Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4948, del 17-02-2005 (2005/1129)

RESOLUCIÓ de 19 de gener de 2005 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4948

Data del DOGV
:   17-02-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/1129

CVE


Data del document
:   19-01-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [San Miguel de Salinas](javascript:void(0))
    * [Silla](javascript:void(0))
    * [Monòver](javascript:void(0))
    * [Alcoi](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 19 de gener de 2005 del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/X1129]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 149/03-AIA, 279/03-AIA, 282/03-AIA, 124/03-AIA i 274/02-AIA, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 19 de gener de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 149/03-AIA
  
Títol: Ronda sud-oest de San Miguel de Salinas. Connexió de les carreteres CV-95 i CV-941
  
Promotor: Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructures i Transports
  
Objecte: Connexió de les carreteres CV-95 i CV-941
  
Localització: Terme municipal de San Miguel de Salinas
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
L'objecte del projecte és el disseny de la ronda sud-oest de San Miguel de Salinas. Aquesta ronda comunica la carretera CV-95 d'Orihuela a Torrevieja, amb la carretera CV-941, de San Miguel de Salinas a Campoamor.
  
L'esmentat projecte sorgeix de la necessitat de solucionar els nombrosos problemes de congestió de trànsit que pateix el nucli urbà de San Miguel de Salinas, com a conseqüència de tots els usuaris que es dirigeixen a la zona costera d'Orihuela, a través de la carretera CV-941.
  
La secció tipus de la infrastructura projectada està formada per una calçada amb dos carrils de 3,5 m, amb voreres d'emergència d'1,5 m d'ample. Al marge dret (costat oposat al canal del transvasament) hi ha una berma d'1 m d'ample. També es projecta la realització d'un carril bici bidireccional en el mateix marge de 3 m d'amplària.
  
La longitud total de la ronda és de 2.400 m, al llarg de la qual s'han projectat 3 rotondes de diàmetre interior de 42 m. Les interseccions previstes se situen en la CV-95, en la CV-941 i una glorieta intermèdia. Per a permeabilitzar el territori es preveu l'execució d'un pas superior situat en el PK 0+140 que salva el canal del transvasament, i un pas inferior en el PK 1+890.
  
El ferm està compost per les capes:
  
- 4 cm de rodament drenant PA ?12.
  
- 6 cm de capa intermèdia G ?20.
  
- 10 cm de capa base G ?25.
  
- 25 cm de rebliment artificial.
  
2. Alternatives
  
S'analitzen un total de tres alternatives de traçat, encara que una d'aquestes és la combinació de les dues precedents. En tots els casos, s'ha tingut com a criteri principal la mínima afecció territorial.
  
Després de l'anàlisi de les tres alternatives, encara que resultava evident que la denominada alternativa 3 era una solució que prenia parcialment els traçats de les altres dues alternatives (tram 1-A i 2-B), es va comprovar que pel que fa als paràmetres més importants, la solució més econòmica, però primer que res, la que menys impacte generava en l'entorn actual i en els desenvolupaments futurs segons el pla general en tramitació, era l'alternativa 1.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 7 de maig de 2003 la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental (EIA) corresponents al projecte bàsic, ronda sud-oest de San Miguel de Salinas. Connexió de les carreteres CV-95 i CV-941.
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic, ronda sud-oest de San Miguel de Salinas. Connexió de les carreteres CV-95 i CV-941, ha sigut sotmés a informació pública per mitjà de sengles anuncis publicats en el BOE núm. 122 de data 22 de maig de 2003, i en el DOGV núm. 4502 de data 19 de maig de 2003, sense que s'hagen presentat al·legacions.
  
Afeccions legals
  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les investigacions realitzades, cal assenyalar que existeix, per part de les obres projectades, afecció a:
  
- L'informe sobre patrimoni que s'adjunta a l'estudi d'impacte ambiental, diu que s'afecta a un aljub d'arrossegament situat en el PK 1+100.
  
- Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta a l'assagador de l'ermita del Carme.
  
- Pel que fa a la classificació del sòl hi ha afecció a sòl urbanitzable, i respecte a la qualificació hi ha afecció a sòl rústic sense protecció.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació
  
La qualitat de l'aire es veurà afectada de manera important per l'emissió de partícules de pols i fums provinents dels motors de la maquinària pesada durant els processos de moviment de terres, els quals també provocaran un augment del soroll en les zones adjacents.
  
No hi ha aqüífers d'interés en el corredor de la futura ronda per la qual cosa no hi ha perill d'impermeabilitzar zones de recarrega d'aquests, i respecte a la hidrologia superficial, no hi ha al terme municipal de San Miguel de Salinas conques amb flux permanent, només diversos tàlvegs, que en determinats casos donen lloc a barrancs o rambles.
  
Pel que fa a la vegetació afectada ens trobem amb arbres fruiters de regadiu com els tarongers, llimoners i mandariners, fins als de secà com a ametllers, garrofers i oliveres. En les rambles apareix la típica vegetació de ribera com les canyes, joncs i margarides.
  
La fauna que pot veure's afectada és la típica de les zones semiàrides mediterrànies on abunden els rèptils com la sargantana cuallarga o la serp de ferradura.
  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
En aquest epígraf es pretenen recalcar els efectes generats per l'actuació que, entre els estudiats en l'EIA, presenten major rellevància.
  
L'emissió de partícules a l'atmosfera durant els moviments de terres, com també els increments sonors produeixen un impacte puntual, temporal i reversible els efectes del qual poden pal·liar-se amb les mesures correctores oportunes.
  
El canvi de fluxos de cabals a causa de les pistes addicionals i els moviments de terra és un dels impactes potencials més importants que es poden produir. Es pot generar un augment en els riscos d'inundació.
  
El pas de maquinària pesada genera una compactació de les capes superficials del sòl i per tant una impermeabilització d'aquest, a més de la pèrdua de coberta vegetal que protegia el sòl i que pot provocar l'augment del vessament.
  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores més importants que s'han previst en l'estudi d'impacte ambiental durant la fase de construcció són:
  
- Regs periòdics dels camins de terra, i cobriment de les banyeres dels camions, per a disminuir l'emissió de partícules a l'atmosfera.
  
- Es treballarà en horari diürn des de les 8 del matí fins a les 10 de la nit, per a evitar possibles molèsties a les zones residencials pròximes.
  
- Elegir per al pas de maquinària les superfícies de menor valor edafològic, realitzant un conreu superficial en finalitzar les obres per a recuperar les zones que hagen sigut afectades.
  
- Quan els treballs de moviments de terres es realitzen en les proximitats del canal del transvasament o de drenatge natural, es disposaran barreres de sediments que impedisquen que la pluja arrossegue part de les terres. Les esmentades barreres poden consistir en bales de palles fixes al sòl per elements metàl·lics, disposades transversalment al flux d'aigua que reculla les vessaments de la superfície en obres a l'eixida.
  
- Realització d'estructures o obres de fàbrica d'amplitud suficient per a superar les rambles i mantenir suficients línies de drenatge per a assegurar el flux normal de les aigües de vessament.
  
- Retirada dels 25 cm superficials de sòl abans que s'inicie el moviment de terres i el posterior emmagatzematge en cavallons de poca alçada d'uns 1,5 - 2 m. Durant el temps en què els sòls estiguen apilats, se sotmetran a un tractament de sembra i adobament, encaminat a evitar la degradació de l'estructura original.
  
- Es disposarà d'un punt impermeabilitzat, en el qual es realitzaran totes les operacions de manteniment de maquinària. Tots els residus generats (olis usats, bateries, etc.) seran retirats i gestionats per un gestor autoritzat per la Conselleria de Territori i Habitatge.
  
- Es recuperarà la vegetació autòctona que resulte afectada per les obres, creant les condicions òptimes pel que fa a pendents, sòl, etc., que possibilite la colonització de la vegetació autòctona.
  
- Els talussos han de ser tan estesos com siga possible, evitant talls rectes, i és més convenient que l'acabat final d'aquests no siga llis i vertical. Aquells talussos que siguen més verticals aniran totalment vegetats per espècies de cobriment, que s'executarà per mitjà de l'aplicació de qualsevol de les solucions que existeixen en el mercat com: geotèxtils, mantes de fibra de coco o altres que la protecció dels talussos requerisca.
  
En la fase d'explotació les mesures previstes són:
  
- Es plantaran arbres de fulla perenne com els pins, alzines, oliveres, etc., a les vores de la carretera i carril bici a fi de retenir en la seua superfície partícules contaminants.
  
- La capa de rodament serà drenant a base de mescles asfàltiques poroses tipus PA- 14 o PA-12, la qual cosa suposarà una disminució del soroll generat pel fregament dels pneumàtics.
  
- Es col·locaran pantalles acústiques vegetals al llarg de tota la marge dreta (zona on està previst el desenvolupament urbanístic) aprofitant l'existència del carril bici per a col·locar al marge extern l'arbratge.
  
- Es disminuirà el risc d'incendis amb unes labors de manteniment i neteja de cunetes durant l'època estival.
  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà per objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn a partir de la construcció i funcionament de l'obra.
  
Es controlaran aspectes com la qualitat de l'aire per mitjà del reg de camins i el cobriment de les banyeres dels camions, els sòls per mitjà de la recuperació de la coberta vegetal, com també la vegetació i la fauna.
  
Tot això degudament reflectit en els corresponents informes que amb periodicitat setmanal, com a mínim, s'ha de realitzar per a comprovar la correcta aplicació de les mesures correctores.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8-a de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte bàsic, ronda sud-oest de San Miguel de Salinas. Connexió de les carreteres CV-95 i CV-941, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria de Territori i Habitatge, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que cal complir s'estableixen les següents:
  
1. Els diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) incorporaran tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats dels presents condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció incorporarà, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores a portar a terme.
  
També es valoraran i proveiran pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.
  
2. S'inclouran tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, adequant-se i reestructurant-se amb el desenvolupament d'aquesta.
  
El director de les obres ha d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de forma que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors a controlar establerts en aquest programa.
  
3. Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'obtindran de préstecs o de pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures, aquestes s'hauran de sotmetre, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que es trie com a abocador o escombrera, de no tractar-se d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la seua utilització, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
4. El projecte de construcció incorporarà un estudi específic sobre l'efecte barrera que l'obra produirà sobre la fauna. En particular, l'esmentat haurà de preveure l'adequació de les obres de drenatge com a passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers, amb la ubicació, dimensions i característiques dels referits passos, de manera que s'assegure la duplicitat funcional.
  
El programa de vigilància ambiental, per a la fase d'explotació, incorporarà les campanyes de mostratge necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.
  
5. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, incorporarà campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental es presentarà, davant d'aquesta Direcció General, informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat de els primers mesuraments efectuats.
  
6. La direcció d'obra exigirà, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a abocador controlat de tots aquells runes, materials sobrants i la resta de restes d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Així mateix, es recorda el promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
7. La direcció d'obra exigirà el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants de la present declaració d'impacte ambiental, per a això s'establiran en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.
  
8. Atesa l'afecció al camí ramader assagador de l'ermita del Carme, ha d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.
  
9. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, el fet s'haurà de posar en coneixement de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, i s'adoptaran les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del citat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 14 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 279/2003AIA
  
Promotor: Mármoles Dante, SL
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Indústria i Comerç
  
Objecte projecte: Explotació minera La Canaleja de la secció A
  
Localització: Polígon 39, parcel·la 307 i parcel·la 308, part, al paratge de la Canaleja o Xirivell al terme municipal de Monòver (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
L'objecte del projecte és l'explotació per a la seua comercialització com a roca ornamental dels nivells de biocalcarenites presents en la parcel·la que s'ha d'explotar.
  
Superfície que s'explotarà: 2 hectàrees.
  
Reserves extractives aproximades: 30.000 m3.
  
Volum d'extracció anual brut: 2.000 m3.
  
Volum vendible anual: 900 m3.
  
Volum d'estèrils anuals: 1.100 m3.
  
Duració màxima aproximada: 15 anys.
  
Es crearà una pista d'accés a la part superior des de la cota 600 fins a la 615.
  
Els estèrils es dipositaran en un abocador temporal i s'utilitzaran en la restauració per al farciment de la plaça de pedrera. Es menciona la possibilitat d'aprofitar-los instal·lant una planta trituradora, però aquesta possibilitat no es desenvolupa en el projecte. S'indica que gran part de l'estèril es comercialitzarà per a triturat.
  
L'explotació es portarà a terme des de la cota 590 fins a cota 615. Es crearan en sentit ascendent 4 bancs d'explotació d'una alçària aproximada de 7 metres.
  
L'extracció de la roca es realitzarà per mitjà de blocs i s'utilitzarà disc de fil diamantat, i ocasionalment s'utilitzaran explosius per a determinats espuntaments.
  
Restauració
  
S'aportarà una capa de terra vegetal tant en els vessants com en les zones planes, que procedirà de la retirada del sòl de la zona d'actuació. S'efectuaran plantacions i sembres en la superfície afectada, com també regs de plantació i manteniment.
  
Tramitació administrativa
  
Antecedents
  
Expedient 283/01-AIA: es va emetre declaració d'impacte ambiental desfavorable (24 d'abril de 2002) sobre el projecte de pedrera en la mateixa zona en estar travessada la superfície de l'explotació per un camí ramader. Els informes municipals van ser favorables i el resultat de la informació pública va ser que no s'hi van produir al·legacions. Hi consta l'informe de l'Ajuntament en què s'indica que el sòl afectat és no urbanitzable general.
  
Expedient 279/03-AIA: amb data 8 d'agost de 2003 se remet pel Servei Territorial d'Indústria el corresponent estudi d'impacte ambiental, el projecte i el pla de restauració, en el qual es modifiquen els límits de l'explotació que es van sol·licitar en l'anterior expedient d'avaluació d'impacte ambiental (expedient 283/01-AIA), reduint-los substancialment de manera que el camí ramader no queda afectat, i constitueix el límit oest de la superfície de l'explotació.
  
Aquest Servei Territorial va informar que s'havia portat a terme la informació pública i que no s'hi havien produït al·legacions (DOGV núm. 4520 de 12 de juny de 2003).
  
Afeccions legals
  
D'acord amb l'informe municipal el sòl és no urbanitzable general, sense cap tipus de protecció.
  
D'acord amb la informació disponible en el Servei d'Impacte Ambiental l'actuació no afecta cap forest d'utilitat pública ni jaciments arqueològics.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte.
  
Efectuada una visita a la zona per tècnics del Servei d'Impacte Ambiental es va poder comprovar el següent:
  
La zona d'actuació està constituïda per un turó contrafort del relleu muntanyós del Xinorlet al sud-oest de les Cases del Senyor al terme municipal de Monòver. La zona està constituïda per biocalcarenites i margues del miocé. El pendent del relleu és de moderat a fort, el sòl presenta abundant pedregositat i hi ha afloraments rocosos.
  
La meitat inferior del turó es troba afeixada i presenta cultius de secà en part en producció (oliveres). La resta del turó està ocupat per una vegetació de port baix majoritàriament tipus espartar amb alguns arbustos de major port com arçot (Rhamnus lycioides) i càdec (Juniperus oxycedrus) i amb exemplars dispersos de pi blanc (Pinus halepensis), alguns amb alçada superior a 6 metres.
  
Al sud de l'actuació, pròxim al camí discorre una rambla, que en part del seu recorregut està ocupada per bancals de cultiu de secà.
  
D'acord amb la informació disponible en el Servei d'Impacte Ambiental hi ha un camí ramader sendera de la Rambleta i Cabezó, amb una amplària legal de 20,89 m que no es veuria afectat per l'activitat, i que constituiria el límit oest de la superfície d'explotació.
  
El valor ambiental de la zona és mitjà.
  
A una distància d'aproximadament 250 metres se situa l'aldea Cases del Senyor i també ji ha més pròxima al lloc de l'explotació una edificació aïllada.
  
Els elements principalment afectats seran el paisatge, la vegetació, el sòl i la població.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
L'actuació comportarà l'eliminació de la vegetació i el sòl de la zona que s'ha d'explotar, i una alteració important del paisatge però en una superfície relativament reduïda. S'estima com sever l'impacte sobre aquests factors, però es poden, no obstant això, introduir mesures correctores que els reduïsquen a mitjà'llarg termini.
  
En relació amb l'impacte sobre la població pròxima s'estima que aquesta queda en part protegida pel relleu i que poden adoptar-se mesures correctores que reduïsquen les molèsties.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental.
  
De l'estudi es destaquen les següents mesures correctores:
  
- Les perforadores que s'utilitzaran disposaran d'extracció de fangs per via seca o un captador de pols en via seca.
  
- Els camins de trànsit dels camions o pales hauran de ser regats amb una freqüència mínima d'una vegada per setmana.
  
- Les explosions es realitzaran amb relés de microretard i es disminuirà l'escassa ona sísmica.
  
- Es retirarà la capa de sòl existent per a emprar-la en les labors de restauració.
  
- Restauració per mitjà d'aportació de terra vegetal, sembra i plantació.
  
La documentació indica que l'afecció directa de la pedrera seran 2 hectàrees, això no obstant deixa oberta la possibilitat que determinades accions de l'explotació afecten almenys part de la resta de la finca (4 hectàrees) sense precisar-ho (fronts, camins d'accés, abocadors). S'estima que no és possible avaluar l'afecció si de manera imprecisa es detallen les afeccions fora de la superfície de l'explotació. Es considera que totes les actuacions, camins, abocadors, fronts, etc., han de quedar dins del perímetre de l'explotació definit en la documentació presentada.
  
El sistema d'explotació es considera que ha de canviar-se. Ha de dur-se a terme en sentit descendent des de la cota superior, per a permetre simultaniejar les labors d'explotació i restauració, tal com es va comprometre el promotor en l'escrit d'ampliació presentat dins de l'anterior expedient 283/01-AIA. Aquest mètode permet reduir el termini de restauració de la zona.
  
Es considera necessari realitzar una sèrie de precisions i correccions en relació amb la morfologia final de la zona restaurada, drenatge i revegetació, que s'estimen incorrectes, sense que es detallen suficientment, descrites de manera confusa o clarament millorables.
  
En relació amb la reducció de molèsties a la població, s'estima necessari adoptar mesures addicionals a les indicades en l'estudi.
  
S'estima necessari que l'agent ambiental de la zona supervise els límits de l'explotació de manera que es garantisca la no-afecció al camí ramader.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte es troba sotmés al procediment de declaració d'impacte ambiental, en estar inclòs en els supòsits previstos en l'annex I apartat 3c del Decret 162/1990, de 15 d'octubre del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei d'impacte ambiental.
  
El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'art. 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament.
  
En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a la declaració d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.
  
L'article 56 del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, resolc:
  
Primer
  
Estimar acceptable, des del punt de vista ambiental, el projecte d'explotació minera la Canaleja de la secció A, sítia en el polígon 39, parcel·la 307 i parcel·la 308 part en el paratge la Canaleja o Xirivell, al terme municipal de Monòver (Alacant) el promotor del qual és Mármoles Dante, SL, sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació (en especial la llicència d'activitat).
  
Segon
  
Condicionants per al funcionament de l'activitat:
  
1. S'afectarà exclusivament per l'activitat la superfície indicada en els plànols com a superfície a explotar, 2 hectàrees, no havent d'utilitzar-se l'entorn per a cap de les actuacions de la pedrera (abocadors, obertura de camins d'accés, fronts, etc.).
  
2. L'explotació s'iniciarà des de la cota més alta i es desenvoluparà de manera descendent simultanejant-se les labors de restauració segons s'exhaurisquen els bancs superiors. En exhaurir el banc superior i passar a l'inferior, simultàniament es restaurarà el superior abandonat.
  
3. Es modificarà la morfologia final de restauració en els límits de l'explotació de manera que s'adapte suaument sense ocasionar grans contrastos amb el contorn confrontant.
  
4. Els bancs exhaurits que s'hagen de restaurar s'escapçaran, i s'aprofitarà aquest material per a suavitzar el pendent del talús de restauració, de forma que l'alçada d'aquest siga inferior a 7 metres i el seu pendent inferior a 40º, i les bermes tinguen amplària suficient per a portar a terme les labors de revegetació. El vessant final restaurat estarà abancalat, sense pendent únic.
  
5. Els materials estèrils s'utilitzaran en la restauració, convenientment triturats en cas que calga, tant per a suavitzar el pendent dels talussos de restauració com per al farciment de la plaça de pedrera. Aquest procés es farà progressivament de manera que els abocadors temporals minimitzen les seues dimensions. El material estèril sobrant que no es reutilitze en la restauració, es comercialitzarà i es retirarà de la zona.
  
6. La xarxa de drenatge que es realitze en la zona restaurada dirigirà les aigües cap al seu desguàs natural, per la qual cosa la plaça de pedrera, una vegada restaurada, haurà d'estar a una cota igual o superior al camí perimetral del límit est de l'explotació.
  
7. Respecte a la revegetació: tant les sembres com les plantacions s'efectuaran en tota la superfície de la pedrera, bermes i talussos. S'utilitzaran les espècies i densitats per a cadascuna d'aquestes indicades en els plànols de l'estudi, i es recomana, per a augmentar la varietat, incloure també les espècies següents: arçot (Rhamnus lycioides) i albada (Anthyllis cytisoides). La densitat total d'arbustives i arbòries serà almenys de 2.500 unitats per hectàrea.
  
S'estima adequada la reutilització de les oliveres actualment existents en la zona inferior de la superfície que s'explotarà per a restaurar la plaça de pedrera. No obstant això, en cas que el cultiu d'aquestes no s'haja de produir una vegada restaurada la zona, s'efectuaria una revegetació mixta forestal-agrícola que inclouria una sembra d'herbàcies.
  
8. L'agent ambiental de la zona supervisarà que els límits de l'explotació no afecten el camí ramader pròxim, sendera de la Rambleta i Cabezó.
  
9. Les voladures ocasionals que hagen d'efectuar-se, a més de les mesures establertes en l'estudi, es realitzaran en horaris i condicions climàtiques adequades i es dissenyaran per a reduir al mínim les molèsties, per sorolls, per generació de pols i per vibracions. Les mesures que s'establisquen hauran d'evitar en qualsevol cas la projecció de fragments de roca en l'entorn de l'explotació.
  
Els camions de transport de mineral, si aquest està constituït per material fi, han de portar sempre la càrrega coberta per lones.
  
10. Si durant el procés d'explotació de la pedrera, es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents en ordre a la seua protecció i conservació i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat valenciana, del patrimoni cultural.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 14 de novembre de 2003?. El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 282/2003-AIA
  
Títol: Modificació núm. 3 del PGOU de Vila-real, tercer institut-jardí Andalusia
  
Promotor: Ajuntament de Vila-real
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: Diversos emplaçaments al costat del nucli urbà de Vila-real, dos al sud-est d'aquest i el tercer al nord-est
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
L'objecte del present projecte és la reordenació de tres zones del municipi amb l'objectiu de millorar la capacitat i funcionalitat de certes dotacions com també donar compliment a les necessitats i objectius del Pla general d'ordenació urbana.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Les modificacions plantejades en cadascun dels tres àmbits del projecte afectats són:
  
- Zona 1: Illa núm. 497 del sòl urbà del PGOU i avinguda Bárbara Royo. La superfície de l'esmentada zona segons el Pla general és de 38.880 m², mentre que un recent mesurament ha donat com resultat una superfície de 34.544 m². La qualificació actual dels terrenys inclosos en aquesta zona és de sistema general educatiu i sistema local viari. Els usos establerts amb la present modificació són el residencial, educatiu i viari de nova creació.
  
- Zona 2: Es correspon amb el jardí d'Andalusia, en sòl no urbanitzable, i amb la resta de sòl no urbanitzable confrontant involucrat en el traçat viari de connexió amb la carretera CN-340. S'emplaça entre l'avinguda Marie Curie i el bucle d'accés a la carretera nacional CN-340, i conforma una zona de vora urbana. La superfície total afectada segons el Pla general és de 15.437,55 m², mentre que segons un recent mesurament la superfície és de 14.663,83 m². Es reclassifica el dit àmbit a sòl urbà i al canvi d'ús parcial, i passa de zona verda a sòl viari de nova creació i a sòl d'ús residencial.
  
- Zona 3: Amb forma irregular, comprén els terrenys situats entre la carretera nacional CN-340 i la carretera CV-185 de Vila-real a Burriana, i que són confrontants a l'hospital comarcal de la Plana. La superfície afectada és de 76.228,36 m². La zona mantindrà la classificació com a sòl no urbanitzable, i en aquesta s'ubicaran les dotacions afectades en les altres dues zones d'ordenació i les dotacions de nova creació. Les noves qualificacions assignades en aquesta zona són equipament assistencial de la xarxa primària de dotacions públiques, jardí de la xarxa primària i xarxa viària primària. La nova zona dotacional definida en aquest àmbit assumeix el trasllat de la zona verda en sòl no urbanitzable del jardí Andalusia que se reclassifica, com també la recuperació com a sòl dotacional assistencial de la superfície de sòl dotacional educatiu requalificada en la zona 1.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental no presenta alternatives de localització dels àmbits d'actuació del projecte.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 7 d'agost de 2003 l'Ajuntament de Vila-real va remetre documentació tècnica, estudi d'impacte ambientals i certificats sobre l'aprovació provisional i sobre el resultat de la informació pública relatius al projecte modificació puntual del PGOU de Vila-real, denominada tercer institut-jardí Andalusia, s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
En data 11 de novembre de 2003, l'Ajuntament de Vila-real remet un certificat emés pel secretari de l'ajuntament en què s'expressa que el mencionat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el periòdic Mediterráneo, de data 28 de desembre de 2002 i en el DOGV núm. 4411, de 3 de gener de 2003.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar dues al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament de Vila-real.
  
2. Resum de les al·legacions
  
Les al·legacions presentades no són de caràcter ambiental.
  
3. Peticions d'informació o documentació complementària
  
No s'ha sol·licitat a l'Ajuntament de Vila-real documentació complementària ni s'han sol·licitat informes sectorials.
  
A aquest respecte en el procés d'avaluació no es detecten afeccions al patrimoni històric i cultural, per la qual cosa no s'ha requerit l'informe a què fa referència l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià. No obstant això, atés que el projecte ha de ser finalment aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, en la qual es troba representada la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, l'esmentat departament informarà en aquells aspectes relatius a la seua competència.
  
Afeccions legals
  
1. Els tres àmbits d'actuació del present projecte no es troben inclosos en cap espai protegit per la legislació vigent.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que cap dels camins ramaders que discorren pel terme municipal es veuen afectats pel projecte de referència.
  
3. No hi ha llits d'aigua permanent o discontínua que es vegen afectats pel projecte presentat. Únicament s'afecta diverses séquies i canals de reg el traçat dels quals discorre per les zones objecte del projecte.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental afirma que, consultat l'inventari de jaciments arqueològics de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, es constata la inexistència de jaciments arqueològics a la zona d'estudi. Es proposa com a mesura preventiva que si durant la realització de les obres d'urbanització o edificació aparegueren restes arqueològiques o qualsevol element mereixedor de protecció, el promotor està obligat a comunicar-ho a la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport perquè l'esmentada Conselleria emeta informe respecte d'això.
  
5. La cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport assenyala l'existència de dues línies elèctriques d'alta tensió que discorren per l'àmbit d'actuació corresponent a la zona 3. El projecte contempla en els plànols presentats el traçat d'una d'elles, la que discorre més pròxima a la carretera CN-340, i que coincideix amb la nova zona verda qualificada en sòl no urbanitzable. L'estudi d'impacte ambiental no inclou aquesta afecció, no obstant això assenyala que en la zona 2 hi ha dos ramals d'una línia elèctrica de 20 KV.
  
Consideracions ambientals
  
1. L'estudi d'impacte ambiental analitza únicament els impactes ambientals del projecte en l'àmbit d'actuació corresponent a la zona 2, que es correspon amb el sòl no urbanitzable que se reclassifica com a sòl urbà, mentre que no s'analitzen les afeccions del projecte en la zona 3, que malgrat que manté la classificació de sòl no urbanitzable, es produeix una requalificació dels terrenys inclosos en aquesta.
  
2. L'estudi d'impacte ambiental afirma que la zona 2 està formada per erms i camps en estat d'abandó. Es tracta d'uns terrenys molt alterats per la proximitat al nucli urbà i a les infraestructures de transports que el limiten. La zona 3 es troba ocupada en la seua totalitat per terrenys destinats a l'ús agrícola, i constitueix una zona de vora urbana amb certa pressió antròpica per la presència en els seus voltants de la carretera CN-340, la línia del ferrocarril i l'hospital comarcal de la Plana.
  
3. Els terrenys objecte del projecte estan formats per materials detrítics pertanyents al quaternari, i presenten un relleu pràcticament pla. Al respecte, l'estudi d'impacte ambiental assenyala que tot el terme municipal de Vila-real presenta un risc elevat a la contaminació de les aigües subterrànies.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental assenyala que, consultat el PATRICOVA, no hi ha risc d'inundació a la zona d'estudi.
  
5. Com s'ha comentat amb anterioritat, la vegetació existent en els terrenys afectats és la pròpia dels usos agrícoles que es donen en aquests i que no coincideixen amb la vegetació potencial de la zona. L'estudi d'impacte ambiental conclou que es tracta d'una vegetació molt antropitzada i d'escàs valor per a la conservació. Pel que fa a la fauna, l'estudi d'impacte ambiental indica algunes de les espècies presents a la zona, expressant que es tracta d'una fauna adaptada als ambients transformats i amb forta presència humana.
  
6. Els nous usos proposats no són potencialment contaminants per emissions atmosfèriques i acústiques.
  
7. L'estudi d'impacte ambiental conclou que la qualitat i fragilitat del paisatge és baixa, pel fet que es tracta d'una zona confrontant al nucli urbà, amb presència de les grans infraestructures de transport, com són la carretera CN-340 i la via fèrria, i per la presència de les àrees industrials al nord de la zona d'actuació número 2.
  
8. En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte de les infraestructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada, (abastiment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això al respecte en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les seues funcions i competència.
  
9. Es realitza una descripció dels impactes ambientals que es generaran sobre els distints elements del medi que es veuen afectats. També es proposen diverses mesures correctores per a minimitzar-los.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquest, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'art. 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'Avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte de modificació núm. 3 del PGOU de Vila-real, tercer institut-jardí Andalusia, del municipi de Vila-real (Castelló), promogut per l'Ajuntament de Vila-real, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
Com a mesura preventiva, si durant la realització de les obres d'urbanització o edificació apareixen restes arqueològiques o qualsevol element mereixedor de protecció, el promotor està obligat a comunicar-ho a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural, de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per a l'adopció de les mesures de protecció necessàries. En qualsevol cas l'esmentat departament establirà les mesures de protecció que considere necessàries en la Comissió Provincial d'Urbanisme de Castelló.
  
De forma complementària el promotor ha d'adoptar una solució adequada a la situació de la línia elèctrica que creua els sectors 2 i 3. Aquesta línia ha de ser soterrada o desviada fora dels límits de l'àmbit d'actuació, complint al respecte el que estableix la legislació sectorial vigent.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 14 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 124/2003-AIA
  
Títol: Homologació modificativa i plans parcials de millora industrial i residencial sector el Castellar
  
Promotor: Ajuntament d'Alcoi
  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant
  
Localització: Terme municipal d'Alcoi
  
Antecedents i objecte del projecte
  
El Pla general d'ordenació urbana d'Alcoi, aprovat per la Comissió Territorial d'Urbanisme del 20 de juliol de 1989, va permetre establir una distribució de la classificació urbanística de sòl, al terme municipal, i va intentar superar les dificultats d'ordenació motivades per una complexa orografia del terme en general i del nucli urbà en particular i la necessària integració espacial que en aquesta població es produeix entre l'ús residencial i l'ús industrial.
  
La dificultat que comporta compatibilitzar el desenvolupament de les àrees industrials i al mateix temps el desenvolupament d'àrees residencials de qualitat, ha generat amb posterioritat a l'aprovació del pla diverses modificacions d'aquest, que no vénen sinó a superar les necessitats de creixement del propi nucli, el seu desenvolupament industrial i la millora de les condicions de vida dels seus habitants.
  
Concretament l'homologació i pla parcial de millora industrial i residencial del sector el Castellar, respon a aquesta necessitat. Genera l'espai necessari per a permetre el desenvolupament d'una indústria local tradicional, l'activitat de la qual es troba limitada en l'actualitat a 4.500 m2 de terreny encara que en fan falta 40.000 m2, part dels quals es dedicaran a espais de càrrega i descàrrega, emmagatzematge de matèria primera i a les instal·lacions necessàries de depuració d'aigües.
  
Simultàniament a aquest desenvolupament industrial, el pla parcial de millora projecta l'ordenació residencial i equipaments del barri residencial adjacent, en el qual es troba el grup d'habitatges denominat el Castellar i un institut d'FP, completant l'estratègia de creixement residencial prevista per l'Ajuntament d'Alcoi, la creació de 2 zones verdes. La primera d'aquestes està al costat de l'actual institut i l'altra en el límit nord del sector confrontant amb l'àrea forestal establerta pel PORN de serra Mariola, que representa la frontera de sòl reclassificable.
  
Justificació i necessitat del projecte
  
L'actuació plantejada es considera justificada per la necessitat de generació de sòl urbanitzable necessari per a l'expansió industrial en una àrea fàcilment accessible per carretera en el perímetre exterior del nucli urbà residencial, motivada per la carència d'espai físic en l'actual ubicació de la indústria, la inexistència de parcel·les de dimensió suficient per a albergar l'òptim funcionament de l'activitat industrial en els polígons industrials existents a Alcoi, la millora de l'habitabilitat i condicions residencials de l'entorn urbà on es troba actualment la indústria i la necessitat plantejada per l'Ajuntament d'Alcoi per a ajustar els usos permesos pel planejament actualment en vigor en l'entorn del nucli urbà, adequació i compatibilitzant l'ús industrial i residencial conseqüència de l'evolució i desenvolupament del municipi.
  
Anàlisi i característiques del medi natural afectat pel projecte
  
Els terrenys objecte de l'homologació i pla parcial de millora projectats es troben a la vora de la carretera C-3313, a continuació dels habitatges del Castellar i de l'institut d'FP.
  
La seua classificació d'acord al pla general actualment en vigor és de sòl no urbanitzable comú. La franja nord classificada com a sòl de protecció forestal paisatgística es respecta en la seua integritat física i estat natural i s'exclou d'homologació.
  
La superfície total del terreny afectat per l'homologació ascendeix a 9,75 hectàrees les quals es distribueixen al mateix temps en dos sectors de planejament parcial, el primer d'ells de caràcter industrial amb una cabuda de 6,02 hectàrees i el segon de caràcter residencial amb 3,72 hectàrees.
  
La franja sud i est d'aquests terrenys està classificada com a sòl urbà, per tant l'extensió de l'homologació en la direcció plantejada, constitueix una mera ampliació del nucli urbà, en un entorn relativament antropitzat.
  
Existeixen determinats valors naturals en l'àrea la rellevància dels quals no planteja una incompatibilitat realista amb el desenvolupament d'aquest projecte. D'aquesta manera l'àrea afectada és probablement àrea de campeig i caça d'aus nocturnes, àrees de distribució de fringílids, rèptils i altres espècies dotades de diversos estatus de protecció legal. Respecte a aquestes afeccions cal considerar la grandària i la ubicació de l'actuació que constitueix una mera ampliació del nucli urbà, enfront de les característiques d'un terme municipal destacat per existència d'un ampli percentatge de superfície protegida, a causa de la presència de dos parcs naturals: Font Roja i serra Mariola, la qual cosa atorga al municipi d'Alcoi un important estatus de protecció d'hàbitats i àrees per al desenvolupament de la fauna i la flora silvestre.
  
L'efecte ambiental, per tant de l'actuació projectada sobre les espècies animals que pugueren resultar afectades és mínim igual que sobre altres factors naturals (espècies de fauna o flora singular o protegida, d'ecosistemes naturals destacats pels seus valors intrínsecs, formacions geomorfològiques singulars, presència de coves, avencs, paisatges valuosos, enclavaments naturals d'interés públic o social), en els quals no s'ha detectat una rellevància determinant a efectes de limitació de les actuacions projectades.
  
En general es tracta de terrenys antropitzats, confrontants a carretera i àrees urbana i dotacional.
  
Tramitació administrativa
  
El projecte d'homologació modificativa i plans parcials de millora, industrial i residencial s'aproven provisionalment per l'Ajuntament d'Alcoi, en sessió ordinària del Ple de data 28 de març de 2003, d'acord amb les directrius obrants en el concert previ emés per la Direcció General d'Urbanisme de 31 de gener de 2001.
  
Amb caràcter previ el projecte d'homologació modificativa, plans parcials de millora industrial i residencial, programa d'actuació integrada, avantprojecte d'urbanització i estudi d'impacte ambiental, va ser sotmés a informació pública mitjançant publicació en el DOGV de 27 de gener de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions a aquest segons consta en certificat del secretari municipal d'Alcoi de 28 de març.
  
La documentació aportada inclou l'informe favorable del Servei de Patrimoni Arquitectònic i Mediambiental, de la Conselleria d'Educació i Cultura, el qual no obstant això fa referència a la proximitat del jaciment islàmic denominat el Castellar, per la qual cosa determina que en cas de trobar-se elements aïllats relacionats amb l'esmentat jaciment o de qualsevol altre període, li serà d'aplicació la legislació vigent.
  
En el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte a les infrastructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada (abastiment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això a aquest respecte en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la necessària reserva en favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les seues funcions i competència.
  
Sí que hi ha una matisació respecte a la línia elèctrica que travessa el sector i que l'estudi d'impacte ambiental planteja modificar. Concretament aquesta excepció es planteja a favor del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental en escrit de 7 de març de 2002, resultat de consulta efectuada, en la qual s'accepta la modificació plantejada i requereix l'enterrament en concordança amb les especificacions del Pla d'ordenació de recursos naturals de serra Mariola, i amb aquest fi es fixa un termini de 5 anys. En aquest sentit hi ha un compromís formulat per l'Ajuntament d'Alcoi, segons el qual l'ampliació prevista en l'avanç del planejament permetrà en la totalitat de l'esmentat sòl la canalització subterrània de les línies indicades, en compliment del reglament electrotècnic de mitjana tensió i el reglament d'alta.
  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental s'ha realitzat en els termes que estableix la legislació vigent.
  
Mesures correctores
  
L'estudi d'impacte ambiental inclou mesures correctores suficients per a disminuir raonablement els efectes ambientals negatius del projecte.
  
De forma complementària s'incorpora l'enterrament final de la línia elèctrica que creua el sector en un període no superior a 5 anys des de l'aprovació per la Comissió Territorial d'Urbanisme del projecte d'homologació i plans parcials de millora de referència, previ desviament d'acord a les especificacions incloses en l'estudi d'impacte ambiental i el criteri que amb aquest fi establisca la Comissió Territorial d'Urbanisme d'Alacant.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del seu Reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, l'homologació modificativa i plans parcials de millora industrial i residencial sector el Castellar, promogut per l'Ajuntament d'Alcoi, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i d'acord les següents mesures correctores.
  
2. Es procedirà a la canalització subterrània de la línia elèctrica aèria que en l'actualitat creua el sector en l'àmbit d'aquest, en un termini no superior a cinc anys.
  
3. Es protegiran davant d'incendis les àrees forestals situades en el marge nord del sector mitjançant la realització de les següents obres de prevenció d'incendis forestals:
  
- Manteniment d'una franja perimetral de 25 metres d'amplària permanentment lliure de vegetació arbustiva i subarbustiva, en la qual la vegetació arbòria restant no supere el 10% de la superfície en fracció de cabuda coberta mantenint-se aquesta podada fins a 1/3 de la seua alçada, amb eliminació de tangència de copes.
  
- Mantenir el terreny de les parcel·les no edificades lliure de vegetació arbustiva i subarbustiva d'acord amb les característiques anteriors
  
- La xarxa viària ha d'estar dissenyada per a assegurar tant la seua utilització per vehicles d'extinció d'incendis forestals, com per a possible circuit d'evacuació en cas d'emergència.
  
- Han d'estar senyalitzats tots els vials sense eixida, aquells amb un ample menor de 3 metres i de gàlib inferior a 3,5 metres.
  
- S'ha de disposar d'hidrants, que abracen la zona urbanitzada amb una distància mínima de 200 metres, model ràcor Barcelona amb una capacitat de 1.000 l/minut i 1 kg/cm2 sense energia elèctrica.
  
- El promotor del projecte haurà de garantir la disponibilitat d'ús, en l'entorn de l'àrea de contacte entre la zona urbana i el terreny forestal d'un dipòsit d'aigua que posseïsca una capacitat mínima de 200 metres cúbics, siga accessible per a helicòpters, amb superfície mínima practicable de 2,2 metres i una àrea de seguretat sense obstacles de més de 3 metres d'alçada en un radi mínim de 30,5 metres. Aquest dipòsit ha de tenir caràcter preferent d'ús per als serveis d'emergència de prevenció i extinció d'incendis forestals.
  
4. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
5. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 17 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 274/2002-AIA (antecedent: 014/2002-AIA)
  
Títol: Modificació puntual núm. 8 del PGOU de Silla, Sector NPI-6 - polígon industrial av. Algudor
  
Promotor: Ajuntament de Silla
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge
  
Localització: La unitat d'actuació NPI-6 s'ubica al sud dels equipaments esportius i la ronda sud, a les marges del camí del cementiri. Amb la redelimitació proposada, el sector limitarà amb la línia del ferrocarril a l'oest, al sud amb el barranc de Tafarra, a l'est amb terreny rústic i al nord amb la futura av. de l'Amet, definida en el planejament municipal com a sistema general
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte
  
La redelimitació del sector NPI-6, amb l'ampliació de l'àmbit d'aquest amb l'ocupació de sòl no urbanitzable de protecció del medi rústic i la reclassificació a sòl urbanitzable industrial.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
2.1 La zona d'actuació està ocupada quasi totalment per indústries que disposen de llicència provisional, per la qual cosa l'Ajuntament té la necessitat d'urbanitzar la zona i establir les dotacions, equipaments i cessions a l'Ajuntament segons el que estableix el Reglament de Planejament de la Comunitat Valenciana (RPCV). Pel fet que amb la delimitació actual del sector NPI-6 seria impossible portar a terme aquesta iniciativa, sorgeix la necessitat de modificar-ne la delimitació. Un altre condicionant que motiva la redelimitació de la NPI-6 és la necessitat d'ampliació de l'empresa Gymcol, dedicada a la fabricació d'adhesius i coles.
  
2.2 El polígon industrial s'estructura al voltant del camí del cementiri i la corresponent connexió amb la futura avinguda de l'Amet. Es projecta un vial perimetral que separa les edificacions de la via fèrria, i un altre interior que separa les noves naus de les existents. La zona verda s'ubica en la franja sud, i serveix de barrera i element de transició amb el barranc de Tafarra i els camps contigus.
  
2.3 S'han observat algunes discordances entre el document d'homologació i el pla parcial pel que fa a les superfícies afectades per l'actuació. Així, en el document d'homologació es diu que s'amplia l'àrea del sector fins als 79.045,47 m², mentre que al pla parcial es diu que s'amplia fins als 79.262,82 m². Segons el document d'homologació i l'estudi d'impacte ambiental, la superfície de sòl no-urbanitzable reclassificada és de 37.748,24 m².
  
2.4 La llista d'usos permesos és:
  
- Ús dominant: Industrial i magatzem.
  
- Queden prohibits els següents usos:
  
- Residencial (excepte habitatges destinats al personal encarregat de la vigilància i conservació, amb un màxim d'un habitatge per indústria).
  
- Dotacionals (edificis locals, instal·lacions i espais destinats a cementiris, defensa i forces de seguretat, educatiu i les categories d'infrastructures DIN. 1, DIN. 4 i DIN. 8).
  
- Aparcaments en edifici d'ús exclusiu.
  
- Indústries que porten a terme activitats nocives, molestes i insalubres de grau 4 i 5.
  
- Activitats perilloses de grau 4 i 5, estant la resta permeses excepte les que emeten radiacions ionitzants.
  
2.5 La present actuació proposa el condicionament del barranc de Tafarra, amb l'objectiu de facilitar el drenatge de l'aigua de pluja que prové de l'altre costat de la línia del ferrocarril i així evitar les inundacions dels camps i indústries confrontants en època de pluja intensa. Es proposa la realització d'una escullera col·locada sobre làmina geotèxtil. Aquesta actuació s'ha de portar a terme segons les directrius de l'àrea de serveis de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
3. Alternatives
  
L'estudi d'impacte ambiental presentat no planteja alternatives al projecte. No obstant això, el present projecte es motiva per la necessitat d'ampliació d'un sòl urbanitzable existent.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública
  
En data 11 de juliol de 2002, el Servei Territorial d'Urbanisme de València remet els documents de modificació puntual, homologació, pla parcial, estudi d'impacte ambiental i expedient administratiu corresponents al projecte de referència, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat del resta de la documentació tècnica, segons uns anuncis publicats en el diari Levante, de data 25 de novembre de 2000, i en el DOGV núm. 3905, de 27 de desembre de 2000.
  
Durant el període d'informació pública es van presentar diverses al·legacions al projecte, no cap a l'estudi d'impacte ambiental, segons consta en els certificats emesos per la Secretaria de l'Ajuntament de Silla.
  
L'expedient administratiu presentat incorpora un informe emés per l'oficina de medi ambient de l'Ajuntament de Silla. També incorpora un informe de l'àrea de serveis generals municipals sobre, entre altres, la xarxa de sanejament, la xarxa de proveïment d'aigua potable, la xarxa de séquies i la canalització del barranc de Tafarra.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària
  
En data 5 de desembre de 2002, es remet a l'Ajuntament de Silla un escrit pel qual se sol·licita nova documentació, per tal d'ampliar i justificar diversos apartats de l'estudi d'impacte ambiental.
  
En data 10 de març de 2003, l'equip redactor del projecte presenta nova documentació acompanyada dels informes dels tècnics municipals i d'un certificat d'aprovació per part de l'Ajuntament de Silla de la nova documentació presentada.
  
En data 23 de juliol de 2003, l'equip redactor del projecte presenta informe emés per l'entitat de sanejament sobre la depuració de les aigües residuals generades en el polígon, certificat emés per l'empresa concessionària sobre la recollida de residus sòlids urbans, i autorització d'intervenció arqueològica per part de la Conselleria de Cultura i Educació acompanyada d'estudi d'impacte sobre el patrimoni cultural.
  
En dates 3 i 5 de novembre de 2003, l'equip redactor i l'Ajuntament de Silla respectivament, remeten còpia de l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre els resultats de la prospecció arqueològica realitzada.
  
Informes sectorials
  
L'expedient d'avaluació d'impacte ambiental incorpora l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre la prospecció arqueològica portada a terme en l'àmbit d'actuació. El contingut de l'esmentat informe és el següent:
  
Vistos els resultats de la intervenció arqueològica d'aquests es dedueix que no s'han localitzat restes arqueològiques de cultura material antiga ni edificis d'interés arquitectònic, per la qual cosa no se'n deriva afecció al patrimoni arqueològic o arquitectònic.
  
Aquesta consideració ha d'incorporar-se al corresponent estudi d'impacte ambiental, on han de preveure's a més altres afeccions patrimonials possibles (etnològica o paleontològica) a l'efecte que aquesta administració emeta l'informe previst en l'article 11 de la Llei del patrimoni cultural valencià, el qual s'ha d'emetre en el corresponent procediment administratiu tramitat per l'òrgan competent en matèria ambiental.
  
El document d'homologació incorpora els següents informes:
  
- Informe de la Delegació de Patrimoni de València i Múrcia, de RENFE.
  
- Petició d'informe a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.
  
- Informe de la Séquia Reial del Xúquer.
  
En aquest informe s'estableixen les condicions generals i particulars que s'han de complir perquè l'autorització d'obres sobre els elements afectats siga vàlida.
  
Afeccions legals
  
1. La zona d'actuació es troba fora del Parc Natural de l'Albufera, no obstant això, a causa de la proximitat de l'actuació proposada a l'esmentat espai protegit s'han d'extremar les mesures preventives per a minimitzar-hi els impactes indirectes.
  
2. La zona afectada limita al sud amb el barranc de Tafarra. Aquest no es troba canalitzat, i l'estudi d'impacte ambiental determina que no disposa de secció adequada per a suportar els 56 m³/s que vénen de l'altra banda de la via del ferrocarril, la qual cosa origina zones d'inundació en els camps contigus i fàbriques existents després de períodes de pluja intensa. L'urbanitzador es compromet al condicionament de l'esmentat barranc i la corresponent canalització. El document d'homologació determina que és necessari el vistiplau de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Hi ha una séquia mare que porta l'aigua des de l'altra banda del ferrocarril fins als camps ubicats a l'est del sector. L'urbanitzador ha de desviar-lo, en base als informes redactats per la Séquia Reial del Xúquer i garantir-ne el correcte funcionament.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental no fa referència a l'existència de camins ramaders en la zona d'actuació. La cartografia temàtica publicada per la COPUT no preveu l'existència de camins ramaders en el sector proposat.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental determina que no s'ha detectat la presència de jaciments arqueològics o béns d'interés històric, artístic o etnogràfic que puguen veure's afectats directament per les actuacions previstes. Com s'ha comentat amb anterioritat, s'aporta en document independent un estudi d'impacte sobre el patrimoni cultural i l'informe emés per la Conselleria de Cultura, Educació i Esport sobre el resultat de la prospecció arqueològica realitzada.
  
Consideracions ambientals
  
1. La situació actual de la zona d'actuació presenta un terreny ocupat per un conjunt de naus industrials ubicades al voltant del camí del cementiri i unes parcel·les destinades al cultiu de regadiu i altres sense cultivar. Hi ha una xarxa de séquies que dóna servei a les esmentades parcel·les. També hi ha una línia elèctrica paral·lela al camí del cementiri, que amb la present actuació ha de ser soterrada. La zona presenta un relleu pràcticament pla.
  
2. Des del punt de vista geològic, els materials aflorants en l'àrea d'estudi pertanyen al període quaternari. Es tracta d'una zona de llims terrosos que es corresponen amb dipòsits recents de farciment. En relació amb el tipus de materials presents en la zona d'actuació, la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport preveu per als terrenys afectats pel projecte un grau mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental expressa que la vegetació actual present en l'àrea objecte del projecte està constituïda per la pròpia dels cultius de regadiu existents, especialment de cítrics. Així, la gran transformació dels terrenys per a destinar-los a l'ús agrícola fa que no queden restes de vegetació potencial en aquesta, que segons l'estudi d'impacte ambiental es correspondria amb el carrascar termòfil litoral. També s'indica que en els camps sense cultivar han aparegut xicotets grups de plantes autòctones, però que es veuen molt afectats per l'abocament incontrolat de residus.
  
Pel que fa a la fauna, s'indica que es tracta d'una fauna característica dels camps de cultiu, adaptada a les grans transformacions del medi; es tracta d'espècies d'escàs valor i d'àmplia distribució. No obstant això, també se cita que, atesa la proximitat de la zona al Parc Natural de l'Albufera, les parcel·les d'estudi com també els camps pròxims poden ser utilitzats pels animals del parc natural, principalment aus, per a alimentar-se o descansar-hi. S'aporta un llistat de les principals aus que es poden trobar en la zona. Així mateix, es destaca la funció del barranc de Tafarra com a espai on poden habitar espècies pròpies d'ambients més humits, però l'estacionalitat de les seues aigües i l'ocupació d'aquestes per al reg, hi dificulta la vida animal.
  
4. L'estudi d'impacte ambiental incorpora dades climàtiques sobre el municipi de Silla, extrets de les estacions Mas d'Algudor de Silla i els Vivers de València. Pel que fa al règim de vents present en la zona, s'indica que els vents més freqüents són els de sud-est, seguits dels vents de component nord-est i d'oest, encara que es tracta d'una zona on predomina la calma. No s'ha estudiat la proximitat entre les zones residencial i industrial en relació amb el règim de vents descrit.
  
5. L'estudi d'impacte ambiental afirma que el risc d'inundació de la zona és baix. La cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transport assenyala que no hi ha risc d'inundació en la zona objecte del projecte.
  
6. S'indica que la qualitat paisatgística de la zona és mitjana, pel fet que es tracta d'una zona confrontant a sòl industrial edificat i a la línia del ferrocarril, on es poden trobar terrenys de cultiu i terrenys en estat d'abandó, on proliferen els abocaments incontrolats de residus.
  
7. Respecte de l'abastament d'aigua potable, l'informe tècnic municipal determina que s'ha d'executar una nova canalització general d'alimentació al polígon, des de la xarxa municipal situada al sud de l'av. d'Ausiàs March, al costat del polisportiu municipal. L'esmentat informe també recull característiques de disseny, materials, etc. El document de pla parcial defineix una xarxa de proveïment d'aigua mallada. Aquest especifica les dotacions d'aigua que s'han tingut en compte per a calcular els cabals unitaris del polígon industrial, encara que no es justifica l'existència de recursos hídrics suficients i de qualitat en la xarxa municipal per a garantir la demanda prevista amb l'ampliació del polígon industrial existent. El subministrament d'aigua potable s'ha de realitzar per la companyia Aigües de l'Horta. A més de la xarxa de proveïment d'aigua, també es projecta una xarxa d'hidrants contra incendis i una xarxa d'aigua de reg per a zones verdes i neteja de carrers.
  
8. El polígon industrial ha d'estar dotat de xarxa separativa d'evacuació d'aigües residuals. L'estudi d'impacte ambiental proposa que, quan s'execute la ronda sud que comunica amb l'avinguda d'Alacant, es resolga l'evacuació de les aigües residuals sense que passen per la zona residencial. Mentre les aigües residuals generades en el polígon discórreguen per la zona residencial, és necessari que les empreses que funcionen en el polígon obtinguen l'autorització d'abocament a la xarxa general de clavegueram, segons l'ordenança municipal d'abocament. Així mateix, s'indica que cada indústria ha de col·locar una arqueta per a la presa de mostres de l'efluent fora de la tanca perimetral de la parcel·la. Es proposa a més que els dipòsits de combustibles o productes perillosos estiguen dotats d'una cubeta impermeabilitzada per a evitar que les possibles fugues puguen afectar el terreny.
  
S'aporta un informe emés per l'entitat de sanejament d'aigües sobre la capacitat del sistema de sanejament i depuració del complex de Pinedo per a admetre els nous cabals generats amb el desenvolupament del projecte que es tramita. En aquest informe s'indica que l'esmentada EDAR està dissenyada per a tractar 353.600 m³/dia, i actualment en tracta 301.811 m³/dia. El cabal generat previst és de 660 m³/dia, per la qual cosa l'esmentat informe conclou la viabilitat de l'esmentada infrastructura per a admetre les aigües residuals generades. L'abocament generat s'ha d'ajustar a les disposicions de l'ordenança municipal d'abocaments o, si no n'hi ha, al model d'ordenança d'abocaments de l'entitat de sanejament. Així mateix, s'expressa la necessitat de disposar una arqueta de registre prèvia al punt de connexió, dotada de guies per a la instal·lació d'un piló que permeta la desconnexió de l'abocament.
  
La xarxa d'evacuació d'aigües pluvials aboca al barranc de Tafarra, que constitueix el límit sud del sector.
  
9. L'EIA determina que els residus sòlids urbans, d'obra, industrials, etc. han de ser recollits en contenidors i transportats en vehicles adequats a abocadors controlats o instal·lacions de tractament autoritzades. També es fixen les condicions d'emmagatzematge dels productes i residus tòxics i perillosos. Les indústries han de garantir que aquests residus siguen gestionats per empreses autoritzades, amb l'aportació prèvia a l'expedició de la llicència d'activitats, compromís escrit per part d'un gestor autoritzat. Per a la classificació, envasament i etiquetatge de substàncies perilloses s'ha d'estar a allò que disposa la normativa d'aplicació. De forma prèvia a la concessió de la llicència, el promotor ha de presentar un balanç dels materials emprats i els residus generats, com també de les mesures de correcció i control.
  
Queda prohibit l'abocament de residus sòlids i líquids al terreny, excepte autorització expressa de l'organisme de conca, segons la Llei d'aigües de 2 de juliol de 1985.
  
S'aporta un certificat emés per la UTE AVSA-Europea de Servicios Públicos, SA, en el qual s'indica que l'esmentada empresa disposa de capacitat suficient per a realitzar el servei de recollida de residus sòlids urbans.
  
10. En relació amb el que expressen els punts anteriors, en el procés d'avaluació ambiental no s'observen problemes respecte a les infrastructures necessàries per al desenvolupament de l'actuació urbanística projectada (abastiment d'aigua, sanejament, residus, energia i transport). No obstant això, al respecte en matèria d'avaluació ambiental s'estableix la reserva necessària a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les seues funcions i competència.
  
11. A causa de la proximitat entre la zona industrial i les zones residencials i d'equipaments pròximes, existents o futures, l'informe del tècnic municipal de medi ambient indica el tipus d'indústria que ha de quedar exclosa de les activitats permeses en la nova zona industrial, en funció de l'índex i grau de molèstia, insalubritat, caràcter nociu i perillositat, segons la classificació de l'annex II del Decret 54/1990, de 26 de març, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Nomenclàtor d'activitats molestes, insalubres, nocives i perilloses. S'adjunta còpia de l'esmentat annex.
  
L'esmentat informe municipal considera necessari dotar al polígon d'accessos propis i directes des de la ronda sud per a evitar el pas de vehicles pesants per la zona residencial, amb el consegüent risc en el cas de transport de mercaderies perilloses i increment del nivell de soroll.
  
12. Les emissions atmosfèriques s'han de produir tant en la fase de construcció, durant les obres, com en la fase de funcionament, amb les emissions de les indústries. L'estudi d'impacte ambiental proposa una sèrie de mesures correctores per a minimitzar els efectes de les emissions atmosfèriques. Aquestes són, la realització de regs periòdics en zones amb materials pulverulents o on es realitzen moviments de terra, l'amuntegament de materials en zones al resguard dels vents dominants i amb poca visibilitat. Obliga al compliment de la normativa referent als motors de combustió interna de les màquines. D'altra banda, les indústries han de revisar periòdicament les emissions de gasos, vapors, fums i partícules a l'atmosfera, perquè complisquen els valors d'immissió establerts en el Decret 833/1975, de 6 de novembre, que desenvolupa la Llei 38/72, de protecció de l'ambient atmosfèric, modificat pels decrets 1613/85, d'1 d'agost, i 717/1987, de 27 de maig. L'estudi d'impacte ambiental incorpora una taula que limita els valors límit de partícules sòlides que les indústries poden emetre a l'atmosfera. També s'exigeix per als combustibles empleats en calefacció i en motors, el compliment de la normativa d'aplicació que limita els contaminants emesos, com per exemple sofre, plom, benzé i additius, entre altres.
  
13. Respecte de la contaminació acústica, l'EIA estableix la necessitat de dotar els motors de combustió interna de silenciadors homologats en els tubs de fuga. D'igual forma, limita els valors de soroll en l'exterior de les indústries, en 55 Db(A) des de les 8 h a les 22 h, i de 45 Db(A) de 22 h a 8 h, mesurats en l'eix del carrer. Així mateix, es fixa una limitació per a les vibracions produïdes. La normativa del pla parcial determina que els sorolls han de complir la normativa del PGOU per a ús industrial.
  
14. Pel que fa a la contaminació lumínica, l'informe dels serveis tècnics municipals indica que la il·luminació s'ha de realitzar amb llums de vapor de mercuri d'alta pressió.
  
15. Respecte de la xarxa de séquies afectada amb les obres d'urbanització, segons l'informe tècnic municipal, la solució adoptada ha de ser la canalització subterrània dins del polígon, amb l'obtenció de la conformitat de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Per al cas del canalització del barranc de Tafarra, independentment de la solució tècnica adoptada, s'ha d'aportar autorització de l'organisme de conca.
  
16. L'estudi d'impacte ambiental recomana que les zones verdes del polígon industrial es concentren en el límit sud d'aquestes, perquè actuen com a espai de transició amb els camps confrontants i amb el barranc de Tafarra. S'indica que s'ha de dotar el sòl industrial en el perímetre d'aquest, d'un apantallament vegetal per a minimitzar l'impacte paisatgístic respecte de l'entorn. Les condicions estètiques de les normes urbanístiques determinen que el tipus d'edificació ha de ser preferentment adequat al paisatge i a l'entorn urbanístic, i que els espais lliures no pavimentats s'han de tractar amb elements de jardineria i mobiliari urbà. L'informe municipal de medi ambient expressa que en l'enjardinament de la zona verda del polígon s'han d'emprar espècies vegetals autòctones, de baix manteniment i, a causa de la proximitat al barranc de Tafarra, pròpies del bosc de ribera.
  
17. Es proposa la reutilització de la terra vegetal aprofitable, amb la fixació de les condicions d'emmagatzematge fins al posterior ús. Es fixen les condicions de restauració dels talussos que formen les explanacions, segons condicionament del sòl i plantació d'espècies vegetals o construcció de murs de maçoneria de cara vista.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que siguen d'aplicació, el projecte d'homologació de la modificació puntual núm. 8 del PGOU de Silla, promogut per l'Ajuntament de Silla, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a la realització de les obres i el funcionament de l'activitat:
  
I. S'ha de resoldre la discordança observada entre els distints documents presentats pel que fa a la superfície del sector.
  
II. Els paràmetres d'abocament de les aigües residuals establerts en les normes urbanístiques han d'adaptar-se a les disposicions del model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram, editat per l'entitat de sanejament i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
III. S'ha d'exigir la construcció d'una arqueta separadora d'olis i greixos abans de la connexió amb la xarxa municipal d'aigües residuals a les activitats potencialment manipuladores de les esmentades substàncies.
  
IV. S'ha d'obtenir l'autorització d'abocament de les aigües pluvials al barranc de Tafarra per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. A més, i previ al punt d'abocament a l'esmentat barranc, s'ha de col·locar un sistema de pretractament en continu de les aigües pluvials, per tal de retenir els sòlids i partícules arrossegades per l'aigua de pluja, com també una arqueta per a presa de mostres de l'abocament realitzat, ja que qualsevol abocament de substàncies potencialment contaminants al barranc i a la xarxa de séquies existent pot afectar de manera indirecta el Parc Natural de l'Albufera.
  
V. S'ha de procedir a la clausura dels abocadors incontrolats en les proximitats de la indústria existent i al tractament dels esmentats residus per gestors autoritzats. S'ha d'optar per la recollida i gestió selectiva dels residus generats durant les obres d'urbanització i edificació per empreses autoritzades.
  
VI. En la zona es troben en funcionament diverses indústries que disposen de filtres per a absorbir partícules i pols generada durant la fabricació dels productes. Aquests generen un nivell de soroll important en les proximitats de la indústria. Amb motiu de la proximitat al polígon industrial de les zones residencials i d'equipaments, existents o futures, s'han d'efectuar mesuraments periòdics que justifiquen el compliment dels valors límit recollits en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, i adoptar, si calen, les mesures correctores necessàries per a minimitzar el soroll emés.
  
VII. Pel que fa al sistema d'enllumenat previst, per tal de reduir la contaminació lumínica, s'han d'emprar llums de vapor de sodi d'alta pressió i s'han de col·locar lluminàries que permeten una il·luminació direccional cap al sòl.
  
VIII. S'han d'adequar les referències legislatives expressades en l'estudi d'impacte ambiental en matèria d'aigües i residus.
  
IX. Com a mesura preventiva, si durant la realització de les obres d'urbanització o edificació apareixen restes arqueològiques o qualsevol element mereixedor de protecció, el promotor està obligat a comunicar-ho a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, per a l'adopció de les mesures de protecció necessàries. En qualsevol cas, l'esmentat departament ha d'establir les mesures de protecció que considere necessàries en la Comissió Provincial d'Urbanisme de València.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 31 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 19 de novembre de 2003.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4948, del 17-02-2005 (2005/1129)

RESOLUCIÓN de 19 de enero de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4948

Fecha DOGV
:   17-02-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/1129

CVE


Fecha del documento
:   19-01-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Vila-real](javascript:void(0))
    * [San Miguel de Salinas](javascript:void(0))
    * [Silla](javascript:void(0))
    * [Monóvar](javascript:void(0))
    * [Alcoy](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 19 de enero de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/X1129]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 149/03-AIA, 279/03-AIA, 282/03-AIA, 124/03-AIA, y 274/02-AIA que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 19 de enero de 2005.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 149/03-AIA
  
Título: Ronda suroeste de San Miguel de Salinas. Conexión de las carreteras CV-95 y CV-941.
  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transportes.
  
Objeto: Conexión de las carreteras CV-95 y CV-941.
  
Localización: Término municipal de San Miguel de Salinas.
  
Descripción del Proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El objeto del proyecto es el diseño de la ?Ronda suroeste de San Miguel de Salinas?. Esta ronda comunica la carretera CV-95 de Orihuela a Torrevieja, con la carretera CV-941, de San Miguel de Salinas a Campoamor.
  
Dicho proyecto surge de la necesidad de solucionar los numerosos problemas de congestión de tráfico que sufre el casco urbano de San Miguel de Salinas, como consecuencia de todos aquellos usuarios que se dirigen a la zona costera de Orihuela, a través de la carretera CV-941.
  
La sección tipo de la infraestructura proyectada está formada por una calzada con dos carriles de 3,5 m., con arcenes de 1,5 m. de ancho, existiendo en la margen derecha (lado opuesto al Canal del Trasvase), berma de 1 m. de ancho. También se proyecta la realización de un carril bici bidireccional en el mismo margen de 3 m. de anchura.
  
La longitud total de la ronda es de 2.400 m., a lo largo de la cual se han proyectado 3 rotondas de diámetro interior de 42 m. Las intersecciones contempladas se sitúan en la CV-95, en la CV-941 y una glorieta intermedia. Para permeabilizar el territorio se prevé la ejecución de un paso superior situado en el PK 0+140 que salva el Canal del Trasvase, y un paso inferior en el PK 1+890.
  
El firme está compuesto por las capas:
  
4 cm. de rodadura drenante PA ?12.
  
6 cm. de capa intermedia G ?20.
  
10 cm. de capa base G ?25.
  
25 cm. de zahorra artificial.
  
Alternativas
  
Se analizan un total de tres alternativas de trazado, si bien una de ellas no es sino combinación de las dos precedentes. En todos los casos, se ha tenido como criterio principal la mínima afección territorial.
  
Tras el análisis de las tres alternativas, si bien resultaba evidente que la denominada Alternativa 3 era una solución que tomaba parcialmente los trazados de las otras dos alternativas (Tramo 1-A y 2-B), se comprobó que en cuanto a los parámetros más importantes, la solución más económica, pero ante todo, la que menos impacto generaba en el entorno actual y en los desarrollos futuros según el Plan General en tramitación, era la Alternativa 1.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública
  
En fecha 7 de mayo de 2003 la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA) correspondientes al Proyecto Básico, ?Ronda suroeste de San Miguel de Salinas. Conexión de las carreteras CV-95 y CV-941?.
  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del Proyecto Básico, ?Ronda suroeste de San Miguel de Salinas. Conexión de las carreteras CV-95 y CV-941?, ha sido sometido a información pública mediante sendos anuncios publicados en el BOE nº 122 de fecha 22 de mayo de 2003, y en el DOGV nº 4502 de fecha 19 de mayo de 2003, no habiéndose presentado alegaciones.
  
Afecciones legales
  
Según los informes recibidos, el Estudio de Impacto Ambiental y de las investigaciones realizadas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a:
  
- El informe sobre Patrimonio que se adjunta al Estudio de Impacto Ambiental, dice que se afecta a un Aljibe de arrastre situado en el PK 1+100.
  
- En virtud de la Ley 3/95, de Vías Pecuarias, el trazado afecta a la Colada de la Ermita del Carmen.
  
- En lo que se refiere a la Clasificación del suelo existe afección a suelo urbanizable, y respecto a la Calificación existe afección a suelo rústico sin protección.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.
  
La calidad del aire se verá afectada de manera importante por la emisión de partículas de polvo y humos provenientes de los motores de la maquinaria pesada durante los procesos de movimiento de tierras, los cuales también provocarán un aumento del ruido en las zonas adyacentes.
  
No hay acuíferos de interés en el corredor de la futura ronda por lo que no hay peligro de impermeabilizar zonas de recarga de los mismos, y con respecto a la hidrología superficial, no existen en el término municipal de San Miguel de Salinas cuencas con flujo permanente, solamente varias vaguadas, que en determinados casos dan lugar a barrancos o ramblas.
  
En cuánto a la vegetación afectada nos encontramos con árboles frutales de regadío como los naranjos, limoneros y mandarinos, hasta los de secano como almendros, algarrobos y olivos. En las ramblas aparece la típica vegetación de ribera como las cañas, juncos y margaritas.
  
La fauna que puede verse afectada es la típica de las zonas semiáridas mediterráneas donde abundan los reptiles como la lagartija colilarga o la culebra de herradura.
  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.
  
La emisión de partículas a la atmósfera durante los movimientos de tierras, así como los incrementos sonoros producen un impacto puntual, temporal y reversible cuyos efectos pueden paliarse con las medidas correctoras oportunas.
  
El cambio de flujos de caudales debido a las pistas adicionales y los movimientos de tierra es uno de los impactos potenciales más importantes que se pueden producir. Se puede generar un aumento en los riesgos de inundación.
  
El paso de maquinaria pesada genera una compactación de las capas superficiales del suelo y por lo tanto una impermeabilización del mismo, además de la pérdida de cubierta vegetal que protegía el suelo y que puede provocar el aumento de la escorrentía.
  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental
  
Las medidas correctoras más importantes que se han contemplado en el Estudio de Impacto Ambiental durante la fase de construcción son:
  
- Riegos periódicos de los caminos de tierra, y cubrimiento de las bañeras de los camiones, para disminuir la emisión de partículas a la atmósfera.
  
- Se trabajará en horario diurno desde las 8 de la mañana hasta las 10 de la noche, para evitar posibles molestias a las zonas residenciales próximas.
  
- Elegir para el paso de maquinaria las superficies de menor valor edafológico, realizando un laboreo superficial al finalizar las obras para proceder a su recuperación en las zonas que hayan sido afectadas.
  
- Cuando los trabajos de movimientos de tierras se realicen en las cercanías del canal del trasvase o de drenaje natural, se dispondrán barreras de sedimentos que impidan que la lluvia arrastre parte de las tierras. Dichas barreras pueden consistir en balas de pajas fijas al suelo por elementos metálicos, dispuestas transversalmente al flujo de agua que recoja las escorrentías de la superficie en obras a su salida de ella.
  
- Realización de estructuras u obras de fábrica de amplitud suficiente para superar las ramblas y mantener suficientes líneas de drenaje para asegurar el flujo normal de las aguas de escorrentía.
  
- Retirada de los 25 cm. superficiales de suelo antes de que se inicie el movimiento de tierras y su posterior almacenado en caballones de pequeña altura de unos 1,5 - 2 m. Durante el tiempo en que los suelos permanezcan apilados, se someterán a un tratamiento de siembra y abonado, encaminado a evitar la degradación de la estructura original.
  
- Se dispondrá de un punto impermeabilizado, en el que se realizarán todas las operaciones de mantenimiento de maquinaria. Todos los residuos generados (aceites usados, baterías, etc.) serán retirados y gestionados por un gestor autorizado por la Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
- Se recuperará la vegetación autóctona que resulte afectada por las obras, creando las condiciones óptimas en cuanto a pendientes, suelo, etc., que posibilite la colonización de la vegetación autóctona.
  
- Los taludes deberán ser lo más tendidos posibles, evitando cortes rectos, siendo conveniente que el acabado final de los mismos no sea liso y vertical. Aquellos taludes que sean más verticales irán totalmente vegetados por especies tapizantes, que se ejecutará mediante la aplicación de cualquiera de las soluciones que existen en el mercado como: geotextiles, mantas de fibra de coco u otras que la protección de los taludes requiriesen.
  
En la fase de explotación las medidas previstas son:
  
- Se plantarán árboles de hoja perenne como los pinos, encinas, olivos, etc., en los bordes de la carretera y carril bici con el fin de retener en su superficie partículas contaminantes.
  
- La capa de rodadura será drenante a base de mezclas asfálticas porosas tipo PA- 14 o PA-12, lo que supondrá una disminución del ruido generado por el roce de los neumáticos.
  
- Se colocarán pantallas acústicas vegetales a lo largo de toda la margen derecha (zona donde está previsto el desarrollo urbanístico) aprovechando la existencia del carril bici para colocar en su margen externo el arbolado.
  
- Se disminuirá el riesgo de incendios con unas labores de mantenimiento y limpieza de cunetas durante la época estival.
  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra.
  
Se controlarán aspectos como la calidad del aire mediante el riego de caminos y el cubrimiento de las bañeras de los camiones, los suelos mediante la recuperación de la cubierta vegetal, así como la vegetación y la fauna.
  
Todo ello debidamente reflejado en los correspondientes informes que con periodicidad semanal, como mínimo, se deberán realizar para comprobar la correcta aplicación de las medidas correctoras.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Básico, Ronda suroeste de San Miguel de Salinas. Conexión de las carreteras CV-95 y CV-941, promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Territorio y Vivienda, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.
  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.
  
Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del Programa de Vigilancia Ambiental en el Plan de Obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma.
  
El director de las Obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este Programa.
  
3. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de Estimación de Impacto Ambiental.
  
4. El proyecto de construcción incorporará un estudio específico sobre el efecto barrera que la obra producirá sobre la fauna. En particular, dicho estudio contemplará la adecuación de las obras de drenaje como pasos para anfibios, reptiles y pequeños mamíferos, con la ubicación, dimensiones y características de los referidos pasos, de manera que se asegure la duplicidad funcional.
  
El Programa de Vigilancia Ambiental, para la fase de explotación, incorporará las campañas de muestreo necesarias para verificar la eficacia de las medidas aplicadas.
  
5. El Programa de Vigilancia Ambiental, durante la fase de explotación, incorporará campañas de mediciones con el objetivo de incrementar las medidas correctoras en el caso de que, en el futuro, se sobrepasasen los objetivos de calidad señalados en los puntos anteriores. Como parte de dicho Programa de Vigilancia Ambiental se presentará, ante esta Dirección General, informe de las medidas de protección realizadas, acompañado de las primeras mediciones efectuadas.
  
6. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.
  
7. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del Proyecto de Construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.
  
8. Dada la afección a la vía pecuaria Colada de la Ermita del Carmen, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.
  
9. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.
  
Valencia, 14 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 279/2003AIA
  
Promotor: Marmoles Dante, SL.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Industria y Comercio.
  
Objeto proyecto: Explotación minera ?La Canaleja- de la Sección A.
  
Localización: En el polígono 39, parcela 307 y parcela 308 parte, en el paraje de la Canaleja o Xirivell, en el término municipal de Monóvar (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
El objeto del proyecto es la explotación para su comercialización como roca ornamental de los niveles de biocalcarenitas presentes en la parcela a explotar.
  
Superficie a explotar: 2 hectáreas.
  
Reservas extractivas aproximadas: 30.000 m3.
  
Volumen de extracción anual bruto: 2.000 m3.
  
Volumen vendible anual: 900 m3.
  
Volumen de estériles anuales: 1.100 m3.
  
Duración máxima aproximada: 15 años.
  
Se creará una pista de acceso a la parte superior desde la cota 600 hasta la 615.
  
Los estériles se depositarán en una escombrera temporal y se utilizarán en la restauración para el relleno de la plaza de cantera. Se menciona la posibilidad de aprovecharlos instalando una planta trituradora, pero esta posibilidad no se desarrolla en el proyecto. Se indica que gran parte del estéril se comercializará para triturado.
  
La explotación se llevará a cabo desde la cota 590 hasta a cota 615 creando en sentido ascendente 4 bancos de explotación de una altura aproximada de 7 metros.
  
La extracción de la roca se realizará mediante bloques utilizando rozadora de hilo diamantado, y ocasionalmente se utilizarán explosivos para ciertos despuntes.
  
Restauración:
  
Se aportará una capa de tierra vegetal tanto en las laderas como en las zonas llanas, que procederá de la retirada del suelo de la zona de actuación. Se efectuarán plantaciones y siembras en la superficie afectada, así como riegos de plantación y mantenimiento.
  
Tramitación administrativa
  
Antecedentes:
  
Expediente 283/01-AIA: se emitió Declaración de Impacto Ambiental desfavorable (24 de abril de 2002) sobre el proyecto de cantera en la misma zona al estar atravesada la superficie de la explotación por una vía pecuaria. Los informes municipales fueron favorables y el resultado de la información pública fue que no se produjeron alegaciones. Consta informe del Ayuntamiento en el que se indica que el suelo afectado es no urbanizable general.
  
Exp. 279/03-AIA: con fecha 8 de agosto de 2003 se remite por el Servicio Territorial de Industria el correspondiente Estudio de Impacto Ambiental, proyecto y plan de restauración, en el que se modifican los límites de la explotación que se solicitaron en el anterior expediente de evaluación de impacto ambiental (Exp. 283/01-AIA), reduciéndolo sustancialmente de manera que la vía pecuaria no quedaría afectada, constituyendo el límite oeste de la superficie de la explotación.
  
Este Servicio Territorial informó que se había llevado a cabo la información pública no habiéndose producido alegaciones al mismo (DOGV nº 4.520 de 12 de junio de 2003).
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con el informe municipal el suelo es no urbanizable general, sin ningún tipo de protección.
  
De acuerdo con la información disponible en el Servicio de Impacto Ambiental la actuación no afectaría a Monte de Utilidad Pública ni a yacimientos arqueológicos.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
Efectuada visita a la zona por técnicos del Servicio de Impacto Ambiental se pudo comprobar lo siguiente:
  
La zona de actuación está constituida por un cerro estribación del relieve montañoso de El Chinorlet al suroeste de las Casas del Señor en el término municipal de Monóvar. La zona está constituida por biocalcarenitas y margas Miocenas, siendo la pendiente del relieve de moderada a fuerte, el suelo presenta abundante pedregosidad y hay afloramientos rocosos.
  
La mitad inferior del cerro se encuentra abancalada y presenta cultivos de secano en parte en producción (olivos). El resto del cerro está ocupado por una vegetación de porte bajo mayoritariamente tipo espartal con algunos arbustos de mayor porte como espino negro (Rhamnus lycioides) y enebro de miera o cade (Juniperus oxycedrus) y con ejemplares dispersos de pino carrasco o blanco (Pinus halepensis), algunos con altura superior a 6 metros.
  
Al sur de la actuación, próximo al camino discurre una rambla, que en parte de su recorrido está ocupada por bancales de cultivo de secano.
  
De acuerdo con la información disponible en el Servicio de Impacto Ambiental existe una vía pecuaria ?Vereda de la Rambleta y Cabezó?, con una anchura legal de 20,89 m. que no sería afectada por la actividad, y que constituiría el límite oeste de la superficie de explotación.
  
El valor ambiental de la zona es medio.
  
A una distancia de aproximadamente 250 metros se sitúa la aldea Casas del Señor y también existe más próxima al lugar de la explotación una edificación aislada.
  
Los elementos principalmente afectados serán el paisaje, la vegetación, el suelo y la población.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
La actuación supondrá la eliminación de la vegetación y suelo de la zona a explotar, y una alteración importante del paisaje pero en una superficie relativamente reducida, estimándose como severo el impacto sobre estos factores, pudiendo, no obstante, introducirse medidas correctoras que los reduzcan a medio'largo plazo.
  
En relación con el impacto sobre la población próxima se estima que la misma queda en parte protegida por el relieve y que pueden adoptarse medidas correctoras que reduzcan las molestias.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Del Estudio se destacan las siguientes medidas correctoras:
  
- Las perforadoras que se utilizarán dispondrán de extracción de lodos por vía seca o un captador de polvo en vía seca.
  
- Los caminos de tránsito de los camiones o palas deberán ser regados con una frecuencia mínima de una vez por semana.
  
- Las explosiones se realizarán con relés de microretardo disminuyendo la escasa onda sísmica.
  
- Se retirará la capa de suelo existente para emplearlo en las labores de restauración.
  
- Restauración mediante aporte de tierra vegetal, siembra y plantación.
  
La documentación indica que la afección directa de la cantera serán 2 hectáreas, sin embargo deja abierta la posibilidad de que determinadas acciones de la explotación afecten al menos parte del resto de la finca (4 hectáreas) sin precisarlo (frentes, caminos de acceso, escombreras). Se estima que no es posible evaluar la afección si de manera imprecisa se detallan las afecciones fuera de la superficie de la explotación. Se considera que todas las actuaciones, caminos, escombreras, frentes, etc., deben quedar dentro del perímetro de la explotación definido en la documentación presentada.
  
El sistema de explotación se considera debe cambiarse. Debe llevarse a cabo en sentido descendente desde la cota superior, para permitir simultanear las labores de explotación y restauración, tal y como se comprometió el promotor en escrito de ampliación presentado dentro del anterior expediente 283/01-AIA. Este método permite reducir el plazo de restauración de la zona.
  
Se considera necesario realizar una serie de precisiones y correcciones en relación a la morfología final de la zona restaurada, drenaje y revegetación, que se estiman incorrectas, sin detallar suficientemente, descritas de manera confusa o claramente mejorables.
  
En relación a la reducción de molestias a la población, se estima necesario adoptar medidas adicionales a las indicadas en el Estudio.
  
Se estima necesario que se supervise por el agente medioambiental de la zona los límites de la explotación de manera que se garantice la no afección a la vía pecuaria.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto se encuentra sometido al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental, al estar incluido en los supuestos previstos en el anexo I apartado 3c del Decreto 162/1990, de 15 de octubre del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley de Impacto Ambiental.
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo quinto del Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989 de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Organo Ambiental, para la Declaración de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que se establece la estructura orgánica de las Consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, resuelvo:
  
Primero
  
Estimar aceptable, desde el punto de vista ambiental, el proyecto de explotación minera ?La Canaleja- de la Sección A, sita en el polígono 39, parcela 307 y parcela 308 parte en el Paraje La Canaleja o Xirivell, en el término municipal de Monóvar (Alicante) cuyo promotor es Mármoles Dante, SL, sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación (en especial la licencia de actividad).
  
Segundo
  
Condicionantes para el funcionamiento de la actividad:
  
1. Se afectará exclusivamente por la actividad la superficie indicada en los planos como superficie a explotar, 2 hectáreas, no debiendo utilizarse el entorno para ninguna de las actuaciones de la cantera (escombreras, apertura de caminos de acceso, frentes, etc.).
  
2. La explotación se iniciará desde la cota más alta y se desarrollará de manera descendente simultaneándose las labores de restauración según se vayan agotando los bancos superiores. Al agotar el banco superior y pasar al inferior, se procederá simultáneamente a la restauración del superior abandonado.
  
3. Se modificará la morfología final de restauración en los límites de la explotación de manera que se adapte suavemente sin ocasionar grandes contrastes con el contorno colindante.
  
4. Los bancos agotados y que vayan a restaurarse se descabezarán, aprovechando este material para suavizar la pendiente del talud de restauración, de forma que la altura del mismo sea inferior a 7 metros y su pendiente inferior a 40º, y las bermas tengan anchura suficiente para llevar a cabo las labores de revegetación. La ladera final restaurada estará banqueda, no teniendo pendiente única.
  
5. Los materiales estériles se utilizarán en la restauración, convenientemente triturados caso de ser necesario, tanto para suavizar la pendiente de los taludes de restauración como para el relleno de la plaza de cantera. Este proceso se hará progresivamente de manera que las escombreras temporales minimicen sus dimensiones. El material estéril sobrante que no se reutilice en la restauración, se comercializará retirándose de la zona.
  
6. La red de drenaje que se realice en la zona restaurada dirigirá las aguas hacia su desagüe natural, por lo que la plaza de cantera una vez restaurada deberá estar a una cota igual o superior al camino perimetral del límite este de la explotación.
  
7. Respecto a la revegetación: tanto las siembras como las plantaciones se efectuaran en toda la superficie de la cantera, bermas y taludes. Se utilizarán las especies y densidades para cada una de ellas indicadas en los planos del Estudio, recomendándose, para aumentar la variedad, incluir también las siguientes especies: espino negro (Rhamnus lycioides) y albaida (Anthyllis cytisoides). La densidad total de arbustivas y arbóreas será de al menos 2.500 unidades por hectárea.
  
Se estima adecuada la reutilización de los olivos actualmente existentes en la zona inferior de la superficie a explotar para restaurar la plaza de cantera. No obstante, caso de que el cultivo de los mismos no vaya a producirse una vez restaurada la zona, se efectuaría en la misma una revegetación mixta forestal-agrícola que incluiría una siembra de herbáceas.
  
8. Por el agente medioambiental de la zona se supervisará que los límites de la explotación no afecten a la vía pecuaria próxima, ?Vereda de la Rambleta y Cabezó?.
  
9. Las voladuras ocasionales que tengan que efectuarse, además de las medidas establecidas en el Estudio, se realizarán en horarios y condiciones climáticas adecuadas y se diseñarán para reducir al mínimo las molestias, por ruidos, por generación de polvo y por vibraciones. Las medidas que se establezcan deberán evitar en cualquier caso la proyección de fragmentos de roca en el entorno de la explotación.
  
Los camiones de transporte de mineral, si el mismo estuviera constituido por material fino, deberán llevar siempre la carga cubierta por lonas.
  
10. Si durante el proceso de explotación de la cantera, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat valenciana, del patrimonio Cultural.
  
Tercero
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de ejecución de la ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 14 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 282/2003-AIA
  
Título: Modificación nº 3 del PGOU de Villarreal, ?Tercer Instituto-Jardín Andalucía-
  
Promotor: Ayuntamiento de Villarreal
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Localización: Diversos emplazamientos junto al casco urbano de Villarreal, dos al sudeste del mismo y el tercero al noreste.
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
El objeto del presente proyecto es la reordenación de tres zonas del municipio, con el objetivo de mejorar la capacidad y funcionalidad de ciertas dotaciones así como dar cumplimiento a las necesidades y objetivos del Plan General de Ordenación Urbana.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
Las modificaciones planteadas en cada uno de los tres ámbitos del proyecto afectados son:
  
- Zona 1: Manzana nº 497 del suelo urbano del PGOU y avenida Bárbara Royo. La superficie de dicha zona según el Plan General es de 38.880 m², mientras que una reciente medición ha dado como resultado una superficie de 34.544 m². La calificación actual de los terrenos incluidos en esta zona es de Sistema General Educativo y Sistema Local viario. Los usos establecidos con la presente modificación son el residencial, educativo y viario de nueva creación.
  
- Zona 2: Se corresponde con el jardín de Andalucía, en suelo no urbanizable, y con el resto de suelo no urbanizable colindante involucrado en el trazado viario de conexión con la carretera CN-340. Se emplaza entre la avenida Marie Curie y el bucle de acceso a la carretera nacional CN-340, conformando una zona de borde urbano. La superficie total afectada según el Plan General es de 15.437,55 m², mientras que según una reciente medición la superficie es de 14.663,83 m². Se procede a la reclasificación de dicho ámbito a suelo urbano y al cambio de uso parcial, pasando de zona verde a suelo viario de nueva creación y a suelo de uso residencial.
  
- Zona 3: Con forma irregular, comprende los terrenos situados entre la carretera nacional CN-340 y la carretera CV-185 de Villarreal a Burriana, y que son colindantes al Hospital comarcal de la Plana. La superficie afectada es de 76.228,36 m². La zona mantendrá la clasificación como suelo no urbanizable, y en ella se ubicarán las dotaciones afectadas en las otras dos zonas de ordenación y las dotaciones de nueva creación. Las nuevas calificaciones asignadas en esta zona son Equipamiento Asistencial de la Red Primaria de Dotaciones Públicas, Jardín de la Red Primaria y Red viaria primaria. La nueva zona dotacional definida en este ámbito asume el traslado de la zona verde en suelo no urbanizable del Jardín Andalucía que se reclasifica, así como la recuperación como suelo dotacional asistencial de la superficie de suelo dotacional educativo recalificada en la zona 1.
  
3. Alternativas
  
El estudio de impacto ambiental no presenta alternativas de localización de los ámbitos de actuación del proyecto.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 7 de agosto de 2003 el Ayuntamiento de Villarreal remitió documentación técnica, estudio de impacto ambiental y certificados sobre la aprobación provisional y sobre el resultado de la información pública relativos al proyecto Modificación puntual del PGOU de Villarreal, denominada ?Tercer Instituto-Jardín Andalucía?, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
En fecha 11 de noviembre de 2003, el Ayuntamiento de Villarreal remite un certificado emitido por el secretario del Ayuntamiento en el que se expresa que el mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el periódico ?Mediterráneo?, de fecha 28 de diciembre de 2002 y en el DOGV nº 4.411, de 3 de enero de 2003.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron dos alegaciones, según consta en el certificado emitido por la secretaría del Ayuntamiento de Villarreal.
  
2. Resumen de las alegaciones
  
Las alegaciones presentadas no son de carácter ambiental.
  
3. Peticiones de información o documentación complementaria
  
No se ha solicitado al Ayuntamiento de Villarreal documentación complementaria ni se han solicitado informes sectoriales.
  
A este respecto en el proceso de evaluación no se detectan afecciones al patrimonio histórico y cultural, por lo que no se ha requerido el informe al que hace referencia el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano. No obstante, dado que el proyecto debe ser finalmente aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón, en la cual se encuentra representada la Dirección General de Política lingüística y Patrimonio Cultural, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, dicho departamento informará en aquellos aspectos relativos a su competencia.
  
Afecciones legales
  
1. Los tres ámbitos de actuación del presente proyecto no se encuentran inclusos en ningún espacio protegido por la legislación vigente.
  
2. El estudio de impacto ambiental afirma que ninguna de las vías pecuarias que discurren por el término municipal se ven afectadas por el proyecto de referencia.
  
3. No existen cauces de agua permanente o discontinua que se vean afectados por el proyecto presentado. Únicamente se afecta a diversas acequias y canales de riego cuyo trazado discurre por las zonas objeto del proyecto.
  
4. El estudio de impacto ambiental afirma que, consultado el Inventario de Yacimientos Arqueológicos de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, se constata la inexistencia de yacimientos arqueológicos en la zona de estudio. Se propone como medida preventiva que si durante la realización de las obras de urbanización o edificación aparecieran restos arqueológicos o cualquier elemento merecedor de protección, el promotor quedará obligado a comunicarlo a la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte con el fin de que dicha Conselleria emita informe al respecto.
  
5. La Cartografía temática publicada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte señala la existencia de dos líneas eléctricas de alta tensión que discurren por el ámbito de actuación correspondiente a la zona 3. El proyecto contempla en los planos presentados el trazado de una de ellas, la que discurre más próxima a la carretera CN-340, y que coincide con la nueva zona verde calificada en suelo no urbanizable. El estudio de impacto ambiental no contempla esta afección, no obstante señala que en la zona 2 existen dos ramales de una línea eléctrica de 20 Kv.
  
Consideraciones ambientales
  
1. El estudio de impacto ambiental analiza únicamente los impactos ambientales del proyecto en el ámbito de actuación correspondiente a la zona 2, que se corresponde con el suelo no urbanizable que se reclasifica como suelo urbano, mientras que no se analizan las afecciones del proyecto en la zona 3, que pese a que mantiene la clasificación de suelo no urbanizable, se produce una recalificación de los terrenos inclusos en la misma.
  
2. El estudio de impacto ambiental afirma que la zona 2 está compuesta por eriales y campos en estado de abandono. Se trata de unos terrenos muy alterados por la proximidad al núcleo urbano y a las infraestructuras de transportes que lo limitan. La zona 3 se encuentra ocupada en su totalidad por terrenos destinados al uso agrícola, constituyendo una zona de borde urbano con cierta presión antrópica por la presencia en sus inmediaciones de la carretera CN-340, la línea del ferrocarril y el Hospital Comarcal de La Plana.
  
3. Los terrenos objeto del proyecto están compuestos por materiales detríticos pertenecientes al cuaternario, y presentan un relieve prácticamente llano. A este respecto, el estudio de impacto ambiental señala que todo el término municipal de Villarreal presenta un riesgo elevado a la contaminación de las aguas subterráneas.
  
4. El estudio de impacto ambiental señala que, consultado el PATRICOVA, no existe riesgo de inundación en la zona de estudio.
  
5. Como se ha comentado con anterioridad, la vegetación existente en los terrenos afectados es la propia de los usos agrícolas que se dan en los mismos, no coincidente con la vegetación potencial de la zona. El estudio de impacto ambiental concluye que se trata de una vegetación muy antropizada y de escaso valor para la conservación. En lo relativo a la fauna, el estudio de impacto ambiental indica algunas de las especies presentes en la zona, expresando que se trata de una fauna adaptada a los ambientes transformados y con fuerte presencia humana.
  
6. Los nuevos usos propuestos no son potencialmente contaminadores por emisiones atmosféricas y acústicas.
  
7. El estudio de impacto ambiental concluye que la calidad y fragilidad del paisaje es baja, debido a que se trata de una zona colindante a casco urbano, con presencia de las grandes infraestructuras de transporte, como son la carretera CN-340 y la vía férrea, y por la presencia de las áreas industriales al norte de la zona de actuación número 2.
  
8. En el proceso de evaluación ambiental no se observan problemas respecto a las infraestructuras necesarias para el desarrollo de la actuación urbanística proyectada, (abastecimiento de agua, saneamiento, residuos, energía y transporte). No obstante a este respecto en materia de evaluación ambiental se establece la necesaria reserva a favor de los criterios adicionales de carácter técnico y consideraciones de idoneidad del proyecto evaluado que la Comisión Territorial de Urbanismo pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia.
  
Se realiza una descripción de los impactos ambientales que se generarán sobre los distintos elementos del medio que se ven afectados. Asimismo, se proponen diversas medidas correctoras para minimizarlos.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Modificación nº 3 del PGOU de Villarreal, ?Tercer Instituto-Jardín Andalucía?, del municipio de Villarreal (Castellón), promovido por el Ayuntamiento de Villarreal, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
Como medida preventiva, si durante la realización de las obras de urbanización o edificación aparecieran restos arqueológicos o cualquier elemento merecedor de protección, el promotor quedará obligado a comunicarlo a la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, para la adopción de las medidas de protección necesarias. En cualquier caso dicho departamento establecerá las medidas de protección que considere necesarias en la Comisión Provincial de Urbanismo de Castellón.
  
De forma complementaria el promotor deberá adoptar una solución adecuada a la situación de la línea eléctrica que cruza los sectores 2 y 3. Esta línea deberá ser enterrada o desviada fuera de los límites del ámbito de actuación, cumpliendo a este respecto lo que establece la legislación sectorial vigente.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 14 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 124/2003-AIA
  
Título: Homologación modificativa y Planes parciales de mejora industrial y residencial sector ?El Castellar?.
  
Promotor: Ayuntamiento de Alcoi
  
Autoridad sustantiva: Comision Territorial de Urbanismo de Alicante
  
Localización: Término municipal de Alcoi
  
Antecedentes y objeto del proyecto.
  
El Plan General de Ordenación Urbana de Alcoi, aprobado por la Comisión Territorial de Urbanismo de 20 de Julio de 1989, permitió establecer una distribución de la clasificación urbanística de suelo, en el término municipal, intentando superar las dificultades de ordenación motivadas por una compleja orografía del término en general y del núcleo urbano en particular y la necesaria integración espacial que en esta población se produce entre el uso residencial y el uso industrial.
  
La dificultad que supone compatibilizar del desarrollo de las áreas industriales y a su vez el desarrollo de áreas residenciales de calidad, ha generado con posterioridad a la aprobación del Plan diversas modificaciones del mismo, que no vienen sino a superar las necesidades de crecimiento del propio núcleo, el desarrollo industrial del mismo y la mejora de las condiciones de vida de sus habitantes.
  
Concretamente la homologación y plan parcial de mejora industrial y residencial del sector ?El Castellar?, responde a esta necesidad, generando el espacio necesario para permitir el desarrollo de una industria local tradicional, cuya actividad se encuentra limitada en la actualidad a 4.500 m2 de terreno precisando 40.000 m2, parte de los cuales se dedicarán a espacios de carga y descarga, almacenamientos de materia prima y a las necesarias instalaciones de depuración de aguas.
  
Simultáneamente a este desarrollo industrial, el Plan Parcial de Mejora proyecta la ordenación residencial y equipamientos del barrio residencial adyacente, en el cual se encuentra el grupo de viviendas denominado El Castellar y un instituto de F.P, completando la estrategia de crecimiento residencial prevista por el Ayuntamiento de Alcoy, la creación de 2 zonas verdes estando la primera de ellas junto al actual instituto y la otra en el límite norte del Sector colindante con el área forestal establecida por el PORN de Sierra Mariola, que representa la frontera de suelo reclasificable.
  
Justificación y necesidad del proyecto
  
La actuación planteada se considera justificada por la necesidad de generación de suelo urbanizable necesario para la expansión industrial en un área fácilmente accesible por carretera en el perímetro exterior del núcleo urbano residencial, motivada por la carencia de espacio físico en la actual ubicación de la industria, la inexistencia de parcelas de dimensión suficiente para albergar el óptimo funcionamiento de la actividad industrial en los polígonos industriales existentes en Alcoi, la mejora de la habitabilidad y condiciones residenciales del entorno urbano donde se encuentra actualmente la industria y la necesidad planteada por el Ayuntamiento de Alcoi para ajustar los usos permitidos por el planeamiento actualmente en vigor en el entorno del núcleo urbano, adecuación y compatibilizando el uso industrial y residencial consecuencia de la evolución y desarrollo del municipio.
  
Análisis y características del medio natural afectado por el proyecto
  
Los terrenos objeto de la homologación y plan parcial de mejora proyectados se encuentran al borde de la carretera C-3313, a continuación de las viviendas del Castellar y el Instituto de F.P.
  
Su clasificación de acuerdo al Plan General actualmente en vigor es de Suelo No Urbanizable Común, excluyéndose de homologación la franja norte clasificada como suelo de Protección Forestal Paisajística que se respeta en su integridad física y estado natural.
  
La superficie total del terreno afectado por la homologación asciende a 9,75 hectáreas, las cuales se distribuyen a su vez en dos sectores de planeamiento parcial, el primero de ellos de carácter industrial con una cabida de 6,02 hectáreas y el segundo de carácter residencial con 3,72 hectáreas.
  
La franja Sur y Este de estos terrenos está clasificada como suelo Urbano, por tanto la extensión de la homologación en la dirección planteada, constituye una mera ampliación del núcleo urbano, en un entorno relativamente antropizado.
  
Existen determinados valores naturales en el área cuya relevancia no plantea una incompatibilidad realista con el desarrollo de este proyecto. De este modo el área afectada es probablemente área de campeo y caza de rapaces nocturnas, áreas de distribución de fringílidos, reptiles y otras especies dotadas de diversos estatus de protección legal. Respecto a estas afecciones hay que considerar el tamaño y la ubicación de la actuación que constituye una mera ampliación del núcleo urbano, frente a las características de un término municipal destacado por existencia de un amplio porcentaje de superficie protegida, debido a la presencia de dos parques naturales: Font Roja y Serra Mariola, lo que otorga al municipio de Alcoi un importante estatus de protección de hábitats y áreas para el desarrollo de la fauna y la flora silvestre.
  
El efecto ambiental, por tanto de la actuación proyectada sobre las especies animales que pudieran resultar afectadas es mínimo al igual que sobre otros factores naturales (especies de fauna o flora singular o protegida, de ecosistemas naturales destacados por sus valores intrínsecos, formaciones geomorfológicas singulares, presencia de cuevas, simas, paisajes valiosos, enclaves naturales de interés público o social), en los que no se ha detectado una relevancia determinante a efectos de limitación de las actuaciones proyectadas.
  
En general se trata de terrenos antropizados, colindantes a carretera y áreas urbana y dotacional.
  
Tramitación administrativa
  
El proyecto de homologación modificativa y Planes Parciales de Mejora, Industrial y Residencial son aprobados provisionalmente por el Ayuntamiento de Alcoi, en sesión ordinaria del Pleno de fecha 28 de marzo de 2.003, de acuerdo con las directrices obrantes en el Concierto Previo emitido por la Dirección General de Urbanismo de 31 de enero de 2.001.
  
Con carácter previo el proyecto de homologación modificativa, planes parciales de mejora industrial y residencial, programa de actuación integrada, anteproyecto de urbanización y estudio de impacto ambiental, fue sometido a información pública mediante publicación en el DOGV de 27 de enero de 2.003, no habiéndose formulado alegaciones al mismo según consta en certificación del Secretario Municipal de Alcoi de 28 de marzo.
  
La documentación aportada incluye el informe favorable del Servicio de Patrimonio Arquitectónico y Medioambiental, de la Conselleria de Educación y Cultura, el cual no obstante hace referencia a la proximidad del yacimiento islámico denominado El Castellar, por lo cual determina que en caso de hallarse elementos aislados relacionados con dicho yacimiento o de cualquier otro periodo le será de aplicación la legislación vigente.
  
En el proceso de evaluación ambiental no se observan problemas respecto a las infraestructuras necesarias para el desarrollo de la actuación urbanística proyectada, (abastecimiento de agua, saneamiento, residuos, energía y transporte). No obstante a este respecto en materia de evaluación ambiental se establece la necesaria reserva en favor los criterios adicionales de carácter técnico y consideraciones de idoneidad del proyecto evaluado que la Comisión Territorial de Urbanismo pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia.
  
Sí existe una matización respecto a la línea eléctrica que atraviesa el sector y que el estudio de impacto ambiental plantea modificar. Concretamente este salvedad se plantea pro el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental en escrito de 7 de marzo de 2.002, resultado de consulta efectuada, en la cual se acepta la modificación planteada y requiere el enterramiento en concordancia con las especificaciones del Plan de Ordenación de Recursos Naturales de Sierra Mariola, fijando para ello un plazo de 5 años. En este sentido existe un compromiso formulado por el Ayuntamiento de Alcoi, según el cual la ampliación prevista en el avance del planeamiento permitirá en la totalidad de dicho suelo la canalización subterránea de las indicadas líneas, en cumplimiento del reglamento electrotécnico de media tensión y el reglamento de Alta.
  
El procedimiento de Evaluación de impacto Ambiental se ha realizado en los términos que establece la legislación vigente.
  
Medidas correctoras.
  
El Estudio de Impacto Ambiental incluye medidas correctoras suficientes para disminuir razonablemente los efectos ambientales negativos del proyecto.
  
De forma complementaria se incorpora el enterramiento final de la línea eléctríca que cruza el sector en un periodo no superior a 5 años desde la aprobación por la Comisión Territorial de Urbanismo del proyecto de homologación y Planes Parciales de Mejora de referencia, previo desvio de acuerdo a las especificaciones incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental y el criterio que a estos efectos establezca la Comisión Territorial de Urbanismo de Alicante.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, Homologación modificativa y Planes parciales de mejora industrial y residencial sector ?El Castellar?, promovido por el Ayuntamiento de Alcoi, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y de acuerdo las siguientes medidas correctoras.
  
2. Se procederá a la canalización subterránea de la línea eléctrica aérea que en la actualidad cruza el sector en el ámbito del mismo, en un plazo no superior a cinco años.
  
3. Se protegerán frente a incendios las áreas forestales situadas en el margen norte del sector mediante la realización de las siguientes obras de prevención de incendios forestales:
  
- Mantenimiento de una franja perimetral de 25 metros de ancho permanentemente libre de vegetación arbustiva y subarbustiva, en la que la vegetación arbórea restante no supere el 10% de la superficie en fracción de cabida cubierta manteniéndose esta podada hasta 1/3 de su altura, con eliminación de tangencia de copas.
  
- Mantener el terreno de las parcelas no edificadas libre de vegetación arbustiva y subarbustiva de acuerdo con las características anteriores
  
- La red viaria debe estar diseñada para asegurar tanto su utilización por vehículos de extinción de incendios forestales, como para posible circuito de evacuación en caso de emergencia.
  
- Estarán señalizadas todos los viales sin salida, aquellos con un ancho menor de 3 metros y de gálibo inferior a 3,5 metros.
  
- Se deberá disponer de hidrantes, que abarquen la zona urbanizada con una distancia mínima de 200 metros, modelo rácor Barcelona con una capacidad de 1.000 l/minuto y 1 kg/cm2 sin energía eléctrica.
  
- El promotor del proyecto garantizará la disponibilidad de uso, en el entorno del área de contacto entre la zona urbana y el terreno forestal de un depósito de agua que posea una capacidad mínima de 200 metros cúbicos, sea accesible para helicópteros, con superficie mínima practicable de 2,2 metros y un área de seguridad sin obstáculos de más de 3 metros de altura en un radio mínimo de 30,5 metros. Este depósito tendrá carácter preferente de uso para los servicios de emergencia de prevención y extinción de incendios forestales.
  
4. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
5. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 17 de noviembre de 2003. El director general de Gestión del Medio: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 274/2002-AIA (antecedente: 014/2002-AIA)
  
Título: Modificación puntual nº 8 del P.G.O.U de Silla, Sector NPI-6 - polígono industrial ?Av. Algudor?.
  
Promotor: Ayuntamiento de Silla.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Territorio y Vivienda
  
Localización: La unidad de actuación NPI-6 se ubica al sur de los equipamientos deportivos y la ronda sur, en las márgenes del Camino del Cementerio. Con la redelimitación propuesta, el sector limitará con la línea del ferrocarril al oeste, al sur con el barranco de Tafarra, al este con terreno rústico y al norte con la futura Av. De L'Amet, definida en el planeamiento municipal como Sistema General.
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto
  
La redelimitación del sector NPI-6, ampliando el ámbito del mismo con la ocupación de suelo no urbanizable de protección del medio rústico y su reclasificación a suelo urbanizable industrial.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto
  
2.1. La zona de actuación está ocupada prácticamente en su totalidad por industrias que cuentan con licencia provisional, por lo que el ayuntamiento se encuentra en la necesidad de urbanizar la zona y establecer las dotaciones, equipamientos y cesiones al ayuntamiento según lo establecido en el Reglamento de Planeamiento de la Comunidad Valenciana (RPCV). Debido a que con la delimitación actual del sector NPI-6 sería imposible llevar a cabo esta iniciativa, surge la necesidad de modificar la delimitación del mismo. Otro condicionante que motiva la redelimitación de la NPI-6 es la necesidad de ampliación de la empresa Gymcol, dedicada a la fabricación de adhesivos y colas.
  
2.2. El polígono industrial se estructura en torno al Camino del Cementerio y su conexión con la futura Avenida de L'Amet. Se proyecta un vial perimetral que separa las edificaciones de la vía férrea, y otro interior que separa las nuevas naves de las existentes. La zona verde se ubica en la franja sur, y sirve de barrera y elemento de transición con el barranco de Tafarra y los campos contiguos.
  
2.3. Se han observado algunas discordancias entre el documento de homologación y el plan parcial en cuanto a las superficies afectadas por la actuación. Así, en el documento de homologación se dice que se amplía el área del sector hasta los 79.045,47 m², mientras que en el plan parcial se dice que se amplía hasta los 79.262,82 m². Según el documento de homologación y el estudio de impacto ambiental, la superficie de suelo no urbanizable reclasificada es de 37.748,24 m².
  
2.4 La relación de usos permitidos es:
  
- Uso dominante: Industrial y almacén
  
- Quedan prohibidos los siguientes usos:
  
- Residencial (excepto viviendas destinadas al personal encargado de la vigilancia y conservación, con un máximo de una vivienda por industria)
  
- Dotacionales (Edificios locales, instalaciones y espacios destinados a cementerios, Defensa y Fuerzas de seguridad, educativo y las categorías de infraestructuras Din. 1, Din. 4 y Din. 8)
  
- Aparcamientos en edificio de uso exclusivo
  
- Industrias que lleven a cabo actividades Nocivas, Molestas e Insalubres de grado 4 y 5
  
- Actividades Peligrosas de grado 4 y 5, estando el resto permitidas excepto las que emiten radiaciones ionizantes.
  
2.5 La presente actuación propone el acondicionamiento del barranco de Tafarra, con el objetivo de facilitar el drenaje del agua de lluvia que proviene del otro lado de la línea del ferrocarril y así evitar las inundaciones de los campos e industrias colindantes en época de lluvia intensa. Se propone la realización de una escollera colocada sobre lámina geotextil. Esta actuación se llevará a cabo siguiendo las directrices del área de servicios de la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
3. Alternativas
  
El estudio de impacto ambiental presentado no plantea alternativas al proyecto. No obstante, el presente proyecto se motiva por la necesidad de ampliación de un suelo urbanizable existente.
  
Tramitación Administrativa
  
1. Información pública
  
En fecha 11 de julio de 2002, el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia remite los documentos de Modificación puntual, Homologación, Plan Parcial, Estudio de Impacto Ambiental y Expediente Administrativo correspondientes al proyecto de referencia, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario ?Levante?, de fecha 25 de noviembre de 2000, y en el DOGV nº 3.905, de 27 de diciembre de 2000.
  
Durante el periodo de información pública se presentaron diversas alegaciones al proyecto, ninguna al estudio de impacto ambiental, según consta en los certificados emitidos por la Secretaría del Ayuntamiento de Silla.
  
El expediente administrativo presentado incorpora un informe emitido por la Oficina de Medio Ambiente del Ayuntamiento de Silla. También incorpora un informe del Área de Servicios Generales Municipales sobre, entre otros, red de saneamiento, red de abastecimiento de agua potable, red de acequias y encauzamiento del Barranco de Tafarra.
  
2. Peticiones de información o documentación complementaria
  
En fecha 5 de diciembre de 2002, se remite al Ayuntamiento de Silla un escrito por el que se solicita nueva documentación, con el fin de ampliar y justificar diversos apartados del estudio de impacto ambiental.
  
En fecha 10 de marzo de 2003, el equipo redactor del proyecto presenta nueva documentación acompañada de los informes de los técnicos municipales y de un certificado de aprobación por parte del Ayuntamiento de Silla de la nueva documentación presentada.
  
En fecha 23 de julio de 2003, el equipo redactor del proyecto presenta informe emitido por la Entidad de Saneamiento sobre la depuración de las aguas residuales generadas en el polígono, certificado emitido por la empresa concesionaria sobre la recogida de residuos sólidos urbanos, y autorización de intervención arqueológica por parte de la Conselleria de Cultura y Educación acompañada de estudio de impacto sobre el patrimonio cultural.
  
En fechas 3 y 5 de noviembre de 2003, el equipo redactor y el Ayuntamiento de Silla respectivamente, remiten copia del informe emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre los resultados de la prospección arqueológica realizada.
  
Informes sectoriales
  
El expediente de evaluación de impacto ambiental incorpora el informe emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre la prospección arqueológica llevada a cabo en el ámbito de actuación. El contenido del citado informe es el siguiente:
  
?Vistos los resultados de la intervención arqueológica de los mismos se desprende que no se han localizado restos arqueológicos de cultura material antigua ni edificios de interés arquitectónico, por lo que del proyecto no se deriva afección al patrimonio arqueológico o arquitectónico.
  
Esta consideración deberá incorporarse al correspondiente estudio de impacto ambiental, en el que deberán contemplarse además otras afecciones patrimoniales posibles (etnológica o paleontológica) al efecto de que por esta administración se emita el informe previsto en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano, informe que se emitirá en el correspondiente procedimiento administrativo tramitado por el órgano competente en materia medioambiental?.
  
El documento de Homologación incorpora los siguientes informes:
  
- Informe de la Delegación de Patrimonio de Valencia y Murcia de RENFE.
  
- Petición de informe a la Confederación Hidrográfica del Júcar.
  
- Informe de la Acequia Real del Júcar.
  
En este informe se establecen las condiciones generales y particulares que se deben cumplir para que la autorización de obras sobre los elementos afectados sea válida.
  
Afecciones legales
  
1. La zona de actuación se encuentra fuera del Parque Natural de La Albufera, no obstante, debido a la proximidad de la actuación propuesta a dicho espacio protegido se deberán extremar las medidas preventivas para minimizar los impactos indirectos sobre el mismo.
  
2. La zona afectada limita al sur con el barranco de Tafarra. Éste no se encuentra canalizado, y el estudio de impacto ambiental determina que no dispone de sección adecuada para soportar los 56 m³/s que vienen de la otra parte de la vía del ferrocarril, lo cual origina zonas de inundación en los campos contiguos y fábricas existentes tras periodos de lluvia intensa. El urbanizador se compromete al acondicionamiento de dicho barranco y su canalización. El Documento de Homologación determina que será necesario el visto bueno de la Confederación Hidrográfica del Júcar. Existe una acequia madre que lleva el agua desde la otra parte del ferrocarril hasta los campos ubicados al este del sector. El urbanizador procederá al desvío de la citada, basándose en los informes redactados por la Acequia Real del Júcar y garantizando su correcto funcionamiento.
  
3. El estudio de impacto ambiental no hace referencia a la existencia de vías pecuarias en la zona de actuación. La cartografía temática publicada por la COPUT no contempla la existencia de vías pecuarias en el sector propuesto.
  
4. El estudio de impacto ambiental determina que no se ha detectado la presencia de yacimientos arqueológicos o bienes de interés histórico-artístico-etnográfico que puedan verse afectados directamente por las actuaciones previstas. Como se ha comentado con anterioridad, se aporta en documento independiente un estudio de impacto sobre el patrimonio cultural y el informe emitido por la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte sobre el resultado de la prospección arqueológica realizada.
  
Consideraciones ambientales
  
1. La situación actual de la zona de actuación presenta un terreno ocupado por un conjunto de naves industriales ubicadas en torno al camino del cementerio y unas parcelas destinadas al cultivo de regadío y otras sin cultivar. Existe una red de acequias que da servicio a dichas parcelas. También existe una línea eléctrica paralela al camino del cementerio, que con la presente actuación pasará a ser enterrada. La zona presenta un relieve prácticamente llano.
  
2. Desde el punto de vista geológico, los materiales aflorantes en el área de estudio pertenecen al periodo cuaternario. Se trata de una zona de limos pardos que se corresponden con depósitos recientes de relleno. En relación con el tipo de materiales presentes en la zona de actuación, la cartografía temática publicada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte contempla para los terrenos afectados por el proyecto un grado medio a la contaminación de las aguas subterráneas.
  
3. El estudio de impacto ambiental expresa que la vegetación actual presente en el área objeto del proyecto está constituida por la propia de los cultivos de regadío existentes, especialmente de cítricos. Así, la gran transformación de los terrenos para destinarlos al uso agrícola hace que no queden restos de vegetación potencial en la misma, que según el estudio de impacto ambiental se correspondería con el carrascal termófilo litoral. Asimismo, se indica que en los campos sin cultivar han aparecido pequeños grupos de plantas autóctonas, pero que se ven muy afectados por el vertido incontrolado de residuos.
  
En lo que respecta a la fauna, se indica que se trata de una fauna característica de los campos de cultivo, adaptadas a las grandes transformaciones del medio, tratándose de especies de escaso valor y de amplia distribución. No obstante, también se cita que dada la proximidad de la zona al Parque Natural de La Albufera, las parcelas de estudio así como los campos próximos pueden ser utilizados por los animales del Parque Natural, principalmente aves, para alimentarse o descansar. Se aporta un listado de las principales aves que se pueden encontrar en la zona. Asimismo se destaca la función del barranco de Tafarra como espacio donde pueden habitar especies propias de ambientes más húmedos, pero la estacionalidad de sus aguas y el empleo de las mismas para el riego, dificulta la vida animal en el mismo.
  
4. El estudio de impacto ambiental incorpora datos climáticos sobre el municipio de Silla, extraídos de las estaciones Mas d'Algudor de Silla y Els Vivers de Valencia. En lo relativo al régimen de vientos presente en la zona, se indica que los vientos más frecuentes son los de sudeste, seguidos de los vientos de componente noreste y de oeste, aunque se trata de una zona donde predominan las calmas. No se ha estudiado la proximidad entre las zonas residencial e industrial en relación con el régimen de vientos descrito.
  
5. El estudio de impacto ambiental afirma que el riesgo de inundación de la zona es bajo. La cartografía temática publicada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transporte señala que no existe riesgo de inundación en la zona objeto del proyecto.
  
6. Se indica que la calidad paisajística de la zona es media, debido a que se trata de una zona colindante a suelo industrial edificado y a la línea del ferrocarril, en la que se pueden encontrar terrenos de cultivo y terrenos en estado de abandono, donde proliferan los vertidos incontrolados de residuos.
  
7. Respecto del abastecimiento de agua potable, el informe técnico municipal determina que se ejecutará una nueva canalización general de alimentación al polígono, desde la red municipal situada al sur de la av. Ausias March, junto al polideportivo municipal. Dicho informe también recoge características de diseño, materiales, etc. El documento de Plan parcial define una red de abastecimiento de agua mallada. Éste especifica las dotaciones de agua que se han tenido en cuenta para calcular los caudales unitarios del polígono industrial, aunque no se justifica la existencia de recursos hídricos suficientes y de calidad en la red municipal para garantizar la demanda prevista con la ampliación del polígono industrial existente. El suministro de agua potable será realizado por la compañía Aigües de L'Horta. Además de la red de abastecimiento de agua, también se proyecta una red de hidrantes contra incendios y una red de agua de riego para zonas verdes y limpieza de calles.
  
8. El polígono industrial estará dotado de red separativa de evacuación de aguas residuales. El estudio de impacto ambiental propone que, cuando se ejecute la ronda sur que comunica con la Avenida de Alicante, se resolverá la evacuación de las aguas residuales sin que pasen por la zona residencial. Mientras las aguas residuales generadas en el polígono discurran por la zona residencial, será necesario que las empresas que funcionan en el polígono obtengan la autorización de vertido a la red general de alcantarillado, cumpliendo con la ordenanza municipal de vertido. Asimismo, se indica que cada industria deberá colocar una arqueta para la toma de muestras del efluente fuera de la valla perimetral de la parcela. Se propone además que los depósitos de combustibles o productos peligrosos estén dotados de una cubeta impermeabilizada para evitar que las posibles fugas puedan afectar al terreno.
  
Se aporta un informe emitido por la Entidad de Saneamiento de Aguas sobre la capacidad del sistema de saneamiento y depuración del complejo de Pinedo para admitir los nuevos caudales generados con el desarrollo del proyecto que se tramita. En este informe se indica que la citada EDAR está diseñada para tratar 353.600 m³/día, y actualmente está tratando 301.811 m³/día. El caudal generado previsto es de 660 m³/día, por lo que dicho informe concluye la viabilidad de dicha infraestructura para admitir las aguas residuales generadas, debiendo ajustarse el vertido generado a lo dispuesto en la ordenanza Municipal de Vertidos o, en su defecto, al Modelo de Ordenanza de Vertidos de la Entidad de Saneamiento. Asimismo, se expresa la necesidad de disponer una arqueta de registro previa al punto de conexión, dotada de guías para la instalación de una tajadera que permita la desconexión del vertido.
  
La red de evacuación de aguas pluviales verterá al barranco de Tafarra, que constituye el límite sur del sector.
  
9. El EIA determina que los residuos sólidos urbanos, de obra, industriales, etc. serán recogidos en contenedores y transportados en vehículos adecuados a vertederos controlados o instalaciones de tratamiento autorizadas. También se fijan las condiciones de almacenamiento de los productos y residuos tóxicos y peligrosos. Las industrias garantizarán que estos residuos serán gestionados por empresas autorizadas, aportando previamente a la expedición de la licencia de actividades compromiso escrito por parte de un gestor autorizado. Para la clasificación, envasado y etiquetado de sustancias peligrosas se estará a lo dispuesto en la normativa de aplicación. De forma previa a la concesión de la licencia, el promotor presentará un balance de los materiales empleados y los residuos generados, así como de las medidas de corrección y control.
  
Queda prohibido el vertido de residuos sólidos y líquidos al terreno, salvo autorización expresa del organismo de cuenca, según la Ley de Aguas de 2 de julio de 1985.
  
Se aporta un certificado emitido por la UTE AVSA-Europea de Servicios Públicos, SA. en el que se indica que dicha empresa dispone de capacidad suficiente para realizar el servicio de recogida de residuos sólidos urbanos.
  
10. En relación con lo expresado en los puntos anteriores, en el proceso de evaluación ambiental no se observan problemas respecto a las infraestructuras necesarias para el desarrollo de la actuación urbanística proyectada, (abastecimiento de agua, saneamiento, residuos, energía y transporte). No obstante a este respecto en materia de evaluación ambiental se establece la necesaria reserva a favor de los criterios adicionales de carácter técnico y consideraciones de idoneidad del proyecto evaluado que la Comisión Territorial de Urbanismo pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia.
  
11. Debido a la proximidad entre la zona industrial y las zonas residenciales y de equipamientos próximas, existentes o futuras, el informe del Técnico municipal de Medio Ambiente indica el tipo de industria que debe quedar excluida de las actividades permitidas en la nueva zona industrial, en función del índice y grado de molestia, insalubridad, nocividad y peligrosidad, según la clasificación del anexo II del Decreto 54/1990, de 26 de marzo, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el cual se aprueba el Nomenclátor de actividades Molestas, Insalubres, Nocivas y Peligrosas. Se adjunta copia del citado anexo.
  
Dicho informe municipal considera necesario dotar al polígono de accesos propios y directos desde la ronda sur para evitar el paso de vehículos pesados por la zona residencial, con el consiguiente riesgo en el caso de transporte de mercancías peligrosas e incremento del nivel de ruido.
  
12. Las emisiones atmosféricas se producirán tanto en la fase de construcción, durante las obras, como en la fase de funcionamiento, con las emisiones de las industrias. El estudio de impacto ambiental propone una serie de medidas correctoras para minimizar los efectos de las emisiones atmosféricas. Éstas son, la realización de riegos periódicos en zonas con materiales pulverulentos o donde se realicen movimientos de tierra, el acopio de materiales en zonas al resguardo de los vientos dominantes y con poca visibilidad. Obliga al cumplimiento de la normativa referente a los motores de combustión interna de las máquinas. Por otro lado, las industrias revisarán periódicamente sus emisiones de gases, vapores, humos y partículas a la atmósfera, para que cumplan los valores de inmisión establecidos en el Decreto 833/1975 de 6 de noviembre, que desarrolla la ley 38/72 de Protección del Ambiente Atmosférico, modificado por los Decretos 1613/85 de 1 de agosto y 717/1987 de 27 de mayo. El estudio de impacto ambiental incorpora una tabla que limita los valores límite de partículas sólidas que las industrias pueden emitir a la atmósfera. También se exige para los combustibles empleados en calefacción y en motores, el cumplimiento de la normativa de aplicación que limita los contaminantes emitidos, tales como azufre, plomo, benceno y aditivos, entre otros.
  
13. Respecto de la contaminación acústica, el EIA establece la necesidad de dotar a los motores de combustión interna de silenciadores homologados en los tubos de escape. De igual forma, limita los valores de ruido en el exterior de las industrias, en 55 db(A) desde las 8 h. a las 22 h., y de 45 db(A) de 22 h. a 8 h, medidos en el eje de la calle. Asimismo, se fija una limitación para las vibraciones producidas. La normativa del Plan Parcial determina que los ruidos cumplirán la normativa del PGOU para uso industrial.
  
14. En lo relativo a la contaminación lumínica, el informe de los Servicios Técnicos Municipales indica que la iluminación se realizará con lámparas de vapor de mercurio de alta presión.
  
15. Respecto de la red de acequias afectada con las obras de urbanización, según el informe técnico municipal, la solución adoptada será la de canalización subterránea dentro del polígono, obteniendo la conformidad de la Confederación Hidrográfica del Júcar. Para el caso del encauzamiento del Barranco de Tafarra, independientemente de la solución técnica adoptada, se deberá aportar autorización del organismo de cuenca.
  
16. El estudio de impacto ambiental recomienda que las zonas verdes del polígono industrial se concentren en su límite sur, para que actúe como espacio de transición con los campos colindantes y con el barranco de Tafarra. Se indica que se dotará al suelo industrial en su perímetro de un apantallamiento vegetal para minimizar el impacto paisajístico respecto del entorno. Las Condiciones Estéticas de las Normas Urbanísticas determinan que el tipo de edificación debe ser preferentemente adecuada al paisaje y al entorno urbanístico, y tratando los espacios libres no pavimentados con elementos de jardinería y mobiliario urbano. El informe municipal de medio ambiente expresa que en el ajardinamiento de la zona verde del polígono se deben emplear especies vegetales autóctonas, de bajo mantenimiento y, debido a la proximidad al barranco de Tafarra, propias del bosque de ribera.
  
17. Se propone la reutilización de la tierra vegetal aprovechable, fijando las condiciones de almacenamiento hasta su posterior uso. Se fijan las condiciones de restauración de los taludes que forman las explanaciones, según acondicionamiento del suelo y plantación de especies vegetales o construcción de muros de mampostería caravista.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración de impacto ambiental
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Homologación de la Modificación puntual nº 8 del PGOU de Silla, promovido por el Ayuntamiento de Silla, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la realización de las obras y el funcionamiento de la actividad:
  
I. Se deberá solventar la discordancia observada entre los distintos documentos presentados en lo relativo a la superficie del sector.
  
II. Los parámetros de vertido de las aguas residuales establecidos en las Normas Urbanísticas deberán adaptarse a lo dispuesto en el Modelo de Ordenanza de Vertidos a la red municipal de alcantarillado, editado por la Entidad de Saneamiento y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
III. Se deberá exigir la construcción de una arqueta separadora de aceites y grasas, previa a la conexión con la red municipal de aguas residuales, a aquellas actividades potencialmente manipuladoras de dichas sustancias.
  
IV. Se deberá obtener la autorización de vertido de las aguas pluviales al barranco de Tafarra por la Confederación Hidrográfica del Júcar. Asimismo, y previo al punto de vertido a dicho barranco, se colocará un sistema de pretratamiento en continuo de las aguas pluviales, con el fin de retener los sólidos y partículas arrastradas por el agua de lluvia, así como una arqueta para toma de muestras del vertido realizado, puesto que cualquier vertido de sustancias potencialmente contaminantes al barranco y a la red de acequias existente puede afectar de manera indirecta al Parque Natural de La Albufera.
  
V. Se procederá a la clausura de los vertederos incontrolados en las proximidades de la industria existente y al tratamiento de dichos residuos por gestores autorizados. Se optará por la recogida y gestión selectiva de los residuos generados durante las obras de urbanización y edificación por empresas autorizadas.
  
VI. En la zona se encuentran en funcionamiento diversas industrias que disponen de filtros para absorber partículas y polvo generado durante la fabricación de sus productos. Éstos generan un nivel de ruido importante en las proximidades de la industria. Con motivo de la cercanía al polígono industrial de las zonas residencial y de equipamientos, existentes o futuras, se deberán efectuar mediciones periódicas que justifiquen el cumplimiento de los valores límite recogidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de Protección contra la Contaminación Acústica, adoptando, en caso de ser necesario, las medidas correctoras necesarias para minimizar el ruido emitido.
  
VII. En lo que respecta al sistema de alumbrado previsto, con el fin de reducir la contaminación lumínica, se deberán emplear lámparas de vapor de sodio de alta presión y se colocarán luminarias que permitan una iluminación direccional hacia el suelo.
  
VIII. Se deberán adecuar las referencias legislativas expresadas en el estudio de impacto ambiental en materia de aguas y residuos.
  
IX. Como medida preventiva, si durante la realización de las obras de urbanización o edificación aparecieran restos arqueológicos o cualquier elemento merecedor de protección, el promotor quedará obligado a comunicarlo a la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, para la adopción de las medidas de protección necesarias. En cualquier caso, dicho departamento establecerá las medidas de protección que considere necesarias en la Comisión Provincial de Urbanismo de Valencia.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 31 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 19 de noviembre de 2003.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML