, cinegètiques o forestals i els habitatges rurals lligats al cultiu i que constituïsquen primer habitatge del titular de l'explotació agrícola. No es permetran instal·lacions ramaderes al voltant de les zones humides i llits (embassament de La Pedrera, tolles de Villaberta i rambla de La Fayona).  
3. No es consideren compatibles les activitats industrials, productives i terciàries o de serveis en especial les industrials i productives. No obstant això, alguns d'aquests usos, excepcionalment, podrien permetre's tenint en compte les seues característiques, superfície que s'ha d'ocupar, ubicació, etc. i tenint en compte la seua compatibilitat i efectes sobre els valors naturals que s'han de conservar en aquest tipus de sòl. En el cas de la rambla de La Fayona tindrà especial importància per la seua repercussió aigües avall a les Llacunes.   
Per a aquests usos haurà d'obtenir-se prèviament avaluació d'impacte ambiental favorable d'aquesta Conselleria, que determinarà si n'és possible la ubicació en la zona o no, a més de les condicions en cas afirmatiu.  
4. No es consideren compatibles les pedreres ni els abocadors ni semblants, ni els habitatges aïllats i familiars.  
5. Respecte a qualsevol altre ús permés en el SNUG o SNUC i no previst en els punts abans citats, haurà d'obtenir-se informe o avaluació de l'impacte ambiental favorable d'aquesta Direcció General.  
. Es fomentarà el manteniment del mosaic agroforestal en les zones en què es done, i es conservaran almenys els terrenys forestals de major qualitat.  
. Es fomentarà el manteniment del secà i la seua recuperació, i respecte a les transformacions agrícoles se sotmetran a avaluació d'impacte ambiental d'acord amb allò que s'ha indicat en la legislació en la matèria. En qualsevol cas s'evitarà que les transformacions agrícoles en les zones en mosaic uniformitzen el paisatge, requerint en aquests casos informe previ favorable vinculant d'aquesta Direcció General.  
. Respecte a les taques de vegetació gipsícola existents que ocupen xicotetes llomes i entre cultius hauran de conservar-se, de manera que les actuacions de qualsevol tipus que pogueren afectar-les (incloses les transformacions agrícoles), directament o indirectament, les respecten, havent d'obtenir informe favorable d'aquesta Direcció General. Aquestes taques estan fonamentalment localitzades en el SNUCE, al voltant de les tolles de Villaberta, corredor serra Escalona i Villaberta i en franja nord de Serra Escalona. S'hauran de cartografiar aquestes taques de vegetació gipsícola amb la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, incloent-se com a part del pla de vigilància ambiental i incorporant-se a la documentació del PGOU.  
. Al voltant de les zones humides i llits (Embassament de La Pedrera, Charcas de Villaberta i rambla de La Fayona) s'efectuarà un control de l'ús de fertilitzants i productes fitosanitaris per a evitar risc de contaminació i efectes adversos en fauna i flora.  
. La possible implantació d'algunes de les actuacions esmentades en l'entorn de la rambla de La Fayona haurà de valorar i garantir la no-degradació i contaminació de la rambla i el seu trasllat aigües avall a la Laguna de Torrevieja.  
. Respecte a l'explotació minera en SUS 21 (Indalva) es permetrà el manteniment de l'ús actual cas d'estar autoritzat. Igualment respecte a l'activitat industrial de Mavike, així com la resta d'activitats preexistents.  
. Es permetrà el manteniment de l'àrea urbanitzada consolidada existent en part del SUS 10 proposat.  
7.6. Sòl no urbanitzable d'especial protecció agrícola i paisatgística (SNU-2):   
. Els usos permesos hauran d'ajustar-se a l'objectiu de la protecció.  
. El seu ús serà l'agrícola permetent aquelles construccions imprescindibles per al desenvolupament d'aquesta activitat, amb una adequada integració en el paisatge.  
. S'admetran els usos hotelers i de serveis actualment existents.  
. L'habitatge unifamiliar aïllat només estarà permés si està lligat al cultiu i constitueix el primer habitatge del titular de l'explotació agrícola.  
. Respecte a les instal·lacions d'utilitat pública o social i aquelles lligades a les obres públiques indicades en els apartats a i c de l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental només s'admetran, si es justifica adequadament, la impossibilitat d'ubicació en el sòl no urbanitzable de règim comú o genèric.  
. No estaran permesos els usos recreatius i esportius, ni les pedreres i abocadors, ni les estacions de serveis, ni les activitats industrials ni terciàries.  
7.7. Sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal i natural:   
. Es permetrà el manteniment de les actuals explotacions agrícoles, no permetent-se noves transformacions. L'ús recreatiu i científic estarà condicionat a la compatibilitat amb l'objectiu de protecció. Com a ús recreatiu s'entendrà aquell característic de zones forestals i sempre compatible amb l'objectiu de protecció i amb les autoritzacions pertinents en aquest tipus de terrenys d'acord amb la llei.  
. Es fomentarà el manteniment de l'ús agrícola de secà.  
. Les ampliacions de carreteres existents hauran de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental.  
. Respecte a les instal·lacions d'utilitat pública o social i aquelles lligades a les obres públiques indicades en els apartats a i c de l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental per al SNU2 només s'admetran si es justifica adequadament la impossibilitat d'ubicació en un altre tipus de sòl, i se sotmetran en qualsevol cas a avaluació de l'impacte ambiental per a determinar si són possibles aquestes.  
7.8. Sòl no urbanitzable de protecció hidràulica (SNU-3): en les zones humides, embassament de la Pedrera i Charcas de Villaberta, s'ajustaran les actuacions que en ell es permeten d'acord amb allò que s'ha indicat en la documentació presentada de manera que es permetran sempre que siguen compatibles i no comprometen els valors naturals que posseeixen, elements i funcions ecològiques. En especial en las Charcas de Villaberta les actuacions que puguen plantejar-se hauran de respectar els matolls gipsícoles havent d'obtenir, en cas de possible afecció, informe favorable d'aquesta direcció general. Es procedirà igualment respecte a aquest assumpte dels matolls gipsícoles a allò que s'ha indicat per al SNUCE.  
Respecte a les instal·lacions d'utilitat pública o social i aquelles lligades a les obres públiques indicades en els apartats a i c de l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental per al SNU2 només s'admetran si es justifica adequadament la impossibilitat d'ubicació en un altre tipus de sòl, i se sotmetran en qualsevol cas a avaluació de l'impacte ambiental per a determinar si són possibles aquestes.  
7.9. Respecte al PQL Los Aniortes, les actuacions permeses han de conservar la pinnada existent.  
En els PJL, zones verdes jardins del corredor de Lo Balaguer i del corredor de Lo Quesada, les intervencions han de respectar la seua funció hidràulica i les actuacions permetre conservar les característiques de llits i rambles en el cas que es presenten. Aquesta funció hidràulica ha de tenir continuació a l'altre costat de la CV-95 fins a la zona de SNU-2.  
7.10. Respecte als punts d'interés geològic (PIG), se seguiran les indicacions efectuades en l'estudi d'impacte ambiental respecte als usos i actuacions admissibles i recomanacions havent d'adaptar-se la normativa d'usos en aquesta zona al que estableixen les fitxes de l'estudi, tenint en compte la nova ordenació resultat d'aquesta declaració d'impacte ambiental.  
7.11. Les normes urbanístiques hauran de regular la gestió de les aigües residuals d'acord amb els criteris del model d'ordenança d'abocament a la xarxa de clavegueram elaborat conjuntament per l'entitat de sanejament de la Generalitat Valenciana i la Federació de Municipis i Províncies.  
8. Previ al desenvolupament de qualsevol sòl urbanitzable s'haurà de complir el següent:  
8.1. El desenvolupament dels sòls urbanitzables quedarà supeditat a la disponibilitat de recursos hídrics per a atendre la demanda de cada un d'ells, degudament acreditada per la Confederació Hidrogràfica del Segura, com a òrgan de conca competent.  
8.2. Haurà de garantir-se el desenvolupament de la infraestructura de depuració corresponent que permeta una adequada depuració de les aigües residuals generades en qualitat i quantitat, de manera que es garantisca el correcte i ple funcionament d'aquestes a l'inici de l'ocupació del sector.  
La gestió de les instal·lacions de depuració d'aigües residuals es realitzarà per una entitat gestora que garantisca el funcionament correcte i manteniment de les instal·lacions.  
Per al funcionament correcte del sistema de sanejament es construirà per a donar servei als usos prevists, una xarxa separativa de pluvials i residuals.  
S'haurà de prioritzar la reutilització d'aigües residuals depurades, obtenint en qualsevol cas autorització per a aquest ús, com també per a l'abocament d'aigües residuals i pluvials per part de l'organisme de conca corresponent. En aquest sentit s'haurà de tenir en compte respecte a l'abocament i la seua qualitat la repercussió sobre les Llacunes de la Mata i Torrevieja, de manera que no es produïsquen efectes negatius sobre aquestes i els ecosistemes que alberguen.  
8.3. Haurà de garantir-se l'adequada gestió dels residus que generen, havent d'obtenir informe favorable de l'Àrea de Residus d'aquesta Conselleria.   
9. Es reflectiran en les fitxes de planejament els camins ramaders amb indicació de la seua amplària legal i que es tracten de béns de domini públic de la Generalitat Valenciana i que en els condicionants previs a la programació haurà de respectar-se la seua amplària legal i la seua condició. En aquest sentit haurà de seguir-se el que determinen els serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria respecte al seu traçat exacte i amplària, com també respecte a la ubicació de la pleta. Igualment s'indicarà la seua amplària legal en la resta dels plans d'ordenació.   
10. S'haurà d'obtenir prèviament a l'aprovació del PGOU per la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant informe favorable de la Conselleria de Cultura respecte a l'afecció del planejament proposat (ampliació estudi de 19 de maig de 2005) amb les modificacions establides en aquesta declaració al patrimoni cultural (jaciments, etnologia, etc.), de manera que cas que així s'establisca en el referit informe es modifique el planejament (ordenació, normativa, etc.) en aquells aspectes que determine la Conselleria de Cultura, si és el cas.  
La Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant obtindrà informe de la Conselleria de Cultura en relació amb les al·legacions presentades per l'associació de veïns San Miguel Arcángel, de San Miguel de Salinas amb data entrada en aquesta Conselleria de 4 d'abril de 2006 i reflectides en aquesta declaració de manera que cas de considerar-ho així la Conselleria de Cultura es modificarà el Catàleg de béns i espais protegits i s'incorporaran les modificacions que foren necessàries, si és el cas, en el planejament. Igualment es comprovarà que el que estableix el catàleg referit s'ajusta al planejament d'acord amb el que establisca la Conselleria de Cultura.  
11. El desenvolupament de camps de golf haurà de quedar condicionat a l'avaluació de l'impacte ambiental quan així ho establisca la legislació vigent, com també aquesta declaració, i en tot cas, a l'ús per al reg d'aigües residuals únicament i exclusivament, degudament tractades i adjudicades mitjançant concessió de l'organisme de conca corresponent.  
12. Respecte a les indústries que s'instal·len en aquells sectors en què estiguen permeses i que siguen confrontants o pròximes a sòls urbanitzables i urbans hauran de limitar-se en funció a la distància a aquests basant-se en els criteris de compatibilitat amb l'ús residencial i limitacions establides en la legislació vigent d'activitats qualificades.  
13. Les zones grafiades en el pla d'ordenació presentat com a ampliació de l'estudi d'impacte ambiental amb data entrada en aquesta Conselleria de 19 de maig de 2005 amb coloració blava corresponent a llits i rambles en el corredor de Lo Balaguer, en el corredor de Lo Quesada (rambla La Escribana), en el PQL La Vaguada i aigües avall de Las Charcas de Villaberta (SNU-3) fins a la CV-95 compliran la funció hidràulica, i les actuacions que es plantegen mantindran les seues característiques naturals de llit o rambla en els casos en què actualment les tinguen o tendiran a recuperar-los en cas contrari en la mesura que siga possible, i igualment respecte al tram del barranc del Lobo no grafiat com a SNU3 però en el qual hi ha grafiada la seua existència a l'est de la CV-941. Igualment es permetrà complir la seua funció hidràulica a aquells llits o zones de drenatge que vénen marcades amb línies blaves al llarg de tota la proposta d'ordenació d'usos efectuada per l'Ajuntament, i fins i tot les no marcades però que complisquen aquesta funció permetent conservar les actuacions les seues característiques de llits i rambles en el cas que les posseïsquen.  
Es revisarà per l'organisme de conca prèviament a la seua aprovació per la Comissió Territorial d'Urbanisme l'ordenament conseqüència d'aquesta declaració per a determinar si és necessari establir alguna modificació o precisió respecte al domini públic hidràulic, establint-se si fóra el cas les modificacions que foren necessàries en funció d'allò que s'ha indicat en tal informe. En particular es revisaran en aquest informe els llits i rambles existents per a determinar amb precisió si són domini públic hidràulic i en aquest cas adaptar l'ordenament (rambla La Escribana, etc.).  
14. Respecte a les zones amb Thymelaea tartonraira es considera que les superfícies que puguen albergar-les es revisen pels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria de manera que s'adopten mesures de conservació cas d'estimar-se necessari en el desenvolupament d'actuacions, que podrien ser semblants a les adoptades per als PIG.  
Les xicotetes superfícies amb Euphorbia boetica, Biscutella lucentina i altres espècies vegetals d'interés botànic situades en el marge dret de la rambla de La Fayona prop de la CV-95, hauran de ser supervisades pels serveis tècnics d'aquesta Conselleria a Alacant per a determinar si és necessari adoptar mesures de conservació respecte a aquestes, i, en cas d'existir en altres zones, hauran d'adoptar-se cas d'estimar-ho necessari aquests serveis mesures adequades per a la seua conservació.  
Per a aquelles superfícies amb vegetació gipsícola, per exemple en PIG 9, en sòls urbanitzables s'intentarà en la mesura que es puga la seua conservació mitjançant la integració d'aquestes en zones verdes.  
15. Respecte a la via ràpida grafiada es considera que aquesta ha de sotmetre's a avaluació de l'impacte ambiental, sent al llarg d'aquest procés quan es determine si és acceptable o no i el traçat concret d'aquesta. El grafiat es tindrà només a títol informatiu, quedant aquest subjecte a posterior avaluació ambiental. En concret haurà de tenir-se en compte la possible afecció del traçat grafiat proposat a les poblacions d'Euphorbia boetica, Biscutella Valentina i la resta de, i la supervisió i mesures que s'establisquen d'acord amb el punt anterior.  
En sòl no urbanitzable, les conduccions i instal·lacions d'aigua residual i potable noves quedaran a títol informatiu exclusivament, pendents d'avaluació ambiental posterior en cas de ser aquesta necessària d'acord amb la legislació.  
Els vials i rotondes proposats en SUS que d'acord amb aquesta declaració quedarien com a SNUCE o SNU1 perden el seu sentit i han d'eliminar-se, cas de necessitar plantejar vials en aquestes zones s'hauran de sotmetre a avaluació de l'impacte ambiental en què es determinarà si és acceptable o no ambientalment i sota quines condicions. Igualment els vials i rotondes proposats en SNUC o SNUG queden a títol informatiu havent de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental no considerant-se avaluats segons aquesta declaració.  
No es considera acceptable, ambientalment, el vial plantejat que travessaria les tolles de Villaberta.  
La rotonda prevista que afectaria el barranc del Lobo a l'est de la CV-941 i situada al sud del terme municipal al costat de SNU-1 Las Colinas haurà de respectar aquest.  
16. Es considera necessari que s'efectue com a part del pla de vigilància ambiental un estudi detallat, per professionals en la matèria, de la influència del desenvolupament de les grans zones urbanitzables del territori en la fauna del municipi, en especial les aus rapaces, que ha de ser progressiu al desenvolupament urbanístic conseqüència d'aquesta declaració d'impacte ambiental i iniciar-se amb suficient antelació a l'inici d'aquest per a poder adoptar mesures preventives o correctores cas de ser necessàries l'abast de les quals determinaria el propi estudi i el seu examen per part d'aquesta Direcció General. S'han de preveure terminis d'entrega d'informes amb una periodicitat i antelació que permeten adoptar mesures cas de ser necessàries.  
Igualment i com a part del pla de vigilància ambiental s'efectuarà tan ràpidament com siga possible amb la supervisió i aprovació dels serveis tècnics d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge cartografia de les taques de vegetació gipsícola en el SNU-3 Charcas de Villaberta i en el SNUCE dels voltants de Las Charcas de Villaberta, corredor Escalona-Charcas de Villaberta i franja nord d'Escalona. Aquesta cartografia es remetrà a aquesta Direcció General tan ràpidament com siga possible. Es remetran igualment informes de seguiment de la conservació de les taques de vegetació gipsícola a aquesta Direcció General.  
El pla de vigilància respecte a aquests dos punts es remetrà tan ràpidament com siga possible a aquesta Direcció General per a l'aprovació d'aquest i en ell es determinarà la periodicitat dels estudis i informes.  
17. Les incompatibilitats que puguen sorgir entre la qualificació de sòl urbanitzable i activitats preexistents legalment establides se solucionaran prèviament al desenvolupament d'aquests sòls d'acord amb la legislació urbanística.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 18 d'abril de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 348/2004-AIA  
Títol: Pla parcial Els Plans  
Promotor: Ajuntament del Puig  
Autoritat substantiva: Ajuntament i CTU  
Localització: Terme municipal del Puig (València)  
Descripció del projecte  
Objecte de projecte  
El projecte proposa la reclassificació de sòl no urbanitzable comú en sòl urbanitzable residencial, terciari i dotacional, la qual cosa es concep com una actuació turisticoimmobiliària, capaç d'atraure col·lectius d'estatus mitjà-alt, el motiu central de la qual és la qualitat, entenent com a tal la baixa densitat, i la disposició d'una oferta complementària d'usos i activitats terciàries i esportives que contribuïsquen a trencar l'estacionalitat, i a dinamitzar la base socioeconòmica municipal.  
Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Els terrenys objecte de l'actuació El Puig. Golf-Mar es disposen després de la primera línia de costa ja edificada o en procés d'execució urbanitzadora, que limita al nord pel barranc-canal del Puig, a l'oest per l'autovia d'accés a València i pel sud amb el sòl urbà denominat industrial-nord i amb la via d'accés al litoral denominada Camí del Mar.  
La morfologia en aquests adopta una geometria sensiblement rectangular amb dues elongacions pel sud, que permeten abraçar l'àrea Industrial i contactar amb el vial del Camí del Mar.   
La proposta afecta 246,93 has de sòl, en el qual se situaran els diversos productes immobiliaris que l'integren: un total de 6.255 habitatges de tipologies de baixa densitat (unifamiliars en les diverses classes d'aquests, així com apartaments en quatre alçàries màxim), espais comercials mixtos o exclusius, amb possibilitats de situar complexos de xicoteta i mitjana superfície, una instal·lació hotelera situada en una parcel·la estratègicament localitzada, dotades d'ofertes complementàries de salons de congressos i convencions i la, disposició d'un camp de golf de 27 forats de recorregut dotat d'una superfície de 86,51 ha.  
Alternatives  
El projecte inicial presentava únicament una alternativa, posteriorment, i com a conseqüència de l'informe emés pel director general al concert previ que va imposar una sèrie de condicionants per a aquest sector, es va presentar document que adaptava el projecte als esmentats condicionants.  
L'adaptació de pla parcial de millora al document de concert realitza un ajust de l'ordenació consistent en la creació d'una zona per a la recuperació d'aiguamoll de 613.161,43 m², que situa a l'est, de forma allargada de quasi dos quilòmetres de llarg, amb una amplària d'uns tres-cents metres en la seua part nord, a més de sis-cents en la part sud d'aquest.  
L'ordenació es manté en la seua concepció originària, és a dir, amb la creació d'un únic espai, en el qual se situa el camp de golf, que resulta d'una dimensió de 612.327 m², enfront dels 865.181,69 m², amb un anell de circulació.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 7 de desembre de 2004, la secció de Planejament de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge de València va remetre l'estudi d'impacte ambiental i el document síntesi relatiu al pla parcial Els Plans del municipi del Puig, a l'efecte d'emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental.  
En data 13 de juny de 2005, José Antonio Peris Lozano, en nom propi i de la Societat Valenciana d'Ornitologia va presentar escrit sol·licitant:  
. La no-aprovació del projecte atés l'impacte d'aquest sobre el paisatge i els espais naturals i la paralització d'aquesta proposta urbanística.  
. L'accés a l'expedient i a tota la informació pública relacionada amb aquesta zona humida.  
En data 14 de febrer de 2006, el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial va remetre una còpia de l'ordenació modificada aportada pel promotor, com a conseqüència de l'informe emés pel director general al concert previ que va imposar una sèrie de condicions per a aquest sector.  
En data 17 de febrer de 2006, aquest servei va remetre, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, requeriment de documentació constatant que la documentació que obra en l'expedient està formada per l'estudi d'Impacte ambiental, el document de síntesi i l'adaptació del pla parcial de millora al document de concert previ del PGOU del Puig, la qual cosa implica que no s'han presentat els documents mínims exigibles per a poder continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, i se sol·liciten aquests en el mateix escrit.  
En data 22 de febrer de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial remet una còpia de l'expedient tramitació municipal del pla parcial Els Plans, on consten les al·legacions presentades, els informes municipals emesos i l'acord d'aprovació provisional de l'Ajuntament.  
En data 23 de febrer de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial envia fax amb documentació complementària composta per informe d'Aguas de València, SA i certificat de l'Ajuntament sobre la gestió de residus.  
En data 23 de febrer de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial remet a aquest servei còpia del projecte en suport disc compacte.  
En data 1 de març de 2006, aquest servei remet, a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge, requeriment de documentació a fi de comunicar que amb la documentació aportada en data 22 i 23 de febrer de 2006, no es disposa, encara, dels documents mínims exigibles per a poder continuar amb el procediment d'avaluació d'impacte ambiental, per la qual cosa sol·liciten novament els documents juntament amb altres necessaris per a disposar d'elements de judici suficients.  
En data 1 de març de 2006, la Direcció Territorial de Territori i Habitatge remet a aquest servei l'informe de la Comissió Informativa de 27 de febrer de 2006 .  
En data 10 de març de 2006 el Sr. José Rayos Ruíz, actuant en nom i representació de la mercantil Residencial Golf-Mar, remet a aquest servei la documentació següent: certificat sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'Horta Nord Pobla de Farnals, sol·licitud d'informe de la unitat de camins ramaders, sol·licitud d'informe l'Àrea d'Arquitectura i Medi Ambient de la Conselleria de Cultura, sol·licitud d'autorització per a la realització de prospeccions arqueològiques presentada davant de la Inspecció Territorial de Patrimoni de la Conselleria de Cultura i la sol·licitud de concessió d'aigües públiques amb destinació a reg del camp de golf i zones verdes presentada davant de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
En data 16 de març de 2006 el Sr. José Rayos Ruíz, actuant en nom i representació de la mercantil Residencial Golf-Mar, remet a aquest servei la documentació següent: documents tècnics del projecte formats pel projecte d'urbanització i el pla parcial de millora firmats ambdós per l'autor i les sol·licituds d'autorització d'abocament d'aigües presentada davant de la Comissària d'Aigües de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, davant de la Demarcació de Costes de València del Ministeri de Medi Ambient, davant de la Comunitat de Regants Reial Séquia de Moncada i davant de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
En data 5 d'abril del 2006 el Sr. José Rayos Ruíz, actuant en nom i representació de la mercantil Residencial Golf-Mar, remet a aquest servei informe emés per l'Entitat Metropolitana de Serveis Hidràulics (EMSHI).  
En data 5 d'abril de 2006 el Servei Territorial de Medi Ambient de València remet informe emés a causa de la consulta realitzada a aquest servei sobre el projecte de concert previ el Pla general d'ordenació urbana del Puig.  
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de documentació tècnica, segons anuncis publicats en el DOGV núm. 4543, de 14 de juliol de 2003, i en el BOPV núm. 164, de 12 de juliol de 2003 i en el periòdic El Mundo del dia 12 de juliol de 2003.  
Durant el període d'informació pública es van presentar un total de dèsset al·legacions segons consta en els certificats emesos per Pablo Ferrer Sanz, secretari de l'Ajuntament del Puig.  
Resum d'al·legacions  
De les dèsset al·legacions, l'única que té caràcter ambiental és la presentada pel grup Acció Ecologista Agró, que ve a dir el següent:  
1. És una zona humida que malgrat no estar inclosa en el Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana, hauria de rebre la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció especial, de conformitat amb la Llei d'espais naturals de la Comunitat Valenciana.   
2. Es demana l'obertura d'un altre període d'informació pública ja que demanat l'estudi d'impacte ambiental en els locals de l'Ajuntament, a fi de comprovar la variació de l'espai físic de la marjal respecte a la declaració de l'any 2000, no es va poder aconseguir.  
3. Respecte a les necessitats d'aigua, assenyalen que, únicament, s'exposa la petició a l'entitat de Sanejament i a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de les quanties mínimes necessàries per a les zones verdes i per al camp de golf, sense que apareguen les contestacions, igualment succeeix amb l'entitat Aguas de Valencia respecte al subministrament d'aigua potable.  
El Ple de l'Ajuntament desestima aquesta al·legació basant-se que el mateix al·legant reconeix que el sector no es troba dins del Catàleg de zones humides de la Comunitat Valenciana i en els estudis presentats. Així mateix, proposa que no s'obriga un nou termini d'al·legacions ja que és el mateix al·legant qui s'havia d'haver preocupat de l'anàlisi de l'estudi d'impacte ambiental, el qual obrava en l'expedient.  
Informació o documentació complementària  
. Certificat de l'Ajuntament sobre la gestió de residus per al sector Els Plans, 23 de febrer de 2006.  
F. Salvador Tur Torregrosa, secretari accidental de l'Ajuntament del Puig (València), certifica que entre els serveis prestats a l'Ajuntament per la Mancomunitat de Municipis de l'Horta Nord es troba el de recollida domiciliària de fems o residus sòlids urbans inerts, i existeix en vigor un document on es preveu el procediment per a qualsevol ampliació urbana, sent assumit per la mancomunitat a petició del municipi integrant.  
Sol·licitud d'informes sectorials  
1. Informe sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració de l'Horta Nord Pobla de Farnals, per a admetre els cabals d'aigües residuals generats pel sector Golf-Mar del Puig, 5 de setembre de 2003.  
Amb la informació disponible remesa pel sol·licitant i de l'estudi del disseny i funcionament de l'actual depuradora, l'entitat comunica:  
2. Que l'EDAR de l'Horta Nord Pobla de Farnals dóna servei a aquest municipi i està dissenyada per a tractar 18.000 m³/dia. Actualment accedeixen cabals superiors habitualment.  
3. Hi ha un projecte de construcció d'una nova planta depuradora, pel qual s'incrementa la capacitat de tractament de la planta existent fins a 30.000 m³/dia.  
Amb totes les dades revisades i per al cas en què l'urbanitzador vaja a sol·licitar en un futur la connexió a un sistema públic, s'informa de la viabilitat del tractament de l'EDAR de l'Horta Nord Pobla de Farnals de les aigües residuals generades pel desenvolupament del sector, com també la suficient capacitat del bombament 6.2 per a la impulsió de les esmentades aigües, sempre que es complisquen els següents condicionants:  
. L'urbanitzador responsable realitze la sol·licitud de connexió efectiva i que les obres necessàries per a l'esmentada connexió s'hauran d'efectuar pel peticionari al seu compte i risc.  
. L'abocament generat pel desenvolupament urbanístic assenyalat haurà de complir amb els límits d'abocament establits. Amb aquest fi l'urbanitzador haurà de preveure que abans del punt de connexió ha de disposar una arqueta de registre.  
. Per a poder realitzar la connexió efectiva, hauran d'estar executades les actuacions d'ampliació de la planta prevista.  
1. Informe de l'empresa Aguas de Valencia SA, 22 de febrer de 2005.  
Rebuda la sol·licitud de certificació, relativa a la disponibilitat de cabals per al subministrament d'aigua potable, corresponent al desenvolupament urbanístic del sector Els Plans, quantificada en 67l/s, s'informa:  
. La canonada arterial de l'Horta Nord DN 600 mm, la més pròxima al desenvolupament urbanístic, transporta en l'actualitat un cabal mitjana de 180 l/s, i té una capacitat de 300l/s.   
. En conseqüència, i en l'actualitat, les disponibilitats de l'esmentada instal·lació permetrien abastir els consums sol·licitats.  
2. Informe de l'entitat metropolitana de serveis hidràulics (emshi), 5 d'abril de 2005.  
Per mitjà d'aquest, se li trasllada a l'interessat l'informe de l'enginyer cap del servei de l'entitat el qual haurà de ser complit en tots els mitjans.  
L'informe es redacta, segons les indicacions contingudes en document subscrit pel Sr. Manuel Usó Moles, enginyer de camins, canals i ports, per encàrrec i en representació de la mercantil Residencial Golf Mar SL, com també diversa presentada pel peticionari, a aquesta administració, des del 17 de març de 2006. Del contingut d'aquests documents es desprén:  
Les dotacions previstes per a donar servei a habitatges i comercials (240 l/hab/dia) són notòriament excessives per a la política d'austeritat en el consum, que aquesta administració exerceix. Aquesta dotació, fins i tot es veu superada en considerar una dotació per metre quadrat.  
No es desprén del projecte que es vagen a regar les zones verdes privades que es projecten amb aigua procedent de la depuradora. Del que es desprén, juntament amb l'alta dotació d'aigua potable de regar les zones verdes amb aigua potable.  
Els orígens i gestió de les aigües, es consideren adequats i correctes.  
La dotació d'aigua potable, que en aquest moment té concedit el Puig, es considera prou per a atendre el nou consum de tota la població, en l'any horitzó, incloent aquesta ampliació. Per a la qual cosa, hauria de procedir-se a una redistribució de consums, passant dotacions d'aigua potable, que actualment es destinen a altres usos en el municipi, a l'aigua de consum humà.  
Finalment s'emet un informe favorable, amb els següents condicionants:  
Canviar en projecte, la dotació del projecte d'aigua potable, a 150 l/hab/dia, advertint que aquest és el consum d'aigua potable que es va a subministrar. Es recomana canviar menor el diàmetre de les canonades d'abastiment d'aigua potable.  
Proveir els mitjans necessaris per a assegurar que tota l'aigua que no siga estrictament de consum humà, es realitzarà amb aigua diferent de la potable.  
Es recorda, l'obligació que tenen els sol·licitants de presentar nou projecte, abans de començar qualsevol obra, reglamentàriament visat i aprovat.  
3. Informe sobre el projecte relatiu al pla parcial Els Plans del Puig, del Servei de Conservació de la Biodiversitat, 8 de març de 2006.  
L'informe descriu els valors naturals presents en el sector, destacant l'existència de tres zones. El cordó dunar, a continuació pastius humits de la mallada, on es localitzen comunitats característiques, i finalment, més arrere, es localitzen les zones més humides, amb comunitats en desenvolupament creixent.  
Respecte a la zona humida, destaca que aquesta zona presenta un creixent abandó de cultius que fa que l'aiguamoll original mostre els seus elements característics, làmina d'aigua, pastius humits i canyissos, i destanca que aquests elements estan condicionats a les aportacions d'aigua, siga de les séquies de la plana litoral, siga per la proximitat del nivell freàtic.  
D'altra banda assenyala que en la zona humida es diferencien dues zones:  
. La zona de la séquia del Brosquil i la Peralta, que és una depressió amb un conjunt de canals que aporten gran quantitat d'aigua dolça a l'ecosistema, situada en el centre del sector.  
. La zona de la mallada (és una banda paral·lela a la línia de costa), on la capa de freàtic es fa més palesa.  
D'aquestes dues zones destaca, que no són àrees estanques, sinó que es comuniquen pel sud de la séquia del Brosquil. Per tant, aquestes zones es complementen entre si, donant-li a la zona humida, en el conjunt d'aquesta, un major valor per a la biodiversitat, valor que es posarà en relleu quan l'aiguamoll abaste major desenvolupament.  
Finalment, estableix unes pautes per a l'adequació del projecte a la conservació i restauració de la zona humida. La pauta principal és la de mantenir la comunicació entre canals i masses d'aigua en l'àmbit que s'ha d'urbanitzar amb la zona més pròxima a la costa, la qual cosa es pot aconseguir a través dels espais verds de la urbanització projectada, incloent en ells el camp de golf.  
1. Informe relatiu al pla parcial Els Plans (Golf-Mar) al terme municipal del Puig, del servei de parcs naturals, 6 d'abril de 2006.  
L'informe fa una valoració ambiental de la zona, tant des del punt de vista jurídic, com des de l'efecte beneficiós de les marjals litorals en territoris molt antropitzats.  
En la part de valoració de la zona, destaquen que s'han detectat, ambients palustres propis de les zones embassades:  
. Hàbitats amb dominància del canyís  
. Hàbitats amb prat jonquera  
En funció de les valoracions realitzades presenten la següent proposta per a la restauració de la zona:  
Vista la presència d'aquests diversos ambients, i tenint en compte que cap al sud del terme municipal del Puig, es localitzen zones d'idèntiques condicions ambientals que han sigut protegides pel planejament municipal vigent com a zona d'interés natural i turístic (NUPE), per coherència es delimita la zona en un polígon que presenta la unió dels dos ambients descrits.  
Per tant, al nord-est del terme municipal es localitza la delimitació proposada per a aquesta zona, que es comunica amb la zona establida al sud del terme municipal (zona d'interés natural i turístic (NUPE) protegida ja pel planejament municipal.  
La zona proposada comprén la part que es considera més interessant i amb més característiques de marjal, de manera que constitueix una bona representació dels hàbitats detectats.  
Per coherència tècnica i de connectivitat dels hàbitats, s'ha establit una connexió amb la zona cap al nord, protegida per l'Ajuntament com (NUPE1), de manera que s'estableix una franja prelitoral que comprén tota l'extensió de la zona humida a mantenir en l'estructura territorial, a aquest efecte d'impedir la fragmentació dels ambients palustres, una de les causes de pèrdua de biodiversitat més habituals en l'actualitat.  
Finalment, la proposta ací establida permet mantenir una zona humida d'interés en aquest municipi, desenvolupar labors de conservació d'aquesta, establir vies de participació ciutadana i tasques educatives en la visita i gaudi d'aquests ambients palustres tan escassos amb aquests últims temps.  
1. Informe sobre projecte de pla parcial Els Plans del municipi del Puig, del Servei Territorial de Medi Ambient, 7 d'abril de 2006.  
L'informe es redacta per al concert previ del Pla general d'ordenació urbana, no obstant això, les següents indicacions afecten directament el sector dels Plans, objecte d'aquesta avaluació:  
2. La franja litoral, situada entre la carretera N-221 i el mar, alberga un sistema de marjal actualment sotmesa a determinada degradació, però aquest procés no implica la pèrdua de l'esmentat caràcter de zona humida d'aquesta àrea ni l'absència de valors d'elevat interés per a la conservació de la diversitat biològica.  
3. El caràcter d'aiguamoll de l'enclavament ho revela, no sols la presència temporal d'una làmina d'aigua, sinó la mateixa vegetació natural helofítica i halòfita que es desenvolupa quan no hi ha ocupació o transformació del medi natural.  
4. A més, l'esmentada franja de terreny alberga una xarxa de séquies i canals d'interés per a la conservació de la biodiversitat en general.  
5. La conservació de la diversitat biològica requereix mantenir o recuperar la connectivitat entre espais naturals de manera que es garantisca el flux genètic. En aquest sentit té particular importància tant els barrancs com la xarxa de séquies mencionada que actua com a reservori i connexió entre aiguamolls.  
Finalment l'informe conclou:  
Per tot allò que s'ha exposat, sembla el més adequat dotar la mencionada franja de terreny d'un nivell de protecció (SNUP ecològica) i garantir, en la mesura que es puga, la preservació i naturalitat de llits i de les comunitats de vegetació natural pròpies de marjal i saladar.  
En aquest sentit, serà necessari establir una delimitació dels hàbitats d'aiguamoll que revesteixen interés per a la conservació i proposar la seua protecció. A més, indiquen que el disseny i desenvolupament del pla parcial previst haurà d'ajustar-se a la salvaguarda dels esmentats hàbitats, de manera que queden integrats en els espais verds que albergue l'actuació (aquest últim aspecte ha de ser fer-se extensiu als precitats canals, drenatges o séquies existents, especialment en el cas de llits els marges i solera dels quals mantinguen la seua naturalitat i no estiguen revestits de formigó.  
De la mateixa manera que el desenvolupament del pla parcial projectat ha d'anar aparellat a la protecció dels ambients de marjal existent en l'àrea, ha de també condicionar-se l'execució d'un projecte específic l'objecte de la qual siga la restauració d'aquests i la recuperació del seu valor ecològic i funcional.  
Així mateix, l'informe estableix la seua conformitat amb l'informe evacuat pel Servei de Parcs Naturals de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
 Els següents informes i autoritzacions s'han sol·licitat sense que, en data de hui, s'haja rebut resposta al respecte en aquesta Direcció General:  
1. Informe favorable evacuat per l'organisme de conca competent o entitat col·laboradora autoritzada, de l'existència d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per als usos previstos en el Pla general d'ordenació urbana, segons les previsions dels plans hidrològics, com també de la no-afecció o menyscabament a altres usos existents legalment implantats.  
2. Informe emés per la Direcció General de patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural, d'acord amb el qual disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
3. Informe previ de la Unitat de Camins Ramaders, ja que l'assagador dels Plans es veu afectat pel nou sector. Aquest informe se sol·licitarà a la corresponent direcció territorial de Territori i Habitatge.  
4. Certificat d'autorització de l'òrgan competent, per a la reutilització de les aigües depurades de l'EDAR de l'Horta Nord per a donar servei al reg d'enjardinaments i camp de golf.  
5. Autorització per a l'abocament d'aigües pluvials a llit públic.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PGOF i xarxa Natura no s'han detectat, en l'àrea d'estudi, afeccions a cap figura ambiental.  
2. PATRICOVA. Al nord de l'actuació discorre el llit del barranc de Puçol, els marges del qual presenten risc d'inundació 1.  
No obstant això, aquesta dada no es reflecteix en la documentació presentada i, fins i tot, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que observada la cartografia, l'àrea d'estudi no presenta risc d'inundació, per la qual cosa tampoc es presenta l'estudi d'inundabilitat corresponent.  
3. Camins ramaders. L'assagador dels Plans travessa el sector d'oest a est just per la banda central d'aquest, coincident amb l'anomenat camí dels Plans.   
L'estudi d'impacte ambiental estableix que, atés que el manteniment de l'actual traçat del camí dels Plans no resultaria funcional, es procedeix a la desviació d'aquest per la vora de la zona verda i el canal del Puig amb la qual cosa, es compatibilitzen perfectament els dos usos (assagador i actuació). No obstant això, aquesta solució no està informada, en data de hui, no té l'informe de la unitat de camins ramaders.  
4. Jaciments arqueològics. L'estudi d'impacte ambiental indica que consultat l'inventari de patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència no s'ha constatat l'existència de jaciments arqueològics.  
D'altra banda, la realització del projecte comporta un important moviment de terres, malgrat això, no s'han pres mesures respecte d'això a fi de garantir la correcta salvaguarda dels possibles jaciments no coneguts, ni s'ha obtingut, de moment l'informe vinculant emés per la Direcció General de patrimoni Cultural sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural.  
5. Patrimoni etnològic. En l'estudi d'impacte ambiental no es fa cap referència al patrimoni etnològic, no obstant això, consultat l'inventari de patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència recull l'existència del Castellet.  
El Castellet, de les últimes dècades del segle XIX, és una construcció lligada a l'antiga pedrera, la tipologia arquitectònica de la qual respon a característiques industrials, concretament a tipologies de mineria i activitats extractives.  
6. Rambles i llits. Al nord de l'actuació discorre el llit del barranc de Puçol, que en l'actualitat es troba canalitzat i limitat per dos murs de formigó.  
En els plànols revisats s'observa que part de les edificacions situades a la vora del barranc de Puçol se situa dins de la zona de policia de llits.  
El sector és travessat per una xarxa de séquies que, segons afirma l'estudi d'impacte ambiental, són desguassos de séquies existents en les proximitats de l'àmbit d'actuació. Aquestes es veuran afectades per l'actuació, per la qual cosa l'estudi d'impacte ambiental estableix com a mesura correctora que es reposaran mitjançant marcs de formigó que discorreran paral·lels als marcs del drenatge de la urbanització i amb dimensions de 2.00 x 1.00 m² interiors.  
Després de la vista de camp realitzada i segons informes de diversos serveis, s'observa, no obstant això, que la xarxa de séquies que discorren pel sector, sobretot les séquies de Brosquil i la Peralta, presenten uns cabals significatius que contribueixen, en gran manera, amb el sistema que aporta gran quantitat d'aigua dolça a l'ecosistema de la marjal, d'on se'n dedueix la importància per a la conservació del sistema humit existent.  
Consideracions ambientals  
1. A la vora de l'autopista, a l'oest del sector, apareix un xicotet aflorament de gres roig vinós pertanyent al buntsandstein mitjà.   
Els materials quaternaris ocupen la resta de la zona estudiada i es caracteritzen per sediments aflorants relacionats amb el sistema d'albufera, que fins a temps geològics recents existia en la zona. A l'oest afloren llims terrosos, més cap a la costa, llims arenosos foscos amb abundant matèria orgànica que es relacionen amb l'antiga albufera existent en la zona. Paral·lelament a la costa es desenvolupa un cordó litoral que servia de restinga a l'antiga albufera i que està constituït per arenes i graves.  
Els terrenys destinats a la ubicació del projecte presenten un grau mitjà de vulnerabilitat de les aigües subterrànies a la contaminació, ja que els materials geològics presenten permeabilitat baixa o molt baixa, com les argiles, margues triàsiques i alguns materials del miocé.  
2. La capacitat d'ús agrari del sòl en la zona de l'antiga pedrera és molt baixa com a conseqüència de la inexistència de sòl. En la barra litoral la capacitat es qualifica de baixa i en la resta del sector la capacitat d'ús agrari és molt elevada.  
3. L'estudi d'impacte ambiental assenyala que les condicions edàfiques de la zona condicionen la vegetació, la qual està constituïda per jonqueres i per vegetació de dunes en la zona costanera, i es troben ambdues molt alterades per l'acció de l'home. Així en les zones més allunyades del mar i més pròximes a l'autopista la vegetació ha sigut substituïda per cultius de cítrics. D'altra banda, el paisatge dunar s'ha convertit en un paisatge urbà.  
La vegetació edafòfila en la zona es conserva encara en els canals de drenatge on, s'observen restes de la vegetació característiques de zones humides i en els erms pròxims a la mar, es conserven restes de vegetació de la classe Juncetea maritimi.  
En la contornada de l'antiga pedrera s'observa un grup interessant d'eucaliptus, que presenten un gran port i un bon estat de conservació, creant un enclavament singular i de determinats valors ambientals i paisatgístics destacables. Es pot dir que constitueixen, juntament amb les restes de l'antiga pedrera, una de les fites paisatgístiques destacables i recognoscibles del sector.  
Durant la vista de camp al lloc, s'ha observat que estem davant d'una zona d'antics cultius, hui en dia abandonats, excepte en la part més al nord del sector que encara manté cultiu de cítrics i hortalisses. Aquest abandó de cultius ha propiciat que l'aiguamoll original comence a mostrar els seus elements característics, làmina d'aigua, pastius humits i canyissars, la qual cosa assenyala un procés de regeneració evident.  
4. La fauna present en la zona, segons l'estudi d'impacte ambiental, està constituïda fonamentalment per la típica de cultiu de cítrics en la zona oriental de l'àrea d'estudi, la fauna de marjal però simplificada en la zona oriental i la típica de mitjans urbans en la zona costanera urbanitzada.  
De la fauna relaciona amb els ambients relacionats amb l'aigua cal destacar que, malgrat no aconseguir la diversitat i riquesa d'altres àrees de marjal, es detecta la presència de martinets blancs i esplugabous.  
5. Per al proveïment d'aigua potable s'utilitzaran, segons indica l'estudi d'impacte ambiental, els recursos disponibles per l'Ajuntament del Puig procedents del sistema de proveïment de l'Horta Nord per al proveïment públic.  
L'informe emés per Aguas de Valencia SA només certifica la capacitat del sistema de captació i les seues canalitzacions, però no la disponibilitat de recursos hídrics suficients per a satisfer la demanda exigida per als diferents usos del sector.   
D'altra banda, de l'informe emés entitat metropolitana de serveis hidràulics (emshi) es desprén que la demanda sol·licitada és excessiva, que s'ha de procedir a la redistribució de consums i que per al reg de zones verdes privades no queda clar la procedència de l'aigua que s'ha d'utilitzar.  
D'altra banda, per al reg d'enjardinaments i camps de golf s'utilitzaran les aigües depurades de l'EDAR de l'Horta Nord, realitzant un tractament terciari previ.   
Per tant, actualment, no es disposa dels informes necessaris que aporten dades suficients respecte a la procedència de l'aigua, com també dels volums d'aigua disponibles en l'actualitat per al terme municipal, ni dels cabals concrets que requeriran els diversos usos establits en el sector. Únicament, es disposa de la següent estimació aportada per la memòria del pla parcial:  
. Parcel·les residencials 0,008 l/ (habitatge x seg)  
. Parcel·les industrials, dotacional i terciari: 1,50 l/seg/ha  
. Parcel·les verdes: 1300 m³/dia per a les zones verdes i 2900 m³/dia per al camp de golf.  
La xarxa de sanejament serà de tipus separativa. Les aigües negres es depuraran en l'EDAR Horta Nord i les aigües grises s'abocaran al mar en els punts en què actualment aboquen les séquies que drenen la zona.  
Segons es descriu en la memòria tècnica del projecte, les aigües negres es recolliran en el vial paral·lel al barranc de la Calderona i des d'aquest s'impulsarà fins a la cambra de ruptura, des d'on es tornarà a impulsar fins a l'EDAR de la l'Horta Nord, col·locada a l'altre costat de l'autopista.   
La informació respecte al tractament de les aigües residuals és confusa ja que la documentació tècnica situa l'EDAR de la l'Horta Nord a l'altre costat de l'autopista, quan, en realitat, se situa físicament al terme municipal de la Pobla Farnals. Respecte d'això no hi ha documentació que justifique si es tracta de la nova EDAR a la qual fa menció l'informe de l'entitat de Sanejament, d'una EDAR privada o d'una nova estació de bombament que impulse les aigües fins a l'EDAR situada a la Pobla Farnals.  
Actualment, l'EDAR de la l'Horta Nord rep més efluent del que pot tractar. El II Pla director de sanejament i depuració de la Comunitat Valenciana té previst l'ampliació i la introducció de millores relacionades amb els col·lectors, sistema de tractament, reducció de nutrients i reutilització d'aigua depurada.  
La gestió dels residus del sector serà duta a terme per la Mancomunitat de municipis de l'Horta Nord, ja que actualment existeix en vigor un plec de condicions economicoadministratives per a la prestació del servei de recollida i transport de residus urbans, en el qual es preveu el procediment per a qualsevol ampliació urbana.  
L'estudi acústic no està entre la documentació presentada, ni hi ha dades relatives als nivells sonors que caracteritzen en l'actualitat la zona, ni cap estimació sobre nivells futurs. No obstant això, per la localització de la zona residencial a la vora de la A-7 i la proximitat del sector respecte a la futura marjal s'hauria d'haver fet un mínim estudi a fi de prendre les mesures preventives o correctores adequades, per a evitar la possible afecció de l'autopista sobre el sector i del sector sobre la futura avifauna que ocuparan els terrenys de marjal.  
6. Segons la informació de què es disposa, els vents predominants són els de direcció W i E a causa de la influència de la brisa marina. Això produirà que la zona industrial situada al sud del sector afectarà la zona d'equipaments situada al sud-oest del sector, la qual cosa no està reflectit en l'estudi d'impacte ambiental.  
El clima de l'àrea estudiada es caracteritza per l'escassetat de pluja, temperatures elevades a l'estiu i un índex d'evapotranspiració important, tot això comportarà, per al manteniment adequat tant del camp de golf com de les zones verdes existents en gran nombre del sector, una major necessitat de reg. Factor aquest que s'hauria d'estudiar en profunditat per a evitar la degradació excessiva de les zones verdes del sector, com també el fet d'utilitzar les espècies adequades que s'adapten bé a aquest clima, mediterrani-litoral.   
7. L'estudi d'impacte ambiental recull que des del punt de vista paisatgístic dins de la zona d'estudi es reconeixen tres zones:  
. Antiga pedrera: àrea degradada ocupada per una antiga pedrera. S'hi observen restes de l'antiga infraestructura, i també un grup bastant dens d'eucaliptus.  
. Cultius de cítrics: el sector oriental es caracteritza pel cultiu de cítrics i alguns camps d'hortalisses. S'observen les típiques infraestructures de regadiu, i també casetes de ferramentes i alguna instal·lació ramadera.  
. Àrea de jonquera: la zona situada entre l'àrea citrícola i la costa. La seua topografia és molt plana.  
En síntesi pot dir-se que el paisatge de la zona és una plana costanera en què s'entremesclen usos citrícoles, els cultius abandonats i els usos urbanístics, sent nombroses les infraestructures de comunicacions, reg...  
En el sud del sector es troba una àrea industrial, la qual presenta un paisatge típicament industrial i a l'est, paral·lelament a la costa hi ha un sector urbanitzat residencial. Aquests dos elements apareixen com a elements distorsionadors del paisatge existent, el qual presenta una topografia plana típica d'un sistema antic de restinga-albufera hui colmatat, però en el qual es pot observar encara les seues formes principals.  
7. Segons el cens de 2001 el municipi té una població de 7.352 habitants, l'evolució d'aquesta ha mantingut una dinàmica creixent, malgrat això, la piràmide poblacional del municipi presenta una distribució típica que fa preveure un progressiu envelliment de la població.  
La favorable climatologia complementada per l'oferta de platja i el seu enclavament en l'àrea metropolitana de València, fa que el Puig siga un lloc idoni per al desenvolupament turístic de qualitat que tindrà efecte directe i indirecte sobre l'economia local, tant sobre la producció com l'ús, com destaca l'estudi d'impacte ambiental.  
8. En la visita de camp realitzada al sector d'estudi s'observa, principalment, l'abandó de la majoria de cultius i, com a conseqüència d'això, una regeneració evident del sistema de marjal, sobretot en la zona situada al sud del camí del Planas, ja que al nord es conserven en funcionament la majoria de terrenys de cultiu, la qual cosa no permet que la zona humida torne a les seues condicions originals.  
D'altra banda, és necessari destacar el gran volum d'aigua que transporten algunes de les séquies que travessen el sector, com en el cas de la de Brosquil o la de Peralta, com també les dimensions d'aquestes, arribant a aconseguir alguna d'elles els 3 metres d'amplària, o la vegetació que apareix en els marges d'aquelles que encara utilitzen el sistema de séquia de reg en terra.  
9. L'estudi d'impacte ambiental no recull cap mesura preventiva ni correctora destinades a evitar possibles efectes negatius sobre a la zona humida, el desenvolupament de la qual queda vinculat al sector, ja que va ser realitzat per al projecte original, el qual no preveia la reducció de la superfície del sector amb el fi de regenar al seu estat original la franja de marjal més pròxima al litoral.  
El mateix ocorre amb li pla de vigilància ambiental presentat.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits prevists en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'homologació i pla parcial els Plans, del municipi del Puig (València), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Condicionants necessaris per al desenvolupament del projecte:  
1. Un informe favorable i definitiu emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de en compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. En el cas que aquest informe resulte desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
Sí en funció d'aquest informe s'hagueren d'adoptar mesures preventives i correctores a fi de garantir la salvaguarda dels possibles jaciments trobats, s'hauran d'incorporar tant en l'estudi d'impacte ambiental com en la documentació del planejament.  
2. S'haurà de justificar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme, la suficiència de recursos hídrics. D'altra banda, es compliran tots i cada un dels condicionants que apareixen en l'informe de l'enginyer cap del servei de l'entitat Metropolità de Serveis Hidràulics, entre els quals cal destacar la limitació de la dotació d'aigua potable per a consum humà a 150 l/hab/dia.  
3. Considerar el camp de golf previst en la urbanització únicament com un ús previst en la normativa urbanística del sector, no existint cap compromís sobre la tramitació posterior d'aquest projecte en el qual es refereix tant a la seua viabilitat com a la seua distribució i requerint, per a l'aprovació definitiva d'aquest, el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit per la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, com també pel seu desenvolupament reglamentari.  
4. Prèviament a l'aprovació definitiva del sector, s'haurà de presentar, davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme:  
4.1. Informe previ de la Unitat de Camins Ramaders, sobre el tractament previst per a l'assegador dels Plans.  
4.2. L'autorització de l'organisme de conca corresponent per a la realització de les edificacions recaients en la zona de policia de llits del barranc de Puçol, de conformitat amb els articles 9 i 78 del Reial decret 849/86, pel qual s'aprova el Reglament de domini públic hidràulic.   
4.3. Documentació que aclarisca el sistema que s'emprarà per a la depuració de les aigües residuals, ja que d'una banda s'ha sol·licitat el certificat de viabilitat sobre la capacitat de l'EDAR de l'Horta Nord per a admetre els cabals generats pel sector d'estudi, situada al terme municipal de la Pobla de Farnals, i d'una altra, l'estudi d'impacte ambiental estableix que la xarxa d'aigües residuals es connectarà a la depuradora que s'ha de construir al costat de l'autopista, la reserva d'espai de la qual apareix en els plànols de projecte.  
Per tant, s'haurà d'adjuntar documentació que indique si la nova EDAR, situada a la vora de l'autopista, es correspon amb el projecte de construcció d'una nova planta depuradora que apareix en l'informe de l'entitat de Sanejament d'Aigües. Si aquesta nova EDAR és la que s'utilitzarà per a depurar les aigües residuals, s'aportaran les dades tècniques de l'esmentada estació depuradora (volum de disseny...), com també la seua data d'entrada en funcionament.  
1. Tenint en compte que la xarxa de sanejament serà separativa i que l'abocament de les aigües pluvials es produeix a les séquies existents:  
S'hauran d'identificar els punts d'abocament d'aquesta i s'obtindrà l'autorització d'abocament de l'òrgan competent.  
S'haurà de disposar, previ al punt d'abocament, d'un element de pretractament que permeta recollir sòlids en suspensió, olis i greixos, o qualsevol altre objecte o substància que puguera ser arrossegat per l'aigua de pluja i posteriorment abocament a les séquies. Així mateix es disposarà una arqueta per a presa de mostres de l'abocament realitzat.  
2. L'Ajuntament haurà d'exigir a les empreses, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquest tipus de residus.  
3. Hauran de preveure's, en la urbanització, llocs per a la col·locació de contenidors per a la recollida selectiva dels diversos tipus de residus que vénen tractant-se habitualment a la Comunitat Valenciana en quantitat suficient per a adequar el projecte presentat al Pla integral de residus.  
4. Abans de la recepció de la urbanització, l'Ajuntament del Puig haurà de comprovar que s'ha connectat a una de les EDAR prevista en el projecte, així mateix, independentment de l'EDAR a la qual es porten les aigües depurades del sector, haurà de garantir que es troba totalment executada, dimensionada amb capacitat suficient per a tractar la totalitat de les aigües residuals generades, i preparada per a entrar en funcionament.   
5. De conformitat amb els articles 21 i 22 del PATRICOVA, les zones adjacents al barranc de Puçol que presenten risc d'inundació 1 s'hauran d'eliminar del sector i se'ls donarà la classificació de sòl d'especial protecció hidrològica.  
6. S'haurà d'integrar dins d'una de les zones verdes del sector, el conjunt d'eucaliptus (Eucaliptus camaldulensis) que se situen a l'oest del sector, a la vora de la carretera i l'antiga pedrera.  
7. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys s'hauran de gestionar de manera adequada a la naturalesa d'aquests, i queda prohibida la incineració in situ d'aquests o qualsevol tipus de residu.  
8. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials que s'han d'emprar en les obres d'urbanització i edificació, evitant l'ocupació dels terrenys confrontants, com també aquelles zones que s'han proposat per a la seua protecció i recuperació.  
9. S'hauran de complir totes i cada una de les mesures correctores, com també el pla de vigilància inclòs en l'estudi d'impacte ambiental.  
D'acord amb les conclusions de les diverses consultes efectuades durant el procediment i a fi d'aconseguir una adequada protecció de l'ecosistema humit existent, s'estableixen els següents condicionants:  
1. El manteniment i restauració de la zona humida hauran de quedar vinculats al desenvolupament del sector, i s'haurà d'establir una partida pressupostària amb aquest fi. El desenvolupament del projecte s'haurà de realitzar en coordinació amb els Serveis de Conservació de la Biodiversitat i el Servei de parcs Naturals de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
2. S'hauran de mantenir lliures d'edificació les zones on la presència de la làmina d'aigua és evident (segons plànol annex), com també la xarxa de séquies existents, concretament la de Brosquil i la Pasqualeta, les quals actuen com a reservori i garanteixen l'aportació d'aigua a la marjal, valor aquest que es posarà en relleu quan l'aiguamoll abaste major desenvolupament.  
Això es pot aconseguir, situant estratègicament les zones verdes del sector, fins i tot les instal·lacions del camp de golf, que poden ser compatibles amb l'existència de les làmines d'aigua i la xarxa de séquies.  
3. El camp de golf s'haurà de desplaçar cap a l'est fins a portar-lo a la vora de la zona humida, a fi de crear un espai matalàs, que faça de transició entre la zona humida que s'ha de restaurar i la zona residencial. S'entén amb això, que la banda d'edificació situada en la proposada en el límit amb la marjal es desplaçarà cap a una zona més interior.  
4. S'haurà d'incloure en les mesures correctores les espècies vegetals que s'han d'utilitzar en l'enjardinament de les zones verdes, optant sempre per espècies autòctones i amb sistemes radiculars no agressius, que en garantisquen la conservació sense necessitat de cap reg, ja que el projecte no preveu la implantació de xarxes de reg, així com es prohibirà l'ús de qualsevol espècie que puga resultar invasora o perjudicial per a les espècies pròpies de les zones humides. L'elecció d'espècies es realitzarà en coordinació amb el Servei de Medi Ambient de la Direcció Territorial de València de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
5. S'hauran d'introduir, en el pla de vigilància, les mesures adequades a fi de garantir la funcionalitat i interés ecològic, com també les condicions adequades de salubritat per a evitar molèsties a la població resident.  
Tercer  
Totes les mesures preventives i correctores proposades com també aquelles derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació puntual, bé allò relatiu a la modificació en si, com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 10 d'abril de 2006. La directora general de Gestió del Medi NaturalConcepción Maroto Álvarez  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 144/05-AIA.  
Títol: Ramal APA Redován. Los Montesinos. Torrevieja.  
Promotor: Gas Natural SDG SA  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.   
Localització: Termes municipals de Redován, Orihuela, Benejúzar, Almoradí, Algorfa, Rojales, Benijófar i Los Montesinos (Alacant).  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte del projecte és la implantació d'una conducció per al transport de gas natural mitjançant canonada en alta pressió a per a ús industrial, comercial i domèstic. La conducció es compon de canonada d'acer al carboni amb diàmetres de 10 i 12 polzades per a la conducció principal, i de 4 per als ramals d'eixida, amb una longitud total de 30.843 metres i una pressió de disseny de 16 bar.  
El traçat del gasoducte s'inicia en la canonada de la xarxa d'Alacant, en l'eixida AS-4 poc abans que creue la carretera N-340 al terme municipal de Redován i finalitza en la zona més oriental del terme municipal de Los Montesinos. Té previstes tres eixides en els termes municipals de Redován, Benejúzar i Los Montesinos.  
L'amplària de la rasa d'explotació és de 0.40 metres. La pista de treball té una amplària de 10 metres en condicions normals, aquesta pista es divideix en una franja de 3 metres destinada a acollir els abassegaments de terres i una altra de 7 metres que s'utilitza per a les operacions d'obra. En les zones més sensibles del traçat s'estudiarà la conveniència en la realització de pistes de treball restringides o especials.  
S'inclouen també en el projecte una sèrie d'instal·lacions auxiliars complementàries, com són les vàlvules, armaris de regulació i estacions de protecció catòdica.   
La conducció discorrerà soterrada en tot el seu recorregut, i se situarà la generatriu superior de la conducció a una profunditat d'1 metre, com a mínim, de la cota de rasant. En l'encreuament del riu es preveu assolir una profunditat mínima de l'ordre d'1,50 a 2,50 metres i per al cas d'encreuament amb carreteres i ferrocarrils la canonada anirà soterrada a una profunditat d'1,50 metres com a mínim en carreteres i 2,50 metres per a ferrocarrils.   
2. Alternatives  
En l'estudi d'alternatives s'ha plantejat un corredor únic (alternativa 1), amb una variant (alternativa 2) en l'encreuament del riu Segura. S'ha optat per l'alternativa 1 a causa de la seua absència d'afecció a la zona humida Meandres abandonats del riu Segura, i queda la pista de treball a 14 metres de distància en la part d'aquesta més pròxima a la zona humida. Aquesta alternativa d'encreuament deriva de la recomanació que es va fer en la consulta realitzada amb anterioritat per part del promotor al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual s'indicava l'afecció a l'esmentada zona humida i es recomanava la realització d'un estudi més detallat davant dels possibles impactes que es puguen produir.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública  
En data 9 de setembre de 2005 la Conselleria d'Infraestructura i Transport va remetre una còpia del document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponent al projecte Ramal APA Redován . Los Montesinos . Torrevieja.  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte Ramal APA Redován . Los Montesinos . Torrevieja, ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis publicats en el BOP de data 12 de març de 2005 i en el DOGV de data 24 de febrer de 2005, i s'hi han presentat al·legacions per part de particulars i ajuntaments afectats.  
2. Resum d'al·legacions  
D'entre totes les al·legacions presentades, únicament posseeixen caràcter ambiental les presentades per l'Ajuntament d'Almoradí, per la Sra. Rosario Ortuño Bo, l'al·legació presentada conjuntament pel Sr José María Espadas Guirao i la Sra. Basilisa Riquelme Oliver i l'al·legació presentada conjuntament pel Sr. Jesús Simón Hernández, la Sra. Antonia Simón Navarro, la Sra. Verónica de la Cruz Simón Cases, el Sr. Jesús Manuel Simón Hernández, el Sr. José Manuel Simón Cases, el Sr. Pascual Simón Hernández i la Sra. Carmen Fuentes Simón.   
Per part de l'Ajuntament d'Almoradí l'al·legació es compon d'una sèrie d'observacions a l'estudi d'impacte ambiental com són el compliment de les determinacions que estableix el PATRICOVA (Pla d'acció territorial sobre el risc d'inundació a la Comunitat Valenciana) per a les zones amb un nivell alt de reg d'inundació i la idoneïtat que la traça s'aproxime més al nou llit del riu Segura per a minimitzar l'afecció a les parcel·les i la interferència amb instal·lacions de reg i drenatge del regadiu tradicional.  
La resposta per part de Gas Natural SDG, SA. es resumeix aportant un informe per part de l'enginyeria redactora de l'estudi d'impacte ambiental en què s'exposa les mesures correctores que s'han d'adoptar incloses en l'estudi d'impacte ambiental respecte a les determinacions que estableix el PATRICOVA com són les emissions de pols a l'atmosfera, emissions gasoses, sorolls i vibracions, modificacions de la dinàmica de l'escorriment superficial, contaminació física de l'aigua, contaminació química-biològica de l'aigua, eliminació, retirada i aterrament del sòl, reposició del sòl, contaminació del sòl per abocaments accidentals, alteració del sòl en la zona de reforestació, impactes indirectes sobre el sòl, eliminació de la vegetació actual, impactes indirectes sobre la fauna, deteriorament paisatgístic i augment del risc d'inundació. Respecte a la modificació de traçat per a la seua aproximació al llit del riu Segura, Gas Natural manifesta que la Confederació Hidrogràfica del Segura no permet cap instal·lació en la franja de terreny de domini públic hidràulic.  
La Sra Rosario Ortuño Bo, manifesta la insuficiència de l'avaluació, en l'estudi d'impacte ambiental, de l'afecció que l'obra produirà sobre l'escorriment subterrani de la zona que travessa.  
Gas Natural SDG, SA respon que l'estudi d'impacte ambiental ja assenyala que la presència de conduccions subterrànies de gas en un medi rural no comporta recobriments impermeables i que la modificació de la capacitat drenant dels sòls a causa de la compactació mecànica serà objecte de mesures específiques per a restaurar el sòl a l'estat natural d'aquest.  
El Sr. José María Espadas Guirao i la Sra. Basilisa Riquelme Oliver al·leguen que el projecte i el seu estudi d'impacte ambiental vulneren gran part del contingut de la Llei 4/2004, de 30 de juny, d'ordenació del territori i protecció del paisatge de la Generalitat Valenciana i sol·liciten la nul·litat del procediment.  
Gas Natural SDG, SA considera que no escau la nul·litat del procediment atés que el projecte ha observat tots i cada un dels tràmits establits en la legislació específica a aquest efecte i en vigor en el moment que es van iniciar els tràmits davant de l'organisme substantiu competent.   
El Sr. Jesús Simón Hernández, la Sra. Antonia Simón Navarro, la Sra. Verónica de la Cruz Simón Cases, el Sr. Jesús Manuel Simón Hernández, el Sr. José Manuel Simón Cases, el Sr. Pascual Simón Hernández i la Sra. Carmen Fuentes Simón sol·liciten que haurà de procedir-se a la reposició de tots els murs de contenció afectats com a mesura protectora enfront de l'erosió del sòl així com haurà de garantir-se l'ús dels sistemes de reg durant l'execució de l'obra.  
Gas Natural SDG, SA respon que durant l'execució de les obres s'habilitarà un sistema de reg temporal i una vegada acabades aquestes es reposaran íntegrament a la seua situació original.  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 6 de febrer de 2006 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental informe de prospecció arqueològica i etnològica emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià emés el 20 de maig de 2005 amb núm. d'expedient 2003/0778-A.  
En l'esmentat informe es posa de manifest la nul·la incidència respecte al patrimoni paleontològic, no obstant això, s'indica l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport davant de l'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics durant l'execució de les obres projectades. També s'indica que no s'han localitzat restes de caràcter etnològic durant els treballs de prospecció.  
Finalment explica el procediment perquè la Direcció General del Patrimoni Valencià emeta l'informe definitiu previst en l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià, havent d'aportar l'estudi d'impacte ambiental i aclarir-se el traçat definitiu.   
En data 24 de març de 2006, es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental còpia de l'escrit remés a la Confederació Hidrogràfica del Segura per part del promotor, en el qual s'aporta nova documentació amb l'objecte de seguir la tramitació de l'expedient de sol·licitud d'autorització per al pas del gasoducte pel riu Segura i la Rambla de Redován.  
Afeccions legals  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a:  
. Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, hi ha afecció al riu Segura i a la rambla de Redován.  
. Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta diversos camins ramaders.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important per l'actuació  
El traçat del gasoducte discorre per terrenys de relleu pràcticament plans, sense relleus destacats i afecta, en la seua major part, cultius de regadiu i molt puntualment trams de vegetació natural. La zona es troba fortament antropitzada i les afeccions al medi ambient poden ser observades a distàncies relativament llunyanes.  
En la zona d'estudi es troben relativament pròxims dos espais naturals, el parc natural de les llacunes de La Mata i Torrevieja al final del ramal i la zona humida Meandres abandonats del riu Segura, molt pròxima en un tram del traçat, no obstant això, ambdós espais naturals no es veuran afectats pel traçat del gasoducte.   
Al llarg de tot el traçat es presenten quatre zones especialment sensibles com són l'encreuament amb el riu Segura entre els vèrtexs V-122/V-122+70, l'àrea pròxima a la zona humida catalogada número 25 Meandres abandonats del riu Segura, entre els vèrtexs V-172/V-173 i dues zones d'arbratge dispers i matoll entre els vèrtexs V-178+70/V-178+175 i V-222/V-225.  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Els impactes més rellevants es produiran en la fase de construcció, en particular en les fases d'obertura de pista i excavació en rasa. Les conseqüències ambientals d'aquestes activitats són bàsicament la incidència sobre la vegetació natural, l'afecció sobre els nivells superiors del sòl que són selectivament retirats i recollits per a la posterior restitució d'aquests, per la qual cosa aquest efecte pot considerar-se esmenat i, finalment, la compactació mecànica de sòls sobre la pista de treball, produïda per la circulació de vehicles i maquinària pesant. També es produirà durant la fase de construcció impactes associats a la contaminació acústica i a la contaminació atmosfèrica derivades de la presència de vehicles i maquinària en les obres.  
Finalment cal mencionar l'impacte sobre el medi fluvial, potser el més important, ja que afecta formacions de ribera dels cursos hídrics travessats i altera la morfologia i característiques hidrològiques originals del llit, com també l'aportació de sòlids en suspensió que augmentaria la terbolesa de l'aigua, disminuint-ne per tant, la qualitat com a biòtop i afectant les comunitats bentòniques. També hi ha afecció a una sèrie de trams de camins ramaders.   
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures.  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.  
. Integració dins de l'equip d'obra d'un assistent tècnic ambiental amb la principal finalitat de definir les zones en què serà necessari el desenvolupament d'accions particulars i realitzar el seguiment ambiental de l'obra.  
. Els encreuaments fluvials s'hauran de realitzar mitjançant el sistema d'aïllament amb atalls, ateses les seues característiques de seguretat i rapidesa d'execució, no interrompent l'escorriment, si n'hi ha.  
. Col·locació de defenses durant la fase d'execució de les obres d'encreuament de llits que minimitzen la incorporació de sòlids en suspensió.  
. Reposició cuidadosa de la morfologia original del llit, amb l'ocupació en la reposició del llit de materials de característiques semblants als originals, amb preferència d'aquests, que hauran de ser recollits selectivament.   
. Es recomana els mesos de juliol a setembre, com a període més adequat per a realitzar els encreuaments de llits.  
. Descompactació de sòls sobre tota la franja d'afecció.  
. Restitució de la capa de terra vegetal.  
. En els sectors finals del traçat, més pròxims al parc natural de les llacunes de la Mata i Torrevieja, a l'assistent tècnic ambiental, haurà de realitzar controls visuals més detallats i freqüents, a la recerca d'avifauna lligada al parc.   
. Reposició de totes les tanques, límits, mollons i qualsevol altre element, funcional o ornamental que s'haja de retirar per a la implantació del gasoducte.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra. A manera de síntesi, cal destacar els següents aspectes bàsics objecte de control ambiental:  
. Caldrà controlar l'adequada retirada i manteniment de la terra vegetal durant la fase d'obra.  
. Evitar en la mesura que es puga la fitació innecessària de peus ecològicament interessants (mitjançant assenyalament d'aquests), bé pel seu grau de raresa o endemisme, bé per l'estat de desenvolupament i conservació d'aquests.  
. Controlar el trasbals de maquinària i vehicles fora de l'espai assignat a aquest efecte, evitant l'afecció a espais naturals, habilitant zones d'estacionament de maquinària i equips lluny de la zona d'influència dels cursos hídrics.  
. Vigilar la presència d'abocaments o residus generats en el procés de construcció.  
. Vigilar el correcte manteniment i restitució de pistes, camins, carreteres i totes aquelles infraestructures existents abans del començament de les obres i que d'alguna manera són afectades per aquestes.  
. Supervisió de tota la documentació que el contractista haurà de lliurar a l'assistent tècnic ambiental relacionada amb el medi ambient(tipus de gestió de residus, freqüència de recollida, certificat d'acceptació de residus perillosos, etc.)   
Finalment, el programa de vigilància ambiental haurà de fixar amb una determinada periodicitat la realització d'informes en els quals s'adonarà del compliment del programa, com també l'efecte derivat de l'aplicació de les mesures correctores i del grau correspondència d'aquest efecte amb què va ser previst en l'estudi d'impacte ambiental.   
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 7 de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits prevists en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, propose la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Ramal APA Redován . Los Montesinos . Torrevieja, promogut per Gas Natural SDG, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'hi estableixen les següents:  
1. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà d'informar a la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de manera immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquesta, de conformitat amb allò que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.   
2. Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que s'informe favorablement aquest, per part de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, en informe preceptiu emés pel mencionat organisme, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
3. S'hauran d'incorporar al projecte totes les condicions que s'especifiquen en l'autorització d'obres en el riu Segura per part de la Confederació Hidrogràfica del Segura. D'acord amb la Confederació Hidrogràfica del Segura, tots els encreuaments hauran d'anar protegits per escullera, amb un pes comprés entre 500 i 1000 kg i 30 metres de longitud.  
4. En totes les zones en què el traçat discorre juntament amb un camí, aproximadament en paral·lel, s'haurà d'aprofitar en part o en tot aquest com a pista de treball per a reduir l'afecció a cultius, excepte en aquelles zones en què el traçat se separa del camí suficientement per a no poder aprofitar-lo com a pista de treball.   
5. S'haurà de sol·licitar a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, abans de l'inici de les obres, el permís corresponent d'ocupació temporal de camí ramader per a poder realitzar l'obra, amb la garantia de reposició del camí ramader a la seua morfologia i funcions prèvies d'acord amb la Llei 3/1995, de camins ramaders.  
6. Els materials procedents de les obres d'obertura de la rasa i pista de treball que per les característiques d'aquests, no puguen ser reutilitzats en el farciment de la rasa, hauran de ser depositats en abocadors degudament identificats i legalitzats.  
7. La direcció d'obra haurà d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
8. Es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
9. Platges d'abassegament, depòsits de materials i parcs de maquinària:  
La ubicació d'aquestes zones s'haurà d'establir sota la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria, que podran establir els canvis que consideren oportuns.  
Les platges d'abassegament de materials que siga necessari establir per a executar les obres, com també els parcs de maquinària i abocadors o depòsits temporals, s'hauran de situar en terrenys de cultiu sense afectar en la mesura que es puga l'arbratge o en terrenys desproveïts de vegetació natural o que presente un valor molt baix. En el cas que l'impacte paisatgístic fóra elevat, es prendran les mesures necessàries per a aïllar visualment les zones mencionades mitjançant el tancament temporal d'aquestes.  
Una vegada finalitzada l'activitat en les instal·lacions auxiliars citades, es restauraran aquestes.   
10. S'haurà de restaurar la coberta vegetal existent conforme a la seua condició original sempre que siga compatible amb la zona de servitud permanent del gasoducte. La revegetació s'haurà de realitzar immediatament després de l'obra, en el període de sembra o plantació més idoni per a cada espècie. Amb aquest fi s'efectuaran sembres i plantacions amb espècies autòctones semblants a les existents en cada una de les àrees afectades.   
11. Les actuacions de revegetació s'hauran de realitzar sota la supervisió dels serveis tècnics de la Direcció Territorial d'Alacant d'aquesta Conselleria que podran introduir les modificacions que estimen necessàries.   
12. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en el seu apartat de mesures correctores, totes les infraestructures i instal·lacions afectades per les obres del gasoducte hauran de ser restaurades a la seua condició original en la mesura que siga possible. S'hauran de desmuntar les instal·lacions que hi haja en la pista i, abans d'abandonar les obres, el contractista de les obres haurà de restablir, entre altres, els drenatges, els murs de contenció de terres, les cunetes, els accessos i els sistemes de tancament, utilitzant els materials més coincidents amb l'entorn. També s'hauran de retirar els accessos temporals.   
13. S'haurà de garantir el funcionament correcte de les xarxes de drenatge i sistemes de reg durant l'execució de les obres.   
14. S'hauran de limitar les actuacions a l'àrea estrictament necessària i evitar afeccions innecessàries com a conseqüència del moviment de terres i pas de la maquinària. Amb aquest fi es delimitarà el terreny a l'àmbit d'actuació, disminuint la superfície compactada.  
Tercer  
Notificar a les parts interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 27 d'abril de 2006. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 008/2006-AIA  
Títol: Modificació del Pla general d'ordenació urbana: ampliació del cementeri en sòl no urbanitzable   
Promotor: Ajuntament d'Alzira   
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Alzira i Conselleria de Territori i Habitatge  
Localització: Terme municipal d'Alzira  
Descripció del projecte  
1. Objecte de projecte  
La modificació presentada consisteix en la reclassificació de 5279,35 m² de sòl no urbanitzable a sòl urbà, necessària per a l'ampliació del cementeri, proposada per l'Ajuntament d'Alzira.   
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La ubicació del sòl afectat per la modificació del Pla general d'ordenació urbana es troba en el límit del cementeri actual, amb fàcil connexió amb les infraestructures d'accés rodat.  
El sector presenta els límits següents:   
. Nord: camí del Pla de Corbera  
. Sud: sòl no urbanitzable, en la seua major part terres de cultiu  
. Est: sòl no urbanitzable, en la seua major part terres de cultiu  
. Oest: cementeri  
La previsible ampliació del cementeri serà mitjançant tanca de 3 m sobre la parcel·la, per a organitzar en l'interior construccions de tramades de nínxols o elements auxiliars, com a depòsits provisionals, magatzems de materials o sales mortuòries.   
1. Alternatives  
No s'han presentat alternatives de projecte.  
Tramitació administrativa  
Admissió a tràmit  
En data 17 de gener de 2006 el Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial de València va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental i de l'expedient urbanístic tramitat en l'Ajuntament d'Alzira, relatius a la modificació del Pla general d'ordenació urbana, incoant-se el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.   
Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, segons anunci publicat en el DOGV núm. 5069, d'11 d'agost de 2005.  
Durant el període d'informació pública es va presentar una única al·legació al projecte.   
Resum de les al·legacions  
L'al·legació presentada no té caràcter ambiental, i se centra únicament en aspectes urbanístics.   
Peticions d'informació o documentació complementària  
La documentació presentada i, en concret, l'estudi d'impacte ambiental, no té la informació adequada establida per l'ordre de 3 de gener de 2005, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'estableix el contingut mínim dels estudis d'impacte ambiental que s'hagen de tramitar en aquesta Conselleria. Malgrat això s'ha seguit amb el tràmit d'avaluació d'impacte ambiental sense requerir una possible ampliació de documentació, a causa del caràcter dotacional de la proposta, a l'objectiu buscat amb l'esmentada modificació, a la grandària de la superfície afectada i, especialment, perquè no s'han observat condicionants ambientals que facen inviable l'esmentada proposta.   
Informes sectorials  
No s'han sol·licitat informes sectorials.  
Afeccions legals  
1. Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la COPUT, PATRICOVA, PGOF i xarxa Natura 2000, no s'han detectat afeccions sobre l'àrea d'estudi.  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la parcel·la objecte d'estudi no afecta els camins ramaders del municipi, ni cap dels nombrosos jaciments arqueològics catalogats repartits per tot el terme municipal.   
No obstant això, no consta en l'expedient l'informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
Consideracions ambientals  
1. De l'estudi d'impacte es desprén que el sector afectat s'assenta sobre materials pertanyents al cenozoic i d'origen continental. Aquests materials són, principalment, cudols, graves i argiles.  
Pel que fa a les característiques mecàniques, la zona és apta per a suportar les càrregues normals d'aquest tipus d'usos.  
L'àmbit de la zona d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers mitjana, sent la zona compatible amb l'ús que es pretén implantar.  
L'estudi d'Impacte ambiental presentat explica que en aquesta zona l'aigua s'infiltra als aqüífers, i el nivell piezomètric es troba a 10 m de profunditat.   
2. La parcel·la limita al sud i a l'est amb sòl no urbanitzable.  
El relleu del sector és sensiblement pla, amb una capa de terra vegetal en superfície.   
El seu risc d'erosió és molt baix i la seua capacitat d'ús és elevada.  
3. El clima és mediterrani litoral.  
Predominen els vents de component oest a l'hivern i de component est a l'estiu. Els vents més intensos són els del NNE i NE que predominen a l'octubre i març, seguits pels procedents de del NO i O a l'abril i maig.  
4. La vegetació natural presenta les lògiques relacions amb el clima i sòls estudiats. La vegetació més representativa és l'omeda, que es presenta de manera fragmentària i dispersa.   
S'aprecia que no hi ha cap espècie que es trobe protegida per la legislació actual i que la vegetació està fortament antropitzada, destacant el cultiu de tarongers.   
5. La fauna més destacable de la zona és, per estar caracteritzat com a espècies d'interés especial: el grup de les aus, en concret, l'aligot i la falcia pàl·lida; el grup mamífers, en especial, talp, rata penada i talpó comú; i el grup dels rèptils, destacant el dragó i la sargantana roquera. Tanmateix, altres aus, cadernera, teuladí i gafarró, estan catalogades com a espècies tutelades.  
6. En tractar-se d'un ús dotacional per a l'ampliació del cementeri, no es preveu un increment dels consums d'aigua ni generació d'aigües residuals o residus.   
7. La qualitat intrínseca del paisatge és baixa, i es tracta d'una zona rústica, amb cultiu de tarongers, afronta amb el cementeri.   
8. El projecte avaluat es troba situat administrativament al terme municipal d'Alzira, situat a la província de València. L'ampliació del cementeri satisfà una de les demandes principals de la població.  
9. L'estudi d'impacte ambiental no disposa de mesures correctores o protectores.  
10. L'estudi d'impacte ambiental no té el programa de vigilància ambiental.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.G del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer   
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, la modificació del Pla general d'ordenació urbana d'Alzira, relativa a la reclassificació de sòl dotacional per a cementeri, promogut per l'Ajuntament d'Alzira, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establits a continuació.   
Segon   
Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:  
1. En compliment de l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural Valencià, haurà d'obtenir-se informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià. En el cas que aquest informe resultara desfavorable, així haurà d'entendre's també aquesta declaració d'impacte ambiental.  
2. En el cas que les construccions afecten els serveis i infraestructures de reg, serà necessària la reposició. S'haurà de garantir la continuïtat de totes les canalitzacions i canonades que travessen el sector i tinguen una funcionalitat més enllà dels límits d'aquest. Qualsevol desviació o alteració de les esmentades instal·lacions haurà de dispostar de l'autorització de la comunitat de regants o de l'òrgan competent, qui determinarà la manera en què es duran a terme les actuacions proposades.   
3. Durant la fase d'execució, s'haurà de preveure i identificar una zona per a l'abassegament dels materials necessaris que s'han d'emprar en les obres, i evitar l'ocupació dels terrenys confrontants. En cas d'emmagatzemament temporal de materials pulverulents, s'indicaran les mesures que s'han d'adoptar per a evitar la formació de núvols de pols a causa de l'acció del vent.  
4. De la mateixa manera, s'haurà de definir l'àrea on quedarà aparcada temporalment la maquinària d'obra indicant, si és el cas, el lloc on es duran a terme les labors de neteja i manteniment d'aquesta. Així mateix, s'indica que els canvis d'oli, filtres i qualsevol altre residu de manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor de residus tòxics i perillosos degudament autoritzat.  
5. La terra vegetal extreta durant la fase de moviment de terres, i que siga susceptible d'aprofitament, s'haurà de mantenir en condicions agrícoles adequades i es destinarà al farciment d'altres àrees del municipi on siga susceptible la utilització d'aquesta.  
6. Els residus vegetals originats amb la tala de l'arbratge i desbrossament de terrenys s'hauran de gestionar de manera adequada a la seua naturalesa, quedant prohibida la incineració in situ d'aquests.  
7. S'haurà de dur a terme una recollida selectiva dels residus generats durant les obres de construcció necessàries, havent de gestionar cada un d'ells conforme a les seues característiques fisicoquímiques. S'haurà de definir una àrea on depositar els contenidors destinats a aquest efecte, i indicar les mesures que s'han d'adoptar per a evitar les possibles fuites, abocaments accidentals, vessaments, etc. que puguen produir-se durant l'emmagatzemament temporal d'aquests.  
8. L'Ajuntament haurà d'exigir a l'empresa adjudicatària entregar, després de la realització de les obres, certificats de recepció de residus sòlids inerts per part d'abocadors o empreses autoritzades per a la gestió d'aquests.  
9. Totes les mesures derivades dels condicionants exposats hauran de ser recollides per la normativa urbanística de la modificació, tant en allò referent a la modificació en si, com en el corresponent a les posteriors fases d'execució i funcionament.  
10. S'haurà de crear un programa de vigilància ambiental que preveja, almenys, els controls que s'expressen a continuació, detallant els indicadors d'impacte, el tipus de control que s'han de realitzar, la periodicitat d'aquests i les mesures que s'han d'adoptar en cas de desviacions sobre les previsions inicials:  
. Control de l'ocupació dels terrenys confrontants al sòl urbà proposat i de les zones no habilitades per a l'emmagatzemament de materials i residus generats.  
. Control sobre la ubicació de la maquinaria i els treballs de manteniment d'aquesta.  
Control sobre l'aparició de restes arqueològiques o elements mereixedors de protecció.  
. Control de la gestió dels diversos tipus de residus generats i sobre els materials emprats en les obres.  
11. En el cas que els cultius confrontants s'hagen vists afectats durant les obres d'edificació, s'hauran de realitzar els treballs de restitució de la situació original d'aquests.  
Tercer   
Es notifica a les parts interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart   
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat d'acord amb allò que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.   
València, 7 de març de 2006.. La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5301, del 12-07-2006 (2006/7416)

Resolución de 12 de junio de 2006, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5301

Fecha DOGV
:   12-07-2006

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2006/7416

CVE


Fecha del documento


Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Resolución de 12 de junio de 2006, de la directora general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2006/7416]  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat.  
En su virtud,  
He resuelto  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 400/03-AIA San Miguel de Salinas, 348/04-AIA El Puig, 144/05-AIA Redován, Orihuela, Benejúzar, Almoradí, Algorfa, Rojales, Benijofar, Los Montesinos y 008/06-AIA Alzira, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación  
Valencia, 12 de junio de 2006. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 400/2003-AIA.  
Promotor: Ayuntamiento de San Miguel de Salinas  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante  
Objeto proyecto: Plan General de Ordenación Urbana  
Localización: Término municipal de San Miguel de Salinas (Alicante).  
Descripción del proyecto  
La descripción del proyecto se efectúa teniendo en cuenta toda la documentación aportada, que incluye la ampliación del Estudio de Impacto Ambiental con fecha de entrada en esta Conselleria de 19 de mayo de 2005 y en el que se aporta nuevo plano de ordenación, calificación general del suelo, que sirve de referencia para la presente Declaración.  
El objeto del proyecto es establecer una nueva ordenación de usos del suelo.  
La ordenación proyectada supone un incremento muy importante del suelo urbanizable del municipio a costa principalmente del actual suelo no urbanizable grado 2 y aumenta de manera importante el suelo no urbanizable de especial protección forestal a costa de los terrenos situados al sur del municipio y actualmente calificados como SNU grado 2. El actual suelo no urbanizable grado 1 se califica mayoritariamente en la nueva ordenación como SNU de protección agrícola . paisajística.  
La superficie del término municipal es de 5.510,3 has.  
La ordenación proyectada clasifica como suelo urbano (SU) el actual casco urbano (52,8 has.), la ciudad de las comunicaciones (53 has.), el antiguo ADU-18 (35,4 has.), el antiguo ADU-19 (5,2 has.), el núcleo de Las Filipinas (85,6 has.) y el núcleo urbano situado al SE del casco urbano (14,8 has.). Lo que supone una superficie de 246,8 has.  
Como suelo urbanizable se clasifican:  
. Con ordenación pormenorizada y rodeando al actual casco urbano: SUS-A Los Invernaderos (46,9 has.), SUS-B La Vaguada (10,9 has.), SUS-C Remate Urbano (12,1 has.), y SUS-D Lo Carrasco (24,2 has.). En los casos A, B y D el uso dominante es el residencial, compatibles el terciario, dotacional y talleres artesanales e incompatibles los almacenes e industrial, siendo la parcela mínima de 500 . 1000 m² y altura máxima 13, 50 m. (planta baja + I y III). Respecto al C los usos son iguales siendo la parcela mínima de 90 m²., la altura máxima 10,50 m. (planta baja + II).   
Lo que supone una superficie de 188,2 has.  
. Como sectorizado residencial y ocupando principalmente la porción central y sur-suroriental del municipio:   
. SUS .1 Cumbres y Costas, 43 has.  
. SUS .2 Ampliación ADU-19, 26,9 has.  
. SUS .3 Monte Romano 25,5 has.  
. SUS .5 La Luz 18, 6 has.  
. SUS .6 Villa Berta, 234,9 has.  
. SUS .7 La Gineseta, 37,9 has.  
. SUS .8 El Rincón, 94,5 has.  
. SUS-9 Los Aniorte, 21,4 has.  
. SUS-10 Torreazul, 29,8 has.  
. SUS-12 Finca Barajas, 28,9 has.  
. SUS-13-A Las Yeseras, 17,9 has.  
. SUS 13-B Las Yeseras, 31,7 has.  
. SUS 14-A Rebate, 26,2 has.  
. SUS 14-B Rebate, 17,2 has.  
. SUS 15-A Mariola, 37,1 has.  
. SUS 15-B, Mariola, 27,1 has.  
. SUS-16 Entrenaranjos, 49,1 has.  
. SUS-17 Mirallevant, 23,2 has.  
. SUS 19-A La Balsa, 35,2 has.  
. SUS 19-B La Balsa, 177,7 has.  
. SUS-20 La Fayona, 65,6 has.  
. SUS 21 Indalva, 76,9 has.  
. SUS-22 Mavike, 4,5 has.  
. SUS 23 Lo Quesada, 66,7 has.  
. SUS-24 Lomas del Lobo, 98,7 has.  
. SUS 24-C Lomas del Lobo, 94,1 has.  
. SUS 25 UE-E Blue Lagoon, 5,6 has.  
. SUS 26 UE-F Blue Lagoon, 2,6 has.  
. SUS 27 El Cruce, 20,2 has.  
El uso dominante es el residencial y como compatibles están el terciario, dotacional y talleres artesanales e incompatibles los almacenes e industrial, siendo la parcela mínima de 500 . 1000 m² y altura máxima 10, 50 m. (planta baja + II).  
Podrán incluir la implantación de una actividad recreativa o deportiva debiendo ser la superficie de al menos 60 has., y justificar, en casos de campo de golf la disponibilidad de la necesaria dotación hídrica para su mantenimiento. Esta superficie no computará a los efectos de otorgar edificabilidad al resto del sector ni a los efectos del cálculo del número de viviendas, viendo no obstante incrementada la parte no vinculada a la actividad su edificabilidad en un 30% en relación a los usos turísticos y terciarios en general que se implanten en el mismo.  
Lo que supone una superficie de 1.438,7 has.  
. Como sectorizado industrial terciario y ocupando una posición al norte de la CV-95 y junto al casco urbano:   
. SUS . 4 Industrial Laguna 45,5 has.  
. SUS 11-A Terciario A, 12,7 has.  
. SUS B Terciario B, 24,1 has.  
. SUS C Terciario C, 10,5 has.  
El uso dominante será industrial y terciario.  
Lo que supone una superficie de 92,8 has.  
Como dotaciones públicas se destacan las siguientes:  
. Como parque urbano, zona verde de la red primaria (PQL) se establecen los siguientes:   
. La Fayona: 14,9 has.  
. Lo Quesada, 16,2 has.  
. El Rincón, 12,8 has.  
. Villa Berta, 13,6 has., junto al SNU-1.  
. Villa Berta, 29 has. En las proximidades de las charcas del mismo nombre.  
. Los Aniortes, 13,7 has.  
. Torreazul, 6,4 has.  
. Cumbres y Costas, 35,4 has.  
. La Vaguada, 15,8 has.  
Una superficie de 157,8 has.  
. Como infraestructuras de servicios urbanos:  
. Depuradora de aguas residuales, 4,1 has.  
. Cementerio, 2 has.  
. Subestación eléctrica, 1 ha.  
Una superficie de 7,1 has.  
. Como zona verde de la red primaria, jardines urbanos (PJL):  
. Corredor Lo Balaguer 18,7has.  
. Corredor Lo Quesada, 26,26 has.  
. Barranco del Lobo, 10 has.  
. Próximo a Las Filipinas, 22,2 has.  
. Barranco de La Fayona, 16,87 has.  
Una superficie de 94,03 has.  
El resto del término municipal se clasifica como no urbanizable:  
. Genérico (SNUG), 1.123 has.: se indica en la ampliación del Estudio que los usos permitidos serán los previstos en la Ley 10/2004 de 9 de diciembre del Suelo No Urbanizable.   
Tanto en las D.E.U.T. (Directrices definitorias de la estrategia de evolución urbana y de ocupación del territorio) como en las normas urbanísticas se le da un tratamiento como reserva de suelo urbanizable, considerándose secundaria su transformación a suelo turístico . residencial respecto al urbanizable sectorizado, estableciéndose una serie de condiciones en las normas urbanísticas para su desarrollo, según se trate de los situados al este del casco urbano (máxima prioridad), 273,6 has. o al oeste del mismo, 744,5 has. Al sur del casco urbano se sitúan 105 has.   
. Protegido:  
. Agrícola . paisajístico (SNU-2), 918,5 has.: uso predominante el agropecuario permitiéndose como usos excepcionales los siguientes de acuerdo con la ampliación del Estudio:  
Instalaciones de utilidad pública e interés social que vengan a ser determinadas por normas autonómicas o estatales con las correcciones paisajísticas previstas, viviendas y edificaciones que guarden relación con la naturaleza y destino agropecuario de la finca sobre la que se ubiquen y aquellas instalaciones ligadas a las obras públicas que sean necesarias conforme a los Planes, Programas o Normas autonómicas o estatales.  
. Forestal y Natural (SNU-1), 1.150,2 has.: que incluyen el Lugar de Interés Comunitario denominado Sierra de Escalona y Dehesa de Campoamor, y 27,7 has. de zona de protección del Parque Natural de las Lagunas de La Mata y Torrevieja. El uso característico es el de mantenimiento del medio natural, permitiéndose la continuación de las explotaciones agrícolas existentes y no permitiéndose las roturaciones y tala de arbolado para nuevas explotaciones agrícolas salvo las exigidas por la propia naturaleza del terreno.  
Se permite el uso recreativo o científico, y se prohiben los usos contrarios a la actividad forestal y natural en particular: actividades extractivas, desmontes, vertidos, actividades deportivas motorizadas realizadas campo a través, instalación de rótulos publicitarios y anuncios sobre cartel.  
Se permiten las instalaciones vinculadas al mantenimiento del medio natural y al de los servicios públicos e infraestructuras ligados a él, autorizándose la rehabilitación de edificaciones tradicionales, el vallado de parcelas siempre y cuando se realice con materiales que permitan el tránsito de la fauna y se adapten al medio natural, rehabilitación de edificaciones ligadas al uso agropecuario tradicional siempre que éste exista y sin que suponga un aumento de volumen de las ya existentes.  
Estos suelos protegidos (agrícola . paisajístico y forestal y natural) suponen 2.096,4 has.  
. Protección hidráulica (SNU-3): incluye el dominio público hidráulico, siendo usos compatibles e incompatibles los establecidos en la legislación sectorial aplicable. Se prohiben los desmontes y movimientos de tierra que afecten a los cauces existentes y no promovidos por organismos competentes, no se permite construcción alguna, permitiéndose la estabilización de taludes, obras de reorganización de la red de advenimiento y de encauzamiento previa autorización del organismo competente.  
. Canal del Trasvase del Campo de Cartagena.  
. Barranco del Lobo: 9,5 has.  
. Barranco de La Fayona:18 has.   
. Embalse de La Pedrera: 58,7 has.  
. Charcas de Villaberta: 7,1 has.  
. Protección de Infraestructuras: dominio público de carreteras estatales, de la Generalitat Valenciana y de la Diputación.  
Se hace una reserva de suelo para vía rápida que atravesaría el término municipal.  
Tramitación administrativa   
Se procede a efectuar un resumen de los informes y tramitación administrativa, a destacar:  
Por la Dirección Territorial de esta Conselleria en Alicante, Urbanismo y Ordenación Territorial, se remitió copia del Estudio de Impacto Ambiental y documento de síntesis, la memoria informativa y justificativa del P.G.O.U., las D.E.U.T. y normas urbanísticas, ordenanzas, fichas de ordenación y gestión, planos de información, planos de ordenación estructural y planos de ordenación pormenorizada.  
Se remitió igualmente el expediente administrativo en el que se destacan las siguientes actuaciones:  
. Certificación expedida por la Secretaria del Ayuntamiento relativa al Acuerdo del Pleno del Ayuntamiento de 3 de julio de 2001 por el que se acuerda someter a información pública el PGMOU.  
. Edictos de información pública en el B.O.P., Diario Información y DOGV (06\_08\_2001).  
. Certificación expedida por la Secretaria del Ayuntamiento relativa al acuerdo del Pleno del Ayuntamiento de 30 de agosto de 2001 por el que se acuerda prorrogar la exposición pública por un período de 15 días.  
. Edicto de prórroga de la información pública en el DOGV (13\_09\_2001).  
. Informes de administraciones afectadas.  
. Certificación expedida por la Secretaria del Ayuntamiento relativa a las alegaciones presentadas en el periodo de información pública.  
. Certificación expedida por la Secretaria del Ayuntamiento, 17 de abril de 2003, en relación con el acuerdo de aprobación provisional del Texto refundido del PGMOU de San Miguel de Salinas modificado respecto al que se aprobó inicialmente.  
. Certificado de la Secretaria del Ayuntamiento relativa a la aprobación provisional del estudio de Impacto ambiental definitivo, junto con las modificaciones introducidas en virtud de las alegaciones presentadas y estimadas. El estudio de impacto ambiental definitivo se sometió a un nuevo periodo de información pública (DOGV 5 de mayo de 2003)  
Se efectuaron consultas a los siguientes organismos:  
. Área de Recursos Forestales y Conservación Ambiental: se recibió respuesta del Servicio de Conservación de la Biodiversidad con fecha 9 de febrero de 2005.  
Con fecha 12 de septiembre de 2005 se solicita nueva consulta al Área teniendo en cuenta la ampliación del estudio presentada por el ayuntamiento y en relación con la fauna y vegetación, zonas de amortiguación de impacto, corredores para la fauna, áreas de campeo de rapaces, influencia de la propuesta de urbanización en la fauna, interés para la conservación de vegetación y flora de determinadas zonas, etc. Como respuesta a la consulta referida se remitió informe por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad con fecha 20 de enero de 2006.  
. Área de Residuos: se recibió respuesta con fecha 15 de marzo de 2005.  
. Área de Planificación y Ordenación del Territorio: se recibió informe respuesta con fecha 21 de diciembre de 2005. Con fecha 12 de enero de 2006 se remite plano con ordenación de usos para adjuntar al informe remitido con anterioridad.  
Con fecha 8 de febrero de 2005 se solicitó al Ayuntamiento ampliación y aclaración de la documentación presentada en una serie de puntos, informándose de la solicitud a la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante:  
. Contenido de alegaciones e informe de respuesta a las mismas.  
. Informe de la Conselleria de Cultura.  
. Respecto a la ordenación planteada en los siguientes extremos: zona sur-sureste-este del término municipal (barranco del Lobo y barranco de La Fayona), parque urbano zona verde red primaria de I+D ambiental, S.N.U.G. transición (Lo Sastre) limítrofe con P.A.U. 21 de Orihuela, parque urbano zona verde red primaria Los Carteros, zona sector occidental del término municipal, zona de amortiguación de impactos entre el suelo no urbanizable de protección forestal de la Sierra Escalona y los suelos urbanizables sectoriales propuestos, disponibilidad del recurso agua, gestión de residuos, agua potable, aguas residuales y suelo no urbanizable de protección agrícola . paisajística.  
Posteriormente, con fecha 14 de febrero de 2005, se remitió al Ayuntamiento, copia del informe del Área de Recursos Forestales como continuación de la ampliación requerida.  
Con fecha 19 de mayo de 2005 se presentó por el Ayuntamiento en esta Conselleria documentación respuesta del requerimiento efectuado, ampliación del estudio de Impacto ambiental.  
Con fecha 7 de junio de 2005 se requirió al Ayuntamiento la necesidad de aportar el contenido íntegro de las alegaciones.  
Con fecha 15 de junio de 2005 el ayuntamiento remitió el contenido íntegro de 18 alegaciones al EIA del PGMOU sometido a información pública mediante edicto publicado en el D.G.O.V. de fecha 5 de mayo de 2003, supuestamente todas las alegaciones presentadas con carácter ambiental, y de 71 alegaciones, de 484, al PGMOU y EIA sometidos a información pública conjunta mediante DOGV de 6 de agosto de 2001 y DOGV de 13 de septiembre de 2001, y supeditadas al EIA definitivo, supuestamente las que tienen carácter ambiental.  
Resumen del contenido de respuesta del Ayuntamiento al requerimiento de ampliación de documentación de esta Conselleria:  
1. Se indica que por la Conselleria de Cultura se ha aprobado el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos.  
2. Respecto a pequeñas superficies de suelos incendiados entre la urbanización Las Filipinas . Blue Lagoon y el sector ADU-18 se propone incrementar en otras zonas la dotación de zonas verdes en una proporción equivalente.  
3. El Barranco del Lobo se propone como suelo no urbanizable de protección de cauces, y respecto al resto de zonas del sur-sureste-este del municipio se efectúa un estudio de detalle a escala diferente del EIA en el que se concluye que teniendo en cuenta los valores de la zona se califica como urbanizable y algunas pequeñas áreas se proponen como PQL.  
4. Respecto a SUS 19 y SUS 20 se aclaran los motivos de su calificación y se efectúa una nueva valoración de los impactos calificándolos de moderados. Se establece un perímetro de protección en el barranco de La Fayona de 20 m.  
5. PQL I+D ambiental, SNUG transición limítrofe con PAU 21 y PQL Los Carteros, al estar incluidos en la misma unidad ambiental que la sierra de Escalona se deberá modificar la ordenación. En los planos figuran ahora como SNU-1.   
6. Respecto al sector occidental se eliminan del plano las vías grafiadas y se califican las charcas de Villaberta como SNU de especial protección hidráulica y se crea un entorno de amortiguación como PQL.  
7. Zona de amortiguación entre forestal y urbanizable: se propone como PQL unos espacios situados entre el SNU-1 y los SUS, además de medidas de minimización del impacto acústico.  
8. Respecto al impacto ambiental de SUS sobre los terrenos del ambiente intermedio se efectúa un análisis del paisaje en el que se concluye la alta capacidad de absorción de impactos por desarrollos urbanísticos de la zona.  
9. Respecto a residuos y recursos: se aporta informe de la Mancomunidad de Canales del Taibilla y de la Entidad de Saneamiento de Aguas.  
Resumen de los desarrollos urbanísticos propuestos:  
Viviendas equivalentes: 40.128.  
Habitantes: 100.320.  
Agua potable: 8.788.032 m³/año.  
Aguas residuales: 7.030.426 m³/año.  
Residuos Urbanos (RU): 46.147 Tn/año.  
RCD: 9.631 Tn/año.  
Restos de poda: 702 Tn/año.  
Peligrosos: 97 Tn/año.  
Voluminosos: 1.232 Tn/año.  
10. Respecto al SNU de protección agrícola y paisajística se establecen limitaciones de uso.  
11. Respecto a las normas en SNUG: se elimina toda referencia a dotación viaria y los usos serán los previstos para este tipo de suelo.  
12. Se aportan informes de la Confederación Hidrográfica del Segura, de la Mancomunidad de Canales del Taibilla y de la Entidad de Saneamiento.  
13. Se aportan informes respuesta con resumen de alegación.   
Con fecha 25 de enero de 2006 se remite por Lomas de Campoamor, SA., para que se tenga en cuenta en la resolución del expediente, informe jurídico en defensa de la legitimidad de la clasificación como suelo urbanizable del sector 24 propuesto por el ayuntamiento en el que después de un análisis detallado se concluye que no hay valores dignos de protección de acuerdo con la Ley y que el sector reúne condiciones para su desarrollo como urbanizable similar a las actuaciones del entorno. Así mismo remite estudio ambiental para la aptitud para la urbanización de los terrenos referidos, analizando los elementos del medio, la aptitud de los terrenos para la urbanización, la vulnerabilidad frente a la actuación prevista y se valora finalmente su capacidad de acogida. Se destaca el destino de los terrenos a cultivos desde hace muchos años siendo su estado consecuencia de técnicas de cultivo (barbecho), vallado de la finca, uso cinegético de la misma, presencia de tendidos eléctricos, dificultad de conexión entre ecosistemas, etc.  
Se recibió de la Dirección Territorial de Alicante en relación con la roturación de terrenos en la finca Lo Bojosa en el barranco del Lobo informes de los servicios técnicos indicando que se habían roturado terrenos con características forestales tipo matorral que en gran parte ya habían sido roturados al parecer hace tiempo. El técnico de protección de especies destaca el alto interés ambiental de la zona.   
Por parte del promotor se indica que se trata de terrenos sobre los que hay una autorización por parte del Ministerio de Agricultura del año 1981 y que desde entonces se viene haciendo el aprovechamiento agrícola, su estado es el propio del aprovechamiento agrícola con técnicas de barbecho. En esa autorización se indica que habrá una zona a no afectar según plano, pero no ha sido aportada por el propietario actual.  
Los terrenos son considerados forestales por el Plan General Forestal de la Comunidad Valenciana.  
Con fecha 13 de marzo de 2006, y tras consulta del expediente de evaluación de impacto ambiental, la Asociación de Vecinos San Miguel Arcángel de San Miguel de Salinas remitió escrito en relación al PGOU: modelo de crecimiento insostenible, carencia de previsión de servicios e infraestructuras básicas, se valora positivamente el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad y preservación del barranco del Lobo y su entorno del proceso urbanizador.  
Con fecha 4 de abril de 2006 la Asociación de Vecinos San Miguel Arcángel de San Miguel de Salinas expone una serie de irregularidades en la tramitación del Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos (CBEP) del municipio y solicita en base al artículo 7 punto 2 de la Ley 2/1989 de 3 de marzo de impacto ambiental la suspensión de la tramitación de la Declaración de impacto ambiental hasta que no se aclaren las cuestiones planteadas.  
Irregularidades o alegaciones:  
a) El CBEP se aprobó por la Comisión Territorial de Urbanismo el 8 de agosto de 2002.  
b) En el EIA sometido a información pública el 4 de abril de 2003 faltan dos elementos del Catálogo: el Aljibe de la Gineseta y la cenia de La Castellana  
c) En el Catálogo remitido a Cultura no figuran los dos elementos antes mencionados, el yacimiento arqueológico de Lo Peinado y las dos fichas correspondientes a las zonas de cuevas denominadas en el Catálogo Hábitats troglodíticos I y II.  
d) En el Catálogo no figura ningún Bien de Relevancia Local, habiendo solicitado la Asociación que se incluyan como tales a la Conselleria de Cultura dos zonas de cuevas (Pueblo Troglodítico I y II) y el Molino de El Marqués, indicando que la inexistencia de este tipo de bienes debe motivarse.  
e) No existe el preceptivo informe de cultura sobre la posible afección del desarrollo del Plan a los bienes catalogados.  
f) Las cuevas referidas pueden verse seriamente afectadas por el desarrollo del Plan.  
Informes  
Se realiza un resumen de los informes más significativos solicitados por esta Dirección General y de los presentados por el ayuntamiento en el requerimiento de ampliación del estudio de impacto ambiental.  
Resumen del contenido del Informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad de 9 de febrero de 2005:  
El planeamiento objeto de este informe supone la posibilidad de transformar gran parte del término municipal, lo que repercutirá obviamente sobre la fauna que actualmente ocupa la zona.  
Previsiblemente la urbanización de los terrenos que constituyen la cuenca de recepción de la laguna de Torrevieja contribuirá a reducir aun más los aportes buenos freáticos, mientras que incrementará los aportes de pluviales con sus arrastres consiguientes. No se han estudiado con suficiente detalle las repercusiones sobre los ecosistemas de las lagunas de estas transformaciones de uso de suelo que podrían afectar gravemente a su biodiversidad. En particular, la rambla de La Fayona debe constituir uno de los principales aportes de agua dulce del Parque; el Plan propuesto propone reclasificar como urbanizable todo el entorno de la rambla incluyendo su cabecera. Deberá protegerse este suelo con el fin de mantener el funcionamiento hídrico actual de la rambla.  
Ese servicio propuso como Z.E.P.A. un área más extensa que la delimitación del L.I.C. Sierra de Escalona debido a que la zona se considera de fundamental importancia para la concentración invernal de numerosas rapaces, águila real y águila perdicera. Además contiene una inusual densidad de búho real y de rapaces forestales. El estudio financiado por esta Conselleria y realizado por la Universidad de Alicante consideraba además del ámbito del L.I.C. las siguientes zonas:  
.Lomas de Muñino . Las Colinas . Lo Sastre, que mantiene además una de las mejores manchas forestales asociadas a las ramblas que vierten al río Nacimiento, especialmente el barranco del Lobo y La Cañada de Lo Pastor.  
. Los Alcores . El Rincón (laderas y pie de monte).  
. Loma de Vistabella . Los Rufetes: cabezos cubiertos de matorral y pinar donde abunda el conejo y a pesar de su pequeña extensión son muy utilizados por las rapaces.  
Se considera necesario por tanto la extensión del SNU-1 a los sectores de Lo Sastre, Lo Pastor y Lomas del Lobo, incluyendo el barranco del Lobo, así como la ubicación de una franja de mitigación de impactos alrededor de esa zona protegida. Esta franja, que debería rodear la zona actualmente protegida y los sectores reclasificados, debería tener una extensión mínima de 1 km. a excepción de en la zona ya urbanizada, y tener un tipo de protección agrícola o paisajística, es decir que tienda al mantenimiento del actual uso del suelo.  
Los PQL situados en el L.I.C. deberán eliminarse.  
Resumen del contenido del informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad de fecha 20 de enero de 2006: el informe se acompaña de plano con delimitación propuesta de ordenación de usos.  
1. Se indica que la urbanización de zonas tan amplias del territorio lleva inevitablemente a la desaparición de gran cantidad de especies y su sustitución por otras adaptadas a la habitación humana. Si se planea el mantenimiento de amplios corredores y áreas de amortiguación de impactos lo que se consigue es mantener el ecotono tan rico y necesario para el mantenimiento de numerosas especies.  
1.1. Se indica que debería dársele una protección forestal a los pinares de Lomas de lo Rufete y Cabezo de la Mina y a una franja 100 m. al norte y 500 m. al sur una protección agrícola paisajística para mantener la utilidad ecológica de esta zona forestal y como ecotono de la misma con características distintas al pinar.  
1.2. Respecto a los pinares de la cabecera de la Rambla de la Fayona se delimitan más ampliamente indicándose igualmente que deberían tener una protección forestal con zona perimetral de protección agrícola paisajística.  
Rodeando a la rambla de la Fayona en todo su recorrido debería haber un suelo de protección agrícola paisajística con ancho de 200 m. a cada lado o bien desde la vertiente de aguas de manera que dicha rambla además de un destacado hito paisajístico desarrollaría activamente su papel como corredor ecológico.  
1.3. En el contacto con el embalse de la Pedrera de gran importancia para las aves predominan pastizales y matorrales bajos, el área colindante con esta vegetación incluida en SNU3 debería permanecer sin urbanizar en un sector de 200 m. de norte a sur y debería ser SNU2. Permitiría la conexión del embalse de la Pedrera con la zona de las lomas de Lo Rufete y Cabezo de la Mina.  
1.4. Charcas de Villaberta: Debería enlazar con las lomas de Lo Rufete y Cabezo de la Mina y con la sierra Escalona para no perder las características que lo hacen interesante para la fauna, su entorno inmediato debería mantener su uso agrícola actual. Las charcas deberían mantener el uso de SNU3 propuesto y el entorno con comunidades gipsícolas deberían ser SNU1.  
Respecto a corredores para la fauna:  
1.5. Entre Escalona y La Pedrera la zona limítrofe con Orihuela debe asegurar un corredor con Escalona, en el término municipal de San Miguel de Salinas son cultivos de regadío que deberían ser SNU2 con una anchura de 200 m.  
1.6. Escalona-Charcas de Villaberta-Lomas de Lo Rufete y Cabezo de La Mina: enlazaría la zona de las lomas de Lo Rufete con la sierra Escalona a través de las charcas de Villaberta aprovechando una zona con cultivos de secano y zonas de vegetación natural muy dispersa en mosaico muy importante para la fauna de áreas contiguas. Este debería ser un gran corredor de entre aproximadamente 750 m. a 500 m.  
1.7. Escalona-Rambla de la Fayona-Lagunas de la Mata Torrevieja: Éste debería ser el otro gran corredor que enlace la sierra de Escalona con las lagunas de la Mata-Torrevieja, siguiendo el actual polígono de hábitats englobando la cabecera de las lomas del Lobo, cabezo de Los Claveles y parte de la Bojosa, enlazando con la cabecera de la rambla de la Fayona.  
Respecto al área de amortiguación de impactos al norte de Escalona: la importancia para la conservación de la sierra de Escalona está ligada a la estructura de la vegetación y al mosaico de cultivos circundante, serían suficientes 500 m. como área de amortiguación añadiendo cultivos que con las comunidades vegetales de la sierra formarían ese ecotono tan interesante de la sierra, que deberían ser de SNU2.  
Respecto al área SE de las charcas de Villaberta, debería englobar un área de 100 m alrededor del SNU3 propuesto y el PQL propuesto debería ser SNU1 por las comunidades gipsícolas y enlazar con el corredor hasta la sierra de Escalona.  
2. Respecto a las áreas SE de las charcas de Villaberta contiene las zonas con vegetación gipsícola más interesantes que merecen conservarse.  
Los terrenos con Thymelaea tartonraira susceptibles de albergar a esta especie están todos propuestos para su conservación.  
Los terrenos con Euphorba boetica y Biscutella lucentina instaladas sobre arenas consolidadas o depósitos de arenas y margas miocénicas respectivamente estarían bien representadas si se mantienen los matorrales sobre estos materiales tanto en las zonas propuestas en este informe como en la propuesta del PGOU.  
El palmeral de Lo Masera puede tener un valor etnográfico y cultural pero no tiene valores destacados de conservación de hábitats o especies que obliguen a su conservación, no obstante por su interés cultural estas formaciones antiguas deberían conservarse como parte del paisaje.  
3. Delimitación del área al este de la Sierra de Escalona: en relación con el área este de la sierra de Escalona los criterios son los mismos que para el área norte, preservar la comunidades vegetales ya cartografiadas y añadir un espacio para completar el ecotono de 500 m. Debería preservarse del proceso urbanizador la cañada de Lo Sinerio, Lo Pastor y la cabecera del barranco inmediato a las lomas del Lobo de acuerdo con el gran corredor propuesto.  
Más al este en lo Bojosa (distinto de la roturación de la finca lo Bojosa) deben mantenerse los pequeños cabezos de vegetación natural que forman una franja de unos 300 m, contiguos al área urbanizada, uniéndose esa zona con el gran corredor de Escalona a la laguna de Torrevieja por la Fayona. Los terrenos de lo Sinerio, por la Loma de Enmedio y la cabecera del Lobo se proponen como SNU1. El suelo que el PGOU propone como SNUG en la zona de lo Pastor, y que no se incluye en el plano como parte de lo anterior debería calificarse como SNU2, excepto la zona forestal de Las Colinas que debería ser SNU1.  
4. Se propone la calificación de terrenos como SNU2 de protección agrícola paisajística con la intención de mantener una estructura parecida a la actual de manera que la función como corredor o de amortiguación de impactos se mantenga en el futuro.  
Resumen del informe del Área de Planificación y Ordenación del Territorio:  
El informe realiza una serie de recomendaciones:  
1. El suelo no urbanizable genérico y el genérico de transición tiene una clara vocación de desarrollo como futuros sectores urbanizables, tratándose de suelos urbanizables de reserva. De acuerdo con lo establecido en la Ley 10/2004 de suelo no urbanizable estos suelos deben ser clasificados como suelo no urbanizable común a excepción de los sectores que en los siguientes puntos se proponen como protegidos.  
2. Teniendo en cuenta lo establecido en la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje se propone que la ordenación de los suelos urbanizables colindantes con cauces deberá disponer terrenos destinados a espacios públicos libres de edificación junto al dominio público hidráulico y a lo largo de toda su extensión, con dimensiones adecuadas a su naturaleza, régimen hidráulico y condiciones paisajísticas, siendo las mismas disposiciones aplicables a masas de agua, lagos, lagunas, embalses y otros análogos.  
Igualmente se preverán corredores verdes que desempeñen funciones de conexión biológica y territorial, cuyos ejes estarán constituidos por barrancos, vías pecuarias, ríos y otros hitos geográficos identificables en el territorio, ayudando a la vertebración de los espacios naturales de la Comunidad Valenciana.  
En el caso el barranco del Lobo puede peligrar por el sector urbanizable 24-A por lo que se propone ampliar el sector SNU2 (entre SNU1 Sierra Escalona y SNU3 barranco del Lobo) y conectar los PQN Lo Espartal y Las Filipinas para garantizar y mantener el carácter protector que se quiere dar a clasificar el barranco del lobo como SNU3. Otro tanto debe decirse en el caso del barranco de La Fayona, por lo que se propone ampliar los PQN en todo su entorno incluyendo su cabecera, con el fin de mantener el funcionamiento hídrico de la rambla, ampliando la franja que está en contacto con el sector urbanizable 19 y 20. Debe recordarse el papel de la citada rambla como conector ambiental y elemento relevante para la gestión y conservación del Parque Natural de las lagunas de la Mata y Torrevieja, como viene reconocido en el proyecto de Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante, actualmente en tramitación.  
3. SNU1. Sierra Escalona: Debe valorarse la ampliación del SNU1 por el sureste hasta conectar con el barranco del Lobo, clasificando el SNUG Lo Pastor y el SUS 24 Lomas del Lobo como SNU2.  
Por el norte debería ampliarse la extensión del SNU1 para crear un área de mitigación de impactos que favorezca la transición entre zonas forestales y las áreas de cultivo en una franja de al menos 500-1000 m. de ancho y así facilitar la conexión con SNU3 La Pedrera, clasificando parte del SNUG como SNU2.  
Deberían ubicarse los PQL y PJL en zonas con menor valor ambiental pudiéndose localizar a expensas de sectores SUS6, SUS7, SUS8 o SUS 23, de esta forma se podría ampliar el ancho de los corredores de Lo Balaguer y La Quesada y dar continuidad por el noreste a la sierra Escalona y crear una conexión con las lagunas de la Mata y Torrevieja.  
Con el objeto de crear una discontinuidad entre la zona urbanizable y el propio SNU1 Sierra Escalona sería recomendable que en ningún caso las edificaciones e infraestructuras lleguen hasta las proximidades tal y como ocurre con el sector urbano ciudad de las Comunicaciones, por lo que se propone ampliar los PQN El Rincón y Lo Quesada.  
4. SNU2 Huerta Tradicional: los sectores clasificados así deberán mantener esta clasificación en todos sus sectores, conforme al plano nº 4, el cual ha servido de base para la redacción de ese informe.  
5. SNU3 Barranco del Lobo, barranco de La Fayona: debe establecerse la conexión entre ambos cauces con SNU1 Las Salinas. Se trata de un amplio sector formado por los SUS19, SUS20, SUS 21, SUS 22, que abarca las cabeceras hidrológicas de los barrancos y así permitir su conexión con SNU1 Las Salinas, ya que se trata de parte de la Sierra escalona en su zona de transición hacia la dehesa de Campoamor en los que aparecen diversos hábitats que conforman un espacio libre e gran importancia para aves rapaces y como espacio de alto valor paisajístico, por lo que se propone se clasifique como SNU de protección forestal o protector conector ecológico.  
Los sectores antes mencionados podrían ubicarse en lugar del SNUG Lo Baraja y el SNUG Lo Capitana.  
6. SNU3 La Pedrera: En aplicación de la Ley 4/2004 se recomienda un perímetro de protección del SNU3 para crear espacios públicos libres de edificación junto al dominio público hidráulico, evitando así que la ampliación del sector ADU 19 pueda afectar al SNU3, y a lo largo de toda su extensión, con las dimensiones adecuadas a su naturaleza proponiendo que parte del SNUG se clasifique como SNU2 y que a su vez servirá de conexión con el SNU2 propuesto en SNU1 Escalona.  
7. SNU3. Villa Berta: se recomienda crear un perímetro de protección en torno a las charcas y yeseras de Villa Berta. En el caso del futuro desarrollo del sector Lo Rabasco Sur y Villaberta en suelo no urbanizable podrían ser asumibles si el desarrollo de dichos sectores no ponen en peligro y tienen en cuenta los valores ambientales que albergan en su interior.  
8. PQN: ampliación de los sectores PQN Torreazul y Los Aniortes hasta su conexión como una única unidad paisajística, pudiendo conectarse los sectores SUS 9 Los Aniortes y SUS 10 Torreazul en un único sector urbanizable.  
Respecto a la calificación de los PQN se entiende que sus criterios de acondicionamiento y usos no pondrán en peligro los valores naturales por los cuales se han calificado y garantizarán la conservación de los mismos.  
La propuesta urbanística deberá tender a un crecimiento de forma concéntrica al núcleo urbano actual con el fin de evitar la idea de ciudad dispersa.  
Con respecto al plano que posteriormente adjuntó con fecha 12 de enero de 2006 la referida Área se hacen las siguientes puntualizaciones teniendo en cuenta lo grafiado en el mismo respecto al texto del informe, y en relación con el plano de ordenación de la ampliación del estudio presentada por el ayuntamiento:  
1. El PQN Villa Berta se extiende además de lo ya propuesto en la ampliación del estudio por el ayuntamiento, desde el canal del trasvase hasta la CV-95 por el NE siguiendo el cauce a ambos lados, y por el SO se extiende como PQN Lo Rabasco en torno a la red de drenaje que parte del palmeral de Lo Masera, grafiándose a ambos lados nuevos SUS.  
2. Al norte del SNU1 Escalona al oeste limítrofe con el término municipal de Orihuela exclusivamente una franja del SNUG más amplia junto a la sierra Escalona y estrechándose bastante junto al embalse de La Pedrera se clasifica como SNU2.   
3. Respecto a la propuesta del ayuntamiento de la ampliación del Estudio el SNUG situado al este del SNU1 Escalona, el mismo se clasifica como SNU2 y el relieve montañoso situado al sur limítrofe con el término municipal de Orihuela al oeste de la CV-941 se indica como PQN Lo Espartal.  
4. Al oeste de la CV-941 los terrenos limítrofes con el SNU3 barranco del Lobo se indican como PQN Las Filipinas barranco de Lobo y junto a ellos más alejados del barranco los terrenos se clasifican como SNU.  
Al este de la CV-941 la prolongación del barranco del Lobo se clasifica como SNU3 hasta el límite con el término municipal de Orihuela con un PQN Las Filipinas barranco del Lobo en torno a él.  
El resto de terrenos al este de la CV-941 permanecen como SUS tal y como la propuesta del ayuntamiento de la ampliación del Estudio de impacto ambiental, creándose una estrecha conexión desde el cruce del barranco el Lobo con la carretera citada hasta los PQN las Filipinas que rodean al suelo urbano de Las Filipinas-Blue lagoon en una estrecha franja. Este PQN enlaza continuando colindante con ese suelo urbano y el límite del término municipal en estrecha franja hasta el PQN La Fayona.  
Respecto a la rambla de la Fayona la margen derecha de la rambla hasta su límite municipal se indica como PQN con diferentes nombres. La margen izquierda de la rambla permanece como SUS.  
5. Se crea una estrecha franja de SNU2 limítrofe al SNU3 La Pedrera.  
6. Se unen los PQN Torreazul y Los Aniortes, ampliándose por el norte el SUS Los Aniortes.  
Resumen del contenido del informe del Área de Residuos:  
La zona XVII donde se encuentra englobada el término municipal de San Miguel de Salinas, tiene su Plan Zonal en fase de aprobación, en el que se establece 12.477 habitantes equivalentes en 2004 con un crecimiento anual del 1%, planteándose con el actual modelo de desarrollo turístico . residencial un aumento de población estimado en torno a 100.000 habitantes, que no está contemplado en el Plan Zonal.  
Por tanto, en caso de ser aprobado dicho PGOU, deberá considerarse el incremento poblacional derivado del mismo en la fase de concurso de proyectos de gestión, una vez aprobado el citado Plan Zonal, a efectos de garantizar la suficiente capacidad de las correspondientes infraestructuras de valorización y eliminación de residuos urbanos.  
Resumen informe de la Entidad de Saneamiento de 7 de mayo de 2002:   
La capacidad de la EDAR actual está sobrepasada, estando previsto en el II Plan director la construcción de nueva EDAR que cubra las necesidades futuras.  
No se ha aportado información necesaria para verificar las necesidades futuras respecto a los sistemas de depuración. Previamente a que la Entidad asuma el tratamiento deberá aportarse la previsión de caudales, debiendo los promotores comprometerse a satisfacer su parte proporcional.  
Resumen informe de la Mancomunidad de Canales del Taibilla dependiente del Ministerio de Medio Ambiente de fecha 04-02-2004:  
Las aguas suministradas por este Organismo habrán de destinarse al uso exclusivo de abastecimiento a poblaciones.  
En los últimos años hidrológicos las necesidades han superado a los recursos asignados lo que ha requerido la aportación de recursos de carácter excepcional. Esta situación va a continuar en el año hidrológico actual agravada por la extraordinaria sequía del río Taibilla.  
Las desaladoras programadas aportarán un volumen anual de recursos de unos 80 hm³, con lo que estará garantizado el suministro de agua potable a cargo del Organismo hasta la llegada de recursos procedentes del trasvase del Ebro.  
Información pública  
De acuerdo con certificación del Ayuntamiento el proyecto de PGOU y su estudio de impacto ambiental se expusieron al público conjuntamente mediante publicación en el DOGV de 6 de agosto de 2001, prorrogándose 15 días el período de información pública.   
Con fecha 26 de marzo de 2003 se presentó el texto refundido del PGOU adaptado al resultado de la exposición pública y a los informes sectoriales emitidos. De acuerdo con escrito de la Secretaria del Ayuntamiento no es preceptivo reiterar el trámite de información pública del texto en un mismo procedimiento, ni aun cuando se introduzcan modificaciones sustanciales en el proyecto, bastando que el órgano que otorgue la aprobación provisional notifique ésta a los interesados personados en las actuaciones, y a aquellos que pudieran resultar afectados directamente en sus derechos subjetivos por las modificaciones introducidas.  
El Estudio de Impacto Ambiental realizado sobre la modificación del proyecto PGOU inicial se ha sometido al periodo de información pública.  
Se han presentado numerosas alegaciones, tanto durante el periodo de información pública conjunta del proyecto con aprobación inicial y el Estudio de Impacto Ambiental correspondiente (año 2001), como en el periodo de información pública del Estudio de Impacto Ambiental correspondiente al proyecto con aprobación provisional (año 2003).  
Se destacan las siguientes alegaciones correspondientes al periodo año 2001 y al periodo año 2003:  
1. Reiterar el periodo de información pública al no haberse expuesto conjuntamente el estudio de impacto ambiental del proyecto con aprobación provisional, incumplimiento de lo establecido en la legislación.  
2. No se han tenido en cuenta las alegaciones en el EIA con aprobación provisional.  
3. Calificar como suelo protegido determinadas áreas del municipio: barranco del Lobo y aledaños (SUS 24-A), SNUG Lo Pastor, SNUG Lo Sastre, Cabezo de La Mina y Loma Larga con zona de amortiguación de impactos, canteras de Villaberta con zona de amortiguación de impactos, corredores ecológicos de Sierra Escalona-Fayona-Laguna Torrevieja, de Escalona-La Pedrera y de Escalona-SNU-2 agrícola-paisajístico, lomas con vegetación gipsícola, zonas preforestales comprendidas entre la carretera de Rebate y la de San Miguel de Salinas a Torremendo hasta su límite por el este con la Rambla Escribana hasta su intersección con el canal del Trasvase, rambla de La Escribana hasta el puente lo Quilez, determinadas parcelas en el Cabezo Mortero en Los Alcores, palmeral de Lo Masera, terrenos con presencia de Thymelaea tartonraira, PQL y SNUG, así como otras zonas del municipio.  
4. Preservar del proceso urbanizador la margen derecha de la Rambla de La Fayona incluido el SUS 21.  
5. D. Francisco Montoso Muñoz de California del Mediterráneo, SA.: redelimitación del SNUG Lo Pastor y SUS 24 Lomas del Lobo y nueva sectorización en el SUS 24.  
6. Los propietarios de las fincas El Espartal y Lo Sinerio solcitan que se califiquen como urbanizable sectorizado determinados terrenos, manifestando que se ha favorecido a determinados propietarios con los cambios de calificación, y además solicitan se realice una nueva definición de la zona de protección forestal, se otorgue a las zonas agrícolas el mismo tratamiento que el del suelo rústico común sin introducir limitaciones añadidas y se permita y fomente en las zonas protegidas la creación de nuevas fincas con arreglo a las unidades mínimas de cultivo así como la construcción de viviendas unifamiliares aisladas, y definir nuevas ubicaciones de parques públicos.  
7. Lomas de Campoamor, SA.: constituir toda la finca de su propiedad como un sector urbanizable al que se añadirá la superficie total de la finca la Buesa y Sur de la ciudad de las comunicaciones que se califica como protegida y que la zona de protección de los pequeños cauces tenga una anchura entre 30-150 m.  
8. D. Manuel José Espinosa Pérez, Agroconstrucciones, SA., relativa a las Zahúrdas, SUS .14 y a diversas rotondas.  
9. D. Tomás Navarro Guillén, Agrinares, SL.: solicita clasificar sus fincas (Azahar) como suelo urbanizable terciario compatible residencial y/o eliminar la del suelo no urbanizable de especial protección.  
10. D. Fernando Antonio Martínez Canales de SITARA CORPORATION, SL.: incluir todos los terrenos como urbanizables, reducir la extensión de la zona U8 y efectuar una delimitación más exacta de las masas arbóreas como zona verde.  
11. D. Ramón Pastor Costa de Balaustradas Ramón Pastor, SL.: la calificación dada a los terrenos, urbanizable de uso residencial, en los que se ubica su empresa perjudica gravemente sus intereses, debiendo calificarse como urbano industrial o terciario y redelimitar el suelo de protección hidráulica.  
12. Deficiencias en el estudio de Impacto Ambiental del proyecto con aprobación inicial, relativas a vegetación, fauna, etc.  
13. Supresión de la vía rápida y modificación de la Majada de La Fayona.  
14. Modificaciones en las D.E.U.T., ordenanzas municipales y normas urbanísticas.  
Por el Ayuntamiento se ha dado respuesta a las alegaciones presentadas, de manera que algunas se han aceptado en su totalidad y otras sólo parcialmente, y otra parte no se ha aceptado.   
1. Respecto al trámite de información pública se indica que el EIA y el proyecto inicial se sometieron conjuntamente a información pública y el EIA del proyecto modificado se ha sometido a información pública.  
2. Respecto a tener en cuenta las alegaciones en el EIA, se indica que aunque no se hace referencia a ellas, se han tenido en cuenta en la elaboración del EIA con aprobación provisional.  
3. Respecto a las solicitudes de cambio de calificación a protegido, algunas se han aceptado con la modificación del proyecto con aprobación inicial y la gran mayoría no.   
En este sentido se destaca que en las zonas en las que se mantiene la calificación dada se considera por el ayuntamiento que la misma está de acuerdo con los valores ambientales que posee, respecto a los corredores ecológicos se argumenta la existencia de graves inconvenientes físicos (por ejemplo la existencia de carreteras), que pueden actuar como trampas ecológicas y en algunos casos por que no hay relación entre ecosistemas de sierra y de zonas húmedas.   
Se argumenta en algunos casos que teniendo en cuenta las características de la zona, aislamiento, entorno y demás, la propuesta de PQL permite conservar los valores que posee la zona y evitar su degradación.  
Respecto a Thymelaea tartonraira se indica que se trata de una especie presente en otros municipios y que no está en ninguna lista de protección a nivel autonómico. Respecto a la vegetación gipsícola se indica que se han delimitado para conservar aquellas zonas en mejor estado.  
Respecto a la Rambla La Escribana se indica que el PGOU ya establece las medidas de prevención necesarias para todas las ramblas.  
Respecto al palmeral de Lo Maseras se indica que está incluido dentro del perímetro de protección de cauces, estando protegido de cualquier actuación y se delimita la zona como PQL.  
4. California del Mediterráneo, SA.: se informa favorablemente aceptándose.  
5. Respecto a las alegaciones de los propietarios de la finca El Espartal y Lo Sinerio se responden a los argumentos expuestos por ellos y no se aceptan.  
6. Lomas de Campoamor, SA.: se indica que la alternativa propuesta se ajusta a la realidad ambiental, aceptándose que los pequeños cauces tengan una anchura de 30-150 m. y sea considerada como red primaria PQL y el resto de la alegación se acepta en los términos del EIA.  
7. Agroconstrucciones, SA.: no se hallan afecciones ambientales que limiten o impidan el desarrollo de las propuestas, desestimándose la alegación.  
8. Agrinares, SL.: la propuesta supone incrementar el ratio de suelo urbanizable en la zona agrícola, además se sitúan en zonas entre el embalse de la Pedrera y las lagunas y el incremento de la zona urbanizada puede influir en reducir las facilidades de conexión para las aves entre estas dos zonas que necesitan de al menos estructuras en mosaico. No se acepta por el ayuntamiento.  
9. SITARA CORPORATION, SL.: se indica que en el EIA se contemplan las nuevas delimitaciones de PQL, no se acepta.  
10. Balaustradas Ramón Pastor, SL.: se ha estudiado en el EIA la cuenca de nuevo para ajustarla a la realidad hidrológica. No se acepta.  
11. En el EIA con aprobación provisional se han subsanado las deficiencias.  
12. No se ha proporcionado la respuesta.  
13. Respecto a las modificaciones propuestas, algunas se han incorporado en el proyecto con aprobación provisional y otras no se han aceptado.  
Afecciones legales  
1. Red Natura 2000: Parte del término municipal se encuentra dentro del ámbito del Lugar de Interés Comunitario denominado Sierra de Escalona y Dehesa de Campoamor. Toda la superficie de este L.I.C. se encuentra calificada como suelo no urbanizable de protección forestal.  
2. Cauces: En el término municipal existen diversos barrancos entre los que destacan el barranco del Lobo y el barranco de La Fayona, debiendo estar sujetos, como dominio público hidráulico, a lo establecido en la legislación de aguas. Se ha establecido una calificación del suelo, SNU de protección hidráulica, para la protección de este tipo de suelos. Se ha aportado informe de la Confederación Hidrográfica del Segura favorable de 4 de octubre de 2001 respecto a la afección al dominio público hidráulico y al régimen de corrientes, en el que se indica que las actuaciones urbanísticas que se acometan en desarrollo del PGOU deberán contemplar la solución para el drenaje y evacuación de las escorrentías que puedan ocasionar los aguaceros de carácter local.  
3. Vías Pecuarias: En el término municipal existen varias vías pecuarias: Colada de la Sierra de Escalona, Vereda de Hurchillo, Vereda de Dolores, Vereda del Camino Real, Colada de la Ermita del Carmen y Majada de La Fayona, que constituyen bienes de dominio público de la Comunidad Autónoma con la anchura legal que les corresponde. En el Estudio de Impacto Ambiental y en los planos del PGOU también se señala su trazado.  
4. Patrimonio Cultural: El EIA relaciona una serie de elementos etnológicos y arqueológicos, y se señalan gráficamente en los planos de información del PGOU. En la ampliación del Estudio de Impacto ambiental se aporta plano consecuencia del Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos que se indica ha sido aprobado por la Conselleria de Cultura.  
5. Cuevas: Existe una cueva sobre yesos, denominada sima La Parra. De acuerdo con el artículo 16 de la Ley 11/1994 de 27 de diciembre de la Generalitat Valenciana de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana considera con carácter general protegidas todas las cuevas. Teniendo la sima de La Parra un interés natural.  
Consideraciones ambientales  
1. Descripción del medio:  
Al sur del término municipal se encuentran relieves montañosos constituidos por areniscas y margas Terciarias, con pendientes en parte entre moderadas y abruptas, ocupados mayoritariamente por pinares de pino carrasco (Pinus halepensis) sobre formaciones arbustivas de diferentes tipos y entre los que se intercalan barrancos y vaguadas que en su mayor parte han sido aprovechados para el cultivo, presentando actualmente cítricos, secano o estando abandonados. Parte de esta zona se halla incluida dentro del lugar de interés comunitario denominado Sierra de Escalona y Dehesa de Campoamor. Hacia el este del SNU1 Sierra Escalona de la propuesta de PGOU aparece una gran zona agrícola dedicada a cultivos de cítricos y los terrenos que constituyen la cabecera del barranco del Lobo en los que los mimos tienen características forestales existiendo pinares que alternan en diferente grado con zonas amplias de matorral.  
En esta zona sur se encuentran dos áreas urbanas, una sobre el relieve montañoso situado al sureste del municipio, Las Filipinas-Blue Lagoon, y otra, en el extremo norte centro de los relieves montañosos del sur del municipio denominada Ciudad de las Comunicaciones.  
Estos relieves montañosos limitan al norte con laderas de pendientes mayoritariamente entre suaves y moderadas, constituidas por materiales margosos Terciarios ocupados por cultivos de secano y cítricos, con áreas de menor extensión en las que dominan los matorrales y herbazales. Esta zona intermedia en su parte central presenta intercalaciones de materiales yesosos Terciarios en los que se presenta vegetación gipsícola constituida por matorrales dominados por Ononis tridentata y matorrales tipo tomillar con especies tales como Helianthemum squamatum, Herniaria fruticosa y Teucrium libanitis, se trata de formaciones importantes desde el punto de vista de la conservación.  
Al oeste de esta zona intermedia se sitúa el embalse de La Pedrera con formaciones de tarays (Tamarix sp.) en sus márgenes, hacia el que drenan parte de los terrenos situados al oeste del término municipal. En el extremo oriental de esta zona intermedia se sitúa el barranco de La Fayona que drena, en un recorrido relativamente corto, hacia la Laguna de Torrevieja.   
Esta zona intermedia presenta algunos relieves montañosos de menor entidad en cuanto a su extensión, como son el Alto de Los Rufetes y Cabezo de La Mina que discurre con orientación NO-SE en la parte occidental del municipio prolongándose en el municipio de Orihuela y rodeando al embalse de la Pedrera en su extremo norte.   
Además de las zonas urbanas citadas, el propio núcleo urbano se sitúa en la zona intermedia en posición centro . este y el pequeño núcleo urbano situado próximo al embalse de La Pedrera. En la zona agrícola Cuaternaria existe al este un polígono industrial en desarrollo.  
El extremo norte del municipio lo constituye la llanura aluvial de pendiente suave constituida mayoritariamente por materiales Cuaternarios, limos y cantos encostrados, que tienen la mayor capacidad agrológica, y se encuentra ocupada por cultivos de cítricos mayoritariamente.  
Respecto a la fauna, es de destacar la extraordinaria abundancia de conejo (Oryctolagus cuniculus). Se trata de una pieza fundamental en el ecosistema y que explica la abundancia de depredadores en la zona, especialmente rapaces, ratoneros (Buteo buteo), búhos (Bubo bubo), ejemplares en dispersión de águilas perdiceras (Hieraaetus fasciatus) y real (Aquila chrysaetos), etc., que confieren a la zona una gran importancia desde el punto de vista de la fauna. La abundancia de conejo se ha observado no sólo en los terrenos forestales sino en el secano, tanto cultivado como abandonado, pero también en zonas de naranjal fundamentalmente en áreas próximas forestales. En las visitas a la zona se pudo observar la presencia de águila culebrera (Circaetus gallicus) y diversas rapaces de tamaño intermedio, posiblemente ratoneros o incluso águila calzada (Hieraaetus pennatus), sobrevolando no sólo terrenos forestales sino también las zonas de cultivos de secano en uso o abandonados de la zona intermedia. Son abundantes en la zona los cernícalos comunes (Falco tinnunculus).  
Es de destacar en la zona también la abundancia de perdiz (Alectoris rufa) y en menor medida de palomas (Columba sp.), y tórtolas comunes (Streoptopelia turtur) en época estival.  
El embalse de La Pedrera y las charcas de Villaberta, constituidas éstas últimas en los antiguos huecos mineros sobre yesos, son puntos de interés para la fauna, principalmente las aves.  
Existe una cueva denominada Sima La Parra (long.: 0º 48'30''y lat.: 37º 59'16''y altitud 120 m.s.n.m) en yesos cuya situación es la siguiente: por la carretera a Bigastro y Orihuela a 2 km. desde la población de San Miguel, una pista conduce a una cantera de yesos, a unos 40 metros de la misma se sitúa la cavidad, en la cercanía de la Casa de Los Infantes y en su boca se hallan dos chimeneas artificiales fácilmente visibles. Está constituida por una galería de 325 m. de recorrido con bifurcaciones, encontrándose en algunos tramos embalses de agua.  
2. Consideraciones sobre los valores ambientales, riesgos, usos y funciones del medio:  
2.1. Se considera necesaria la conservación de una serie de terrenos que actúan como corredores para la fauna entre diferentes espacios naturales de gran importancia. Ante la propuesta de desarrollo urbanístico realizada adquiere más importancia todavía la conexión de estas zonas evitando situaciones de aislamiento o dificultades de conexión que pueden empobrecer determinadas zonas importantes para la fauna en general. La función de conexión para la fauna de estas zonas debe conservarse.  
Esta necesidad se pone de manifiesto en el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad de fecha 20 de enero de 2006 para los siguientes corredores ecológicos:  
1. Sierra Escalona . La Fayona. Lagunas de la Mata y Torrevieja: desde el este de SNU1 Sierra Escalona a través de la cabecera del barranco del Lobo al oeste de la CV-941, terrenos al este de la CV-941, laderas y pie de monte al norte de relieves sobre los que se sitúan los suelos urbanos de las Filipinas y Blue lagoon y rambla de La Fayona y entorno.  
2. Sierra Escalona . Charcas de Villaberta . Lomas de Lo Rufete . Cabezo de La Mina: a través de terrenos en mosaico de cultivos de secano fundamentalmente con zonas de matorral, entre los que destacan los matorrales gipsícolas.  
3. Sierra Escalona .Embalse de La Pedrera: terrenos contiguos al limite de término municipal.  
4. Lomas Lo Rufete . Embalse de la Pedrera: terrenos contiguos al límite del término municipal.  
El Área de Planificación del Territorio también propone como corredores alguno de los anteriormente citados.  
La función de estos corredores para la fauna se considera que la llevan a cabo estos terrenos por sus características y ubicación, estimándose que para que la función de corredor que se pretende conservar sea plenamente eficaz debe ser suficientemente amplio permitiendo además no solo el paso si no también el desarrollo y permanencia de la fauna en esos corredores, siendo en determinados casos por sus características y ubicación de importancia para las aves rapaces.   
En general para todos ellos los valores naturales importantes que presentan, fundamentalmente su función como corredores para la fauna y también en algunos casos por los elementos naturales y función de amortiguación de impactos, consideramos que son dignos de ser preservados y ser considerados como suelos no urbanizables, consideramos igualmente que la estrategia territorial debe preservar estos terrenos del proceso urbanizador (suelo urbanizable) por los motivos expuestos. En general consideramos que esta función puede cumplirse con un suelo no urbanizable común en el que se den unas limitaciones de uso mayores que en un suelo no urbanizable común sin llegar a las que se establecen en uno protegido, por lo que se propone un suelo no urbanizable común ecológico, para garantizar la preservación de estos valores.  
En el caso de la cabecera del barranco del Lobo al oeste de la CV-941 las limitaciones se consideran deben ser más estrictas respecto a los usos por los valores naturales que posee, su ubicación, etc., como a continuación se expondrá.  
Respecto a la viabilidad de estos corredores consideramos que la existencia de carreteras con las características que tienen no constituyen un obstáculo insalvable, siendo el mayor obstáculo el que se podría crear el urbanizarlos. En cualquier caso se pueden adoptar medidas correctoras de pasos de fauna que mejoren la permeabilidad y en el caso de ampliación de estas carreteras diseñar pasos de fauna adecuados.  
Respecto a la existencia de vallados como obstáculos para la fauna estimamos que los existentes pueden ser fácilmente superados por la gran mayoría de especies, existiendo además zonas en las que están rotos parcialmente. En algunos casos además existen barrancos que actúan como zonas de paso.  
Respecto al uso de algunas de estas zonas como cotos de caza consideramos que no es incompatible con el desarrollo de la fauna en la finca y con el uso como zona de campeo de rapaces teniendo en cuenta las características adecuadas que algunas zonas disponen para ello.  
2.2. Se considera necesario conservar determinadas franjas de terrenos que cumplen la función de ecotono con terrenos forestales de importancia teniendo en cuenta la relevancia que tienen para la conservación de esos terrenos forestales de manera que permiten cumplir eficazmente su función ecológica. Hay que tener en cuenta la especial importancia para la fauna de estos terrenos, en concreto para las aves rapaces. Estos terrenos cumplen también una función de amortiguación de impactos importante. Estos terrenos se han determinado teniendo en cuenta sus características y ubicación así como de los terrenos forestales que rodean.  
Igualmente se considera necesario establecer en determinadas zonas de acuerdo con características, ubicación, entorno, etc. determinadas áreas de amortiguación de impactos respecto a terrenos forestales, zonas húmedas y barrancos, actuando también estas zonas como ecotono importante para la fauna junto a las zonas que limitan. En general para todos ellos los valores naturales importantes que presentan, fundamentalmente su función como ecotono y amortiguación, son dignos de ser preservados del proceso urbanizador y ser considerados como suelos no urbanizables, consideramos igualmente que la estrategia territorial debe preservar estos terrenos de proceso urbanizador por los motivos expuestos. En general consideramos que esta función puede cumplirse con un suelo no urbanizable común en el que se den unas limitaciones de uso mayores que en un suelo no urbanizable común sin llegar a las que se establecen en uno protegido, por lo que se propone un suelo no urbanizable común ecológico, para garantizar la preservación de estos valores.   
2.3. La ordenación de usos propuesta en determinadas zonas no garantizaría a nuestro juicio la preservación de los valores naturales presentes y que se han expuesto y se exponen a continuación, estimando que dependiendo de las características de los valores naturales, es necesario que la limitación de usos sea más o menos estricta. Por otra parte el hecho de que se posean valores naturales de importancia consideramos que debe hacer que sean considerados suelos no urbanizables. La consideración como suelos urbanizables haría que se perdieran o degradaran los valores naturales a preservar, o perder eficacia en su preservación y en determinadas zonas su consideración como suelo no urbanizable común sin ninguna limitación específica también tendría los mismos efectos que los antes comentados.  
Las modificaciones establecidas en la presente Declaración en la ordenación propuesta consideramos que son suficientes para garantizar conservar los valores naturales que poseen siempre y cuando se cumpla con rigor la normativa y condicionantes que se establecen en la presente Declaración.  
2.4. Los relieves montañosos abruptos del Alto de Lo Rufete y Cabezo La Mina están ocupados por vegetación forestal, dominada por pinares, con un valor medio-alto o alto en conjunto, siendo muy utilizados por rapaces, disponiendo en consecuencia de valores, elementos ambientales y funciones ecológicas, importantes que requieren una limitación de usos más estricta. Tienen además su continuación en el término municipal de Orihuela en paralelo aproximadamente con el embalse de La Pedrera.  
En su extremo norte se rodean de SUS, situando el SNUG junto a la carretera CV-95 y en su extremo sur. Para permitir la conservación de los valores naturales, vegetación y fauna, deben preservarse del desarrollo urbanístico, y el uso de estos relieves debe ser compatible con las características forestales y valores importantes que poseen. Igualmente para permitir su funcionalidad ecológica satisfactoria se considera necesario una franja de terrenos que los rodeen preservada del desarrollo urbanístico y que forme parte del ecotono forestal y teniendo en cuenta las características del terreno forestal también, la franja será más amplia más amplia hacia el sur al dominar cultivos de regadío tipo hortalizas. Esta franja además ejercería una función de amortiguación de impactos sobre la zona forestal y tiene importancia desde el punto de vista de las aves rapaces especialmente. Los usos de la misma deben preservar el valor que poseen y ser compatibles con el mismo, la función antes referida, siendo merecedores de ser considerados suelos no urbanizables   
Para garantizar la preservación de los valores naturales que poseen se propone en los relieves un SNU1 y en la franja de ecotono un SNUC ecológico.  
2.5. Respecto al extremo norte de la sierra Escalona SNU1, para la conservación de la misma es importante el papel de los cultivos circundantes que junto con los ecosistemas forestales forman ese ecotono tan importante para la misma. En algunas zonas dominan los cítricos con diversas balsas de riego, en otras los cultivos de secano en uso, o abandonados e intercalados por manchas de vegetación forestal tipo matorral y cultivos de regadío tipo hortalizas, fundamentalmente en los últimos casos la zona de Lo Quesada, El rincón y Lo Balaguer. Estas zonas son importantes desde el punto de vista de la fauna en especial de rapaces. La franja que consideramos haría el papel de ecotono con los terrenos forestales estaría en función de la proximidad a los terrenos forestales y características y entidad de los propios terrenos forestales así como de las características de los terrenos de la franja, teniendo en cuenta los informes del Servicio de Conservación de la Biodiversidad y del Área de Planificación del Territorio.  
Estas zonas presentan en algunos tramos manchas de vegetación gipsícola.  
Los usos de la misma deben preservar el valor que poseen y ser compatibles con el mismo, la función antes referida, siendo merecedores de ser considerados suelos no urbanizables.  
Para garantizar la preservación de los valores naturales que poseen se propone un SNUC ecológico.  
2.6. El embalse de La Pedrera situado entre la Sierra de Escalona y los relieves montañosos de Lo Rufete con prolongación en el término municipal de Orihuela tienen importancia desde el punto de vista de la fauna en general y especialmente la avifauna teniendo relación con las lagunas de La Mata y Torrevieja, igualmente disponen junto a las zonas de ribera zonas con cultivos abandonados de secano con vegetación tipo matorral incluidos en SNU3 y rodeados por terrenos de cítricos y algo de secano que deberían formar una estrecha franja de amortiguación de impactos y ecotono de importancia. La importancia del embalse para la fauna es destacada por los Servicios de Conservación de la Biodiversidad y Área de Planificación y Ordenación del Territorio.  
Se considera necesario también establecer entre SNU1 sierra Escalona y los relieves de Lo Rufete con el embalse de la Pedrera SNU3 corredores ecológicos terrestres para la fauna haciendo también una función de amortiguación de impactos. En este caso serían terrenos agrícolas fundamentalmente cítricos en la zona de la sierra de Escalona que podrían formar parte de corredor en el término municipal limítrofe de Orihuela con un mosaico de secano y matorral. En el caso de Lo Rufete se aprovecharía para esta función los ecotonos del propio embalse de la Pedrera y de Lo Rufete.   
En ambos casos los usos de estas zonas deben preservar el valor que poseen y ser compatibles con el mismo, las funciones antes referidas, siendo merecedores de ser considerados suelos no urbanizables.  
Para garantizar la preservación de los valores naturales que poseen se propone un SNUC ecológico.  
2.7. La zona de las charcas de Villaberta es una zona de interés para la fauna en general y en especial para la avifauna al estar entre el embalse de La Pedrera y las lagunas de La Mata y Torrevieja, existiendo en su entorno matorrales gipsícolas de interés para su conservación como destaca el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad y el propio Estudio.  
La zona de las charcas necesita de una franja que actúe de zona de amortiguación de impactos que sirva para mantener su funcionalidad ecológica, igualmente son de interés el tramo de cauce que discurre aguas abajo de las mismas hasta el canal del trasvase por la vegetación de cauce y la vegetación gipsícola de su entorno inmediato. Por otra parte para no quedar aisladas y perder sus características que las hacen interesantes para la fauna necesita mantener una conexión con las lomas de Lo Rufete y la sierra de Escalona.  
La zona posee valores ambientales importantes (elementos ambientales y funciones ecológicas), siendo merecedora de ser considerada como suelo no urbanizable, preservándolas del proceso urbanizador. Se considera necesario en la zona de mayor valor ambiental, charcas de Villaberta y cauce aguas abajo con entorno de vegetación gipsícola, que la limitación de usos sea más estricta para permitir la preservación de los valores y en la franja con función de amortiguación y zona de corredor la preservación de estos valores (funciones ecológicas) requeriría de una limitación menos estricta proponiéndose como medida para conseguirlo para el primer caso un SNU3 y para el segundo un SNUC ecológico.  
2.8. De acuerdo con lo indicado por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad se considera necesario establecer un corredor ecológico entre el norte de la sierra de Escalona (SNU1) y la zona forestal de las Lomas de Lo Rufete haciéndolo a través de unos terrenos en los que predomina el cultivo de secano con intercalaciones de matorral en algunos casos gipsícola y de la zona de las charcas de Villaberta lo que impediría su aislamiento. Estos terrenos presentan unas características interesantes también desde el punto de vista de la fauna en general y en especial de las rapaces por el mosaico de cultivos de secano con zonas de matorral y puntos de agua. Estos terrenos tienen un valor ambiental, por la función que realizan principalmente, digno de ser conservado y merecedor de ser preservado del proceso urbanizador siendo considerados suelo no urbanizable.  
Para garantizar la preservación de los valores naturales que poseen se propone un SNUC ecológico.  
2.9. Al sur del término municipal se sitúan los terrenos de la sierra Escalona que presentan formaciones vegetales forestales en mosaico con zonas de cultivo, tanto de secano como de cítricos o abandonadas que son importantes o muy importantes desde el punto de vista ambiental, por su valor desde el punto de vista botánico y de la fauna en general pero especialmente para la avifauna de rapaces. La propuesta de PGOU incluye como SNU1 los terrenos del Lugar de Interés Comunitario y otros fuera de él con valores importantes desde los puntos de vista antes referidos.  
Hacia el este del suelo propuesto como SNU1 aparece una gran zona agrícola dedicada a cítricos y algún relieve forestal de mayor importancia al sur. En su extremo norte existe la cabecera del barranco del Lobo con dirección NO-SE. La zona más al este es cruzada por la carretera CV-941 presentándose terrenos colindantes al sur con cítricos y suelos urbanizables en otro municipio y en su extremo norte existe próximo suelo urbano. Teniendo en cuenta las características ambientales de esta zona se considera que la ordenación propuesta no es adecuada para la conservación de los valores ambientales que presenta. Las características de la zona (ubicación, valores naturales, extensión de zonas citrícolas, etc.) hacen que la ordenación de usos no sea homogénea como para el SNU1 de sierra Escalona propuesto.  
Al oeste de la CV-941 se presenta la cabecera del barranco del Lobo que consideramos una unidad teniendo en cuenta sus características morfológicas y de mosaico de terrenos forestales con pinares y amplias zonas de matorrales que han sufrido roturaciones, su valor en conjunto desde el punto de vista botánico, fauna y función de corredor ecológico. Esta zona que vierte hacia el SE está en conexión directa a través de terrenos forestales en su extremo norte con SNU1 Sierra Escalona, está atravesada por un barranco de alto valor ambiental que vertebra la zona y rodeada en su margen derecho por zonas de matorral en gran parte roturadas recientemente y en su extremo este con estrechas formaciones vegetales con pinares con valor ambiental medio, que alcanzan un valor alto en su extremo norte. En su margen izquierdo se presentan zonas de matorral que han sido roturadas en las que permanecen pies de pino carrasco disperso en mayor abundancia que en el otro margen y algunas zonas con rebrotes de especies de la maquia como la coscoja, limitando con formaciones vegetales de valor ambiental medio-bajo, medio y alto con pinares más densos en determinadas zonas. Esta unidad limita al sur con terrenos agrícolas de cítricos y está próxima a la zona forestal de Las Colinas. Las zonas de matorral roturadas tienen menor valor desde el punto de vista de la vegetación pero en conjunto con las zonas de pinar y su estructura en mosaico presentan importancia para la fauna especialmente de aves rapaces, teniendo en cuenta además la proximidad a los terrenos de la Sierra Escalona. En su valoración hay que tener en cuenta también su ubicación que a pesar de limitar al norte con urbanizaciones y al este con carretera, su extremo oeste limita con zonas agrícolas y con el mosaico agrícola forestal de la sierra Escalona, además de su proximidad a la zona forestal de Las Colinas.  
Teniendo en cuenta todos estos valores naturales y circunstancias superiores a otras zonas próximas se considera una zona digna de ser preservada del proceso urbanizador y ser suelos no urbanizables con limitaciones de uso más estrictas.  
Para garantizar la preservación de los valores naturales que poseen en conjunto se propone un SNU1.  
La amplia zona citrícola propuesta como SNUG que limita con SNU1 sierra Escalona, presenta un relieve montañoso significativo al sur y se extiende hacia el SE junto a la CV-941 en terreno propuesto como SUS. El relieve montañoso situado al sur, Las Colinas, posee un valor ambiental medio por sus formaciones vegetales, con interés desde el punto de vista de la fauna en especial aves rapaces, se considera que en conjunto, teniendo en cuenta su ubicación, que dispone de valores ambientales importantes superiores a otras zonas, son terrenos dignos de conservación, para ser preservados del proceso urbanizador y ser suelos no urbanizables.   
Para garantizar la preservación de los valores naturales que poseen se propone se propone un SNU1.  
Respecto a la zona citrícola SNUG propuesta, y limítrofe con SNU1 sierra Escalona y el relieve situado al sur, Las Colinas, así como con la zona de la cabecera del barranco del Lobo, se considera que teniendo en cuenta su situación respecto a las áreas forestales referidas ejercería una función de ecotono importante al tratarse de zonas limítrofes relevantes para las aves rapaces y fauna en general y secundariamente como zona de corredor ecológico, teniendo en cuenta los valores que posee, funciones ecológicas, dignos de conservación, para ser preservados del proceso urbanizador y ser suelos no urbanizables   
Para garantizar la preservación de los valores naturales que poseen se propone se propone un SNUC ecológico.  
Respecto a los terrenos limítrofes a la cabecera del barranco del Lobo y el relieve Las Colinas y que quedarían fuera de la zona que se propone en la presente Declaración como SNU1 y en la propuesta del PGOU como SUS son importantes teniendo en cuenta la función de corredor ecológico en el que participa el barranco del Lobo y como zona de ecotono y amortiguación de impactos. Teniendo en cuenta los valores que posee, funciones ecológicas, son dignos de conservación, para ser preservados del proceso urbanizador y de ser suelos no urbanizables   
Para garantizar la preservación de los valores naturales que poseen se propone un SNUC ecológico.  
Respecto a los terrenos situados al este de la CV-941 se considera que presentan pequeños cabezos con pinares aclarados y amplias zonas de matorrales con influencia humana por roturación con un pequeño drenaje hacia el barranco del Lobo y teniendo en cuenta además su ubicación, con un valor ambiental en conjunto inferior a la zona oeste, siendo sus características adecuadas como corredor de fauna hacia la zona forestal del barranco de la Fayona y de ahí a las lagunas de La Mata y Torrevieja. También por sus características puede ser utilizada por rapaces como zona de campeo. Las características de la zona y ubicación (limitada al oeste por la carretera, y al noroeste y al este por suelos urbanos) hacen que su valor ambiental sea inferior a otras, no obstante tiene valores, función como corredor ecológico como más destacable, dignos de conservación, para ser preservados del proceso urbanizador y de ser suelos no urbanizables.   
Para garantizar la preservación de los valores naturales que poseen se propone un SNUC ecológico.  
Al sur de esas zonas descritas, entre los relieves de Las Colinas y la zona urbana de las filipinas y Blue Lagoon situada sobre relieve montañoso existe un valle ocupado por cítricos en gran parte y pequeños cabezos muy próximos a zonas urbanas, y zonas de matorral que han sufrido roturación, atravesada por la carretera y que no cumple las funciones de corredor ecológico antes citadas para otras zonas, consideramos que en conjunto su valor ambiental es inferior y la ordenación de usos planteada es aceptable y compatible siempre y cuando se preserven los cabezos con vegetación forestal como zona verde de los suelos urbanizables.  
2.10. Las laderas con orientación norte de los relieves sobre los que se sitúan los suelos urbanos de las Filipinas y Blue Lagoon están ocupadas por formaciones con pinares en la zona alta y más abajo por matorrales de las primeras etapas de la sucesión vegetal con influencia humana al haber invadido antiguos terrenos de cultivo, también existen cultivos fundamentalmente de secano y algunos de frutales. Se trata de una zona en la que aunque existen pinos dispersos en las zonas de matorral, teniendo en cuenta su ubicación (limítrofes al sur con zonas urbanas y al norte con extensa zona agrícola y al NO con zona urbana) y las características ambientales el principal valor digno de conservación es el de corredor ecológico para la fauna conectando a través del barranco del Lobo los terrenos de la sierra Escalona con la zona forestal de la cabecera del barranco de La Fayona y de ahí con las lagunas de La Mata y Torrevieja.   
También por sus características puede ser utilizada por rapaces como zona de campeo. Las características de la zona y ubicación hacen que su valor ambiental sea inferior a otras, no obstante tiene valores, función como corredor ecológico, dignos de conservación, para ser preservados del proceso urbanizador y de ser suelos no urbanizables  
Para garantizar la preservación de los valores naturales que poseen se propone se propone un SNUC ecológico.  
2.11. Los terrenos forestales situados en la margen derecha de la cabecera del barranco de La Fayona están constituidos por pinares de valor medio alto o alto en conjunto, siendo de interés desde el punto de vista de la fauna, en especial rapaces. disponiendo en consecuencia de valores, elementos ambientales y funciones ecológicas, importantes que requieren limitaciones más estrictas de uso.  
Para permitir la conservación de los valores ambientales, vegetación y fauna, deben preservarse del desarrollo urbanístico, y el uso de esta zona forestal debe ser compatible con las características que posee. Igualmente para permitir su funcionalidad ecológica satisfactoria se considera necesario establecer una franja de terrenos que los rodeen preservados del desarrollo urbanístico y formando parte del ecotono forestal además de funcionar como zona de amortiguación. Ambas zonas formarían parte del corredor hacia las lagunas de La Mata y Torrevieja. Los usos de estas zonas deben preservar los valores que poseen y ser compatibles con los mismos, elementos ambientales y funciones ecológicas importantes, siendo merecedores de ser considerados suelos no urbanizables.   
Para garantizar la preservación de los valores naturales que poseen se propone, un SNU1 y en la franja de ecotono-amortiguación un SNUC ecológico.  
2.12. Respecto a los terrenos circundantes al barranco de La Fayona: el barranco de La Fayona tiene un valor ambiental medio-alto en su cabecera, y en todo su recorrido tiene gran importancia por que desemboca directamente y en un corto recorrido en la Laguna de Torrevieja, un lugar de alto valor ambiental. Se considera importante que los usos de los terrenos que están próximos a él no degraden el propio barranco, importante en su tramo alto y, en todo su recorrido, no trasladen contaminación o degradación a la laguna de Torrevieja. Igualmente se considera importante que lleguen al barranco aportes de agua en condiciones que no supongan alteraciones en la laguna de Torrevieja.  
Igualmente se considera importante que cumplan la función de conexión terrestre entre zonas forestales y las Lagunas para la fauna que puede presentarse en ambos ecosistemas. Esta importante función es considerada necesaria tanto por el Servicio de Conservación de la Biodiversidad como por el Área de Planificación y Ordenación del Territorio. El primero desde el ámbito de sus competencias, fauna y vegetación, estima que el corredor debe tener una amplitud superior a la del propio barranco y zona verde estrecha contigua.   
Teniendo en cuenta esta importante función de conexión ecológica los terrenos contiguos al barranco, en una amplitud suficiente teniendo en cuenta el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad, esa zona perimetral al barranco posee valores dignos de conservación para ser preservados del proceso urbanizador y de ser suelos no urbanizables.  
Para garantizar la preservación de los valores naturales que poseen se propone se propone un SNUC ecológico.  
En la zona contigua al terreno forestal el uso del entorno como suelo urbanizable propiciará su degradación y la del propio barranco.  
Se rodea de SUS el referido barranco, creando una estrecha franja como zona verde para minimizar el riesgo de contaminación diferida en las Lagunas.   
Igualmente la urbanización de los terrenos más próximos que drenan hacia el barranco supone un riesgo respecto a que se ocasionen vertidos y movimientos de tierras que puedan influir negativamente en las lagunas. Aunque el establecimiento de una franja verde puede minimizar este riesgo, teniendo en cuenta el elevado valor ambiental de las Lagunas y la incertidumbre de los riesgos, así como la gran superficie de terreno que se propone urbanizar, se considera que la medida preventiva más eficaz es crear un área en la que los usos reduzcan al mínimo los riesgos.  
Se asumen los usos preexistentes en la zona. Por ejemplo, la explotación minera existente junto a la zona forestal debe tener como finalidad, una vez se termine caso de estar en funcionamiento, un uso compatible con el de zona de amortiguación y corredor ecológico.  
2.13. Respecto a los terrenos con calificación de SNU-2, protección agrícola-paisajística, la propuesta del PGOU presentada ha escogido los terrenos Cuaternarios aluviales con mayor capacidad agrícola estimándose adecuada. Una parte de estos terrenos se han destinado a la extensión del polígono industrial, y terrenos contiguos a la carretera CV-95 a SUS terciario e industrial. En este sentido se considera que la extensión de estos usos no debe superar la actual propuesta.  
2.14. Respecto a que terrenos calificados como SNU puedan considerarse como zonas verdes de la red primaria, se estima que puede ser aceptable siempre y cuando los usos de los mismos se correspondan con los expuestos en estas consideraciones ambientales y garanticen la preservación de los valores naturales que poseen de manera que no funcionen como una zona verde propia de zona urbana o de zona urbanizable sino que conserven su estado natural ajustándose las actuaciones a los usos permitidos. Por ejemplo en SNU-1 sería admisible la creación de sendas y miradores en determinadas zonas, pero no la implantación de iluminación. En este sentido cuando las zonas verdes de la red primaria se instalen en SNU se harán sobre los de menor valor ambiental teniendo en cuenta lo indicado en la presente Declaración.  
2.15. Se considera que las áreas de suelos urbanizables en contacto con suelos no urbanizables de protección forestal natural y común ecológico deberían instalar sus zonas verdes limítrofes con ellas preferentemente, para ejercer una función de amortiguación extra.  
2.16. Teniendo en cuenta las características de zonas húmedas del embalse de La Pedrera y de las charcas de Villaberta con vegetación de ribera y zonas de matorral con campos abandonados y en el caso de Villaberta con márgenes con vegetación gipsícola y la importancia de estas zonas para la fauna se considera que la normativa del SNU-3 debe ajustarse para que aquellos usos que se permitan sean compatibles con los valores naturales que poseen.  
3. Se considera necesario adaptar las D.E.U.T. y normativa urbanística a la ordenación que resulta de la presente Declaración.   
En este sentido no se considera adecuado el tratamiento dado al SNUG (O SNUC) en ambos documentos, al ser en la práctica una reserva de suelo urbanizable, teniendo en cuenta que parte del suelo no urbanizable genérico o común, el SNUCE, posee valores naturales, funciones ecológicas y elementos ambientales, dignos de ser preservados y de ser suelos no urbanizables, preservándose del proceso urbanizador ahora y en un futuro (es decir suelos urbanizables) y en las que determinados usos deberán presentar limitaciones con el fin de conseguir conservar los valores que poseen de manera permanente en el tiempo.  
Respecto a la normativa en suelo no urbanizable de protección agrícola . paisajística se considera que debe adaptarse al objetivo de protección de este suelo.  
Respecto a la normativa en suelo no urbanizable de protección forestal y natural se considera que debe quedar claro que las transformaciones agrícolas nuevas no estarán permitidas, tan solo la actividad agrícola actualmente existente.  
Respecto a la posible instalación de campos de golf se considera que para el riego de los mismos se deberá utilizar agua residual depurada, debiendo obtener previamente la concesión para ese uso del organismo de cuenca.  
4. Respecto a la vía rápida grafiada se considera que la misma debe someterse a evaluación del impacto ambiental, siendo a lo largo de este proceso cuando se determine si es aceptable o no y el trazado concreto de la misma. Debe tenerse en cuenta que no es posible valorar la misma sólo por un tramo concreto en un municipio, por lo que su evaluación ambiental debe efectuarse aparte. El grafiado se tendrá sólo a título informativo, quedando el mismo sujeto a posterior evaluación ambiental.   
Teniendo en cuenta los datos proporcionados, en suelo no urbanizable, las conducciones e instalaciones de agua residual y potable nuevas quedarán a título informativo exclusivamente, pendientes de evaluación ambiental posterior en caso de ser ésta necesaria de acuerdo con la legislación. Los viales propuestos en SUS que de acuerdo con la presente Declaración quedarían como SNU, independientemente de su calificación, pierden su sentido y deben eliminarse.  
5. El consumo del recurso agua propuesto es de gran importancia, no habiendo disponibilidad actual para la ordenación propuesta. Teniendo en cuenta el informe de la Mancomunidad de Canales del Taibilla dependiente del Ministerio de Medio Ambiente que indica que podrán satisfacerse con las futuras infraestructuras, se considera necesario que se justifique previamente al desarrollo de los sectores para poder llevarlos a cabo la disponibilidad de agua por el organismo de cuenca.  
6. Respecto a los residuos el informe del Área de Residuos de esta Conselleria indica que en el Plan Zonal no están previstas instalaciones y que caso de aprobarse deberá tenerse en cuenta en la fase de concurso y gestión para garantizar su adecuada gestión. Se considera necesario justificar la adecuada gestión de los mismos, que aun así requiere de infraestructuras que generarán un impacto territorial allí donde se implanten. Su gestión inadecuada puede ocasionar impactos paisajísticos, sobre el suelo, acuíferos, etc.  
7. Las instalaciones de tratamiento de aguas residuales son insuficientes, como se indica por la Entidad de Saneamiento, reservando la propuesta del PGOU suelo para depuradora de aguas residuales. En este sentido el desarrollo de los sectores urbanizables debe estar condicionado al desarrollo de las instalaciones de depuración adecuadas, teniendo en cuenta además que el destino de las mismas debe ser la reutilización en la medida que sea posible y en cualquier caso debe obtenerse la autorización del organismo de cuenca.  
Se considera necesario que se desarrollen ordenanzas de vertido.  
8. Respecto a la proximidad de suelos en los que se pueden desarrollar actividades industriales colindantes o próximas a zonas urbanas y urbanizables se considera que deberá cumplirse, respecto a las industrias que puedan emplazarse, los criterios de compatibilidad con el uso residencial y limitaciones establecidos en la legislación vigente de Actividades Calificadas.  
9. Respecto a la proximidad de SUS a los parques urbanos PQL de Los Aniortes, Torreazul y La Vaguada se consideran aceptables teniendo en cuenta sus características, su superficie, proximidad a población y ubicación respecto a otras zonas del municipio, considerando que pueden cumplir la función de zonas verdes de los desarrollos urbanísticos próximos. En el caso de Los Aniortes las actuaciones permitidas deben permitir la conservación de la pinada existente.   
En los PJL, zonas verdes jardines, del corredor de Lo Balaguer y del corredor de Lo Quesada, las intervenciones deben respetar su función hidráulica conservando las características naturales del cauce donde las posean. Esta función hidráulica debe tener su continuación al otro lado de la CV-95 hasta la zona de SNU-2.  
10. Respecto a las vías pecuarias se considera que deberían reflejarse con mayor claridad e indicando su anchura legal tanto en las fichas de planeamiento como en los planos.   
El EIA indica la dificultad de grafiarlas como consecuencia de la calidad del plano de clasificación de vías pecuarias, estableciendo medidas correctoras tales como garantizar el acceso público eliminando las barreras físicas, y realizar un estudio de detalle del trazado previo a cualquier desarrollo de suelos y contrastarlo con los servicios territoriales de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
11. En la ampliación del Estudio se indica que se cuenta ya con Catálogo aprobado de Bienes y Espacios Protegidos que recoge los elementos y espacios de interés paleontológico, arqueológico, paisajístico y etnológico inventariados por la Conselleria de Cultura.  
En las normas urbanísticas se indica que el referido Catálogo forma parte del PGOU y se indica además que cuando en un sector urbanizable exista un elemento del Catálogo o P.I.G. (punto de interés geológico) se atenderá a que la ordenación del ámbito establezca la ubicación de los mismos dentro de parcelas de uso dotacional público para salvaguardar su uso y conservación.  
Teniendo en cuenta las alegaciones presentadas por la Asociación de Vecinos de San Miguel Arcángel de San Miguel de Salinas con fecha de entrada de 4 de abril de 2006 y antes reflejadas, se considera necesario que la comisión Territorial de Urbanismo obtenga informe de la Conselleria de Cultura en relación a las mismas, de manera que caso de estimarse se modifique el Catálogo y además que se compruebe que la documentación del PGOU con las modificaciones establecidas en la presente Declaración se ajustan a lo aprobado por la Conselleria de Cultura y que los planos, la ordenación propuesta y la normativa se ajustan a lo que informe la Conselleria de Cultura.  
Se considera necesario obtener informe favorable de la Conselleria de Cultura respecto a la afección al patrimonio cultural del planeamiento propuesto con las modificaciones establecidas en la presente Declaración.  
12. Respecto a Thymelaea tartonraira se trata de una especie rara que de acuerdo con el Estudio de Impacto Ambiental está presente en la cabecera de la rambla de La Fayona. El informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad indica que las áreas susceptibles de albergarlas están propuestas para su conservación tanto en la propuesta de PGOU como en su informe. No obstante las zonas que pueden albergarlas deberían ser revisadas por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria por si es necesario adoptar alguna medida de conservación al respecto.  
De acuerdo con el informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad Euphorbia boetica y Biscutella lucentina estarían bien representadas si se mantienen los matorrales de zonas arenosas y margas blancas. Respecto a dos pequeñas superficies situadas próximas a la rambla de La Fayona y a la CV-95 que presentan un interés botánico elevado por la presencia de especies endémicas muy raras tales como Euphorbia boetica y Biscutella lucentina se considera que deben los servicios técnicos de de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria efectuar una supervisión de la zona para delimitarla con precisión y establecer las medidas más adecuadas para su conservación.  
La ordenación de usos consecuencia de la presente Declaración pretende la conservación eficaz de gran parte de la superficie con vegetación gipsícola bien desarrollada teniendo en cuenta el valor que posee por la Directiva Europea de Hábitats, el resto de funciones que cumplen y su ubicación respecto al resto de terrenos. En las zonas de mayor interés y teniendo en cuenta su distribución se considera suficiente para su conservación la calificación como SNU3 y SNUCE con la normativa específica establecida y plan de vigilancia. Quedarán algunas superficies con este tipo de vegetación en suelos urbanizables, por ejemplo el P.I.G. 9, considerándose que se conserve mediante su integración en zonas verdes en la medida de lo posible. Con la ordenación propuesta en la presente Declaración y medidas indicadas en la misma se considera que se consigue que una representación importante de este tipo de vegetación se conserve.  
13. Las zonas grafiadas en el plano de ordenación con coloración azul correspondiente a cauces y ramblas en el corredor de Lo Balaguer, en el corredor de Lo Quesada (Rambla La Escribana), en el PQL La Vaguada y aguas abajo de las charcas de Villaberta (SNU-3) hasta la CV-95 deben cumplir su función hidráulica y las actuaciones que se planteen deben permitir conservar sus características naturales de cauces y ramblas en el caso de que existan e igualmente con respecto al tramo del barranco del Lobo no grafiado como SNU3 pero en el que se ha grafiado su existencia al este de la CV-941. Igualmente se permitirá cumplir su función hidráulica a aquellos cauces o zonas de drenaje que vienen marcadas con líneas azules a lo largo de toda la propuesta de ordenación de usos efectuada por el ayuntamiento e incluso las no marcadas pero que cumplan esa función permitiendo conservar las actuaciones sus características de cauces y ramblas en el caso de que las posean.  
Se revisará por el organismo de cuenca el ordenamiento consecuencia de esta Declaración para determinar si es necesario establecer alguna modificación o precisión más respecto al dominio público hidráulico teniendo en cuenta la fecha del informe del organismo de cuenca, de 4 de octubre de 2001.  
14. Se considera necesario que se efectúe como parte del Plan de Vigilancia Ambiental un estudio detallado, por profesionales en la materia, de la influencia del desarrollo de las grandes zonas urbanizables del territorio en la fauna del municipio, en especial las aves rapaces, que debe ser progresivo al desarrollo urbanístico consecuencia de esta declaración de impacto ambiental e iniciarse con suficiente antelación al inicio del mismo para poder adoptar medidas preventivas o correctoras caso de ser necesarias cuyo alcance determinaría el propio estudio y su examen por parte de esta Dirección General. Se deben prever plazos de entrega de informes con una periodicidad y antelación que permitan adoptar medidas caso de ser necesarias.   
Igualmente el Plan de Vigilancia deberá referirse a la cartografía de manchas de vegetación gipsícola en terrenos propuestos como SNU3 y SNUCE.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I, apartado 8 g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley de impacto ambiental.  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de Impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de impacto ambiental y concordantes de su reglamento.  
En el expediente se han observado los tramites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, el Consell de la Generalitat valenciana por el que se aprueba el reglamento de impacto ambiental; en a Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de impacto ambiental, atribuye la competencia al órgano ambiental, para la declaración de Impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre evaluación del impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas,  
Resuelvo  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Plan General de Ordenación Urbana del término municipal de San Miguel de Salinas, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y siempre que se ajuste a la documentación presentada y se cumplan los condicionantes del punto segundo de la presente Declaración. La ordenación (planeamiento) aceptada desde el punto de vista ambiental es la propuesta en el plano de ordenación (que sirve de referencia para la presente Declaración) de calificación general del suelo presentada ante esta Dirección General el 19 de mayo de 2005 como ampliación del Estudio de Impacto Ambiental, con las modificaciones que introduce la presente Declaración, y cuya fotocopia del referido plano, con las modificaciones introducidas por la presente Declaración relativas a la clasificación y calificación del suelo, se adjunta como anexo a la presente Declaración.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. En base a los valores naturales, elementos y funciones, de acuerdo con lo expuesto en las consideraciones ambientales de la presente Declaración, se ampliará la calificación de suelo no urbanizable de especial protección forestal y natural (SNU-1) a los siguientes terrenos:   
. La casi totalidad de los terrenos propuestos como SUS 24-A, así como el SNU-3.del barranco del Lobo y el PQL que lo rodea, y una pequeña zona del SNUG limítrofe.  
. Los terrenos propuestos como PQL Parque La Fayona y parte de los terrenos SUS 19-B situados en la cabecera y margen derecha del barranco de La Fayona, así como el SNU-3 de la rambla de La Fayona limítrofe con estos terrenos forestales hasta el canal del Trasvase del Campo de Cartagena  
. Los terrenos propuestos como PQL Cumbres y Costas (Alto de Lo Rufete y Cabezo La Mina).  
. Parte SNUG: Las Colinas.  
. La cueva sobre yesos denominada Sima La Parra cuya ubicación se indica en la presente Declaración. No podrán efectuarse actuaciones en contra de su conservación, teniendo en cuenta tanto su recorrido interior como el entorno superficial bajo el que discurre.  
2. En base a los valores naturales, elementos y funciones, de acuerdo con lo expuesto en las consideraciones ambientales de la presente Declaración, se ampliará la calificación de suelo no urbanizable de protección hidráulica (SNU-3) a los siguientes terrenos:  
. Los terrenos de cauce aguas abajo de las charcas de Villaberta con vegetación de ribera y con laderas y entorno inmediato que en gran parte presentan vegetación gipsícola considerados como parte de PQL Villaberta.  
3. En base a los valores naturales, elementos y funciones, de acuerdo con lo expuesto en las consideraciones ambientales de la presente Declaración, se calificarán los siguientes terrenos como suelo no urbanizable común ecológico (SNUCE):  
. Terrenos situados entorno al barranco de La Fayona: PJL que lo envuelve, parte de SNUG, SUS 22, gran parte de SUS 20, SUS 21, parte SUS 19-A, parte SUS 19-B y parte de SUS 10.  
. Terrenos entorno a los relieves montañosos de Cumbres y Costas (Alto de Lo Rufete, Cabezo La Mina) y que abarcan a parte de SUS1, gran parte de SUS-3, gran parte de SUS 27, parte de SUS-2 y parte de SNUG al sur de los relieves citados.  
. Terrenos que comprenden el PQL Villa Berta entorno a las charcas del mismo nombre (SNU-3), parte del SNUG al SO de las mismas y parte del SUS-6.  
. Terrenos al norte del SNU-1 Sierra Escalona que abarca parte del SNUG, PQL Villa Berta, parte PJL Lo Balaguer, parte SUS6, PQL El Rincón, PQL Lo Quesada, parte SUS8, parte SUS 23 y parte PJL Lo Quesada.  
. Terrenos situados contiguos al embalse de La Pedrera que afectan a parte de SNUG.  
. Terrenos SNUG situados al este del SNU1 Sierra Escalona, parte SUS 24A, parte SUS 24B y parte SUS 24C.  
. Terrenos situados al norte del suelo urbano de Las Filipinas y Blue Lagoon ocupando parte del SUS 19-B.  
4. La posible consideración como zonas verdes de la red primaria de los terrenos calificados como SNU-1 y SNUCE, sólo será admisible si se justifica la conveniencia desde el punto de vista ambiental frente a la ubicación en suelos de menor valor ambiental, rigiendo en su acondicionamiento para tal uso, las normas permitidas en cada una de las calificaciones de suelo a las que pertenecen; es decir no se consideran compatibles las actuaciones que modifiquen su estado natural o que comprometan los valores naturales, elementos y/o funciones, que dichos terrenos tienen de acuerdo con la presente Declaración de Impacto Ambiental. En este sentido cuando las zonas verdes de la red primaria se instalen en SNU1 y SNUCE se harán sobre los de menor valor ambiental teniendo en cuenta lo indicado en la presente Declaración.  
En este sentido las zonas verdes de la red primaria propuestas y que de acuerdo con la presente Declaración se situarían sobre SNU1 y SNUCE, no han justificado lo anteriormente expuesto por lo que deberá revisarse su ubicación, de manera que se sitúen sobre otro tipo de suelos, salvo que se justifique adecuadamente lo expuesto en anterior párrafo para lo cual deberá obtener informe favorable de esta Dirección General.  
5. Deberán adaptarse las D.E.U.T. a la ordenación resultante de la presente Declaración, e igualmente la normativa urbanística.  
En concreto se incluirá que los terrenos calificados como SNUCE se preservarán del desarrollo urbanístico actual y futuro, ajustándose sus usos a los valores naturales, funciones ecológicas y elementos, de acuerdo con lo establecido en la presente Declaración. Igualmente con el resto de aspectos a considerar por las mismas.  
6. El resto de clasificaciones y calificaciones de terrenos propuestas en el plano de ordenación de calificación general del suelo presentada ante esta Dirección General el de 19 de mayo de 2005 como ampliación del Estudio de Impacto Ambiental se aceptan con el cumplimento del resto de condicionantes establecidos en la presente Declaración y siempre que estén de acuerdo con los mismos.  
7. Respecto a la normativa urbanística y en base a los valores naturales, elementos y funciones, descritas en la presente Declaración, se introducirán las siguientes modificaciones a las mismas de acuerdo con los siguientes criterios, permaneciendo aquellas indicaciones de la normativa siempre que no sean contradictorias con las modificaciones que a continuación se citan:  
7.1. El posible uso dotacional de zonas verdes de la red primaria en SNU-1 y SNUCE se regirá por la normativa específica de cada una de las calificaciones de suelo a la que pertenecen, y las actuaciones que en ellos se realicen no deberán modificar su estado natural o comprometer los valores naturales, elementos y/o funciones, que estos terrenos tienen desde el punto de vista ambiental, situándose en estos suelos si se justifica la conveniencia desde el punto de vista ambiental frente a la ubicación en suelos de menor valor ambiental, y dentro de los suelos SNU1 y SNUCE en los de menor valor ambiental. Debiendo para ubicarse en estas zonas obtener informe favorable de esta Dirección General.  
7.2. Las actuaciones que se desarrollen en el Palmeral de Lo Masera deben ser compatibles con su conservación.  
7.3. El Suelo no urbanizable genérico (SNUG) se denominará suelo no urbanizable común (SNUC), cambiando el grafismo en los planos de ordenación: los usos que podrán implantarse serán aquellos que estén de acuerdo con la vigente Ley del Suelo No Urbanizable, de acuerdo a lo indicado en la ampliación del Estudio de Impacto Ambiental presentada.  
7.4. En las áreas de suelos urbanizables limítrofes con SNUCE o SNU1 se desarrollarán preferentemente las zonas verdes de los mismos como zona de transición y amortiguación extra.  
7.5. Suelo No Urbanizable Común Ecológico.   
Normas:  
. Se preservarán del desarrollo urbanístico (suelo urbanizable) actual y futuro ajustándose los usos permitidos a los valores naturales, elementos y funciones, descritos en la presente Declaración.  
. Los usos que puedan estar permitidos en el suelo no urbanizable común de acuerdo con la Ley del Suelo No Urbanizable pueden estar permitidos en algunos casos y en algunas zonas en el suelo no urbanizable común ecológico dependiendo de su compatibilidad con los valores naturales, elementos y funciones que tienen, debiendo valorarse en cada caso su compatibilidad.  
. Los usos principales serán el agrícola, ganadero, forestal y cinegético.  
. El resto de usos que a continuación se citan, seguirán los siguientes criterios, siendo preferente su ubicación en otro tipo de suelo en el que estén permitidos debiendo justificarse su ubicación en estas zonas adecuadamente, y pudiendo estar permitidos, salvo los que expresamente se excluyen, dependiendo de la zona y superficie a ocupar, características de la actuación, debiendo en cualquier caso ser compatibles con los valores naturales, elementos y funciones de la zona de acuerdo con la presente Declaración así como tener en general un carácter aislado y puntual, requiriendo en cualquier caso, todos y cada uno de ellos, al menos informe previo vinculante favorable de esta Dirección General para llevarse a cabo y en el que se determine si pueden permitirse o no y bajo que condiciones en caso afirmativo:  
1. Podrían estar permitidas las obras, instalaciones y servicios públicos.   
2. Podrían estar permitidas las construcciones e instalaciones agrícolas, ganaderas, cinegéticas o forestales y las viviendas rurales ligadas al cultivo y que constituyan primera vivienda del titular de la explotación agrícola. No se permitirán instalaciones ganaderas en el entorno de las zonas húmedas y cauces (Embalse de La Pedrera, charcas de Villaberta y rambla de La Fayona).  
3. No se consideran compatibles las actividades industriales, productivas y terciarias o de servicios en especial las industriales y productivas. No obstante algunos de estos usos, excepcionalmente, podrían permitirse teniendo en cuenta sus características, superficie a ocupar, ubicación, etc. y teniendo en cuenta su compatibilidad y efectos sobre los valores naturales a conservar en este tipo de suelo. En el caso de la rambla de La Fayona tendrá especial importancia por su repercusión aguas abajo en las Lagunas.   
Para estos usos deberá obtenerse previamente evaluación de impacto ambiental favorable de esta Conselleria que determinará si es posible su ubicación en la zona o no, además de las condiciones en caso afirmativo.  
4. No se consideran compatibles las canteras ni los vertederos ni similares, ni las viviendas aisladas y familiares.  
5. Respecto a cualquier otro uso permitido en el SNUG o SNUC y no contemplado en los puntos antes citados, deberá obtenerse informe o evaluación del impacto ambiental favorable de esta Dirección General.  
. Se fomentará el mantenimiento del mosaico agroforestal en las zonas en las que se dé, y se conservarán al menos los terrenos forestales de mayor calidad.  
. Se fomentará el mantenimiento del secano y su recuperación, y respecto a las transformaciones agrícolas se someterán a evaluación de impacto ambiental de acuerdo con lo indicado en la legislación en la materia. En cualquier caso se evitará que las transformaciones agrícolas en las zonas en mosaico uniformicen el paisaje, requiriendo en estos casos informe previo favorable vinculante de esta Dirección General.  
. Respecto a las manchas de vegetación gipsícola existentes que ocupan pequeñas lomas y entre cultivos deberán conservarse, de manera que las actuaciones de cualquier tipo que pudieran afectarlas (incluidas las transformaciones agrícolas), directa o indirectamente, las respeten, debiendo obtener informe favorable de esta Dirección General. Estas manchas están fundamentalmente localizadas en el SNUCE, en el entorno de las charcas de Villaberta, corredor sierra Escalona y Villaberta y en franja norte de Sierra Escalona. Se deberán cartografiar estas manchas de vegetación gipsícola con la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, incluyéndose como parte del plan de vigilancia ambiental e incorporándose a la documentación del PGOU.  
. En el entorno de las zonas húmedas y cauces (embalse de La Pedrera, charcas de Villaberta y rambla de La Fayona) se efectuará un control del uso de fertilizantes y productos fitosanitarios para evitar riesgo de contaminación y efectos adversos en fauna y flora.  
. La posible implantación de algunas de las actuaciones citadas en el entorno de la rambla de La Fayona tendrá que valorar y garantizar la no degradación y contaminación de la rambla y su traslado aguas abajo a la laguna de Torrevieja.  
. Respecto a la explotación minera en SUS 21 (Indalva) se permitirá el mantenimiento del uso actual caso de estar autorizado. Igualmente respecto a la actividad industrial de Mavike, así como el resto de actividades preexistentes.  
. Se permitirá el mantenimiento del área urbanizada consolidada existente en parte del SUS 10 propuesto.  
7.6. Suelo no urbanizable de especial protección agrícola y paisajística (SNU-2):   
. Los usos permitidos deberán ajustarse al objetivo de la protección.  
. Su uso será el agrícola permitiendo aquellas construcciones imprescindibles para el desarrollo de esta actividad, con una adecuada integración en el paisaje.  
. Se admitirán los usos hoteleros y de servicios actualmente existentes.  
. La vivienda unifamiliar aislada sólo estará permitida si está ligada al cultivo y constituye la primera vivienda del titular de la explotación agrícola.  
. Respecto a las instalaciones de utilidad pública o social y aquellas ligadas a las obras públicas indicadas en los apartados a y c de la ampliación del Estudio de Impacto Ambiental sólo se admitirán si se justifica adecuadamente la imposibilidad de ubicación en el suelo no urbanizable de régimen común o genérico.  
. No estarán permitidos los usos recreativos y deportivos, ni las canteras y vertederos, ni las estaciones de servicios, ni las actividades industriales ni terciarias.  
7.7. Suelo no urbanizable de especial protección forestal y natural:   
. Se permitirá el mantenimiento de las actuales explotaciones agrícolas, no permitiéndose nuevas transformaciones. El uso recreativo y científico estará condicionado a la compatibilidad con el objetivo de protección. Como uso recreativo se entenderá aquel característico de zonas forestales y siempre compatible con el objetivo de protección y con las autorizaciones pertinentes en este tipo de terrenos de acuerdo a la Ley.  
. Se fomentará el mantenimiento del uso agrícola de secano.  
. Las ampliaciones de carreteras existentes deberán someterse a evaluación de impacto ambiental.  
. Respecto a las instalaciones de utilidad pública o social y aquellas ligadas a las obras públicas indicadas en los apartados a y c de la ampliación del Estudio de Impacto Ambiental para el SNU2 sólo se admitirán si se justifica adecuadamente la imposibilidad de ubicación en otro tipo de suelo, y se someterán en cualquier caso a evaluación del impacto ambiental para determinar si son posibles las mismas.  
7.8. Suelo no urbanizable de protección hidráulica (SNU-3): en las zonas húmedas, embalse de la Pedrera y charcas de Villaberta, se ajustarán las actuaciones que en él se permiten de acuerdo con lo indicado en la documentación presentada de manera que se permitirán siempre que sean compatibles y no comprometan los valores naturales que poseen, elementos y funciones ecológicas. En especial en las charcas de Villaberta las actuaciones que puedan plantearse deberán respetar los matorrales gipsícolas debiendo obtener en caso de posible afección informe favorable de esta dirección General. Se procederá igualmente respecto a este asunto de los matorrales gipsícolas a lo indicado para el SNUCE.  
Respecto a las instalaciones de utilidad pública o social y aquellas ligadas a las obras públicas indicadas en los apartados a y c de la ampliación del Estudio de Impacto Ambiental para el SNU2 sólo se admitirán si se justifica adecuadamente la imposibilidad de ubicación en otro tipo de suelo, y se someterán en cualquier caso a evaluación del impacto ambiental para determinar si son posibles las mismas.  
7.9. Respecto al PQL Los Aniortes, las actuaciones permitidas deben conservar la pinada existente.  
En los PJL, zonas verdes jardines del corredor de Lo Balaguer y del corredor de Lo Quesada, las intervenciones deben respetar su función hidráulica y las actuaciones permitir conservar las características de cauces y ramblas en caso de que se presenten. Esta función hidráulica debe tener continuación al otro lado de la CV-95 hasta la zona de SNU-2.  
7.10. Respecto a los puntos de interés geológico (P.I.G.) se seguirán las indicaciones efectuadas en el estudio de impacto ambiental respecto a los usos y actuaciones admisibles y recomendaciones debiendo adaptarse la normativa de usos en esta zona a lo establecido en las fichas del Estudio, teniendo en cuenta la nueva ordenación resultado de la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
7.11. Las normas urbanísticas deberán regular la gestión de las aguas residuales de acuerdo a los criterios del modelo de ordenanza de vertido a la red de alcantarillado elaborado conjuntamente por la Entitat de Sanejament de la Generalitat Valenciana y la Federación de Municipios y Provincias.  
8. Previo al desarrollo de cualquier suelo urbanizable se deberá cumplir lo siguiente:  
8.1. El desarrollo de los suelos urbanizables quedará supeditado a la disponibilidad de recursos hídricos para atender la demanda de cada uno de ellos, debidamente acreditada por la Confederación Hidrográfica del Segura, como Órgano de Cuenca competente.  
8.2. Deberá garantizarse el desarrollo de la infraestructura de depuración correspondiente que permita una adecuada depuración de las aguas residuales generadas en calidad y cantidad, de manera que se garantice el correcto y pleno funcionamiento de las mismas al inicio de la ocupación del sector.  
La gestión de las instalaciones de depuración de aguas residuales se realizará por una entidad gestora que garantice el correcto funcionamiento y mantenimiento de las instalaciones.  
Para el correcto funcionamiento del sistema de saneamiento se construirá para dar servicio a los usos previstos, una red separativa de pluviales y residuales.  
Se deberá priorizar la reutilización de aguas residuales depuradas, obteniendo en cualquier caso autorización para este uso, así como para el vertido de aguas residuales y pluviales por parte del organismo de cuenca correspondiente. En este sentido se deberá tener en cuenta respecto al vertido y su calidad la repercusión sobre las lagunas de la Mata y Torrevieja, de manera que no se produzcan efectos negativos sobre las mismas y los ecosistemas que albergan.  
8.3. Deberá garantizarse la adecuada gestión de los residuos que generen, debiendo obtener informe favorable del Área de Residuos de esta Conselleria.   
9. Se reflejarán en las fichas de planeamiento las vías pecuarias con indicación de su anchura legal y de que se tratan de bienes de dominio público de la Generalitat Valenciana y que en los condicionantes previos a la programación deberá respetarse su anchura legal y su condición. En este sentido deberá seguirse lo que determinen los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria respecto a su trazado exacto y anchura, así como con respecto a la ubicación de la Majada. Igualmente se indicará su anchura legal en el resto de los planos de ordenación.   
10. Se deberá obtener previamente a la aprobación del PGOU por la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante informe favorable de la Conselleria de Cultura respecto a la afección del planeamiento propuesto (ampliación estudio de 19 de mayo de 2005) con las modificaciones establecidas en la presente Declaración al patrimonio cultural (yacimientos, etnología, etc.), de manera que caso de que así se establezca en el referido informe se modifique el planeamiento (ordenación, normativa, etc.) en aquellos aspectos que determine la Conselleria de Cultura, si es el caso.  
La Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante obtendrá informe de la Conselleria de Cultura en relación con las alegaciones presentadas por la Asociación de Vecinos San Miguel Arcángel de San Miguel de Salinas con fecha de entrada en esta Conselleria de 4 de abril de 2006 y reflejadas en la presente Declaración de manera que caso de considerarlo así la Conselleria de Cultura se modificará el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos y se incorporarán las modificaciones que fueran necesarias, si es el caso, en el planeamiento. Igualmente se comprobará que lo establecido en el Catálogo referido se ajusta al planeamiento de acuerdo con lo que establezca la Conselleria de Cultura.  
11. El desarrollo de campos de golf deberá quedar condicionado a la evaluación del impacto ambiental cuando así lo establezca la legislación vigente, así como la presente Declaración, y en cualquier caso, al uso para el riego de aguas residuales única y exclusivamente, debidamente tratadas y adjudicadas mediante concesión del organismo de cuenca correspondiente.  
12. Respecto a las industrias que se instalen en aquellos sectores en los que estén permitidas y que sean colindantes o próximas a suelos urbanizables y urbanos deberán limitarse en función a la distancia a los mismos en base a los criterios de compatibilidad con el uso residencial y limitaciones establecidas en la legislación vigente de Actividades Calificadas.  
13. Las zonas grafiadas en el plano de ordenación presentado como ampliación del estudio de impacto ambiental con fecha de entrada en esta Conselleria de 19 de mayo de 2005 con coloración azul correspondiente a cauces y ramblas en el corredor de Lo Balaguer, en el corredor de Lo Quesada (Rambla La Escribana), en el PQL La Vaguada y aguas abajo de las charcas de Villaberta (SNU-3) hasta la CV-95 cumplirán la función hidráulica, y las actuaciones que se planteen mantendrán sus características naturales de cauce o rambla en los casos en los que actualmente las tengan o tenderán a recuperarlos en caso contrario en la medida de lo posible, e igualmente con respecto al tramo del barranco del Lobo no grafiado como SNU3 pero en el que se ha grafiado su existencia al este de la CV-941. Igualmente se permitirá cumplir su función hidráulica a aquellos cauces o zonas de drenaje que vienen marcadas con líneas azules a lo largo de toda la propuesta de ordenación de usos efectuada por el ayuntamiento, e incluso las no marcadas pero que cumplan esa función permitiendo conservar las actuaciones sus características de cauces y ramblas en el caso de que las posean.  
Se revisará por el organismo de cuenca previamente a su aprobación por la comisión territorial de Urbanismo el ordenamiento consecuencia de esta Declaración para determinar si es necesario establecer alguna modificación o precisión respecto al dominio público hidráulico, estableciéndose si fuera el caso las modificaciones que fueran necesarias en función de lo indicado en dicho informe. En particular se revisarán en este informe los cauces y ramblas existentes para determinar con precisión si son dominio público hidráulico y en este caso adaptar el ordenamiento (rambla La Escribana, etc.).  
14. Respecto a las zonas con Thymelaea tartonraira se considera que las superficies que pudieran albergarlas se revisen por los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria de manera que se adopten medidas de conservación caso de estimarse necesario en el desarrollo de actuaciones, que podrían ser similares a las adoptadas para los P.I.G.  
Las pequeñas superficies con Euphorbia boetica, Biscutella lucentina y otras especies vegetales de interés botánico situadas en el margen derecho de la rambla de La Fayona cerca de la CV-95, deberán ser supervisadas por los servicios técnicos de esta Conselleria en Alicante para determinar si es necesario adoptar medidas de conservación respecto a las mismas, y, en caso de existir en otras zonas, deberán adoptarse caso de estimarlo necesario estos servicios medidas adecuadas para su conservación.  
Para aquellas superficies con vegetación gipsícola, por ejemplo en P.I.G. 9, en suelos urbanizables se intentará en lo posible su conservación mediante su integración en zonas verdes.  
15. Respecto a la vía rápida grafiada se considera que la misma debe someterse a evaluación del impacto ambiental, siendo a lo largo de este proceso cuando se determine si es aceptable o no y el trazado concreto de la misma. El grafiado se tendrá sólo a título informativo, quedando el mismo sujeto a posterior evaluación ambiental. En concreto deberá tenerse en cuenta la posible afección del trazado grafiado propuesto a las poblaciones de Euphorbia boetica, Biscutella valentina y demás, y la supervisión y medidas que se establezcan de acuerdo con el punto anterior.  
En suelo no urbanizable, las conducciones e instalaciones de agua residual y potable nuevas quedarán a título informativo exclusivamente, pendientes de evaluación ambiental posterior en caso de ser ésta necesaria de acuerdo con la legislación.  
Los viales y rotondas propuestos en SUS que de acuerdo con la presente Declaración quedarían como SNUCE o SNU1 pierden su sentido y deben eliminarse, caso de necesitar plantear viales en estas zonas se deberán someter a evaluación del impacto ambiental en la que se determinará si es aceptable o no ambientalmente y bajo qué condiciones. Igualmente los viales y rotondas propuestos en SNUC o SNUG quedan a título informativo debiendo someterse a evaluación de impacto ambiental no considerándose evaluados según la presente Declaración.  
No se considera aceptable ambientalmente el vial planteado que atravesaría las charcas de Villaberta.  
La rotonda prevista que afectaría al barranco del Lobo al este de la CV-941 y situada al sur del término municipal junto a SNU-1 Las Colinas deberá respetar el mismo.  
16. Se considera necesario que se efectúe como parte del Plan de Vigilancia Ambiental un estudio detallado, por profesionales en la materia, de la influencia del desarrollo de las grandes zonas urbanizables del territorio en la fauna del municipio, en especial las aves rapaces, que debe ser progresivo al desarrollo urbanístico consecuencia de esta declaración de impacto ambiental e iniciarse con suficiente antelación al inicio del mismo para poder adoptar medidas preventivas o correctoras caso de ser necesarias cuyo alcance determinaría el propio estudio y su examen por parte de esta Dirección General. Se deben prever plazos de entrega de informes con una periodicidad y antelación que permitan adoptar medidas caso de ser necesarias.  
Igualmente y como parte del Plan de vigilancia ambiental se efectuará a la mayor brevedad posible con la supervisión y aprobación de los servicios técnicos de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda cartografía de las manchas de vegetación gipsícola en el SNU-3 charcas de Villaberta y en el SNUCE del entorno de las charcas de Villaberta, corredor Escalona-Charcas de Villaberta y franja norte de Escalona. Esta cartografía se remitirá a esta Dirección general a la mayor brevedad posible. Se remitirán igualmente informes de seguimiento de la conservación de las manchas de vegetación gipsícola a esta Dirección General.  
El plan de vigilancia respecto a estos dos puntos se remitirá a la mayor brevedad posible a esta dirección General para su aprobación y en el se determinará la periodicidad de los estudios e informes.  
17. Las incompatibilidades que puedan surgir entre la calificación de suelo urbanizable y actividades preexistentes legalmente establecidas se solucionarán previamente al desarrollo de estos suelos de acuerdo con la legislación urbanística.  
Tercero   
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el reglamento de ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental.  
Valencia, 18 de abril de 2006. la directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 348/2004-AIA  
Título: Plan Parcial Els Plans  
Promotor: Ayuntamiento de El Puig  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTU  
Localización: Término Municipal de El Puig (Valencia)  
Descripción del proyecto  
1. Objeto de proyecto  
El proyecto propone la reclasificación de Suelo No Urbanizable Común en Suelo Urbanizable residencial, terciario y dotacional, lo cual se concibe como una actuación turístico-inmobiliaria, capaz de atraer colectivos de status medio-alto, cuyo motivo central es la calidad, entendiendo como tal la baja densidad, y la disposición de una oferta complementaria de usos y actividades terciarias y deportivas que contribuyan a quebrar la estacionalidad, y a dinamizar la base socio-económica municipal.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Los terrenos objeto de la Actuación El Puig. Golf-Mar se disponen tras la primera línea de costa ya edificada o en proceso de ejecución urbanizadora, limitando al Norte por el Barranco-Canal del Puig, al Oeste por la Autovía de acceso a Valencia y por el Sur con el Suelo Urbano denominado Industrial-Norte y con la vía de acceso al litoral denominada Camino del Mar.  
La morfología en los mismos adopta una geometría sensiblemente rectangular con dos elongaciones por el Sur, que permiten abrazar el Área Industrial y contactar con el vial de del Camino del Mar.  
La propuesta afecta a 246,93 Has de suelo, en el que se ubicarán los diferentes productos inmobiliarios que lo integran: un total de 6.255 viviendas de tipologías de baja densidad (unifamiliares en sus diversas clases, así como apartamentos en cuatro alturas máximo), espacios Comerciales mixtos o exclusivos, con posibilidades de ubicar complejos de pequeña y mediana superficie, una Instalación Hotelera ubicada en una parcela estratégicamente localizada, dotadas de ofertas complementarias de Salones de Congresos y Convenciones y la, disposición de un Campo de Golf de 27 hoyos de recorrido dotado de una superficie de 86,51 Has.  
3. Alternativas  
El proyecto inicial presentaba únicamente una alternativa, posteriormente, y como consecuencia del informe emitido por el director general al Concierto Previo que impuso una serie de condicionantes para este sector, se presentó documento que adaptaba el proyecto a dichos condicionantes.  
La adaptación de Plan Parcial de Mejora al Documento de Concierto realiza un ajuste de la ordenación consistente en la creación de una zona para la recuperación de humedal de 613.161,43 m², que sitúa al este, de forma alargada de casi dos kilómetros de largo, con una anchura de unos trescientos metros en su parte norte, a más de seiscientos en su parte sur.  
La ordenación se mantiene en su concepción originaria, es decir con la creación de un único espacio, en el que se ubica el Campo de Golf, que resulta de una dimensión de 612.327 m², frente a los 865.181,69 m², con un anillo de circulación.  
Tramitación administrativa  
Admisión a trámite  
En fecha 7 de diciembre de 2004, la Sección de Planeamiento de la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Valencia remitió el Estudio de Impacto Ambiental y el Documento Síntesis relativo al Plan Parcial Els Plans del municipio del Puig, a los efectos de emitir la correspondiente Declaración de Impacto Ambiental.  
En fecha 13 de junio de 2005, José Antonio Peris Lozano, en nombre propio y de la Societat Valenciana d'Ornitologia presentó escrito solicitando:  
La no aprobación del proyecto dado su impacto sobre el paisaje y los espacios naturales y la paralización de esta propuesta urbanística.  
El acceso al expediente y a toda la información pública relacionada con esta zona húmeda.  
En fecha 14 de febrero de 2006, el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial remitió una copia de la ordenación modificada aportada por le promotor, como consecuencia del informe emitido por el director general al Concierto Previo que impuso una serie de condiciones para este sector.  
En fecha 17 de febrero 2006, este Servicio remitió, a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, requerimiento de documentación constatando que la documentación que obra en el expediente está formada por el Estudio de Impacto ambiental, el Documento de síntesis y la Adaptación del Plan Parcial de mejora al documento de concierto previo del PGOU del El Puig, lo que implica que no se han presentado los documentos mínimos exigibles para poder continuar con el procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, solicitándose éstos en el mismo escrito.  
En fecha 22 de febrero de 2006 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial remite copia del expediente tramitación municipal del Plan Parcial Els Plans dónde constan las alegaciones presentadas, los informes municipales emitidos y el acuerdo de aprobación provisional del Ayuntamiento.  
En fecha 23 de febrero de 2006 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial envía fax con documentación complementaria compuesta por Informe de Aguas de Valencia, SA. y Certificado del Ayuntamiento sobre la gestión de residuos.  
En fecha 23 de febrero de 2006 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial remite a este Servicio copia del proyecto en soporte disco compacto.  
En fecha 1 de marzo 2006, este Servicio remite, a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda, requerimiento de documentación con el fin de comunicar que con la documentación aportada en fecha 22 y 23 de febrero de 2006, no se dispone, todavía, de los documentos mínimos exigibles para poder continuar con el procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental, por lo que solicitan de nuevo los documentos junto a otros necesarios para disponer de elementos de juicio suficientes.  
En fecha 1 de marzo 2006, la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda remite a este Servicio el Informe de la Comisión Informativa de 27 de febrero de 2006 .  
En fecha 10 de marzo de 2006 D. José Rayos Ruiz, actuando en nombre y representación de la mercantil Residencial Golf-Mar, remite a este Servicio la siguiente documentación: Certificado sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de l'Horta Nord Pobla de Farnals, solicitud de Informe de la Unidad de Vías Pecuarias, solicitud de Informe al Área de Arquitectura y Medio Ambiente de la Conselleria de Cultura, solicitud de autorización para la realización de prospecciones arqueológicas presentada ante la Inspección Territorial de Patrimonio de la Conselleria de Cultura y la solicitud de concesión de aguas públicas con destino a riego del campo de golf y zonas verdes presentada ante la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
En fecha 16 de marzo de 2006 D. José Rayos Ruiz, actuando en nombre y representación de la mercantil Residencial Golf-Mar, remite a este Servicio la siguiente documentación: Documentos técnicos del proyecto formados por el Proyecto de Urbanización y el Plan Parcial de Mejora firmados ambos por el autor y las solicitudes de Autorización de Vertido de Aguas presentada ante la Comisaria de Aguas de la Confederación Hidrográfica del Júcar, ante la Demarcación de costas de Valencia del Ministerio de Medio Ambiente, ante la Comunidad de Regantes Real Acequia de Moncada y ante la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
En fecha 5 de abril de 2006 D. José Rayos Ruiz, actuando en nombre y representación de la mercantil Residencial Golf-Mar, remite a este Servicio Informe emitido por la Entidad Metropolitana de Servicios Hidráulicos (EMSHI).  
En fecha 5 de abril de 2006 el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Valencia remite informe emitido a causa de la consulta realizada a ese Servicio sobre el proyecto de Concierto Previo el Plan General de Ordenación Urbana de El Puig.  
Información pública  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de documentación técnica, según anuncios publicados en el DOGV nº 4543, de 14 de julio de 2003, y en el B.O.P.V. nº164, de 12 de julio de 2003 y en el periódico El Mundo del día 12 de julio de 2003.  
Durante el periodo de información pública se presentaron un total de diecisiete alegaciones según consta en los certificados emitidos por Pablo Ferrer Sanz, secretario del Ayuntamiento del Puig  
Resumen de alegaciones  
De las diecisiete alegaciones, la única que tiene carácter ambiental es la presentada por el grupo Acció Ecologista Agro, que viene a decir lo siguiente:  
Es una zona húmeda que a pesar de no estar incluida en el catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana, debería recibir la calificación de Suelo No Urbanizable de Protección Especial, de conformidad con la Ley de Espacios Naturales de la Comunidad Valenciana.   
Se pide la apertura de otro período de información pública puesto que pedido el Estudio de Impacto Ambiental en los locales del Ayuntamiento, con el fin de comprobar la variación del espacio físico de la Marjal respecto a la declaración del año 2000, no se pudo conseguir.  
Respecto a las necesidades de agua, señalan que, únicamente, se expone la petición a la Entitat de Sanejament y a la Confederación Hidrográfica del Júcar de las cuantías mínimas necesarias para las zonas verdes y para el Campo de Golf, sin que aparezcan las contestaciones, igualmente sucede con la Entidad Aigües de València con respecto al suministro de agua potable.  
El Pleno del Ayuntamiento desestima esta alegación basándose en que el propio alegante reconoce que el Sector no se encuentra dentro del catálogo de Zonas Húmedas de la Comunidad Valenciana y en los estudios presentados. Asimismo, propone que no se proceda a abrir nuevo plazo de alegaciones puesto que es el propio alegante quien se tenía que haber preocupado del análisis del Estudio de Impacto Ambiental, el cual obraba en el expediente.  
Información o documentación complementaria  
Certificado del Ayuntamiento sobre la gestión de residuos para el Sector Els Plans, 23 de febrero de 2006.  
F. Salvador Tur Torregrosa, Secretario Acctal. Del Ayto del Puig (Valencia), certifica que entre los servicios prestados al Ayuntamiento por la Mancomunitat de Municipios de L'Horta Nord se encuentra el de recogida domiciliaria de basuras y/o residuos sólidos urbanos inertes, existiendo en vigor documento donde se contempla el procedimiento para cualquier ampliación urbana, siendo asumido por la Mancomunidad a petición del Municipio integrante.  
Solicitud de informes sectoriales  
Informe sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración de L'Horta Nord Pobla de Farnals, para admitir los caudales de Aguas Residuales generados por le Sector Golf-Mar de El Puig, 5 de septiembre de 2003.  
Con la información disponible remitida por el solicitante y del estudio del diseño y funcionamiento de la actual depuradora, la Entidad comunica:  
Que la EDAR de L'Horta Nord Pobla de Farnals da servicio a dicho municipio y está diseñada para tratar 18.000 m³/día. Actualmente acceden caudales superiores habitualmente.  
Existe un Proyecto de construcción de una nueva planta depuradora, por el que se incrementa la capacidad de tratamiento de la planta existente hasta 30.000 m³/día.  
Con todo los datos revisados y para el caso en que el Urbanizador vaya a solicitar en un futuro la conexión a un sistema público, se informa de la viabilidad del tratamiento de la EDAR de L'Horta Nord Pobla de Farnals de las aguas residuales generadas por el desarrollo del Sector, así como la suficiente capacidad del Bombeo 6.2 para la impulsión de dichas aguas, siempre y cuando se cumplan los siguientes condicionantes:  
El Urbanizador responsable realice la solicitud de conexión efectiva y que las obras necesarias para dicha conexión se efectuarán por el peticionario a su cuenta y riesgo.  
El vertido generado por el desarrollo urbanístico señalado deberá cumplir con los límites de vertido establecidos. A tales efectos el Urbanizador deberá prever que antes del punto de conexión debe disponer una arqueta de registro.  
Para poder realizar la conexión efectiva, deberán estar ejecutadas las actuaciones de ampliación de la planta prevista.  
Informe de la Empresa Aguas de Valencia SA., 22 de febrero de 2005.  
Recibida la solicitud de certificación, relativa a la disponibilidad de caudales para el suministro de agua potable, correspondiente al desarrollo urbanístico del Sector Els Plans, cuantificada en 67l/s, se informa:  
La tubería arterial de L'Horta Nord DN 600mm, la más próxima al desarrollo urbanístico, transporta en la actualidad un caudal promedio de 180 l/s, teniendo una capacidad de 300l/s.   
En consecuencia, y en la actualidad, las disponibilidades de la mencionada instalación permitirían abastecer los consumos solicitados.  
Informe de la Entidad metropolitana de servicios hidráulicos (emshi), 5 de abril de 2005.  
Por medio del presente se le da traslado al interesado el informe del Ingeniero Jefe del Servicio de la Entidad el cual deberá ser cumplido en todos los medios.  
El informe se redacta, a tenor de lasa indicaciones contenidas en documento suscrito por D. Manuel Usó Moles, Ingeniero de Caminos, Canales y Puertos, por encargo y en representación de la mercantil Residencial GolfMar SL, así como diversa presentada por el peticionario, a esta Administración, desde el 17 de marzo de 2006. Del contenido de dichos documentos se desprende:  
Las dotaciones prevista para dar servicio a viviendas y comerciales (240 l/hab/día) son notoriamente excesivas para la política de austeridad en el consumo, que esta Administración ejerce. Esta dotación, incluso se ve superada al considerar una dotación por metro cuadrado.  
No se desprende del proyecto que se vayan a regar las zonas verdes privadas que se proyectan con agua procedente de la depuradora. De lo que se desprende, junto con la alta dotación de agua potable de regar las zonas verdes con agua potable.  
Los orígenes y gestión de las aguas, se consideran adecuados y correctos.  
La dotación de agua potable, que en este momento tiene concedido El Puig, se considera suficiente para atender el nuevo consumo de toda la población, en el año horizonte, incluyendo esta ampliación. Para lo cual, debería procederse a una redistribución de consumos, pasando dotaciones de agua potable que actualmente se destinan a otros uso en el Municipio al agua de consumo humano.  
Finalmente se emite informe favorable, con los siguientes condicionantes:  
Cambiar en proyecto, la dotación del proyecto de agua potable, a 150 l/hab/día, advirtiendo que este es el consumo de agua potable que se va a suministrar. Se recomienda cambiar a menor el diámetro de las tuberías de abastecimiento de agua potable.  
Proveer los medios necesarios para asegurar que toda el agua que no sea estrictamente de consumo humano, se realizará con agua distinta a la potable.  
Se recuerda, la obligación que tienen los solicitantes de presentar Nuevo Proyecto, antes de empezar cualquier obra, reglamentariamente visado y aprobado   
Informe sobre el Proyecto relativo al Plan Parcial Els Plans de El Puig, del Servicio de Conservación de la Biodiversidad, 8 de marzo de 2006.  
El informe describe los valores naturales presentes en el sector, destacando la existencia de tres zonas. El cordón dunar, a continuación pastizales húmedos de la mallada, donde se localizan comunidades características, y finalmente, más atrás, se localizan las zonas más húmedas, con comunidades en desarrollo creciente.  
Con respecto a la zona húmeda, destaca que esta zona presenta un creciente abandono de cultivos que hace que el humedal original muestre sus elementos característicos, lámina de agua, pastizales húmedos y carrizales, destancando que estos elementos están condicionados a los aportes de agua, bien de las acequias de la plana litoral, bien por la proximidad del nivel freático.  
Por otra parte señala que en la zona húmeda se diferencian dos zonas:  
La zona de la Sequia del Brosquil y la Peralta, que es una depresión con un conjunto de canales que aportan gran cantidad de agua dulce al ecosistema, situada en el centro del sector.  
La zona de la mallada (es una banda paralela a la línea de costa), dónde la capa de freático se hace más patente.  
De estas dos zonas destaca, que no son áreas estancas, sino que se comunican por el Sur de la sequia del Brosquil. Por tanto, estas zonas se complementan entre sí, dándole a la zona húmeda, en su conjunto, un mayor valor para la biodiversidad, valor que se pondrá de relieve cuando el humedal alcance mayor desarrollo.  
Finalmente, establece unas pautas para la adecuación del proyecto a la conservación y restauración de la zona húmeda. La pauta principal es la de mantener la comunicación entre canales y masas de agua en el ámbito a urbanizar con la zona más próxima a la costa, lo cual se puede conseguir a través de los espacios verdes de la urbanización proyectada, incluyendo en ellos el campo de golf.  
Informe relativo al Plan Parcial Els Plans (Golf-Mar) en el término municipal de El Puig, del Servicio de Parques Naturales, 6 de abril de 2006.  
El informe hace una valoración ambiental de la zona, tanto desde el punto de vista jurídico, como desde los efectos beneficiosos de los marjales litorales en territorios muy antropizados.  
En la parte de valoración de la zona, destacan que se han detectado, ambientes palustres propios de las zonas encharcadizas:  
. Hábitats con dominancia del carrizo  
. Hábitats con prado juncal  
En función de las valoraciones realizadas presentan la siguiente propuesta para la restauración de la zona:  
Vista la presencia de estos diversos ambientes, y teniendo en cuenta que hacia el sur del término municipal de El Puig, se localizan zonas de idénticas condiciones ambientales que han sido protegidas por el Planeamiento municipal vigente como Zona de Interés Natural y Turístico (NUPE), por coherencia se delimita la zona en un polígono que presenta la unión de los dos ambientes descritos.  
Por tanto, al Noreste del término municipal se localiza la delimitación propuesta para esta zona, que se comunica con la zona establecida al sur del término municipal (zona de interés natural y turístico (NUPE) protegida ya por el planeamiento municipal.  
La zona propuesta abarca la parte que se considera más interesante y con más características de marjal, de manera que constituye una buena representación de los hábitats detectados.  
Por coherencia técnica y de conectividad de los hábitats, se ha establecido una conexión con la zona hacia el Norte, protegida por el Ayuntamiento como (NUPE1), de manera que se establece una franja prelitoral que abarca toda la extensión de la zona húmeda a mantener en la estructura territorial, al efecto de impedir la fragmentación de los ambientes palustres, una de las causas de pérdida de biodiversidad más habituales en la actualidad.  
Por último, la propuesta aquí establecida permite mantener una zona húmeda de interés en este municipio, desarrollar labores de conservación de la misma, establecer cauces de participación ciudadana y tareas educativas en la visita y disfrute de estos ambientes palustres tan escasos con estos últimos tiempos.  
1. Informe sobre Proyecto de Plan Parcial Els Plans del Municipio de El Puig, del Servicio Territorial de Medio Ambiente, 7 de abril de 2006.  
El informe se redacta para el Concierto Previo del Plan General de Ordenación Urbana, no obstante, las siguientes indicaciones afectan directamente al sector de Els Plans, objeto de esta evaluación:  
2. La franja litoral situada entre la carretera N-221 y el mar alberga un sistema de marjal actualmente sometida a cierta degradación, pero este proceso no implica la pérdida del mencionado carácter de zona húmeda de esta área ni la ausencia de valores de elevado interés para la conservación de la diversidad biológica.  
3. El carácter de humedal del enclave lo revela, no sólo la presencia temporal de una lámina de agua, sino la propia vegetación natural helofítica y halófita que se desarrolla cuando no existe ocupación o transformación del medio natural.  
4. Además, la citada franja de terreno alberga una red de acequias y canales de interés para la conservación de la biodiversidad en general.  
5. La conservación de la diversidad biológica requiere mantener o recuperar la conectividad entre espacios naturales de forma que se garantice el flujo genético. En este sentido tiene particular importancia tanto los barrancos como la red de acequias mencionada que actúa como reservorio y conexión entre humedales.  
Finalmente el informe concluye:  
Por todo lo expuesto, parece lo más adecuado dotar a la mencionada franja de terreno de un nivel de protección (SNUP ecológica) y garantizar en lo posible la preservación y naturalidad de cauces y de las comunidades de vegetación natural propias de marjal y saldar.  
En este sentido, será necesario establecer una delimitación de los hábitats de humedal que revisten interés para la conservación y proponer su protección. Además, indican que el diseño y desarrollo del Plan Parcial previsto deberá ajustarse a la salvaguarda de los mencionados hábitats, de forma que queden integrados en los espacios verdes que albergue la actuación (este último aspecto debes ser hacerse extensivo a los precitados canales, drenajes o acequias existentes, especialmente en el caso de cauces cuyos márgenes y solera mantengan su naturalidad y no estén revestidos de hormigón.  
Del mismo modo que el desarrollo del Plan Parcial proyectado debe ir aparejado a la protección de los ambientes de marjal existentes en el área, debe también condicionarse la ejecución de un proyecto específico cuyo objeto sea la restauración de los mismos y la recuperación de su valor ecológico y funcional.  
Asimismo, el informe establece su conformidad con el informe evacuado por el Servicio de Parques Naturales de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.  
 Los siguientes informes y autorizaciones se han solicitado sin que, a fecha de hoy, se haya recibido respuesta al respecto, en esta Dirección General:  
1. Informe favorable evacuado por el organismo de cuenca competente o entidad colaboradora autorizada, de la existencia de agua potable en cantidad y calidad suficiente para los usos previstos en el Plan General de Ordenación Urbana, según las previsiones de los planes hidrológicos, así como de la no afección o menoscabo a otros usos existentes legalmente implantados.  
2. Informe emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural sobre la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural, de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
3. Informe previo de la unidad de Vías Pecuarias, puesto que la Colada de Les Plans se ve afectada por el nuevo sector. Dicho informe se solicitará a la correspondiente Dirección Territorial de Territorio y Vivienda.  
4. Certificado de autorización del órgano competente, para la reutilización de las aguas depuradas de la EDAR del Horta Nord para dar servicio al riego de ajardinamientos y campo de golf.  
5. Autorización para el vertido de aguas pluviales a cauce público.  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PGOF y Red Natura no se han detectado, en el área de estudio, afecciones a figura ambiental alguna.  
PATRICOVA. Al Norte de la actuación discurre el cauce del barranco de Puzol, cuyos márgenes presentan riesgo de inundación 1.  
Sin embargo, este dato no se refleja en la documentación presentada e, incluso, el EsIA señala que observada la cartografía, el área de estudio no presenta riesgo de inundación, por lo cual tampoco se presenta el Estudio de Inundabilidad correspondiente.  
Vías Pecuarias. La Colada del Plans atraviesa el Sector de Oeste a Este justo por su parte central, coincidente con el llamado Camino dels Plans.   
El EsIA establece que, dado que el mantenimiento del actual trazado del Camino dels Plans no resultaría funcional, se procede a su desvío por el borde de la Zona Verde y el Canal del Puig con lo que, se compatibiliza perfectamente los dos usos (colada y actuación). Sin embargo, esta solución no está informada, a fecha de hoy, carece del informe de la unidad de Vías Pecuarias.  
Yacimientos arqueológicos. El EsIA indica que consultado el inventario de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia no se ha constatado la existencia de Yacimientos arqueológicos.  
Por otra parte, la realización del proyecto supondrá un importante movimiento de tierras, a pesar de lo cual, no se han tomado medidas al respecto con el fin de garantizar la correcta salvaguarda de los posibles yacimientos no conocidos, ni se ha obtenido, por el momento el informe vinculante emitido por la Dirección General de patrimonio Cultural sobre la conformidad del Proyecto con la normativa de protección del patrimonio cultural.  
Patrimonio etnológico. En el EsIA no se hace referencia alguna al patrimonio etnológico, sin embargo, consultado el inventario de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia recoge la existencia de el castillete.  
El castillete, de las últimas décadas del siglo XIX, es una construcción ligada a la antigua cantera cuya tipología arquitectónica responde a características industriales, concretamente a tipologías de minería y actividades extractivas.  
Ramblas y cauces. Al Norte de la actuación discurre el cauce del barranco de Puzol, que en la actualidad se encuentra canalizado y limitado por dos muros de hormigón.  
En los planos revisados se observa que parte de las edificaciones situadas junto al barranco de Puzol se sitúa dentro de la zona de policía de cauces.  
El sector es atravesado por una red de acequias que, según afirma el EsIA, son desagües de acequias existentes en las proximidades del ámbito de actuación. Éstas se verán afectadas por la actuación, por lo que el EsIA establece como medida correctora que se repondrán mediante marcos de hormigón que discurrirán paralelos a los marcos del drenaje de la urbanización y con dimensiones de 2.00x1.00 m² interiores.  
Tras la vista de campo realizada y según informes de diferentes Servicios, se observa, sin embargo, que la red de acequias que discurren por el Sector, sobre todo las acequias de Brosquil y la Peralta, presentan unos caudales significativos que están contribuyendo, en gran medida, con el sistema que aporta gran cantidad de agua dulce al ecosistema de la marjal, de donde se deduce su importancia para la conservación del sistema húmedo existente.  
Consideraciones ambientales  
Junto a la autopista, al Oeste del Sector, aparece un pequeño afloramiento de areniscas rojo vinosas pertenecientes al Buntsandstein medio.   
Los materiales cuaternarios ocupan el resto de la zona estudiada y se caracterizan por sedimentos aflorantes relacionados con el sistema de albufera, que hasta tiempos geológicos recientes existía en la zona. Al Oeste afloran limos pardos, más hacía la costa limos arenosos oscuros con abundante materia orgánica que se relacionan con la antigua albufera existente en la zona. Paralelamente a la costa se desarrolla un cordón litoral que servía de restinga a la antigua albufera y que está constituido por arenas y gravas.  
Los terrenos destinados a la ubicación del proyecto presentan un grado medio de vulnerabilidad de las aguas subterráneas a la contaminación, puesto que los materiales geológicos presentan permeabilidad baja o muy baja, como las arcillas, margas triásicas y algunos materiales del Mioceno.  
La capacidad de uso agrario del suelo en la zona de la antigua cantera es muy baja como consecuencia de la inexistencia de suelo. En la barra litoral la capacidad se califica de baja y en el resto del sector la capacidad de uso agrario es muy elevada.  
El EsIA señala que las condiciones edáficas de la zona condicionan la vegetación, la cual está constituida por juncales y por vegetación de dunas en la zona costera, encontrándose ambas muy alteradas por la acción del hombre. Así en las zonas más alejadas del mar y más próximas a la autopista la vegetación ha sido sustituida por cultivos de cítricos. Por otra parte, el paisaje dunar se ha convertido en un paisaje urbano.  
La vegetación edafófila se la zona se conserva todavía en los canales de drenaje donde, se observan restos de la vegetación características de zonas húmedas y en los eriales cercanos al mar, se conservan restos de vegetación de la clase Juncetea Maritimi.  
En los alrededores de la antigua cantera se observa un grupo interesante de eucaliptos, que presentan un gran porte y un buen estado de conservación, creando un enclave singular y de ciertos valores ambientales y paisajísticos destacables. Se puede decir que constituyen junto a los restos de la antigua cantera uno de los hitos paisajísticos destacables y reconocibles del sector.  
Durante la vista de campo al lugar, se ha observado que estamos ante una zona de antiguos cultivos, hoy en día abandonados, salvo en la parte más al norte del Sector que aún mantiene cultivo de cítricos y hortalizas. Este abandono de cultivos ha propiciado que el humedal original empiece a mostrar sus elementos característicos, lámina de agua, pastizales húmedos y carrizales, lo cual señala un proceso de regeneración evidente.  
La fauna presente en la zona, según el EsIA, está constituida fundamentalmente por la típica de cultivo de cítricos en la zona oriental del área de estudio, la fauna de marjal pero simplificada en la zona oriental y la típica de medios urbanos en la zona costera urbanizada.  
De la fauna relaciona con los ambientes relacionados con el agua cabe destacar que, a pesar de no alcanzar la diversidad y riqueza de otras áreas de marjal, se detecta la presencia de garcillas y garcetas.  
Para el abastecimiento de agua potable se utilizarán, según indica el EsIA, los recursos disponibles por el Ayuntamiento del Puig procedentes del sistema de abastecimiento del Horta Nord para el abastecimiento público.  
El informe emitido por Aguas de Valencia SA. sólo certifica la capacidad del sistema de captación y sus canalizaciones, pero no la disponibilidad de recursos hídricos suficientes para satisfacer la demanda exigida para los diferentes usos del Sector.   
Por otra parte, del informe emitido Entidad metropolitana de servicios hidráulicos (emshi) se desprende que la demanda solicitada es excesiva, que se debe proceder a la redistribución de consumos y que para el riego de zonas verdes privadas no queda claro la procedencia del agua a utilizar.  
Por otra parte, para el riego de ajardinamientos y campos de golf se utilizarán las aguas depuradas de la EDAR del Horta Nord, realizando un tratamiento terciario previo.   
Por tanto, a fecha de hoy, no se dispone de los informes necesarios que aporten datos suficientes respecto a la procedencia del agua, así como de los volúmenes de agua disponibles en la actualidad para el término municipal, ni de los caudales concretos que requerirán los diferentes usos establecidos en el Sector. Únicamente, se dispone de la siguiente estimación aportada por la Memoria del Plan Parcial:  
Parcelas residenciales 0,008 l/(vivxseg)  
Parcelas industriales, dotacional yterciario: 1,50 l/seg/ha  
Parcelas verdes: 1300 m³/día para las zonas verdes y 2900 m³/día para el campo de golf.  
La red de saneamiento será de tipo separativa. Las aguas negras se depurarán en la EDAR Horta Nord y las aguas grises-pluviales se verterán al mar en los puntos en los que actualmente vierten las acequias que drenan la zona.  
Según se describe en la memoria técnica del proyecto, las aguas negras se recogerán en el vial paralelo al barranco de la Calderona y desde éste se impulsará hasta la cámara de rotura, desde donde se volverá a impulsar hasta la E.D.A.R. de la L'Horta Nord, colocada al otro lado de la Autopista.   
La información respecto al tratamiento de las aguas residuales es confusa puesto que la documentación técnica sitúa la E.D.A.R. de la L'Horta Nord al otro lado de la autopista, cuando, en realidad, se sitúa físicamente en el término municipal de La Pobla Farnals. Al respecto no existe documentación que justifique si se trata de la nueva EDAR a la que hace mención el Informe de la Entitat de Sanejament, de una EDAR privada o de una nueva estación de bombeo que impulse las aguas hasta la EDAR situada en La Pobla Farnals.  
Actualmente, la E.D.A.R. de la L'Horta Nord recibe más efluente del que puede tratar. El II Plan director de Saneamiento y Depuración de la Comunidad Valenciana tiene previsto la ampliación y la introducción de mejoras relacionadas con los colectores, sistema de tratamiento, reducción de nutrientes y reutilización de agua depurada.  
La gestión de los Residuos del Sector será llevada a cabo por la Mancomunitat de Municipio de L'Horta Nord, puesto que actualmente existe en vigor pliego de condiciones económico-administrativas para la prestación del servicio de recogida y transporte de residuos urbanos, en el que se contempla el procedimiento para cualquier ampliación urbana.  
El Estudio Acústico no está entre la documentación presentada, ni existen datos relativos a los niveles sonoros que caracterizan en la actualidad la zona, ni estimación alguna sobre niveles futuros. Sin embargo, por la localización de la zona residencial junto a la A-7 y la proximidad del Sector con respecto a la futura marjal se debería haber hecho un mínimo estudio con el fin de tomar las medidas preventivas o correctoras adecuadas, para evitar la posible afección de la autopista sobre el sector y del sector sobre la futura avifauna que ocuparán los terrenos de marjal.  
Según la información de la que se dispone, los vientos predominantes son los de dirección W y E debido a la influencia de la brisa marina. Esto producirá que la zona industrial situada al sur del sector afectará a la zona de equipamientos situada al suroeste del sector, lo cual no está reflejado en el EsIA.  
El clima del área estudiada se caracteriza por la escasez de lluvia, temperaturas elevadas en verano y un índice de evapotranspiración importante, todo lo cual supondrá para el mantenimiento adecuado tanto del campo de golf como de las zonas verdes, existentes en gran número, del sector una mayor necesidad de riego. Factor éste que se debería estudiar en profundidad para evitar la degradación excesiva de las zonas verdes del sector, así como el utilizar las especies adecuadas que se adapten bien a este clima, mediterráneo-litoral.   
El EsIA recoge que desde el punto de vista paisajístico dentro de la zona de estudio se reconocen tres zonas:  
Antigua cantera: área degradada ocupada por una antigua cantera. Se observan restos de la antigua infraestructura, a sí como un grupo bastante denso de eucaliptos.  
Cultivos de cítricos: el sector oriental se caracteriza por el cultivo de cítricos y algunos campos de hortalizas. Se observan las típicas infraestructuras de regadío, así como casitas de aperos y alguna instalación ganadera.  
Area de juncal: la zona situada entre el área citrícola y la costa. Su topografía es muy llana.  
En síntesis puede decirse que el paisaje de la zona es una llanura costera en la que se entremezclan usos citrícolas, los cultivos abandonados y los usos urbanísticos, siendo numerosas las infraestructuras de comunicaciones, riego...  
En el sur del Sector se encuentra un área industrial, la cual presenta un paisaje típicamente industrial y al este, paralelamente a la costa existe un sector urbanizado residencial. Estos dos elementos aparecen como elementos distorsionadores del paisaje existente, el cual presenta una topografía llana típica de un sistema antiguo de restinga-albufera hoy colmatado pero en el cual se puede observar todavía sus formas principales.  
Según el censo del 2001 el municipio cuenta con una población de 7.352 habitantes, la evolución de la misma ha mantenido una dinámica creciente, a pesar de lo cual, la pirámide poblacional del municipio presenta una distribución típica que hace prever un progresivo envejecimiento de la población.  
La favorable climatología complementada por la oferta de playa y su enclave en el área metropolitana de Valencia, hace que El Puig sea un lugar idóneo para el desarrollo turístico de calidad que tendrá efectos directos e indirectos sobre la economía local, tanto sobre la producción como el empleo, como destaca el EsIA.  
En la visita de campo realizada al sector de estudio se observa, principalmente, el abandono de la mayoría de cultivos y como consecuencia de ello, una regeneración evidente del sistema de marjal, sobre todo en la zona situada al sur del Camí del Planas, puesto que al norte se conservan en funcionamiento la mayoría de terrenos de cultivo, lo cual no permite que la zona húmeda vuelva a sus condiciones originales.  
Por otra parte, es necesario destacar el gran volumen de agua que transportan algunas de las acequias que atraviesan el sector, como en el caso de la de Brosquil o la de Peralta, así como sus dimensiones, llegando a alcanzar alguna de ellas los 3 metros de anchura, o la vegetación que aparece en los márgenes de aquellas que aún utilizan el sistema de acequia de riego en tierra.  
El EsIA no recoge ninguna medida preventiva ni correctora destinas a evitar posibles efectos negativos sobre a la zona húmeda, cuyo desarrollo queda vinculado al Sector, puesto que fue realizado para el proyecto original, el cual no contemplaba la reducción de la superficie del sector con el fin regenar a su estado original la franja de marjal más cercana al litoral.  
Lo mismo ocurre con le Plan de Vigilancia Ambiental presentado.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Cónsul de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Cónsul de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primer  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de Homologación y Plan Parcial Els Plans del municipio de El Puig (Valencia), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Condicionantes necesarios para el desarrollo del proyecto:  
Informe favorable y definitivo emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de en cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente declaración de impacto ambiental.  
Sí en función de dicho informe se debieran adoptar medidas preventivas y correctores con el fin de garantizar la salvaguarda de los posibles yacimientos encontrado, se deberán incorporar tanto en el EsIA como en la documentación del planeamiento.  
Se deberá justificar, ante la Comisión Territorial de Urbanismo, la suficiencia de recursos hídricos. Por otra parte, se cumplirán todos y cada uno de los condicionantes que aparecen en el Informe del Ingeniero Jefe del Servicio de la Entidad Metropolitano de Servicios Hidráulicos, entre los que cabe destacar la limitación de la dotación de agua potable para consumo humano a 150 l/hab/día.  
Considerar el campo de golf previsto en la urbanización únicamente como un uso contemplado en la normativa urbanística del sector, no existiendo compromiso alguno sobre la tramitación posterior de dicho proyecto en lo que se refiere tanto a su viabilidad como a su distribución y requiriendo, para su aprobación definitiva, el procedimiento de evaluación de impacto ambiental establecido por la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, así como por su desarrollo reglamentario.  
Previo a la aprobación definitiva del Sector, se presentará, ante la Comisión Territorial de Urbanismo:  
Informe previo de la unidad de Vías Pecuarias, sobre el tratamiento previsto para la Colada de Les Plans.  
La autorización del Organismo de cuenca correspondiente para la realización de las edificaciones recayentes en la zona de policía de cauces del barranco de Puçol, de conformidad con los artículos 9 y 78 del Real Decreto 849/86, por el que se aprueba el Reglamento de Dominio Público Hidráulico.   
Documentación que aclare el sistema que se empleará para la depuración de las aguas residuales, puesto que por una parte se ha solicitado el certificado de viabilidad sobre la capacidad de la EDAR de L'Horta Nord para admitir los caudales generados por el sector de estudio, situada en el término municipal de La Pobla de Farnals, y por otra, el EsIA establece que la red de aguas residuales se conectará a la depuradora a construir junto a la autopista, cuya reserva de espacio aparece en los planos de proyecto.  
Por tanto, se adjuntará documentación que indique si la nueva EDAR, situada junto a la autopista, se corresponde con el proyecto de construcción de una nueva planta depuradora que aparece en el Informe de la Entidat de Sanejament d'Aigües. Si esta nueva EDAR es la que se utilizará para depurar las aguas residuales, se aportarán los datos técnicos de dicha estación depuradora (volumen de diseño...), así como, su fecha de entrada en funcionamiento.  
Teniendo en cuenta que la red de saneamiento será separativa y que el vertido de las aguas pluviales se produce a las acequias existentes:  
Se identificarán los puntos de vertido de la misma y se obtendrá la autorización de vertido del órgano competente.  
Se dispondrá, previo al punto de vertido, un elemento de pretratamiento que permita recoger sólidos en suspensión, aceites y grasas, o cualquier otro objeto o sustancia que pudiera ser arrastrado por el agua de lluvia y posteriormente vertido a las acequias. Asimismo se dispondrá una arqueta para toma de muestras del vertido realizado.  
El Ayuntamiento exigirá a las empresas, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para la gestión de este tipo de residuos.  
Deberán preverse, en la urbanización, lugares para la colocación de contenedores para la recogida selectiva de los distintos tipos de residuos que vienen tratándose habitualmente en la Comunidad Valenciana en cantidad suficiente para adecuar el proyecto presentado al Plan Integral de Residuos.  
Antes de la recepción de la urbanización, el Ayuntamiento de El Puig comprobará que se ha conectado a una de las EDAR prevista en el proyecto, asimismo, independientemente de la EDAR a la que se lleven las aguas depuradas del Sector, deberá garantizar que se encuentra totalmente ejecutada, dimensionada con capacidad suficiente para tratar la totalidad de las aguas residuales generadas, y preparada para entrar en funcionamiento.   
De conformidad con los artículos 21 y 22 del PATRICOVA, las zonas adyacentes al barranco de Puçol que presentan Riesgo de inundación 1 se eliminarán del sector y se les dará la clasificación de suelo de especial protección hidrológica.  
Se integrará dentro de una de las zonas verdes del sector, el conjunto de Eucaliptos (Eucaliptus camaldulensis) que se sitúan al oeste del sector, junto a la carretera y la antigua cantera.  
Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos o cualquier tipo de residuo.  
Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales a emplear en las obras de urbanización y edificación, evitando la ocupación de los terrenos colindantes, así como aquellas zonas que se han propuesto para su protección y recuperación.  
Se cumplirán todas y cada una de las medidas correctoras, así como el Plan de vigilancia incluido en el Estudio de Impacto Ambiental.  
De acuerdo a las conclusiones de las diferentes consultas efectuadas durante el procedimiento y con el fin de conseguir una adecuada protección del ecosistema húmedo existente, se establecen los siguientes condicionantes:  
El mantenimiento y restauración de la zona húmeda quedarán vinculados al desarrollo del sector, estableciéndose una partida presupuestaria con dicho fin. El desarrollo del proyecto se realizará en coordinación con los Servicios de Conservación de la Biodiversidad y el Servio de Parques Naturales de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Se mantendrán libres de edificación las zonas donde la presencia de la lámina de agua es evidente (según plano anexo), así como la red de acequias existentes, concretamente la de Brosquil y la Pascualeta, las cuales actúan como reservorio y garantizan el aporte de agua a la marjal, valor éste que se pondrá de relieve cuando el humedal alcance mayor desarrollo.  
Esto se puede conseguir, situando estratégicamente las zonas verdes del sector, incluso las instalaciones del campo de golf, que pueden ser compatibles con la existencia de las láminas de agua y la red de acequias.  
El campo de golf se desplazará hacia el este hasta llevarlo junto a la zona humeda, con el fin de crear un espacio colchón, que haga de transición entre la zona húmeda a restaurar y la zona residencial. Se entiende con esto, que la banda de edificación situada en la propuesta en el límite con la marjal se desplazará hacía una zona más interior.  
Se incluirá en las medidas correctoras las especies vegetales a utilizar en el ajardinamiento de las zonas verdes, optando siempre por especies autóctonas y con sistemas radiculares no agresivos, que garanticen su conservación sin necesidad de riego alguno, puesto que el proyecto no prevé la implantación de redes de riego, así como se prohibirá el uso de cualquier especie que pudiera resultar invasora o perjudicial para las especies propias de las zonas húmedas. La elección de especies se realizará en coordinación con el Servicio de Medio Ambiente de la Dirección Territorial de Valencia de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Se introducirán en el Plan de Vigilancia las medidas adecuadas con el fin de garantizar la funcionalidad e interés ecológico, así como las condiciones adecuadas de salubridad para evitar molestias a la población residente.  
Tercero  
Todas las medidas preventivas y correctoras propuestas así como aquellas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación puntual, bien aquello relativo a la modificación en sí como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Cónsul de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 10 de abril de 2006. la directora general de Gestión del Medio Natural. Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 144/05-AIA.  
Título: Ramal APA Redován. Los Montesinos. Torrevieja.  
Promotor: Gas Natural S.D.G. SA.  
Autoridad sustantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.   
Localización: Términos municipales de Redován, Orihuela, Benejúzar, Almoradí, Algorfa, Rojales, Benijofar y Los Montesinos (Alicante).  
Descripción del Proyecto  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del proyecto es la implantación de una conducción para el transporte de gas natural mediante tubería en Alta Presión A para uso industrial, comercial y doméstico. La conducción se compone de tubería de acero al carbono con diámetros de 10 y 12 pulgadas para la conducción principal, y de 4 para los ramales de salida, con una longitud total de 30.843 metros y una presión de diseño de 16 bar.  
El trazado del gasoducto se inicia en la tubería de la red de Alicante, en la salida AS-4 poco antes de que cruce la carretera N-340 en el Término Municipal de Redován y finaliza en la zona más oriental del término municipal de Los Montesinos. Tiene previstas tres salidas en los términos municipales de Redován, Benejúzar y Los Montesinos.  
La anchura de la zanja de explotación es de 0.40 metros. La pista de trabajo tiene una anchura de 10 metros en condiciones normales, esta pista se divide en una franja de 3 metros destinada a acoger los acopios de tierras y otra de 7 metros que se utiliza para las operaciones de obra. En las zonas más sensibles del trazado se estudiará la conveniencia en la realización de pistas de trabajo restringidas o especiales.  
Se incluyen también en el proyecto una serie de instalaciones auxiliares complementarias, como son las válvulas, armarios de regulación y estaciones de protección catódica.   
La conducción discurrirá enterrada en todo su recorrido, situándose la generatriz superior de la conducción a una profundidad de 1 metro, como mínimo, de la cota de rasante. En el cruce de río se prevé alcanzar una profundidad mínima del orden de 1,50 a 2,50 metros y para el caso de cruce con carreteras y ferrocarriles la tubería irá enterrada a una profundidad de 1,50 metros como mínimo en carreteras y 2,50 metros para ferrocarriles.   
Alternativas  
En el estudio de alternativas se ha planteado un corredor único(alternativa 1), con una variante (alternativa 2) en el cruce del río Segura. Se ha optado por la alternativa 1 debido a su ausencia de afección a la zona húmeda Meandros abandonados del Río Segura, quedando la pista de trabajo a 14 metros de distancia en su parte más próxima a la zona húmeda. Esta alternativa de cruce deriva de la recomendación que se hizo en la consulta realizada con anterioridad por parte del promotor al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en la cual se indicaba la afección a la citada zona húmeda y se recomendaba la realización de un estudio más detallado ante los posibles impactos que se pudieran producir.  
Tramitación administrativa  
Información pública  
En fecha 9 de septiembre de 2005 la Conselleria de Infraestructura y Transporte remitió copia del documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondiente al proyecto Ramal APA Redován . Los Montesinos . Torrevieja.  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto Ramal APA Redován . Los Montesinos . Torrevieja, ha sido sometido a información pública mediante sendos anuncios publicados en el B.O.P. de fecha 12 de marzo de 2005 y en el DOGV de fecha 24 de febrero de 2005, habiéndose presentado alegaciones por parte de particulares y ayuntamientos afectados.  
Resumen de alegaciones  
De entre todas las alegaciones presentadas, únicamente poseen carácter ambiental las presentadas por el Ayuntamiento de Almoradí, por doña Rosario Ortuño Bo, la alegación presentada conjuntamente por D. José María Espadas Guirao y doña Basilisa Riquelme Oliver y la alegación presentada conjuntamente por D. Jesús Simón Hernández, doña Antonia Simón Navarro, doña Verónica De la Cruz Simón Cases, D. Jesús Manuel Simón hernández, D. José Manuel Simón Cases, D. Pascual Simón Hernández y doña Carmen Fuentes Simón.   
Por parte del Ayuntamiento de Almoradí la alegación se compone de una serie de observaciones al Estudio de Impacto Ambiental como son el cumplimiento de las determinaciones que establece el PATRICOVA(Plan de Acción territorial sobre el Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana) para las zonas con un nivel alto de riego de inundación y la idoneidad que la traza se aproxime más al nuevo cauce del Río Segura para minimizar la afección a las parcelas y la interferencia con instalaciones de riego y drenaje del regadío tradicional.  
La respuesta por parte de GAS NATURAL SDG, SA. se resume aportando un informe por parte de la ingeniería redactora del Estudio de Impacto Ambiental en el que se expone las medidas correctoras a adoptar incluidas en el EIA respecto a las determinaciones que establece el PATRICOVA como son las emisiones de polvo a la atmósfera, emisiones gaseosas, ruidos y vibraciones, modificaciones de la dinámica de la escorrentía superficial, contaminación física del agua, contaminación química-biológica del agua, eliminación, retirada y aterramiento del suelo, reposición del suelo, contaminación del suelo por vertidos accidentales, alteración del suelo en la zona de reforestación, impactos indirectos sobre el suelo, eliminación de la vegetación actual, impactos indirectos sobre la fauna, deterioro paisajístico y aumento del riesgo de inundación. Respecto a la modificación de trazado para su aproximación al cauce del Río Segura, Gas Natural manifiesta que la Confederación Hidrográfica del Segura no permite ninguna instalación en la franja de terreno de Dominio Público Hidráulico.   
Dña Rosario Ortuño Bo, manifiesta la insuficiencia de la evaluación, en el Estudio de Impacto Ambiental, de la afección que la obra producirá sobre la escorrentía subterránea de la zona que atraviesa.  
GAS NATURAL SDG, SA. responde que el EIA ya señala que la presencia de conducciones subterráneas de gas en un medio rural no comporta recubrimientos impermeables y que la modificación de la capacidad drenante de los suelos debido a la compactación mecánica será objeto de medidas específicas para restaurar el suelo a su estado natural.  
D. José María Espadas Guirao y doña Basilisa Riquelme Oliver alegan que el Proyecto y su Estudio de Impacto Ambiental vulneran gran parte del contenido de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje de la Generalitat Valenciana y solicitan la nulidad del procedimiento.  
GAS NATURAL SDG, SA. considera que no procede la nulidad del procedimiento dado que el Proyecto ha observado todos y cada uno de los trámites establecidos en la legislación específica al efecto y en vigor en el momento que se iniciaron los trámites ante el organismo sustantivo competente.   
D. Jesús Simón Hernández, doñaAntonia Simón Navarro, doña Verónica De la Cruz Simón Cases, D. Jesús Manuel Simón hernández, D. José Manuel Simón Cases, D. Pascual Simón Hernández y doña Carmen Fuentes Simón solicitan que deberá procederse a la reposición de todos los muros de contención afectados como medida protectora frente a la erosión del suelo así como deberá garantizarse el uso de los sistemas de riego durante la ejecución de la obra.  
GAS NATURAL SDG, SA. responde que durante la ejecución de las obras se habilitará un sistema de riego temporal y una vez terminadas las mismas se repondrán íntegramente a su situación original.  
Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 6 de febrero de 2006 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental informe de prospección arqueológica y etnológica emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano emitido el 20 de mayo de 2005 con nº de expediente 2003/0778-A.  
En el citado informe se pone de manifiesto la nula incidencia respecto al patrimonio paleontológico, no obstante, se indica la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificar inmediatamente a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte ante la aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos durante la ejecución de las obras proyectadas. También se indica que no se han localizado restos de carácter etnológico durante los trabajos de prospección.  
Por último explica el procedimiento para que la Dirección General del Patrimonio Valenciano emita el informe definitivo previsto en el articulo 11 de la Ley de Patrimonio Cultural Valenciano, debiéndose aportar el Estudio de Impacto Ambiental y clarificarse el trazado definitivo.   
En fecha 24 de marzo de 2006 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental copia del escrito remitido a la Confederación Hidrográfica del Segura por parte del promotor, en el que se aporta nueva documentación con el objeto de seguir con la tramitación del expediente de solicitud de autorización para el paso del gasoducto por el Río Segura y la Rambla de Redován.  
Afecciones legales  
Según el Estudio de Impacto Ambiental, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a:  
. Según el Art. 2 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, existe afección al Río Segura y a la Rambla de Redován.  
. En virtud de la Ley 3/95, de Vías Pecuarias, el trazado afecta a varias vías pecuarias.  
Consideraciones ambientales  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
El trazado del gasoducto discurre por terrenos de relieve prácticamente llanos, sin relieves destacados y afectando en su mayor parte a cultivos de regadío y muy puntualmente a tramos de vegetación natural. La zona se encuentra fuertemente antropizada y las afecciones al medio ambiente pueden ser observadas a distancias relativamente lejanas.  
En la zona de estudio se encuentran relativamente próximos dos espacios naturales, el Parque Natural de las Lagunas de La Mata y Torrevieja al final del ramal y la zona húmeda Meandros abandonados del río Segura muy próxima en un tramo del trazado, sin embargo ambos espacios naturales no se verán afectados por el trazado del gasoducto.   
A lo largo de todo el trazado se presentan cuatro zonas especialmente sensibles como son el cruce con el río Segura entre los vértices V-122/V-122+70, el área próxima a la Zona Húmeda catalogada número 25 Meandros abandonados del río Segura entre los vértices V-172/V-173 y dos zonas de arbolado disperso y matorral entre los vértices V-178+70/V-178+175 y V-222/V-225.  
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Los impactos más relevantes se producirán en la fase de construcción, en particular en las fases de apertura de pista y excavación en zanja. Las consecuencias ambientales de estas actividades son básicamente la incidencia sobre la vegetación natural, la afección sobre los niveles superiores del suelo que son selectivamente retirados y acopiados para su posterior restitución, por lo que este efecto puede considerarse subsanado y, finalmente, la compactación mecánica de suelos sobre la pista de trabajo, producida por la circulación de vehículos y maquinaria pesada. También se producirá durante la fase de construcción impactos asociados a la contaminación acústica y a la contaminación atmosférica derivadas de la presencia de vehículos y maquinaria en las obras.  
Por último mencionar el impacto sobre el medio fluvial, quizás el más importante, por cuanto afecta a formaciones de ribera de los cursos hídricos atravesados y altera la morfología y características hidrológicas originales del cauce, así como la aportación de sólidos en suspensión que aumentaría la turbidez del agua, disminuyendo por tanto, su calidad como biotopo y afectando a las comunidades bentónicas. También existe afección a una serie de tramos de vías pecuarias.   
Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción y explotación de este tipo de infraestructuras.  
A continuación, sólo se hará referencia a aquellas más significativas.  
. Integración dentro del equipo de obra de un Asistente Técnico Ambiental con la principal finalidad de definir las zonas en las que será necesario el desarrollo de acciones particulares y realizar el seguimiento ambiental de la obra.  
. Los cruces fluviales se realizarán mediante el sistema de aislamiento con ataguías, dadas sus características de seguridad y rapidez de ejecución, no interrumpiendo la escorrentía, caso de existir esta.  
. Colocación de defensas durante la fase de ejecución de las obras de cruce de cauces que minimicen la incorporación de sólidos en suspensión.  
. Reposición cuidadosa de la morfología original del cauce, con el empleo en la reposición del lecho de materiales de características similares a los originales, con preferencia de los mismos, que habrán de ser acopiados selectivamente.   
. Se recomienda los meses de julio a septiembre, como período más adecuado para realizar los cruces de cauces.  
. Descompactación de suelos sobre toda la franja de afección.  
. Restitución de la capa de tierra vegetal.  
. En los sectores finales del trazado, más cercanos al Parque Natural de las Lagunas de la Mata y Torrevieja, al Asistente Técnico Ambiental, realizará controles visuales más detallados y frecuentes, en busca de avifauna ligada al Parque.   
. Reposición de todos los setos, lindes, mojones y cualquier otro elemento, funcional u ornamental que se deba retirar para la implantación del gasoducto.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra. A modo de síntesis, cabe destacar los siguientes aspectos básicos objeto de control ambiental:  
. Controlar la adecuada retirada y mantenimiento de la tierra vegetal durante la fase de obra.  
. Evitar en lo posible el apeo innecesario de pies ecológicamente interesantes(mediante señalamiento de los mismos), bien por su grado de rareza o endemismo, bien por su estado de desarrollo y conservación.  
. Controlar el trasiego de maquinaria y vehículos fuera del espacio asignado a tal efecto, evitando la afección a espacios naturales, habilitando zonas de estacionamiento de maquinaria y equipos lejos de la zona de influencia de los cursos hídricos.  
. Vigilar la presencia de vertidos o residuos generados en el proceso constructivo.   
. Vigilar el correcto mantenimiento y restitución de pistas, caminos, carreteras y todas aquellas infraestructuras existentes antes del comienzo de las obras y que de alguna forma son afectadas por las mismas.  
. Supervisión de toda la documentación que el contratista deberá entregar al Asistente Técnico Ambiental relacionada con el medio ambiente(tipo de gestión de residuos, frecuencia de recogida, certificado de aceptación de residuos peligrosos, etc.)   
Por último, el Programa de Vigilancia Ambiental deberá fijar con una cierta periodicidad la realización de informes en los cuales se dará cuenta del cumplimiento del programa así como los efectos derivados de la aplicación de las medidas correctoras y del grado correspondencia de estos efectos con los que fueron previstos en el Estudio de Impacto Ambiental.   
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 7 del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, propongo la siguiente  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Ramal APA Redován. Los Montesinos. Torrevieja, promovido por GAS NATURAL S.D.G., siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.   
2. Así mismo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
3. Se deberán incorporar al proyecto todas las condiciones que se especifiquen en la autorización de obras en el río Segura por parte de la Confederación Hidrográfica del Segura. De acuerdo a la Confederación Hidrográfica del Segura, todos los cruces deberán ir protegidos por escollera, con un peso comprendido entre 500 y 1000 kg y 30 metros de longitud.  
4. En todas las zonas en las que el trazado discurre junto a un camino, aproximadamente en paralelo, se aprovechará en parte o en todo el mismo como pista de trabajo para reducir la afección a cultivos, salvo en aquellas zonas en las que el trazado se separa del camino lo suficiente para no poder aprovecharlo como pista de trabajo.   
5. Se deberá solicitar a la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, antes del inicio de las obras, el permiso correspondiente de ocupación temporal de vía pecuaria para poder realizar la obra, con la garantía de reposición de la vía pecuaria a su morfología y funciones previas de acuerdo a la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias.  
6. Los materiales procedentes de las obras de apertura de la zanja y pista de trabajo que por sus características no puedan ser reutilizados en el relleno de la zanja, deberán ser depositados en vertederos debidamente identificados y legalizados.  
7. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.  
8. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
9. Playas de acopio, depósitos de materiales y parques de maquinaria:  
La ubicación de estas zonas se establecerá bajo la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria, que podrán establecer los cambios que consideren oportunos.  
Las playas de acopio de materiales que sea necesario establecer para ejecutar las obras, así como los parques de maquinaria y vertederos o depósitos temporales, se situarán en terrenos de cultivo sin afectar en lo posible el arbolado o en terrenos desprovistos de vegetación natural o que presente un valor muy bajo. En el caso que el impacto paisajístico fuese elevado, se tomarán las medidas necesarias para aislar visualmente las zonas mencionadas mediante el vallado temporal de las mismas.  
Una vez finalizada la actividad en las instalaciones auxiliares citadas, se procederá a su restauración.   
Se restaurará la cubierta vegetal existente conforme a su condición original siempre que sea compatible con la zona de servidumbre permanente del gasoducto. La revegetación se realizará inmediatamente después de la obra, en el período de siembra y/o plantación más idóneo para cada especie. Para ello se efectuarán siembras y plantaciones con especies autóctonas similares a las existentes en cada una de las áreas afectadas.   
Las actuaciones de revegetación se realizarán bajo la supervisión de los servicios técnicos de la Dirección Territorial de Alicante de esta Conselleria que podrán introducir las modificaciones que estimen necesarias.   
De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, y en su apartado de medidas correctoras, todas las infraestructuras e instalaciones afectadas por las obras del gasoducto serán restauradas a su condición original en la medida de lo posible. Se desmontarán las instalaciones que existan en la pista y, antes de abandonar las obras, el contratista de las obras restablecerá, entre otros, los drenajes, los muros de contención de tierras, las cunetas, los accesos y los sistemas de vallado, utilizando los materiales más acordes con el entorno. También se retirarán los accesos temporales.   
Se deberá garantizar el correcto funcionamiento de las redes de drenaje y sistemas de riego durante la ejecución de las obras.   
Se limitarán las actuaciones al área estrictamente necesaria evitando afecciones innecesarias como consecuencia del movimiento de tierras y paso de la maquinaria. Para ello se delimitará el terreno al ámbito de actuación, disminuyendo la superficie compactada.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 27 de abril de 2006. la directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente en el servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 008/2006-AIA  
Título: Modificación del Plan General de Ordenación Urbana: Ampliación del cementerio en Suelo No Urbanizable   
Promotor: Ayuntamiento de Alzira   
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Alzira y Conselleria de Territorio y Vivienda  
Localización: Término municipal de Alzira  
Descripción del proyecto  
Objeto de proyecto  
La modificación presentada consiste en la reclasificación de 5279,35 m² de Suelo No Urbanizable a Suelo Urbano, necesaria para la ampliación del cementerio, propuesta por el Ayuntamiento de Alzira.   
Descripción de las características más relevantes del proyecto  
La ubicación del suelo afectado por la Modificación del Plan General de Ordenación Urbana se encuentra en el linde del cementerio actual, con fácil conexión con las infraestructuras de acceso rodado.  
El sector presenta los siguientes límites:   
. Norte: Camino del Pla de Corbera  
. Sur: Suelo No Urbanizable, en su mayor parte tierras de cultivo  
. Este: Suelo No Urbanizable, en su mayor parte tierras de cultivo  
. Oeste: Cementerio  
La previsible ampliación del cementerio será mediante vallado de 3 m. sobre la parcela, para organizar en el interior construcciones de tramadas de nichos o elementos auxiliares, como depósitos provisionales, almacenes de materiales o salas mortuorias.  
Alternativas  
No se han presentado alternativas de proyecto.  
Tramitación administrativa  
Admisión a trámite  
En fecha 17 de enero de 2006 el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial de Valencia remitió una copia del Estudio de Impacto Ambiental y del expediente urbanístico tramitado en el Ayuntamiento de Alzira, relativos a la Modificación del Plan General de Ordenación Urbana, incoándose el correspondiente expediente de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Información pública  
El Estudio de Impacto Ambiental se expuso al público, según anuncio publicado en el DOGV nº 5069, de 11 de agosto de 2005.  
Durante el período de información pública se presentó una única alegación al proyecto.   
Resumen de las alegaciones  
La alegación presentada no tiene carácter ambiental, centrándose únicamente en aspectos urbanísticos.   
Peticiones de información o documentación complementaria  
La documentación presentada y, en concreto, el Estudio de Impacto Ambiental, carece de la información adecuada establecida por la Orden de 3 de enero de 2005, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se establece el contenido mínimo de los Estudios de Impacto Ambiental que se hayan de tramitar en esta Conselleria. A pesar de ello se ha seguido con el trámite de Evaluación de Impacto Ambiental sin requerir una posible ampliación de documentación, debido al carácter dotacional de la propuesta, al objetivo buscado con dicha modificación, al tamaño de la superficie afectada y, especialmente, porque no se han observado condicionantes ambientales que hagan inviable dicha propuesta.   
Informes sectoriales  
No se han solicitado Informes Sectoriales.  
Afecciones legales  
1. Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la COPUT, PATRICOVA, PGOF y Red Natura, no se han detectado afecciones sobre el área de estudio.  
2. El Estudio de Impacto Ambiental afirma que la parcela objeto de estudio no afecta a las vías pecuarias del municipio, ni a ninguno de los numerosos yacimientos arqueológicos catalogados repartidos por todo el término municipal.   
3. No obstante, no consta en el expediente el informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales  
1. Del estudio de impacto se desprende que el sector afectado se asienta sobre materiales pertenecientes al cenozoico y de origen continental. Estos materiales son, principalmente, cantos, gravas y arcillas.  
En cuanto a las características mecánicas, la zona es apta para soportar las cargas normales de este tipo de usos.  
El ámbito de la zona de estudio presenta una vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos media, siendo la zona compatible con el uso que se pretende implantar.  
El Estudio de Impacto Ambiental presentado explica que en esta zona el agua se infiltra a los acuíferos, encontrándose el nivel piezométrico a 10 m. de profundidad.   
2. La parcela limita al Sur y al Este con Suelo No Urbanizable.  
El relieve del sector es sensiblemente llano, con una capa de tierra vegetal en superficie.   
Su riesgo de erosión es muy bajo y su capacidad de uso es elevada.  
3. El clima es mediterráneo litoral.  
Predominan los vientos de componente Oeste en invierno y de componente Este en verano. Los vientos más intensos son los del NNE y NE que predominan en octubre y marzo, seguidos por los procedentes de del NO y O en abril y mayo.  
4. La vegetación natural presenta las lógicas relaciones con el clima y suelos estudiados. La vegetación más representativa es la olmeda, que se presenta de modo fragmentario y disperso.   
Se aprecia que no existe ninguna especie que se encuentre protegida por la legislación actual y que la vegetación está fuertemente antropizada, destacando el cultivo de naranjos.   
5. La fauna más destacable de la zona es, por estar caracterizado como Especies de interés especial: el grupo de las aves, en concreto, Ratero común y Vencejo pálido; el grupo mamíferos, en especial, Topo común, Murciélago y Topillo; y el grupo de los reptiles, destacando la Salamanquesa y la Lagartija roquera. Asímismo, otras aves, Jilguero, Gorrión y Verdecillo, están catalogadas como especies tuteladas.  
6. Al tratarse de un uso dotacional para la ampliación del cementario, no se prevé un incremento de los consumos de agua ni generación de aguas residuales o residuos.   
La calidad intrínseca del paisaje es baja, tratándose de una zona rústica, con cultivo de naranjos, lindando con el cementerio.   
El proyecto evaluado se encuentra ubicado administrativamente en el término municipal de Alzira, situado en la provincia de Valencia. La ampliación del cementerio satisface una de las demandas principales de la población.  
El Estudio de Impacto Ambiental no cuenta con medidas correctoras y/o protectoras.  
El Estudio de Impacto Ambiental carece del Programa de Vigilancia Ambiental.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero   
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la Modificación del Plan General de Ordenación Urbana de Alzira, relativa a la reclasificación de suelo dotacional para cementerio, promovido por el Ayuntamiento de Alzira, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.   
Segundo   
Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:  
1. En cumplimiento del artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano, deberá obtenerse informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano. En el supuesto de que dicho informe resultara desfavorable, así deberá entenderse también la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
2. En caso de que las construcciones afecten a los servicios e infraestructuras de riego, será necesaria la reposición. Se deberá garantizar la continuidad de todas las canalizaciones y tuberías que atraviesen el sector y tengan una funcionalidad más allá de los límites del mismo. Cualquier desvío o alteración de dichas instalaciones deberá contar con la autorización de la comunidad de regantes o del órgano competente, quien determinará la forma en la que se llevarán a cabo las actuaciones propuestas.   
3. Durante la fase de ejecución, se deberá prever e identificar una zona para el acopio de los materiales necesarios a emplear en las obras, evitando la ocupación de los terrenos colindantes. En caso de almacenamiento temporal de materiales pulverulentos, se indicarán las medidas a adoptar para evitar la formación de nubes de polvo debido a la acción del viento.  
4. Del mismo modo, se deberá definir el área donde quedará aparcada temporalmente la maquinaria de obra indicando, en su caso, el lugar donde se llevarán a cabo las labores de limpieza y mantenimiento de la misma. Asimismo, se indica que los cambios de aceite, filtros y cualquier otro residuo de mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor de Residuos Tóxicos y Peligrosos debidamente autorizado.  
5. La tierra vegetal extraída durante la fase de movimiento de tierras, y que sea susceptible de aprovechamiento, se mantendrá en condiciones agrícolas adecuadas y se destinará al relleno de otras áreas del municipio donde sea susceptible su utilización.  
6. Los residuos vegetales originados con la tala del arbolado y desbroce de terrenos se gestionarán de manera adecuada a su naturaleza, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos.  
7. Se llevará a cabo una recogida selectiva de los residuos generados durante las obras de construcción necesarias, debiendo gestionar cada uno de ellos conforme a sus características físico-químicas. Se deberá definir un área donde depositar los contenedores destinados al efecto, indicando las medidas a adoptar para evitar las posibles fugas, vertidos accidentales, derrames, etc. que pudieran producirse durante el almacenamiento temporal de los mismos.  
8. El Ayuntamiento exigirá a la empresa adjudicataria entregar, tras la realización de las obras, certificados de recepción de residuos sólidos inertes por parte de vertederos o empresas autorizadas para su gestión.  
9. Todas las medidas derivadas de los condicionantes expuestos deberán ser recogidas por la normativa urbanística de la modificación, tanto en aquello referente a la modificación en sí, como en lo correspondiente a las posteriores fases de ejecución y funcionamiento.  
10. Se deberá crear un Programa de Vigilancia Ambiental contemplando, al menos, los controles que se expresan a continuación, detallando los indicadores de impacto, el tipo de control a realizar, la periodicidad de los mismos y las medidas a adoptar en caso de desviaciones sobre las previsiones iniciales:  
. Control de la ocupación de los terrenos colindantes al suelo urbano propuesto y de las zonas no habilitadas para el almacenamiento de materiales y residuos generados.  
. Control sobre la ubicación de la maquinaría y los trabajos de mantenimiento de la misma.  
. Control sobre la aparición de restos arqueológicos o elementos merecedores de protección.  
. Control de la gestión de los distintos tipos de residuos generados y sobre los materiales empleados en las obras.  
En caso de que los cultivos colindantes se hayan vistos afectados durante las obras de edificación, se deberán realizar los trabajos de restitución de la situación original de los mismos.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto   
La presente Declaración de Impacto Ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.   
Valencia, 7 de marzo de 2006.. La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML