Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6874, del 02-10-2012 (2012/8948)

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Marines i Sant Joan de Moró. Expedients número 209/2007 AIA i 191/2008 AIA.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6874

Data del DOGV
:   02-10-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/8948

CVE


Data del document
:   20-08-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Marines](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 20 d'agost de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Marines i Sant Joan de Moró. Expedients número 209/2007 AIA i 191/2008 AIA. [2012/8948]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 209/2007 AIA Marines i 191/2008 AIA Sant Joan de Moró.  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient 209/07-AIA.  
Títol: explotació porcina de cria de gorrins.  
Promotor: Guiporsa, SL.  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Objecte del projecte: obtindre l'autorització ambiental integrada per a una explotació porcina.  
Localització: polígon 23, parcel·la 81, del terme municipal de Marines (València).  
Descripció del Projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Es pretén obtindre l'autorització ambiental integrada per a una activitat porcina de cria de gorrins, sense legalitzar, les característiques de la qual segons la documentació aportada són:  
L'explotació disposa d'una capacitat per a 2.500 porques amb gorrins fins al deslletament, 250 porques de reposició i 25 verros, dedicada a la producció de gorrins que s'engreixen fins als 6 kg, moment en què es deslleten i es transporten a altres explotacions. La producció és de 61.500 porcs/any.  
La parcel·la té una superfície aproximada de 69.000 m², en la qual es localitzen les edificacions següents:  
- Mòdul per a oficines i altres usos, 475 m².  
- Mòduls de paridores, constituïts per sis naus de dimensions variables, 4.897 m².  
- Mòduls de gestació, constituïts per nou naus de superfície variable, 7.664 m².  
- Un local per a verros, 385 m².  
- Parcs de deslletament, constituïts per quatre edificacions de dimensions variables, 1.475 m².  
- Nau per a la recria dels animals de reposició i nau per a l'engreix dels animals per a reposició, 1.410 m².  
Zona de recreació per a porques gestants, cobertes i pavimentades, 4.000 m².  
Les emissions de NH3 ascendixen a 33.580 kg/any; de N2O, a 267 kg/any; de CH4 per fermentació entèric, a 4.613 kg/any; de CH4 per gestió del fem, a 40.605 kg/any, calculats d'acord amb valors establits en el Registre Estatal d'Emissions i Fonts Contaminants (EPER-España). Estos valors diferiran dels reals, ja que s'ha considerat com a tècnica de referència per a poder calcular-los no tractar els purins, segons les MTD per al sector porcí.  
  
Es calcula el volum de purins generat, basant-se en el Reial Decret 324/2000, d'ordenació de les explotacions porcines, que puja a 15.058 m³/any, mentres que el nitrogen present en eixe pur s'ha calculat a partir d'analítiques, segons les quals, el NTK varia de 2.647,98 mg/l en la bassa de recepció a 938,64 mg/l en l'última bassa, el contingut total al final del procés de depuració és de 0,94 kg/m³, per la qual cosa la quantitat final de nitrogen associat als purins és de 14.134,04 kg N/any.  
Els purins són emmagatzemats en fosses de purins davall de les naus, i passen a emmagatzemar-se durant llargs períodes de temps en una bassa de purins. Es disposa d'una autonomia d'emmagatzematge superior als tres mesos, exigits en l'article 5 del Reial Decret 324/2000, d'Ordenació de les Explotacions Porcines.  
La gestió de purins consistix en el pas d'estos per una primera bassa de recepció d'11.000 m³ útils, de PAD, on es regula el cabal als decantadors següents. La primera fase del tractament consistix en una separació de fases a través d'un filtre premsa, que porta incorporat una rampa de prefiltració. La fracció líquida s'introduïx en un primer tanc d'homogeneïtzació, amb la funció de regular l'entrada de cabal a la resta de decantadors, i es realitzen distintes decantacions de manera successiva. L'última bassa d'emmagatzematge dels purins té una capacitat de 67.361 m³ revestida amb làmina de polietilé. Es procedix a la instal·lació de filtre verd compost per xops amb marc de plantació 4 x 4 m sobre una superfície de 6.000 m² (375 arbres). S'extrauen purins cada tres mesos aproximadament i s'apliquen al camp com a adob orgànic. La superfície agrícola necessària per a aplicar els purins sense sobrepassar els 170 kg N/ha, segons el que establix el Reial Decret 261/1996, de 16 de febrer, sobre protecció de les aigües contra la contaminació produïda pels nitrats procedents de fonts agràries, és de 83,14 ha, i es disposa de 51,09 ha distribuïdes en els termes municipals de Llíria, Marines, Olocau i Domeño.  
  
La dosi de purins que s'ha d'aplicar com a adob orgànic s'ha calculat per a no sobrepassar els 170 kg N/ha i any, segons el que establix el Reial Decret 261/1996, ja que un dels municipis on s'apliquen purins és Llíria, declarat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
  
Els cadàvers seran emmagatzemats en un contenidor homologat i retirats per empresa gestora autoritzada a este efecte.  
Els residus sanitaris, olis usats i altres residus especials ramaders són gestionats d'acord amb la normativa vigent en la matèria i arreplegats periòdicament per gestor autoritzat.  
Entre les mesures higienicosanitàries, s'inclou disposar de gual sanitari i arc sanitari a l'entrada de l'explotació per a la desinfecció de vehicles que hi accedixen, tanca perimetral i tela antiaus en buits i finestres per a evitar l'entrada de vectors en les naus.  
  
El subministrament d'aigua potable procedirà de pou de la Comunitat de Regants, amb un consum total diari de 103,73 m³.  
En data 22 de novembre de 2007, es realitza una visita de camp i es comprova:  
La gestió de purins no es realitza conforme s'ha descrit en la documentació tècnica aportada, ja que després de la separació de fases, la fase líquida passa a una bassa on són retinguts durant llargs períodes de temps (no figura reflectida en la documentació cartogràfica aportada), i la fase sòlida és depositada en solera de formigó impermeabilitzada, de superfície insuficient per al volum generat, i sense les característiques constructives apropiades que eviten pèrdues de lixiviats. Ambdós fases són utilitzades com a adob orgànic en camps agrícoles, sense que existisca un filtre verd en l'explotació.  
Hi ha tancs de purins pels quals passa la fase líquida fins a ser conduïda a la bassa de purins. Segons la documentació tècnica, estos tancs oberts s'aprofiten per a l'aclariment i desnitrificació, encara que no es justifica el seu condicionament per a aconseguir condicions d'anaerobiosi.  
S'ha construït una bassa impermeabilitzada amb làmina de polietilé, destinada a l'emmagatzematge durant llargs períodes de temps de la fracció líquida dels purins.  
L'explotació es localitza a més de 5 km del nucli de població de Marines Viejo.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient de declaració d'impacte ambiental s'inicia en data 11 d'octubre de 2007 amb la remissió per la Direcció General per al Canvi Climàtic del projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la documentació complementària, i en data 7 de maig de 2008 eixa Direcció General completa l'expedient. La documentació tècnica es completa en data 25 de febrer de 2009, amb la remissió per la Direcció General per al Canvi Climàtic de documentació addicional.  
  
La informació pública s'ha realitzat per mitjà de la publicació en el DOCV núm. 5415, de 27 de desembre de 2006, en el tauler d'edictes municipal i la notificació als veïns limítrofs a l'activitat, sense la presentació d'al·legacions.  
Informes sectorials i documentació complementària  
Els informes inclosos en l'expedient es recullen a continuació:  
  
Certificat municipal de compatibilitat urbanística de l'explotació amb el planejament vigent.  
Registre de l'explotació com a xicotet productor de residus.  
Informació pública sense la presentació d'al·legacions.  
No s'ha inclòs sol·licitud d'autorització de la Conselleria de Cultura i Esport del projecte de prospecció arqueològica en relació amb el projecte.  
No s'ha inclòs informe favorable de caràcter territorial i urbanístic de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, tal com establix la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de la Generalitat, del Sòl No Urbanitzable i l'article 3.d de l'Orde de 17 d'octubre de 2005, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual es regula l'emissió dels informes de caràcter territorial i urbanístic.  
La documentació tècnica presentada inclou:  
Certificat d'impermeabilitat i estanquitat de les instal·lacions, canals d'arreplega i depòsits d'emmagatzematge dels purins generats en la granja, de data 19 de desembre de 2003.  
Contracte d'arreplega i transport de residus sanitaris i residus especials ramaders.  
Agroassegurança de retirada de cadàvers (subscrita per a 1.515 porcs de classe engreix industrial i 3.107 classe resta de porcí).  
Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, en el qual s'identifiquen les aigües d'abastiment de l'explotació procedents d'un pou de la Comunitat de Regants.  
Justificants de transferències bancàries amb l'entitat emissora Pozo San Agustín.  
En data 3 de desembre de 2007 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, l'ampliació de la documentació relativa als apartats següents:  
Presentació del projecte bàsic i estudi d'impacte ambiental modificat, ajustant-se a la situació real de l'explotació (comprovada en la visita de camp de data 221 de novembre de 2007).  
Justificació legal d'aigua procedent del pou de la Comunitat de Regants.  
Assegurança d'arreplega de cadàvers.  
En data 16 d'abril de 2009 el promotor completa la documentació tècnica de l'expedient.  
Afeccions legals  
El sòl on s'exercix l'activitat es qualifica com a sòl no urbanitzable sense protecció, segons les normes subsidiàries municipals.   
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94 d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
El municipi de Marines no està considerat com a zona vulnerable segons el Decret 13/2000, de 25 de gener, del Govern Valencià, pel qual es designen, en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, determinats municipis com a zones vulnerables a la contaminació de les aigües per nitrats procedents de fonts agràries.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat i identificació d'impactes  
La parcel·la s'orienta sobre un depòsit terciari horitzontal. La topografia està definida per una plana entre xicotets tossals l'altitud dels quals oscil·la entre els 200-225 m. L'explotació es troba envoltada de cultius de cítrics, predominants en la zona. Es localitza a l'est del municipi de Marines, i afronta amb el terme municipal d'Olocau. Segons la cartografia temàtica d'esta Conselleria, el sòl on es localitza l'explotació, litològicament, es caracteritza per estar parcialment constituït per conglomerats i argiles en tota la seua extensió E i en direcció N-S, i la resta de parcel·la correspon a cudols, grava i argila. La zona correspon a un paisatge antropitzat, associat a cultius agrícoles de regadiu. La vulnerabilitat a la contaminació d'aqüífers és baixa. El risc d'erosió actual és molt baix (pèrdua de 0-7 t/ha/any) i el de l'erosió potencial és baix (pèrdua de 7-15 t/ha/any). No hi ha risc de lliscament ni d'inundació.  
  
L'inventari ambiental arreplegat en l'estudi d'impacte ambiental possibilita la deducció de la importància dels factors ambientals que s'han de considerar en l'elaboració de la matriu d'impactes, en el qual s'inclou: geologia, hidrogeologia, climatologia, flora, fauna, paisatge i medi socioeconòmic.  
Els impactes més rellevants que l'activitat pot causar sobre el medi, arreplegats en l'estudi d'impacte ambiental, són:  
Sòl: contaminació associada a infiltracions accidentals de purins en la granja o a una gestió inadequada en el camp.  
Aigua: contaminació d'aigües superficials o subterrànies per infiltracions accidentals o ús inadequat dels purins com a adob orgànic.  
  
Aire: afecció per emanació d'olors, associada principalment als purins generats i la presència de bestiar i per emissió de sorolls.  
  
S'ha realitzat una valoració qualitativa d'impactes i s'ha obtingut la importància de cada un d'estos, que no ha sigut severa ni crítica en cap cas i a partir de la qual s'ha establit l'aplicació de mesures correctores.  
  
No hi ha afecció al camí ramader catalogat en el terme municipal.  
  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental  
Entre les mesures correctores arreplegades en l'estudi d'impacte ambiental s'inclou:  
Per a evitar filtracions de purins, s'han d'impermeabilitzar correctament les fosses, conduccions i la bassa de purins, assegurant el manteniment d'estes instal·lacions.  
Per a minimitzar l'impacte visual, s'ha de plantar arbratge al llarg de la tanca perimetral, que actue com a barrera visual.  
Per a minimitzar l'impacte sobre el sòl, s'ha d'assegurar una correcta aplicació dels purins en les parcel·les agrícoles. Cal realitzar l'aplicació de purins al camp immediatament per a minimitzar les emissions d'amoníac a l'atmosfera.  
Els purins s'han d'aplicar en camps de cultiu sempre que no es troben saturats d'aigua, inundats, gelats o coberts de neu per a evitar lixiviacions. No s'han d'aplicar en terrenys amb pendent molt acusada o prop de cursos d'aigua. No s'han d'aplicar els purins aquells dies en què la direcció del vent puga transportar males olors a les poblacions veïnes.   
En el programa de vigilància ambiental s'establix el control dels factors següents:  
Atmosfera  
Realitzar mesuraments anuals de les emissions d'olors i gasos.  
  
Realitzar controls anuals sobre les emissions i immissions a l'atmosfera dels motors i la maquinària implicada.  
Controlar mensualment els sorolls generats per a no sobrepassar els límits legalment establits.  
Aigua  
Realitzar un estudi anual de les fosses i basses de purins, per a previndre fugues per fissures.  
Realitzar una analítica anual de l'aigua dels piezòmetres instal·lats prop de la planta de purins amb periodicitat anual.  
En la documentació tècnica no ha quedat constància de l'existència de piezòmetres prop de la bassa de purins.  
Com a mesures correctores per a reduir les emissions atmosfèriques es justifica, entre altres mesures, la reducció de les superfícies que emmagatzemen purins, i efectuar l'aplicació agronòmica amb la major freqüència possible. Esta mesura es contradiu amb la gestió real que es du a terme en l'explotació, que és la d'acumulació en una bassa de la fase líquida dels purins durant llargs períodes de temps.  
Es considera factible l'activitat mediambientalment, sempre que es realitze d'acord amb el que establix l'estudi d'impacte ambiental i es complemente amb l'adopció dels condicionants arreplegats en esta declaració d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 1.h.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que siguen d'aplicació.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m), del Decret 217/2007, de 26 d'octubre, pel qual es modifica el Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, i fent ús de les facultats legalment establides, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'explotació porcina de cria de gorrins, localitzat en el polígon 23, parcel·la 81, del terme municipal de Marines (València), promogut per Guiporsa, SL, sempre que s'hi realitze d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'ha de presentar davant d'esta Direcció General la localització, en el plànol d'ubicació de les instal·lacions, dels piezòmetres instal·lats pròxims a la bassa de purins.  
2. S'ha de presentar davant d'esta Direcció General les analítiques dels purins amb una periodicitat quadrimestral durant el primer any a partir de l'obtenció de l'autorització ambiental integrada, de manera que es constate que els valors de reducció del nitrogen al final de la fase d'emmagatzematge són coincidents amb els valors establits en la documentació tècnica, tot això encaminat a justificar la disponibilitat de suficient superfície agrícola on aplicar els purins com a adob orgànic. En cas de diferències significatives, s'ha de modificar la superfície agrícola disponible, i aconseguir en qualsevol cas no sobrepassar els 170 kg N/ha i any.  
3. S'ha de disposar d'informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relació amb la Llei 4/1998, d'11 de juny, de Patrimoni Cultural Valencià.  
4. S'ha de presentar anualment, davant d'esta Direcció General, una còpia del programa de vigilància ambiental.  
5. S'ha de comunicar a esta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.  
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 16 d'abril de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno»  
  
  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 191/08-AIA  
Títol: desviació del camí de la Serra  
Promotor: Ajuntament de Sant Joan de Moró  
Òrgan substantiu: Secció Forestal dels Servicis Territorials de Medi Ambient de Castelló.  
Descripció del projecte  
L'actuació prevista comporta l'obertura d'un nou camí forestal que enllaçarà el camí de la Serra amb un camí que discorre pel vessant sud del barranc del Molí Roig.  
Es preveu l'obertura de camí amb una amplària de 4,00 metres que comportarà les accions següents:  
- Construcció de cunetes de 0,40 metres a cada costat del camí que arreplegarà l'aigua d'escolament.  
- Formació d'una explanació per l'extensió d'una capa de 15 cm de material granular de dos polzades i la posterior compactació d'esta.  
- Extensió d'un doble tractament superficial a base de graveta i emulsió asfàltica per a la consolidació.  
L'actuació prevista afectarà una superfície total de 2.217 metres quadrats i a una longitud de 554 metres.  
Alternatives  
Es presenten les alternatives següents:  
- Unió en línia recta (dels dos trams de camí ja existents): esta alternativa implica menor longitud de camí però afectaria una zona amb elevat contingut en massa forestal que presenta pendents elevats.  
  
- Unió entre el final del camí que acaba en la forest i el camí de la Serra seguint les corbes de nivell: és l'alternativa que es presenta com a factible per la menor afecció a la massa forestal i menor pendent.   
  
- No executar el camí: comportaria deixar una zona de forest aïllada, i haver de fer importants recorreguts en cas d'incendis.  
Tramitació administrativa  
Informació pública. Remissió de l'expedient  
La fase de consultes es va iniciar el dia 23 de febrer de 2007, dia en què es va rebre la informació preliminar del projecte en els servicis centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge (actual Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge).  
El dia 6 de febrer de 2008 es remet documentació addicional al projecte, dia en el qual s'obri l'expedient d'impacte ambiental.   
  
El tràmit d'informació pública es va realitzar per mitjà de la publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el dia 30 d'abril de 2008.   
Segons el certificat expedit per l'Ajuntament de Sant Joan de Moró, durant el període d'informació pública no es van produir al·legacions.  
  
Informes sectorials  
L'expedient conté els informes sectorials següents:  
1. Informe de la Secció Forestal dels Servicis Territorials de Medi Ambient de Castelló del dia 3 de setembre de 2008 del qual s'extracta el següent:  
- Els més grans pendents del camí són del 27,16% entre les cotes 321,247 i 328,037 en un tram de 25 metres i del 14,84% en un tram de 75 metres, entre les cotes 314,162 i 325,754, segons el perfil longitudinal aportat.  
- Segons l'acord de 5 de juny de 2007, figura com a forestal la zona per la qual discorre la pista.  
- La zona en què es pretén construir la pista està formada, majoritàriament, per bancals de pedra d'alçàries entre 1 i 2 metres, i amplàries mitjanes d'1 a 3 metres com a màxim, que cobrixen quasi totalment l'àrea per la qual discorre el traçat; les parets dels bancals es troben en bon estat i estan recolzades sobre afloraments rocosos generalitzats.   
  
- Estos bancals estaven dedicats al cultiu en règim de secà d'ametlers i oliveres. Hui, ja abandonats, estan colonitzats per una vegetació en què l'estrat arbori està format per una massa de Pinus halepensis (pi blanc) de les classes d'edat natural fustal i perxada, que vegeta en alguns rodals en espessor excessiva, acompanyats per exemplars més o menys abundants d'elements botànics del sotabosc del bosc climàcic: alborços (Arbutus unedo), aladern de fulla estreta (Phyllirea angustifolia), ginebres (Juniperus oxycedrus), coscoll (Quercus coccifera), aladern (Rhamnus alaternus i lycioides) i mare-selva (Lonicera spp), entre les més significatives.  
- La construcció de la pista comporta la destrucció total de la vegetació existent en una franja de com a mínim 7 - 8 metres d'amplària, al llarg del seu traçat, atés que la zona posseïx un pendent transversal mitjà elevat (15 - 30%), la qual cosa comporta efectuar desmunts i terraplens prou significatius.  
- També comporta la destrucció d'un gran nombre de parets de bancals en no discórrer la pista segons una corba de nivell, sinó que necessita anar trencant parets per a guanyar cota, i no posseir prou amplària perquè discórrega el camí per estos, amb la consegüent pèrdua de sòl per ruptures i amb la consegüent extensió del material petri que el conforma.  
- La pista projectada... no dóna servici a cultius agrícoles i l'ús que pot tindre en la lluita contra incendis no és significatiu, ja que es pot transitar per la pista de l'altre costat del barranc i per les que hi ha en la zona, en les quals es poden fer labors de millora. Estes finalitats no justifiquen el greu impacte que causaria en una zona d'indubtable bellesa i alt valor ecològic.  
- S'estima que la construcció del camí comporta un impacte que pot ser valorat, com a mínim, com a sever, per la qual cosa des d'esta Secció Forestal s'estima com a no acceptable des del punt de vista mediambiental la construcció de la pista amb el traçat proposat.  
2. Informe del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat Forestal del dia 4 de febrer de 2009, del qual s'extracta el següent:   
«... Segons la justificació de l'estudi d'impacte ambiental «L'actuació prevista comporta l'obertura d'un nou camí forestal que ens permeta enllaçar el camí de la Serra amb un camí rural sense eixida situat en el costat oposat del barranc del Molí, a fi de millorar el trànsit per este, atés que el traçat actual presenta forts pendents, i permetre al seu torn l'accés a vehicles contra incendis en les zones interiors d'abundant vegetació i elevat risc d'incendi».  
  
Realitzada la visita tècnica a la zona d'actuació es comprova que actualment el camí existent de la Serra, que en alguns trams està asfaltat, perfectament pot ser utilitzat tant per al trànsit per la zona com per a l'accés de mitjans d'extinció d'incendis forestals. Així mateix ..., i en el cas d'incendi forestal, es pot accedir amb mitjans terrestres al barranc del Molí des del camí situat al nord i sud de l'actuació proposada.  
  
Per tant, des del punt de vista de prevenció d'incendis forestals, s'informa negativament l'obertura del camí proposat atés que hi ha alternatives que permetrien l'accés en cas d'incendi forestal i, per tant, no és necessària l'obertura d'este nou tram».  
Afeccions legals  
L'actuació prevista es realitzarà en sòl d'especial protecció. Segons el certificat emés per l'Ajuntament de Sant Joan de Moró «l'actuació és compatible amb els usos permesos en el Pla General d'Ordenació Urbana vigent en este municipi».  
El traçat del camí forestal discorrerà per sòls inclosos en l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat  
Identificació i valoració d'impactes  
En l'estudi d'impacte ambiental es destaca l'efecte que la construcció del camí produirà sobre la flora, la fauna, el sòl i l'atmosfera, i destaca l'efecte negatiu sobre el paisatge.  
En este estudi s'inclou el pronunciament de la Conselleria de Cultura d'acord amb l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià. Respecte d'això s'indica l'absència a priori d'elements d'interés d'acord amb la prospecció arqueològica efectuada i és necessari, no obstant això, un seguiment de les obres a causa de la dificultat d'accés a l'àrea. A més s'assenyala com a element etnològic l'existència de bancals de pedra seca, que hauran de documentar-se i incloure's en l'estudi d'impacte ambiental.   
Es considera convenient assenyalar que aproximadament els 250 primers metres d'obertura del camí estan constituïts per bancals de cultiu abandonats colonitzats de vegetació natural.   
Estos bancals de cultiu estan conformats per bancals de pedra seca que constituïxen un element d'interés etnològic que s'ha de considerar amb una molt bona conservació i amb una combinació de color (a causa de la pedra usada) i tipologia (per la seua estructura) molt interessants. Estos bancals de cultiu es van estretint a mesura que puja el pendent per a adaptar-se a les corbes de nivell i arriba un moment en què desapareixen en guanyar el terreny en pendent (del 25 al 30%) i dificultat d'accessibilitat.   
És en este punt on, a escassos metres, es localitza una de les capçaleres del barranc del Molí Roig, capçalera on se situa una rica vegetació forestal que, junt amb els bancals adjacents i el barranc del Molí Roig, d'important valor ecològic pel seu bon estat de conservació i la netedat de les seues aigües, constituïxen una unitat amb valors apreciables tant des del punt de vista ambiental com paisatgístic i cultural.   
  
D'altra banda, la cartografia del Servici de Biodiversitat mostra, per a la zona de construcció del camí, la presència de l'àguila de panxa blanca (Hieraaetus fasciatus), espècie que figura en el Catàleg Valencià de Fauna com a vulnerable i sobre la qual s'han d'aplicar mesures de protecció.  
Un altre aspecte que s'ha de considerar en les característiques ambientals de la zona és el risc d'erosió potencial considerat com molt alt, fet de vital importància que s'ha de tindre en compte en l'obertura de nous camins per les importants implicacions ambientals que té.   
Quant a l'estudi geològic del camí, este destaca els afloraments de dolomies grises, i altres materials durs encara que es poden trencar amb mitjans mecànics, i no considera que existisquen riscos de lliscament en massa.  
2. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
Les mesures correctores i protectores proposades es dirigixen, majoritàriament, a la prevenció d'incendis forestals en l'àrea i a la introducció de bones pràctiques ambientals en la gestió dels residus procedents de l'obra.  
L'existència d'un risc elevat d'erosió en un projecte que presentarà trams d'elevat pendent, una possible afecció a espècies vulnerables i una afecció directa tant a béns etnològics com a vegetació d'interés porta a considerar l'estudi de les alternatives al traçat principal, alternatives que no són viables des d'un punt de vista tant tècnic com mediambiental.  
  
Quant a la justificació del projecte proposat s'assenyala:  
- Segons l'informe de la Secció Forestal dels Servicis Territorials de Castelló així com del Servici de Prevenció d'Incendis i Sanitat forestal dels servicis centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, la validesa del camí per a la lluita contra incendis no és significativa.  
- La justificació de l'obertura del nou camí es realitza sobre la base del perill de l'actual camí de la Serra que discorre sota concessió minera i sobre el qual cauen restes d'esta explotació.  
- La presentació d'alternatives no preveu la restauració i millora del tram del camí de la Serra actualment usat com a senda de curt recorregut i que, tenint el seu origen en el Pla del Lluch, enllaça amb l'anterior així com amb el nou camí projectat.  
Per tant, atés que és més adequat des del punt de vista mediambiental l'avaluació d'altres alternatives factibles abans que la nova obertura de camins, especialment si estos presenten afeccions importants, s'estima que haurien de considerar altres alternatives com ara la restauració i millora del camí amb origen en el Pla del Lluch i la vigilància de l'activitat minera perquè esta no cause riscos de cap tipus en el camí públic que es pretén anul·lar per al trànsit de la població.  
  
D'acord amb el que s'ha exposat en l'informe de la Secció Forestal dels Servicis Territorials de Castelló i els arguments esgrimits en l'apartat de consideracions ambientals s'estima que la construcció del camí pot causar impactes de pes suficient per a considerar necessari que es tinguen en compte altres alternatives.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèviament a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu Reglament. Annex I. Apartat 1.i.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars en el territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot l'anterior formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar no acceptable, només als efectes ambientals, el projecte de desviació del camí de la Serra en el terme municipal de Sant Joan de Moró.   
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra esta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar esta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 17 d'abril de 2009.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno».  
  
València, 20 d'agost de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6874, del 02-10-2012 (2012/8948)

RESOLUCIÓN de 20 de agosto de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Marines y Sant Joan de Moró. Expedientes número 209/2007 AIA y 191/2008 AIA.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6874

Fecha DOGV
:   02-10-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/8948

CVE


Fecha del documento
:   20-08-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Marines](javascript:void(0))
    * [Sant Joan de Moró](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 20 de agosto de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Marines y Sant Joan de Moró. Expedientes número 209/2007 AIA y 191/2008 AIA. [2012/8948]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 209/2007 AIA Marines y 191/2008 AIA Sant Joan de Moró.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente 209/07-AIA.  
Título Explotación porcina de cría de lechones.  
Promotor Guiporsa, SL.  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Objeto del proyecto: obtener la autorización ambiental integrada para una explotación porcina.  
Localización: polígono 23, parcela 81, del término municipal de Marines (Valencia).  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
Se pretende obtener la autorización ambiental integrada para una actividad porcina de cría de lechones, sin legalizar, cuyas características, según la documentación aportada, son:  
La explotación dispone de una capacidad para 2.500 cerdas con lechones hasta destete, 250 cerdas de reposición y 25 verracos, dedicada a la producción de lechones que se engordan hasta los 6 kg, momento en que se destetan y se transportan a otras explotaciones. La producción es de 61.500 cerdos/año.  
La parcela tiene una superficie aproximada de 69.000 m², en la que se localiza las siguientes edificaciones:  
- Módulo para oficinas y otros usos, 475 m².  
- Módulos de parideras, constituidos por seis naves de dimensiones variables, 4.897 m².  
- Módulos de gestación, constituidos por nueve naves de superficie variable, 7.664 m².  
- Una verraquera, 385 m².  
- Parques de destete, constituidos por cuatro edificaciones de dimensiones variables, 1.475 m².  
-Nave para la recría de los animales de reposición y nave para el engorde de los animales para reposición, 1.410 m².  
Zona de recreo para cerdas gestantes, cubiertas y pavimentadas, 4.000 m².  
Las emisiones de NH3 ascienden a 33.580 kg/año; de N2O asciende a 267 kg/año; de CH4 por fermentación entérica ascienden a 4.613 kg/año; de CH4 por gestión del estiércol ascienden a 40.605 kg/año, calculados conforme a valores establecidos en el Registro Estatal de Emisiones y Fuentes Contaminantes (EPER-España). Estos valores diferirán de los reales, ya que se ha considerado como técnica de referencia para poder calcularlos, el no tratar el purín, según las MTD's para el sector porcino.  
Se calcula el volumen de purín generado, en base al Real Decreto 324/2000 de ordenación de las explotaciones porcinas ascendiendo a 15.058 m³/año, mientras que el nitrógeno presente en ese purín se ha calculado a partir de analíticas, según las cuales, el NTK varía de 2.647,98 mg/l en la balsa de recepción a 938,64 mg/L en la última balsa, el contenido total al final del proceso de depuración es de 0,94 kg/m³, por lo que la cantidad final de nitrógeno asociado al purín es de 14.134,04 kg N/año.  
Los purines son almacenados en fosas de purines bajo las naves, pasando a almacenarse durante largos periodos de tiempo en balsa de purines, disponiéndose de una autonomía de almacenamiento superior a los tres meses exigidos en el art. 5 del Real Decreto 324/2000 de Ordenación de las Explotaciones Porcinas.  
La gestión de purines consiste en el paso de los purines por una primera balsa de recepción de 11.000 m³ útiles, de PAD, donde se regula el caudal a los decantadores siguientes. La primera fase del tratamiento consiste en una separación de fases a través de un filtro prensa, que lleva incorporado una rampa de prefiltraje. La fracción líquida se introduce en un primer tanque de homogeneización, con la función de regular la entrada de caudal al resto de decantadores, realizándose distintas decantaciones de manera sucesiva. La última balsa de almacenamiento de los purines tiene una capacidad de 67.361 m³ revestida con lámina de polietileno. Se procederá a la instalación de filtro verde compuesto por chopos con marco de plantación 4x4 m. sobre una superficie de 6.000 m² (375 árboles). Se extraerán purines cada 3 meses aproximadamente y serán aplicados a campo como abono orgánico. La superficie agrícola necesaria para aplicar el purín sin sobrepasar los 170 kg N/ha, según lo establecido en el Real Decreto 261/1996, de 16 de febrero, sobre protección de las aguas contra la contaminación producida por los nitratos procedentes de fuentes agrarias es de 83,14 ha, disponiéndose de 51,09 ha distribuidas en los términos municipales de Lliria, Marines, Olocau y Domeño.  
La dosis de purín a aplicar como abono orgánico, se ha calculado para no sobrepasar los 170 kg N/ha y año, según lo establecido en el Real Decreto 261/1996, ya que uno de los municipios donde se aplica purín es Lliria, declarado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Los cadáveres serán almacenados en contenedor homologado y retirados por empresa gestora autorizada a tal efecto.  
Los residuos sanitarios, aceites usados y otros residuos especiales ganaderos son gestionados conforme a la normativa vigente en la materia y recogidos periódicamente por gestor autorizado.  
Entre las medidas higiénico-sanitarias, se incluye disponer de vado sanitario y arco sanitario a la entrada de la explotación para la desinfección de vehículos que acceden a la misma, vallado perimetral y tela pajarera en huecos y ventanas para evitar la entrada de vectores en las naves.  
El suministro de agua potable procederá de pozo de Comunidad de Regantes, con un consumo total diario de 103,73 m³.  
En fecha 22 de noviembre de 2007, se realiza visita de campo comprobando:  
La gestión de purines no se realiza conforme se ha descrito en la documentación técnica aportada, ya que después de la separación de fases, la fase líquida pasa a una balsa donde son retenidos durante largos periodos de tiempo (no aparece reflejada en la documentación cartográfica aportada, y la fase sólida es depositada en solera de hormigón impermeabilizada, de superficie insuficiente para el volumen generado, y sin características constructivas apropiadas que eviten pérdidas de lixiviados. Ambas fases son utilizadas como abono orgánico en campos agrícolas, sin que exista un filtro verde en la explotación.  
Existen tanques de purines por los que pasa la fase líquida hasta ser conducida a la balsa de purines. Según la documentación técnica, estos tanques abiertos se aprovechan para la clarificación y desnitrificación, aunque no se justifica su acondicionamiento para conseguir condiciones de anaerobiosis.  
Se ha construido balsa impermeabilizada con lámina de polietileno, destinada al almacenamiento durante largos periodos de tiempo de la fracción líquida del purín.  
La explotación se localiza a más de 5 km del núcleo de población de Marines Viejo.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente de declaración de impacto ambiental se inicia en fecha 11 de octubre de 2007, con la remisión por la Dirección General para el Cambio Climático de Proyecto, estudio de impacto ambiental y documentación complementaria, siendo completado el expediente por esa Dirección General en fecha 7 de mayo de 2008. La documentación técnica se completa en fecha 25 de febrero de 2009, con la remisión por la Dirección General para el Cambio Climático de documentación adicional.  
La información pública se ha realizado mediante publicación en el DOCV nº 5.415 de 27 de diciembre de 2006, en el tablón de edictos municipal y notificado a los vecinos colindantes a la actividad, sin la presentación de alegaciones.  
Informes sectoriales y documentación complementaria  
Los informes incluidos en el expediente se recogen a continuación:  
Certificado municipal de compatibilidad urbanística de la explotación con el planeamiento vigente.  
Registro de la explotación como pequeño productor de residuos.  
Información pública sin la presentación de alegaciones.  
No se ha incluido solicitud de autorización de la Conselleria de Cultura y Deporte del proyecto de prospección arqueológica en relación con el proyecto.  
No se ha incluido informe favorable de carácter territorial y urbanístico de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, tal y como establece la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, de la Generalitat, del Suelo no Urbanizable y el art. 3.d. de la Orden de 17 de octubre de 2005, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se regula la emisión de los informes de carácter territorial y urbanístico.  
La documentación técnica presentada incluye:  
Certificado de impermeabilidad y estanqueidad de las instalaciones, canales de recogida y depósitos de almacenamiento del purín generado en la granja, de fecha 19 de diciembre de 2003.  
Contrato de recogida y transporte de residuos sanitarios y residuos especiales ganaderos.  
Agroseguro retirada de cadáveres (suscrito para 1.515 cerdos clase cebo industrial y 3.107 clase resto de porcino).  
Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar, en el que se identifica las aguas de abastecimiento de la explotación procedentes de pozo de la Comunidad de Regantes.  
Justificantes de transferencias bancarias con la entidad emisora Pozo San Agustín.  
En fecha 3 de diciembre de 2007 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, ampliación de la documentación relativa a los siguientes apartados:  
Presentación de proyecto básico y estudio de impacto ambiental modificado, ajustándose a la situación real de la explotación (comprobada en visita de campo de fecha 221 de noviembre de 2007.  
Justificación legal de agua procedente del pozo de la Comunidad de Regantes.  
Seguro de recogida de cadáveres.  
En fecha 16 de abril de 2009 el promotor completa la documentación técnica del expediente.  
Afecciones legales  
El suelo donde se desarrolla la actividad se califica como suelo no urbanizable sin protección, según Normas Subsidiarias municipales.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana.  
El municipio de Marines no está considerado como zona vulnerable según el Decreto 13/2000 de 25 de enero del Gobierno Valenciano, por el que se designan, en el ámbito de la Comunitat Valenciana, determinados municipios como zonas vulnerables a la contaminación de las aguas por nitratos procedentes de fuentes agrarias.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad e identificación de impactos.  
La parcela se orienta sobre un depósito terciario horizontal, la topografía está definida por una llanura entre pequeñas colinas cuya altitud oscila entre los 200-225 m. La explotación se encuentra rodeada de cultivos de cítricos, predominantes en la zona. Se localiza al E del municipio de Marines, lindando con el término municipal de Olocau. Según la cartografía temática de esta Conselleria, el suelo donde se localiza la explotación, litológicamente se caracteriza por estar parcialmente constituido por conglomerados y arcillas en toda su extensión E y en dirección N-S, correspondiendo el resto de parcela a cantos, gravas y arcillas. La zona corresponde a un paisaje antropizado, asociado a cultivos agrícolas de regadío. La vulnerabilidad a la contaminación de acuíferos es baja. El riesgo de erosión actual es muy bajo (pérdida de 0-7 Tm/ha/año) y el de la erosión potencial es bajo (pérdida de 7-15 Tm/ha/año). No existe riesgo de deslizamiento ni de inundación.  
El inventario ambiental recogido en el estudio de impacto ambiental posibilita la deducción de la importancia de los factores ambientales a considerar en la elaboración de la matriz de impactos, en el que se incluye: Geología, Hidrogeología, Climatología, Flora, Fauna, Paisaje y Medio Socioeconómico.  
Los impactos más relevantes que la actividad puede causar sobre el medio, recogidos en el estudio de impacto ambiental, son:  
Suelo: contaminación asociada a infiltraciones accidentales de purines en granja o a una gestión inadecuada en campo.  
Agua: contaminación de aguas superficiales o subterráneas por infiltraciones accidentales o uso inadecuado del purín como abono orgánico.  
Aire: afección por emanación de olores, asociada principalmente a los purines generados y la presencia de ganado y por emisión de ruidos.  
Se ha realizado una valoración cualitativa de impactos, obteniendo la importancia de cada uno de ellos, que no ha sido severa ni crítica en ningún caso y a partir de la que se ha establecido la aplicación de medidas correctoras.  
No existe afección a vía pecuaria catalogada en el término municipal.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.  
Entre las medidas correctoras recogidas en el estudio de impacto ambiental se incluye:  
Para evitar filtraciones de purines, se impermeabilizará correctamente las fosas, conducciones y balsa de purines, asegurando el mantenimiento de estas instalaciones.  
Para minimizar el impacto visual, se plantará arbolado a lo largo del vallado perimetral, que actúe como barrera visual.  
Para minimizar el impacto sobre el suelo se asegurará una correcta aplicación del purín en las parcelas agrícolas. Se realizará aplicación de purines al campo incorporándolos inmediatamente para minimizar las emisiones de amoniaco a la atmósfera.  
Los purines se aplicarán en campos de cultivo siempre que no se encuentren saturados de agua, inundados, helados o cubiertos de nieve para evitar lixiviaciones. No se aplicarán en terrenos con pendiente muy acusada o cerca de cursos de agua. No se aplicará el purín aquellos días en los que la dirección del viento pueda transportar malos olores a las poblaciones vecinas.   
En el programa de vigilancia ambiental se establece el control de los siguientes factores:  
Atmósfera  
Se realizarán mediciones anuales de las emisiones de olores y gases.  
Se realizará controles anuales sobre las emisiones e inmisiones a la atmósfera de los motores y maquinaria implicada.  
Se controlará mensualmente los ruidos generados para no sobrepasar los límites legalmente establecidos.  
Agua  
Se realizará un estudio anual de las fosas y balsas de purines, para prevenir fugas por fisuras.  
Se realizará una analítica anual del agua de los piezómetros instalados junto a la planta de purines con periodicidad anual.  
En la documentación técnica no ha quedado constancia de la existencia de piezómetros cerca de la balsa de purines.  
Como medidas correctoras para reducir las emisiones atmosféricas se justifica, entre otras medidas, la reducción de las superficies que almacenan purín, efectuando la aplicación agronómica con la mayor frecuencia posible. Esta medida se contradice con la gestión real que se lleva a cabo en la explotación, que es la de acumulación en balsa de la fase líquida del purín durante largos periodos de tiempo.  
Se considera factible la actividad medioambientalmente, siempre que se desarrolle conforme a lo establecido en el estudio de impacto ambiental y se complemente con la adopción de los condicionantes recogidos en esta declaración de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m), del Decreto 217/2007, de 26 de octubre, por el que se modifica el Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, y en uso de las facultades legalmente establecidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a solo los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación porcina de cría de lechones, localizada en el polígono 23, parcela 81, del término municipal de Marines (Valencia), promovido por Guiporsa, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Deberá presentarse ante esta Dirección General la localización en plano de ubicación de las instalaciones, de los piezómetros instalados próximos a la balsa de purines.  
2. Deberá presentarse ante esta Dirección General analíticas del purín con periodicidad cuatrimestral durante el primer año a partir de la obtención de la autorización ambiental integrada, de manera que se constate que los valores de reducción del nitrógeno al final de la fase de almacenamiento son coincidentes con los valores establecidos en la documentación técnica, todo ello encaminado a justificar la disponibilidad de suficiente superficie agrícola donde aplicar el purín como abono orgánico. En caso de diferencias significativas, deberá modificarse la superficie agrícola disponible, consiguiendo en cualquier caso no sobrepasar los 170 kg N/ha. y año.  
3. Deberá disponer de informe favorable de la Conselleria de Cultura i Esport, en relación la Ley 4/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
4. Deberá presentarse anualmente, ante esta Dirección General, copia del programa de vigilancia ambiental.  
5. Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 16 de abril de 2009.- La directora general de gestión del medio natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.»  
  
  
  
  
«Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 191/08-AIA.  
Título: Desviación del Cami de la Serra.  
Promotor: Ayuntamiento de Sant Joan de Moró.  
Órgano sustantivo: Sección Forestal de los SSTT de Medio ambiente de Castellón.  
Descripción del proyecto  
La actuación prevista supone la apertura de un nuevo camino forestal que enlazará el camino de la Serra con un camino que discurre por la vertiente sur del Barranc del Molí Roig.  
Se prevé la apertura de camino con una anchura de 4,00 metros que conllevará las siguientes acciones:  
- Construcción de cunetas de 0,40 metros a cada lado del camino que recogerá las aguas de escorrentía.  
- Formación de explanación por el extendido de una capa de 15 cm de material granular de dos pulgadas y su posterior compactación.  
- Extendido de un doble tratamiento superficial a base de gravilla y emulsión asfáltica para su consolidación.  
La actuación prevista afectará a una superficie total de 2.217 metros cuadrados y a una longitud de 554 metros.  
Alternativas  
Se presentan las siguientes alternativas:  
- Unión en línea recta (de los dos tramos de camino ya existentes): esta alternativa implica menor longitud de camino pero afectaría a zona con elevado contenido en masa forestal presentando elevadas pendientes.  
- Unión entre el final del camino que termina en el monte y el camino de la Sierra siguiendo las curvas de nivel: es la alternativa que se presenta como factible por su menor afección a masa forestal y menor pendiente.   
- No ejecutar el camino: supondría dejar una zona de monte aislado debiendo hacer importantes recorridos en caso de incendios.  
Tramitación administrativa  
Información pública. Remisión del expediente  
La fase de consultas se inició el día 23 de febrero de 2007, día en que se recibió la información preliminar del proyecto en los Servicios Centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda (actual Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda).  
El día 6 de febrero de 2008 se remite documentación adicional al proyecto, día en el cual se procede a la apertura del expediente de impacto ambiental.   
El trámite de información pública se realizó mediante publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el día 30 de abril de 2008.   
Según certificación expedida por el Ayuntamiento de Sant Joan de Moró, durante el periodo de información pública no se produjeron alegaciones.  
Informes sectoriales  
El expediente contiene los siguientes informes sectoriales:  
1. Informe de la Sección Forestal de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón del día 3 de septiembre de 2008 del que se extracta lo siguiente:  
- Las mayores pendientes del camino son del 27,16% entre las cotas 321,247 y 328,037 en un tramo de 25 metros y del 14,84% en un tramo de 75 metros, entre las cotas 314,162 y 325,754, según perfil longitudinal aportado.  
- Según el acuerdo de 5 de junio de 2007, figura como forestal la zona por la que discurre la pista.  
- La zona en la que se pretende construir la pista, está mayoritariamente, formada por bancales de piedra de alturas entre 1 y 2 metros, y anchuras medias de 1 a 3 metros como máximo, que cubren en su casi totalidad el área por el que discurre el trazado y cuyas paredes se encuentran en buen estado, estando apoyadas sobre afloramientos rocosos generalizados.  
- Estos bancales estaban dedicados al cultivo en régimen de secano de almendros y olivos, hoy ya abandonados se han visto colonizados por una vegetación en la que el estrato arbóreo está formado por una masa de Pinus halepensis (pino carrasco) de las clases de edad natural fustal y alto y bajo latizal, que vegeta en algunos rodales en espesura excesiva, acompañados por ejemplares más o menos abundantes de elementos botánicos del sotobosque del bosque climácico: madroños (Arbutus unedo), olivilla (Phyllirea angustifolia), enebros (Juniperus oxycedrus), coscoja (Quercus coccifera), aladiernos (Rhamnus alaternus y lycioides), madreselva (Lonicera spp) entre las más significativas.  
- La construcción de la pista supone la destrucción total de la vegetación existente en una franja de, al menos, 7 - 8 metros de anchura, a lo largo de su trazado toda vez que la zona posee una pendiente transversal media elevada (15 - 30%), lo que conlleva efectuar desmontes y terraplenes bastante significativos.  
- También supone la destrucción de un gran número de paredes de bancales al no discurrir la pisa según una curva de nivel, sino que necesita ir rompiendo paredes para ganar cota y no poseer suficiente anchura para que discurra el camino por ellos, con la consiguiente pérdida de suelo por roturas y con el consiguiente extendido del material pétreo que lo conforma.  
- La pista proyectada... no da servicio a cultivos agrícolas y el uso que pueda tener en la lucha contra incendios no es significativo, al poderse transitar por la pista del otro lado del barranco y las que existen en la zona, en las que pueden ser llevado a cabo labores de mejora, no justificando estos fines el grave impacto que causaría en una zona de indudable belleza y alto valor ecológico.  
- Se estima que la construcción del camino supone un impacto que puede ser valorado, como mínimo, como severo, por lo que desde esta Sección Forestal se estima como no aceptable desde el punto de vista medioambiental la construcción de la pista con el trazado propuesto.  
2. Informe del Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad Forestal del día 4 de febrero de 2009, del que se extracta lo siguiente:   
«... Según la justificación del estudio de impacto ambiental «La actuación prevista supone la apertura de un nuevo camino forestal que nos permita enlazar el camino de la Serra, con un camino rural sin salida, situado en el lado opuesto del Barranc del Molí, al objeto de mejorar el tránsito por el mismo, dado que el trazado actual presenta fuertes pendientes, permitiendo a su vez el acceso a vehículos contra incendios en las zonas interiores de abundante vegetación y elevado riesgo de incendio».  
Realizada visita técnica a la zona de actuación se comprueba que actualmente el camino existente de la Serra, que en algunos tramos está asfaltado, perfectamente puede ser utilizado tanto para el tránsito por la zona como para el acceso de medios de extinción de incendios forestales. Asimismo ..., y en el caso de incendio forestal se pueden acceder con medios terrestres al barranco del Molí, desde el camino situado al norte y sur de la actuación propuesta.  
Por tanto desde el punto de vista de prevención de incendios forestales, se informa negativamente a la apertura del camino propuesto dado que existen alternativas que permitirían el acceso en caso de incendio forestal y por tanto no es necesaria la apertura de este nuevo tramo».  
Afecciones legales  
La actuación prevista se realizará en suelo de especial protección. Según certificado emitido por el Ayuntamiento de Sant Joan de Moró, «la actuación es compatible con los usos permitidos en el Plan General de Ordenación Urbana vigente es este municipio».  
El trazado del camino forestal discurrirá por suelos incluidos en el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad. Identificación y valoración de impactos.  
En el estudio de impacto ambiental se destaca el efecto que la construcción del camino producirá sobre la flora, la fauna, el suelo y la atmósfera, destacando el efecto negativo sobre el paisaje.  
En dicho estudio de incluye el pronunciamiento de la Conselleria de Cultura de acuerdo con el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano. Al respecto se indica la ausencia «a priori» de elementos de interés de acuerdo con la prospección arqueológica efectuada siendo necesario sin embargo un seguimiento de las obras a causa de la dificultad de acceso al área. Además se señala como elemento etnológico la existencia de bancales de piedra en seco, que deberán documentarse e incluirse en el estudio de impacto ambiental.   
Se considera conveniente señalar que aproximadamente los 250 primeros metros de apertura del camino lo constituyen bancales de cultivo abandonados colonizados de vegetación natural.   
Estos bancales de cultivo están conformados por bancales de piedra en seco que constituyen un elemento de interés etnológico a considerar con una muy buena conservación y con una combinación de color (debido a la piedra empleada) y tipología (por su estructura) muy interesantes. Estos bancales de cultivo se van estrechando a medida que sube la pendiente adaptándose a las curvas de nivel llegando un momento en que desaparecen al ganar el terreno en pendiente (del 25 al 30%) y dificultad de accesibilidad.   
Es en este punto donde, a escasos metros, se localiza una de las cabeceras del «Barranc del Molí Roig» cabecera donde se sitúa una rica vegetación forestal que, junto a los bancales adyacentes y el Barranco del Molí Roig, de importante valor ecológico por su buen estado de conservación y la limpieza de sus aguas, constituyen una unidad con valores apreciables tanto desde el punto de vista ambiental como paisajístico y cultural.   
Por otro lado la cartografía del Servicio de Biodiversidad muestra, para la zona de construcción del camino, la presencia del Águila de «panxa blanca» (Hieraaetus fasciatus), especie que figura en el Catálogo Valenciano de Fauna como vulnerable y sobre la que se deben aplicar medias de protección.  
Otro aspecto a considerar en las características ambientales de la zona es el riesgo de erosión potencial considerado como muy alto, hecho de vital importancia a considerar en la apertura de nuevos caminos por sus importantes implicaciones ambientales.   
En cuanto al estudio geológico del camino, éste destaca los afloramientos de dolomías grises, y otros materiales duros aunque ripables con medios mecánicos no considerando que existan riesgos de deslizamiento en masa.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Las medidas correctoras y protectoras propuestas se dirigen, en su mayor parte, a la prevención de incendios forestales en el área y a la introducción de buenas prácticas ambientales en la gestión de los residuos procedentes de la obra.  
La existencia de un riesgo elevado de erosión en un proyecto que presentará tramos de elevada pendiente, una posible afección a especies vulnerables y una afección directa tanto a bienes etnológicos como a vegetación de interés lleva a considerar al estudio de las alternativas al trazado principal, alternativas que no son viables desde un punto de vista tanto técnico como medioambiental.  
En cuanto a la justificación del proyecto propuesto se señala:  
- Según el informe de la sección Forestal de los SS.TT. de Castellón así como del Servicio de Prevención de Incendios y Sanidad forestal de los SS.CC de la Conselleria de Medio ambiente, AUV, la validez del camino para la lucha contra incendios no es significativa.  
  
- La justificación de la apertura del nuevo camino se realiza sobre la base del peligro del actual Camí de la Serra que discurre bajo concesión minera y sobre el cual caen restos de esta explotación.  
- La presentación de alternativas no contempla la restauración y mejora del tramo del Camí de la Serra actualmente empleado como sendero de corto recorrido y que, teniendo su origen en el Plá del Lluc, enlaza con el anterior así como con el nuevo camino proyectado.  
Por lo tanto, dado que es más adecuado desde el punto de vista medioambiental la evaluación de otras alternativas factibles antes que la nueva apertura de caminos, especialmente si estos presentan afecciones importantes, se estima deberían contemplarse otras alternativas tales como la restauración y mejora del camino con origen en el Plá del Lluc y la vigilancia de la actividad minera para que ésta no cause riesgos de ningún tipo en el camino público que se pretende anular para el tráfico de la población.  
De acuerdo con lo expuesto en el informe de la Sección Forestal de los servicios territoriales de Castellón, y de los argumentos esgrimidos en el apartado de consideraciones ambientales se estima que la construcción del camino puede causar impactos de peso suficiente como para considerar necesario que se contemplen otras alternativas.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I. Apartado 1.i.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16 del Decreto 131/2007, modificado por el Decreto 217/2007, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar no aceptable, a los solos efectos ambientales el proyecto «Desviación del Camí de la Serra» en el Término municipal de Sant Joan de Moró.   
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 17 de abril de 2009.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno».  
  
Valencia, 20 de agosto de 2012.- El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML