Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 2871, del 18-11-1996 (1996/840008)

RESOLUCIÓ de 15 de febrer de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental, per la qual fa pública la següent declaració d'impacte ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   2871

Data del DOGV
:   18-11-1996

Secció del DOGV
:   ALTRES DISPOSICIONS

Número del document
:   1996/840008

CVE


Data del document
:   15-02-1996

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Ramaderia i Pesca

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIó de 15 de febrer de 1996, de la directora general de Qualitat Ambiental, per la qual fa pública la següent declaració d'impacte ambiental.   
Vist l'expedient 177/94-AIA sobre el projecte Ampliació de Granja Porcina, a la carretera Pista Militar, s/n de Marines (València), el promotor del qual és Granja Hermanos Oliver, SA.  
Vist que la documentació, formada per l'expedient municipal i el projecte d'activitat, va ser remesa a través de la Comissió Provincial de Qualificació d'Activitats de València. En l'expedient municipal s'han efectuat les següents actuacions:  
- Informe tècnic: «...les mesures correctores que s'expliquen en el projecte són suficients per a complir la normativa vigent. L'emplaçament sí que està d'acord amb les ordenances municipals i plans d'ordenació urbana».  
- Informe de Sanitat: «...en la mateixa zona o en les seues proximitats no hi ha altres activitats anàlogues que pugen produir efectes additius».  
- El projecte d'activitat ha sigut sotmés al tràmit d'informació pública mitjançant un anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província número 47 de 1994. Durant el període d'informació pública no s'hi han presentat al·legacions, segons la diligència efectuada pel secretari de l'Ajuntament.  
Vist que, segons consta en el projecte d'activitat, es pretén ampliar la capacitat de producció de l'explotació i millorar les condicions higièniques sanitàries i de control dels animals. La capacitat de la producció es preveu que s'incremente mitjançant la incorporació d'unes 450 truges reproductores, la producció estimada de les quals serà de 7.200 porcells, que seran comercialitzats com a tals amb 60-70 dies i uns 20 kg de pes, ja que la capacitat per a engreix o enceball de l'explotació no s'amplia i continuarà sent d'uns 95 kg de pes viu.  
Les noves instal·lacions que es projecten amb els seus corresponents equips i instal·lacions són:  
- Naus A i C destinades a les truges en gestació, que disposaran cadascuna de la corresponent zona per a cobriments.  
Aquestes naus atendran la totalitat de les truges gestants de l'explotació (les existents, més l'ampliació) per la qual cosa quedaran fora d'ús i servei les actuals construccions i àrees dedicades a cobriments i gestació, que s'han quedat totalment obsoletes.  
- Nau B destinada a parts i lactància, que atendrà les necessitats que es creen per la incorporació de les 450 noves reproductores i que complementarà les naus paridores existents.  
- Conjunt de porcateres prefabricades, amb una capacitat mitjana d'uns 1.800 porcells.  
Totes aquestes noves construccions disposaran d'equips per a la distribució del pinso, sistema adequat de ventilació i renovació de l'aire, calefacció localitzada i sistema continu d'evacuació de purins.  
Vist que el conjunt de l'explotació estarà integrat per 900 truges i 26 verros, que produiran anualment uns 5.000 porcs per a carn al voltant de 95 kg de pes viu i 10.000 porcells d'uns 20 kg de pes viu.  
Vist que, amb l'ampliació projectada de 450 truges reproductores a l'explotació, capaces de produir una mitjana de 7.200 porcells a l'any, suposa un increment en la producció d'aigües residuals, constituïdes pels purins que s'avaluen, atenent la producció de 8 litres/dia per a les truges i 2 litres/dia per als porcells, en 6.716.000 de litres de purins a l'any.  
Aquest volum de purins, que es recullen mitjançant els canals d'evacuació corresponents en els col·lectors generals projectats en cadascuna de les edificacions objecte de l'ampliació destinades a l'allotjament d'animals, com també en les porcateres prefabricades, seran bombejats des d'aquests directament als vaixells dels agricultors, que els utilitzaran, degudament tractats per a la fertilització dels seus camps, o transvasats a unes basses existents en l'explotació, excavades directament sobre el terreny i que hauran de ser impermeables mitjançant la col·locació sobre aquest d'un film totalment impermeable i resistent.  
Els purins romandran emmagatzemats en les basses el menor temps possible, únicament durant els períodes en què es produïsca un desfasament entre el seu ritme de producció i expedició com a conseqüència dels distints cicles vegetatius dels cultius que s'han de produir als terrenys a la fertilització dels quals es destinen.  
En l'actualitat, hi ha en l'explotació tres basses amb una capacitat conjunta d'uns 5.000-6.000 m3.  
Vist que els animals morts són eliminats soterrant-los en fosses excavades al terreny i tractats amb cal viva. Aquestes fosses, amb unes dimensions de 15x3 m i 4 m de profunditat, es construiran amb formigó i totalment impermeabilitzades perquè no hi haja cap possibilitat de filtració de cap tipus de lixiviat. Es prendrà cura especialment de l'hermeticitat de les seues boques de càrrega i que en tot moment disposen de cal viva.  
Vist que, atesa la documentació presentada, es va comunicar al promotor que la dita ampliació està sotmesa al procediment d'avaluació d'impacte ambiental conforme a allò disposat en la legislació vigent d'impacte ambiental.  
Per això, ha de presentar un estudi d'impacte ambiental que reculla els punts exigits en la mencionada legislació i que insistisca en els següents punts:  
- Tractament al qual se sotmetran els purins que asseguren que la seua posterior utilització com a adob orgànic no plantege problemes sanitaris i siga adequat per a ús agrícola. S'haurà de justificar la seua demanda com a adob orgànic i indicar superfície, cultius, tipus de sòls, etc.  
- Opcions viables en l'eliminació d'animals morts, com ara empreses de tractament i aprofitament, etc.  
Vist que, en resposta a aquest requisit, el promotor presenta un estudi d'impacte ambiental. En l'estudi s'identifiquen les accions amb impacte previsible, tant en la fase de construcció com en la d'explotació, i s'indica que no es preveu cap impacte en la fase d'abandó.  
De totes les accions esmentades i atés que es parla d'ampliació d'una activitat ja en funcionament, resulten com a impactes més greus les accions de tractament de purins i animals morts, i adobat de camps agrícoles.  
Vist que com a mesures correctores, l'estudi proposa, entre d'altres, les següents:  
- Animals morts: s'estima que la producció d'animals morts i despulles està al voltant de 74.560 kg. S'estudien tres opcions: eliminació mitjançant fossa sèptica amb capacitat suficient per a absorbir la producció de la granja; lliurament a una empresa autoritzada, per a la qual cosa faria falta una cambra refrigerada per a l'emmagatzemament de la producció de la granja durant un màxim d'una setmana; i utilització com aliment per a aus de rapinya.  
De les tres opcions es considera que la mesura més adequada i viable és la recollida d'animals morts per una empresa especialitzada. L'existència en un ràdio de 40 km de diverses empreses especialitzades i capacitades per a garantir l'adequat tractament d'aquests residus i la poca dificultat que presenta la construcció d'una menuda refrigeradora per a emmagatzemar les despulles fins al seu tractament, en fan l'opció més adequada.  
Vist que la producció estimada de purina del conjunt de l'explotació, comptant amb l'ampliació, és de 8.149 metros cúbics a l'any. Per al seu tractament s'estudien les següents opcions:  
- Emmagatzemament i utilització com a adob agrícola: es tractaria de dissenyar i construir una bassa de formigó impermeable amb un sistema d'aireig, bé per agitació o per bufadors. La bassa tindria una capacitat de 1.000 m3 per a emmagatzemar la producció d'un mes i mig.  
- Obtenció d'adob agrícola i producció de biogàs: es tractaria de construir una menuda planta de tractament de purins per tal d'obtenir, mitjançant digestors anaerobis, l'estabilització del residu amb producció d'adob de qualitat per a camps agrícoles, i la generació de biogàs per al proveïment energètic de la granja.  
- Lliurament a una planta de compostatge per a introduir-lo en el procés de compostatge de residus sòlids urbans: s'haurien de transportar els purins des de la bassa fins la planta més pròxima de compostatge que és la de Quart de Poblet.  
Vist que de l'estudi d'aquestes opcions proposades per al tractament de purins es conclou en l'estudi que el trasllat a la planta de compostatge de residus sòlids urbans es desestima pels costos elevats de tractament. Quant a la producció de biogàs, si bé podria resultar viable per a una granja com a aquesta, es desestima per les greus dificultats econòmiques.  
L'opció de tractament més factible econòmicament és l'emmagatzemament en una bassa i el seu posterior ús com a adob orgànic. L'elecció d'aquesta opció es justifica per la riquesa que presenten els purins en micronutrients i macronutrients per als vegetals i una presència en matèria orgànica important, i l'existència de terres agrícoles que ja reben la producció actual de purins.  
Vist que l'opció elegida comporta la construcció d'una bassa de formigó impermeable de 1.000 m3, com també possibilitar la fermentació aeròbia dels purins per a minimitzar la producció de pudors i insectes. Perquè això siga possible la bassa no tindrà més d'un metre i mig de profunditat i haurà de compartimentar-se en dos vasos i disposar d'un sistema d'aireig en cadascun.  
El transport i manipulació dels purins des de les naus fins a les basses es farà amb motobomba. Els purins es trauran de les instal·lacions amb un vehicle tancat i adequat per a la seua utilització com a adob agrícola.  
En l'adobat de camps de cultiu és convenient mantenir una aplicació entre 35 i 50 m3 de purins per hectàrea i any.  
En època d'altes temperatures, i sols en situacions adverses, es podrà afegir a les basses de purines cal (o qualsevol oxidant no tòxic per als cultius) per a minimitzar els problemes de pudors.  
Vist que, considerat l'estudi d'impacte ambiental i les diferents opcions plantejades en el tractament de purins, se sol·licita al promotor que justifique suficientment l'opció elegida com a definitiva, en relació amb els resultats que s'ha d'obtenir, i que detalle el procés seguit i els elements necessaris per al seu adequat funcionament. Al mateix temps, i atés que la destinació final dels purins és la d'adob orgànic, s'insisteix que es justifique la seua demanda com a adob orgànic i s'indique sobre quines superfícies s'aplica, la seua localització, els seus cultius i necessitats.  
Vist que en l'ampliació de l'estudi presentat s'indica que en la bassa de regulació, de 25x34x1'25 m, dividida en dos vasos iguals, s'instal·larà un injector que possibilite la mescla d'aire i líquid per aportació d'oxigen amb bombolleig semifí i un agitador.  
Aquesta bassa es destina a l'emmagatzemament i homogeneïzatció del producte. El sistema d'aireig proposat té uns rendiments de reducció de la DBO5 de 10-25% amb un temps de residència dels purins de 7 a 30 dies, dependents de la seua demanda com a adob.  
Respecte a la capacitat fertilitzant d'aquests purins així tractats, es pot considerar que si bé hi haurà una pèrdua de nitrogen per volatilització, en homogeneïtzar els purins es facilita la mineralització del nitrogen orgànic present en la fase sòlida del producte i, per tant, es mantindrà o millorarà lleument la capacitat fertilitzant en mantenir l'aportació de nitrogen que poden utilitzar les plantes.  
Vist que l'estudi d'impacte ambiental ha sigut sotmés al tràmit d'informació pública, mitjançant la publicació d'un anunci en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.586 de 15 de setembre de 1995, durant 30 dies hàbils. L'exposició pública ha tingut lloc a l'Ajuntament de Marines i en la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient. Segons els certificats emesos pel secretari de l'Ajuntament de Marines i pel cap del Servei de Sistemes d'Organització i Gestió de Personal d'aquesta Conselleria, no s'hi han presentat al·legacions.  
Atés que el sistema de tractament que s'ha de dur a terme es basarà en la separació de sòlids i líquids i el posterior tractament de totes dues parts. La separació de sòlids serà el més efectiva possible a fi de facilitar els posteriors tractaments, per la qual cosa potser el més recomanable és per mitjans mecànics. La fracció sòlida se sotmetrà a un procés de compostatge per tal d'obtenir un adequat adob orgànic.  
La fracció líquida es pot tornar a sotmetre a un procés de decantació en què se separaran els sòlids que poden afegir-se al procés de compostatge i la fracció líquida se sotmet a un tractament aerobi.  
Atés que la quantitat de compost que s'ha d'utilitzar com a adob orgànic per hectàrea i any no superarà els 170 kg de N estipulats per la Directriu 91/676/CEE.  
Atés que entre les basses existents realitzades directament sobre el terreny, en aquelles que interesse utilitzar per al sistema proposat es recobrirà el terreny amb materials de sobrada garantia de resistència i impermeabilitat i es clausuraran aquells que no s'aprofiten.  
Atés que l'àrea on se situa la granja presenta una vulnerabilitat de mitjana a variable, sent el material geològic sobre el qual s'assenta format per conglomerats de graves i llims.   
Atés que el projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental amb caràcter previ a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva de l'esmentat projecte, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament que la desplega.  
Atés que en l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions aplicables.  
Atés que l'article 5 de la Llei 2/1989 estableix que correspon a l'òrgan ambiental la declaració d'impacte ambiental dels projectes als quals s'aplique aquesta llei.  
Atés que el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, text refós aprovat per l'Ordre de 23 de juny de 1994, del conseller de Medi Ambient, atribueix a la Direcció General de Qualitat Ambiental la competència per a la tramitació i formulació de la declaració d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:  
Primer  
Estimar acceptable, només a efecte ambiental, el projecte d'Ampliació de Granja Porcina, al terme municipal de Marines (València), el promotor del qual és Granja Hermanos Oliver, SL atenent allò disposat en l'estudi d'impacte ambiental i al compliment de les següents mesures:  
A) Tractament que s'ha d'aplicar sobre els purins  
1. Els residus ramaders, abans de la seua utilització com adob orgànic se sotmetran a un tractament la base del qual serà la separació de sòlids i líquids. Aquesta separació serà el més efectiva possible a fi de possibilitar els posteriors tractaments.  
2. La fracció sòlida se sotmetrà a un procés de compostatge en una era d'assecament amb material impermeable i fossa de recollida de lixiviats.  
3. La fracció líquida se sotmetrà a un procés de decantació, en què els sòlids decantats es poden afegir al compostatge. Els líquids resultants se sotmetran a un procés d'aireig.  
4. La seua posterior utilització com a adob orgànic dependrà de les característiques finals del producte obtingudes a través de la corresponent anàlisi. En qualsevol supòsit, s'ha de respectar el límit fixat per la CE sobre aportació de nitrògen, no superant els 175 kg per hectàrea i any.  
B) Mesures correctores  
1. S'han de corregir les actuals condicions en què es troben les basses d'emmagatzemament d'excavació en terra. Es procedirà a la seua adequada impermeabilització mitjançant materials que així ho garantisquen.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, pel fet de ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es podrà interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que estimen pertinents per a defensar el seu dret.  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental.  
València, 15 de febrer de 1996.- La directora general de Qualitat Ambiental: Gloria Arnandis Boix.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 2871, del 18-11-1996 (1996/840008)

RESOLUCIÓN de 15 de febrero de 1996, de la directora general de Calidad Ambiental, por la que hace pública la siguiente declaración de impacto ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   2871

Fecha DOGV
:   18-11-1996

Sección del DOGV
:   OTRAS DISPOSICIONES

Número del documento
:   1996/840008

CVE


Fecha del documento
:   15-02-1996

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Ganadería y Pesca

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIóN de 15 de febrero de 1996, de la directora general de Calidad Ambiental, por la que hace pública la siguiente declaración de impacto ambiental.   
Visto el expediente 177/94-AIA sobre el proyecto Ampliación de Granja porcina en la carretera pista militar s/n de Marines (Valencia), cuyo promotor es Granja Hermanos Oliver, SA.  
 Resultando que la documentación, formada por el expediente municipal y el proyecto de actividad, fue remitida a través de la Comisión Provincial de Calificación de Actividades de Valencia. En el expediente municipal se han practicado las siguientes actuaciones:  
- Informe técnico: «...las medidas correctoras que se explican en el proyecto son suficientes para cumplir la normativa vigente. El emplazamiento sí está de acuerdo con las ordenanzas municipales y planes de ordenación urbana».  
- Informe de Sanidad: «...en la misma zona o en sus proximidades no existen otras actividades análogas que puedan producir efectos aditivos».  
- El proyecto de actividad ha sido sometido al trámite de información pública mediante un anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia número 47 de 1994. Durante el periodo de información pública no se han presentado alegaciones según la diligencia efectuada por el secretario del Ayuntamiento.  
Resultando que según consta en el proyecto de actividad se pretende ampliar la capacidad de producción de la explotación y mejorar las condiciones higiénico-sanitarias y de control de los animales. La capacidad de la producción se proyecta incrementarla mediante la incorporación de unas 450 cerdas reproductoras, cuya producción estimada será de 7.200 lechones. Serán comercializados como tales lechones con 60-70 días y unos 20 hg de peso, ya que la capacidad para engorde o cebo de la explotación no se amplia y continuará siendo de unos 95 kg de peso vivo.  
Las nuevas instalaciones que se proyectan con sus correspondientes equipos e instalaciones son:  
- Naves A y C destinadas a las cerdas en gestación, disponiendo cada una de ellas de la correspondiente zona para cubrimientos.  
Estas naves atenderán a la totalidad de las cerdas gestantes de la explotación (existentes más ampliación) por lo que quedarán fuera de uso y servicio las actuales construcciones y áreas dedicadas a cubrimientos y gestación que se han quedado totalmente obsoletas.  
- Nave B destinada a partos y lactancia, que atenderá a las necesidades que se crean por la incorporación de las nuevas 450 reproductoras y que complementará a las naves parideras existentes.  
- Conjunto de lechoneras prefabricadas, con una capacidad media de unos 1.800 lechones.  
Todas estas nuevas construcciones dispondrán de equipos para la distribución del pienso, adecuado sistema de ventilación y renovación del aire, calefacción localizada, y sistema continuo de evacuación de purines.  
Resultando que el conjunto de la explotación quedará integrada por 900 cerdas madres y 26 verracos que producirán anualmente unos 5.000 cerdos para carne de alrededor de 95 kg de peso vivo y 10.000 lechones de unos 20 kg de peso vivo.  
Resultando que, con la ampliación proyectada de 450 cerdas reproductoras a la explotación capaces de producir una media de 7.200 lechones al aÑo, supone un incremento en la producción de aguas residuales, constituidas por los purines que se evalúan, atendiendo a la producción de 8 litros/día para las cerdas madres y 2 litros/día para los lechones, en 6.716.000 litros de purines al aÑo.  
Este volumen de purines, que se recogen mediante los canales de evacuación correspondientes en los colectores generales proyectados en cada una de las edificaciones objeto de la ampliación, destinadas al alojamiento de animales, así como en las lechoneras prefabricadas, serán bombeados desde estos directamente a las cubas de los agricultores que los utilizarán, debidamente tratados para la fertilización de sus campos, o trasegados a unas balsas existentes en la explotación, excavadas directamente sobre el terreno y que deberán ser impermeables mediante la colocación sobre este de un film totalmente impermeable y resistente.  
Los purines permanecerán almacenados en las balsas el menor tiempo posible, únicamente durante los periodos en que se produzca un desfase entre su ritmo de producción y expedición como consecuencia de los distintos ciclos vegetativos de los cultivos que se deben producir en los terrenos a cuya fertilización se destinan.  
En la actualidad, existen en la explotación tres balsas con una capacidad conjunta de unos 5.000-6.000 m3.  
Resultando que los animales muertos son eliminados enterrándolos en fosas excavadas en el terreno y tratados con cal viva. Estas fosas, con unas dimensiones de 15x3 m y 4 m de profundidad, se construirán con hormigón y totalmente impermeabilizadas para que no haya posibilidad de filtración de ningún tipo de lixiviado. Se cuidará especialmente la hermeticidad de sus bocas de carga y que en todo momento dispongan de cal viva.  
Resultando que, vista la documentación presentada, le fue comunicado al promotor que dicha ampliación se encuentra sometida al procedimiento de evaluación de impacto ambiental conforme a lo dispuesto en la legislación vigente de impacto ambiental.  
Por tal motivo, debe presentar un estudio de impacto ambiental que recoja los puntos exigidos en la mencionada legislación, y haciéndose especial hincapié en los siguientes puntos:  
- Tratamiento al que se someterán los purines que aseguren que su posterior utilización como abono orgánico no plantee problemas sanitarios y sea adecuado para uso agrícola. Se deberá justificar su demanda como abono orgánico, indicando superficie, cultivos, tipos de suelos, etc.  
- Alternativas viables en la eliminación de animales muertos como empresas de tratamiento y aprovechamiento, etc.  
Resultando que, en contestación a este requisito, el promotor presenta un estudio de impacto ambiental. En el estudio se identifican las acciones con impacto previsible, tanto en la fase de construcción, como en la de explotación, indicándose que no se prevé ningún impacto en la fase de abandono.  
De todas las acciones citadas y considerando que se habla de ampliación de una actividad ya en funcionamiento, resultan como impacto más graves las acciones de tratamiento de purines y animales muertos y abonado de campos agrícolas.  
Resultando que, como medidas correctoras, el estudio propone, entre otras, las siguientes:  
- Animales muertos: se estima que la producción de animales muertos y despojos está alrededor de 74.560 kg. Se estudian tres alternativas: eliminación mediante fosa séptica con capacidad suficiente para absorber la producción de la granja; entrega a empresa autorizada, para lo cual se necesitaría una cámara refrigerada para el almacenamiento de la producción de la granja durante un máximo de una semana; utilización como alimento para aves de rapiÑa.  
De las tres opciones se considera que la medida más adecuada y viable es la recogida de animales muertos por una empresa especializada. La existencia en un radio de 40 Km de varias empresas especializadas y capacitadas para garantizar el adecuado tratamiento de estos residuos, y la poca dificultad que presenta la construcción de una pequeÑa refrigeradora para almacenar los despojos hasta su tratamiento, las hacen la opción más adecuada.  
Resultando que la producción estimada de purín del conjunto de la explotación, contando con la ampliación, es de 8.149 m3 al aÑo. Para el tratamiento de los mismos se estudian las siguientes alternativas:  
- Almacenamiento y utilización como abono agrícola: se trataría de diseÑar y construir una balsa de hormigón impermeable con un sistema de aireación, bien por agitación o por soplantes. La balsa tendría una capacidad de 1.000 m3, para almacenar la producción de un mes y medio.  
- Obtención de abono agrícola y producción de biogás: se trataría de construir una pequeÑa planta de tratamiento de purines con el objeto de, mediante digestores anaerobios, obtener la estabilización del residuo con producción de abono de calidad para campos agrícolas y generación de biogás para el abastecimiento energético de la granja.  
- Entrega a una planta de compostaje para introducirlo en el proceso de compostaje de residuos sólidos urbanos: se tendrían que transportar los purines desde la balsa hasta la planta más próxima de compostaje, que sería Quart de Poblet.  
Resultando que del estudio de estas alternativas propuestas para el tratamiento de purines se concluye, en el estudio, que el traslado a planta de compostaje de residuos sólidos urbanos se desestima por los costos elevados de tratamiento. En cuanto a la producción de biogás, si bien podría resultar viable para una granja como esta, se desestima por las graves dificultades económicas.  
La opción de tratamiento más factible económicamente es el almacenamiento en balsa y posterior uso como abono orgánico. La elección de esta alternativa se justifica por la riqueza que presentan los purines en micro y macronutrientes para los vegetales y una presencia en materia orgánica importante, y la existencia de tierras agrícolas que ya reciben la producción actual de purines.  
Resultando que la alternativa elegida lleva consigo la construcción de una balsa de hormigón impermeable de 1000 m3, posibilitar la fermentación aerobia de los purines para minimizar la producción de olores e insectos. Para que esto sea posible la balsa no tendrá más de un metro y medio de profundidad, y tendrá que compartimentarse en dos vasos y dispones de un sistema de aireación en cada uno.  
El transporte y manipulación de los purines desde las naves hasta las balsas se hará con motobomba. Los purines se sacarán de las instalaciones con vehículo cerrado y adecuado para su utilización como abono agrícola.  
En el abonado de campos de cultivo es conveniente mantener una aplicación de entre 35 y 50 m3 de purines por hectárea y aÑo.  
En época de altas temperaturas, y sólo en situaciones adversas, se podrá aÑadir a las balsas de purines cal (o cualquier oxidante no tóxico para los cultivos) para minimizar los problemas de olores.  
Resultando que, visto el estudio de impacto ambiental y las diferentes alternativas planteadas en el tratamiento de purines, se solicita al promotor que justifique suficientemente la opción elegida como definitiva en relación a los resultados a obtener, detallando el proceso seguido y los elementos necesarios para su adecuado funcionamiento. Al mismo tiempo, y dado que el destino final de los purines es como abono orgánico, se insiste en que se justifique su demanda como abono orgánico, indicando sobre qué superficies se aplica, localización, cultivos y necesidades de los mismos.  
Resultando que en la ampliación del estudio presentado se indica que en la balsa de regulación, de 25x34x1'25 m., dividida en dos vasos iguales, se instalará un inyector que posibilite la mezcla de aire y líquido por aporte de oxígeno con burbujeo semifino y un agitador.  
Esta balsa es para almacenamiento y homogeneización del producto. El sistema de aireación propuesto tiene unos rendimientos de reducción de la DBO5 de 10-25% con un tiempo de residencia de los purines de 7 a 30 días, dependientes de su demanda como abono.  
Con respecto a la capacidad fertilizante de estos purines así tratados, se puede considerar que si bien habrá una pérdida de nitrógeno por volatilizacíon, al homogeneizar los purines se facilita la mineralización del nitrógeno orgánico presente en la fase sólida del producto, y por tanto se mantendrá o mejorará ligeramente la capacidad fertilizante al mantener la aportación de nitrógeno que pueden utilizar las plantas.  
Resultando que el estudio de impacto ambiental ha sido sometido al trámite de información pública, mediante la publicación de un anuncio en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 2.586, de 15 de septiembre de 1995, durante 30 días hábiles. La exposición pública ha tenido lugar en el Ayuntamiento de Marines y en la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente. Según los certificados emitidos por el secretario del Ayuntamiento de Marines, y por el jefe del Servicio de Sistemas de Organización y Gestión de Personal de esta Conselleria, no se han presentado alegaciones.  
Considerando que el sistema de tratamiento que se debe llevar a cabo será fundamentado en la separación de sólidos y líquidos, y en el posterior tratamiento de ambas partes. La separación de sólidos será lo más efectiva posible con el fin de facilitar los posteriores tratamientos, por lo que tal vez lo más recomendable es por medios mecánicos. La fracción sólida se someterá a un proceso de compostaje con el fin de obtener un adecuado abono orgánico.  
La fracción líquida se puede volver a someter a un proceso de decantación donde se separarán los sólidos que pueden aÑadirse al proceso de compostaje, y la fracción líquida se somete a un tratamiento aerobio.  
Considerando que la cantidad de compost a utilizar como abono orgánico por hectárea y aÑo no superará los 170 kg de N estipulados por la Directiva 91/676/CEE.  
Considerando que, en las balsas existentes realizadas directamente sobre el terreno, en aquellas que interese utilizar para el sistema propuesto, se procederá a recubrir el terreno con materiales de sobrada garantía de resistencia e impermeabilidad y se clausurarán aquellos que no se vayan a aprovechar.  
Considerando que el área donde se sitúa la granja presenta una vulnerabilidad de media a variable, siendo el material geológico sobre el que se asienta formado por conglomerados de gravas y limos.   
Considerando que el proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento.  
Considerando que en el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
Considerando que el artículo 5 de la Ley 2/1989 atribuye la competencia al órgano ambiental para la declaración de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique esta ley.  
Considerando que el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, texto refundido aprobado por la Orden de 23 de junio de 1994, del conseller de Medio Ambiente, atribuye a la Dirección General de Calidad Ambiental la competencia para la tramitación y formulación de la declaración de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de Ampliación de Granja Porcina, en el término municipal de Marines (Valencia), cuyo promotor es Granja Hermanos Oliver, SL, atendiendo a lo dispuesto en el estudio de impacto ambiental y en cumplimiento de las siguientes medidas:  
A) Tratamiento que se debe aplicar sobre los purines  
1. Los residuos ganaderos, previo a su utilización como abono orgánico, se someterán a un tratamiento cuya base será la separación de sólidos y líquidos. Esta separación será lo más efectiva posible con el fin de posibilitar los posteriores tratamientos.  
2. La fracción sólida se someterá a un proceso de compostaje en una era de secado creada con material impermeable y fosa de recogida de lixiviados.  
3. La fracción líquida se someterá a un proceso de decantación, donde los sólidos decantados se pueden aÑadir al compostaje. Los líquidos resultantes se someterán a un proceso de aireación.  
4. Para su posterior utilización como abono orgánico, irá en función de las características finales del producto obtenidas a través de la correspondiente analítica. En cualquier supuesto ha de establecer el límite fijado por la CE sobre aporte de nitrógeno, no superándose los 175 kg por hectárea y aÑo.  
B) Medidas correctoras  
1. Se deben corregir las actuales condiciones en que se encuentran las balsas de almacenamiento de excavación en tierra. Se procederá a su adecuada impermeabilización mediante materiales que así lo garanticen  
Segundo  
Notificar a las personas interesados que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental.  
Valencia, 15 de febrero de 1996.- La directora general de Calidad Ambiental: Gloria Arnandis Boix.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML