Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8489, del 19-02-2019 (2019/1188)

RESOLUCIÓ de 4 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 140/17-AIA Elx.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8489

Data del DOGV
:   19-02-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/1188

CVE


Data del document
:   04-02-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Elx](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 4 de febrer de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 140/17-AIA Elx. [2019/1188]  
De conformitat amb l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Boletín Oficial del Estado o en el diari oficial corresponent de l'informe d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana l'informe d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 140/17-AIA Elx.  
  
«Informe d'impacte ambiental  
Expedient: 140/2017-AIA  
Títol: millora de la seguretat vial de la CV-865, Elx - Santa Pola  
  
Fase 1: tram PK 2+400 a 8+680  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Obres Públiques d'Alacant. Direcció General d'Obres Públiques, Transport i Mobilitat  
Localització: Elx (Alacant)  
  
En data 15 de novembre de 2017, el Servei Territorial d'Obres Públiques d'Alacant remet al Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental la sol·licitud d'inici d'avaluació d'impacte ambiental simplificada del projecte «Millora de la seguretat viària de la CV-865, Elx - Santa Pola. Fase 1: tram PK 2+400 a 8+680», al terme municipal d'Elx (Alacant).  
  
Aquesta sol·licitud s'acompanya d'un document ambiental denominat «Document ambiental. Fase 1», el contingut del qual s'adequa a l'article 45 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
Objecte  
La CV-865, des de la circumval·lació d'Elx EL-20 fins a la carretera CV-851, és una carretera amb un ample pavimentat de 13,50 m, distribuïts en dos carrils, vorals amb franges obliqües i carrils bici a banda i banda. Disposa de 15 glorietes partides intermèdies al llarg del traçat. Actualment es caracteritza per una elevada IMD (15.709 vehicles/dia el 2016) que s'accentua especialment en temporada estival i per problemes de seguretat viària (a causa de les velocitats elevades que s'assoleixen, la consolidació urbanística dels marges, accessos directes i glorietes partides). Els ciclistes comparteixen plataforma amb els vehicles, sense cap element físic de separació. Hi ha també problemes per la falta d'itineraris per als vianants i per la falta de permeabilitat transversal.  
  
L'actuació que es projecta inclou l'ampliació de la plataforma actual (disposa de dos carrils per sentit amb mitjana separadora), la creació d'espais per al trànsit per als vianants i ciclista, com també la reordenació de les interseccions i els accessos.  
És objecte de l'actual projecte la fase 1 entre els PK 2+400 a 8+680, i es deixa per a una fase posterior el tram entre la circumval·lació d'Elx EL-20 i el PK 2+400.  
  
Antecedents i marc normatiu  
El dia 15 de maig de 2017 va entrar en el Registre General de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, per part de la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge de la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, escrit del Servei Territorial d'Obres Públiques d'Alacant, que per error havia arribat a aquella Subdirecció. Es va incoar l'expedient 071/2017-CON.  
La sol·licitud del Servei Territorial era una consulta sobre la necessitat o no de sotmetre el projecte de «Millora de la seguretat viària de la CV-865 Elx - Santa Pola. Tram EL-20 a CV-851. Elx (Alacant)», al tràmit d'avaluació o estimació d'impacte ambiental. Juntament amb l'escrit es va presentar una breu descripció de l'actuació i les afeccions ambientals, de data abril de 2017.  
Inicialment es pretenia actuar sobre uns 8,2 km de la CV-865, des d'aproximadament el PK 0+500 al 8+680. Com ja s'ha indicat en l'objecte, aquest tram presenta una elevada IMD i problemes de seguretat viària. L'actuació que es projecta inclou l'ampliació de la plataforma actual (hi disposa dos carrils per sentit amb mitjana separadora), la creació d'espais per al trànsit per als vianants i ciclista, com també la reordenació de les interseccions i accessos.  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental, de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la desenvolupen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara endavant LEA).  
La legislació ambiental tipifica en els annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental. El projecte que és objecte d'aquesta consulta no està inclòs en l'annex I de la LEA, grup 6. Projectes d'infraestructures, aquests annexos, atés que es tracta d'un eixample per a obtenir 4 carrils amb una longitud inferior a 10 km.  
  
D'altra banda, la LEA estableix en l'article 7.2 apartat c, que qualsevol modificació de les característiques de projectes que figuren en els annexos I o II, ja autoritzats, executats o en procés d'execució, que puga tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient, és a dir, quan supose:  
1. Un increment significatiu de les emissions a l'atmosfera.  
2. Un increment significatiu dels abocaments a llits públics o al litoral.  
3. Increment significatiu de la generació de residus.  
4. Un increment significatiu en la utilització de recursos naturals.  
  
5. Una afecció a espais protegits de la Xarxa Natura 2000.  
6. Una afecció significativa al patrimoni cultural.  
Han de sotmetre's a avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
Atés que l'actuació afecta més de 500 m de sòl forestal segons el PATFOR, es va concloure l'expedient 071/2017-AMB, indicant que aquest condicionament de carretera podia tindre efectes adversos significatius sobre el medi ambient i, en conseqüència, quedava sotmés al procediment d'avaluació d'impacte ambiental simplificada.  
No obstant això, en aquest moment es presenta el projecte desglossat en dues fases: fase 1: des del PK 2+400 al 8+680 i fase 2: des del PK 0+500 al 2+400.  
L'òrgan substantiu, amb posterioritat a la decisió de l'òrgan ambiental, ha decidit fraccionar el projecte en dues fases, ja que en la segona fase hi ha risc d'inundació i comporta un estudi en profunditat d'aquesta qüestió. D'aquesta manera, l'execució començarà pel tram més pròxim a Santa Pola. Malgrat la decisió de presentar en dues fases el projecte, l'òrgan ambiental considera que es tracta d'un únic projecte que íntegrament ha de ser sotmés a avaluació ambiental.  
  
  
Tramitació  
L'òrgan ambiental ha identificat les administracions públiques afectades següents:  
- Ajuntament d'Elx  
- Servei de Patrimoni Cultural  
- Servei Territorial de Medi Ambient  
- Parc Natural de les Salines de Santa Pola  
Es transcriu a continuació el contingut de caràcter ambiental dels informes rebuts i es dona trasllat d'una còpia d'aquests.  
Informe de l'Ajuntament d'Elx (rebut el 23.02.2018).  
Informe de l'enginyer municipal de noves infraestructures.  
«[?] en la fase 1 no es preveu cap actuació per a pal·liar la inundabilitat de la fase 2, per la qual cosa les mesures correctores en aquesta segona fase, no haurien d'afectar les actuacions de la fase anterior, i han de definir-se aquestes abans de l'execució d'obres en la fase 1. És, doncs, urgent, la realització de l'estudi d'impacte ambiental de la fase 2.  
  
Respecte del drenatge longitudinal, es preveu la recollida en cunetes o conductes enterrats, en trams amb tancaments, però no s'indica on drenaran aquests elements.  
[?] L'actuació, segons l'estudi acústic realitzat, planteja una velocitat específica en tot el tram de 70 km/h, igual que l'actualment existent. No obstant això, en el «Document de traçat del projecte de construcció de la via Parc Elx - Santa Pola, PK 3,5 a 5 Elx (52-A-2357)», redactat el 2013 per la mateixa Conselleria, a causa dels accessos directes i després d'una anàlisi de seguretat viària, la velocitat específica es fixava en 50 km/h. Òbviament aquesta velocitat no seria realista, ja que se circularia a velocitats majors amb el consegüent risc.  
  
No hi ha cap esment respecte a l'enllumenat de la carretera, o almenys de les glorietes, necessari per seguretat viària.  
[?] Pel que fa a la fase d'execució de les obres, el document tramitat pretén l'aprofitament dels camins existents per al viari d'obra. El projecte constructiu que es redacte ha de preveure'n el condicionament, una vegada finalitzades les obres».  
Informe del tècnic municipal del departament de medi ambient  
«L'ampliació de la plataforma destinada al trànsit de vehicles suposa, en tots els casos, un augment de l'efecte barrera ambiental, especialment per a la fauna, que s'ha de tindre en compte de forma convenient. En el cas que ens ocupa, aquest efecte pot ser especialment sensible en el tram final de l'actuació prevista, en les proximitats de la CV-851, on l'actuació limita amb el PN de les Salines de Santa Pola, zona humida catalogada, LIC, ZEPA i lloc Ramsar que en el futur hauria de connectar-se, mitjançant un corredor ecològic, amb les zones d'interés ambiental dels aiguamolls de Balsares-Clot de Galvany, Fondet de la Senieta i Aigua Amarga, per a quedar englobat dins de la infraestructura verda de la Comunitat Valenciana.  
Pel que s'ha exposat anteriorment, es considera necessari que es condicionen les mesures necessàries, en forma de passos de fauna segurs i senyalització vertical apropiada (limitació de la velocitat, pas de fauna silvestre), per a pal·liar o eliminar l'efecte barrera reforçat (més ample de plataforma, velocitat mitjana real dels vehicles superior a l'actual) que suposa l'ampliació de la plataforma de la CV-865, especialment en les proximitats d'espais d'especial interés ambiental com l'esmentat.»  
Informe de l'arquitecta municipal.  
«Pel que fa als aspectes de planejament, les obres es desenvolupen sensiblement dins dels 20 m qualificats de viari pel Pla general, excepte les sis rotondes previstes i les connexions que s'executaran fora d'aquesta franja reservada per a viari.  
Quant a les rotondes, tres són de nova creació i unes altres tres es duran a terme sobre rotondes partides existents, les quals es reformen per complet i s'amplien. La solució pretén minimitzar les afeccions a tancaments ornamentals.  
Aquest projecte ha de ser tingut en compte en la revisió del Pla general [...]».  
Informe de la Direcció General de Cultura i Patrimoni (realitzat el 27.02.2018).  
«[?] Des de la consideració del patrimoni arquitectònic i arqueològic, els serveis tècnics d'aquesta Direcció General informen que, referent a l'espai objecte del projecte es considera, el tècnic que ha aportat la memòria indica que són necessàries per a la salvaguarda i la preservació del patrimoni cultural detectat mesures cautelars com són la realització d'uns sondejos arqueològics previs i el seguiment dels moviments de terres.  
Per la qual cosa, vist el precepte indicat, i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics s'emet informe favorable sobre els efectes patrimonials previstos en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià, del Projecte de millora de la seguretat viària CV-865, Elx - Santa Pola, tram EL-20 a CV-851, amb subjecció a la condició que el projecte incorpore i assumisca expressament les mesures cautelars abans referides, la realització d'uns sondejos arqueològics previs i el seguiment dels moviments de terres».  
  
Informe del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant (rebut el 10.04.2018).  
«Forests públiques. No hi ha afecció a forests públiques gestionades per aquesta Conselleria.  
Terrenys forestals. Consultada la cartografia associada al Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). S'observen tres zones catalogades com a terreny forestal [?]. S'observa que la zona A són terrenys ocupats per un herbassar i la zona B són terrenys ocupats per plantació de cítrics, i no tenen, per tant, consideració de terrenys forestals. La zona C es correspon amb un saladar d'alta densitat que sí que pot catalogar-se com a forestal. L'afecció sobre aquest s'estendria en una longitud de cinc-cents metres aprox.  
Camins ramaders. El projecte de millora de la CV-865 afecta el camí ramader denominat assagador de Sant Vicent o de Boluda, amb una amplària legal de 5 metres segons el Projecte de classificació de camins ramaders d'Elx. L'afecció es concreta mitjançant encreuament d'aquest amb la CV-865 en una rotonda ja existent.  
La Llei 3/2014, d'11 de juliol, de la Generalitat, de camins ramaders de la Comunitat Valenciana, en l'article 23 «Encreuament dels camins ramaders per realització d'obres públiques sobre terrenys de camins ramaders» estableix que el promotor ha d'habilitar, a la seua costa, passos a nivell, quan no tinguen cap mena de perill, o de diferent nivell, adequats que asseguren els usos dels camins ramaders, en condicions de rapidesa, comoditat i seguretat, mitjançant l'establiment de sistemes que permeten l'ús diferenciat d'aquestes.»  
Informe del Parc Natural de les Salines de Santa Pola (rebut el 22.05.2018).  
«S'emet informe sobre aquest projecte en l'àmbit del Pla d'ordenació dels recursos naturals del sistema de zones humides del sud d'Alacant, regulat pel Decret 31/2010, de 12 de febrer, del Consell, d'ara endavant PORN.  
Revisat l'expedient, s'observa que no afecta cap espai natural protegit i tampoc està afectat per la normativa PORN de les zones humides del sud d'Alacant».  
  
Anàlisi del projecte per a determinar la necessitat de sotmetre'l o no a avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
L'anàlisi es realitza tenint en compte els criteris de l'annex III de la LEA.  
Característiques del projecte  
El document ambiental presenta una anàlisi d'alternatives, que planteja:  
- Alternativa 0 o no actuació.  
- Alternativa 1 o conversió en carretera multicarril segons normativa: consisteix en el desdoblament de la carretera actual ampliant la plataforma existent, amb dos carrils per sentit, carrils de 3,5 m, vorals interiors d'1 m, vorals exteriors d'1,50 m, separats per mitjana. A més, s'executen vies de servei paral·leles per a control d'accessos, que connectaran amb el tronc en glorietes tancades a nivell que substitueixen les actuals glorietes partides.  
- Alternativa 2 o desdoblament de la carretera actual amb creació d'itineraris no motoritzats: consisteix en el desdoblament de la carretera actual ampliant la plataforma existent, amb dos carrils per sentit, carrils de 3 m, vorals de 0,25 m, separats per mitjana. Així mateix, disposa de carril bici en el costat nord de 3,5 m i vorera en el costat sud de 2,5 m. En aquesta alternativa es mantenen els accessos directes en el tronc, ja que la majoria són camins locals amb escàs trànsit o propietats particulars. Es projecten glorietes tancades a nivell. Aquesta és l'alternativa seleccionada amb la qual es pretén:  
- Eliminar els punts problemàtics de les rotondes partides, establint punts de control de velocitat (glorietes tancades).  
- Crear dos carrils per sentit, la qual cosa augmenta la capacitat de la via, i a més permetrà l'avançament en el trajecte Elx - Santa Pola en condicions de seguretat.  
- Reduir l'ample dels carrils, amb la qual cosa es produirà una reducció de velocitat de circulació.  
- Eliminar els girs a esquerres en els accessos situats al llarg de la carretera.  
- Crear itineraris segurs per als ciclistes i els vianants al llarg de tota l'actuació.  
- Millorar la permeabilitat transversal de la carretera per al trànsit per als vianants.  
- Millorar l'accessibilitat al transport públic, ja que es crearan parades d'autobús al llarg del tram d'actuació, amb creus per als vianants en la proximitat de les glorietes.  
  
Ubicació dels projectes  
A banda i banda de la carretera hi ha nombrosos habitatges. El sòl a banda i banda de la carretera està actualitzat com a sol no urbanitzable comú, a excepció d'un tram entre la glorieta 14 i el PK 7+700, que en el marge esquerre està classificat com a sol urbà d'ús residencial.  
Els últims 500 m de la calçada limiten amb sòl forestal, en concret un saladar d'alta densitat.  
El terme municipal d'Elx posseeix un gran patrimoni arbori monumental, com el Palmerar d'Elx, declarat Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO, i alguns altres exemplars de caràcter monumental aïllat. La Llei 4/2006, de 19 de maig, de la Generalitat, de patrimoni arbori monumental de la Comunitat Valenciana estableix la creació d'un catàleg d'arbres monumentals i singulars l'actualització del qual a 10 d'octubre de 2016 identifica 6 exemplars al terme municipal d'Elx. Cap d'aquests es troba al voltant de la via objecte d'actuació. Així mateix, tampoc es troben en l'entorn de l'actuació palmeres que igualen o superen els paràmetres establits per a la consideració d'un arbre com a monumental.  
  
Apareix documentat en el Pla general d'Elx un jaciment arqueològic, en el PK 5, marge dret, denominat Horteta. Està definit com un jaciment prehistòric neolític, en el qual es van recollir una aixa i útils de pedra polida. Consta un estudi arqueològic dins del projecte de construcció «Via Parc Elx - Santa Pola. PK 3,5 A 5.0 a Elx (Alacant)». En la prospecció arqueològica realitzada en aquest projecte no es va documentar cap element patrimonial, encara que s'hi van proposar les mesures següents:  
- Seguiment arqueològic durant el moviment de terres, pel fet que gran part de la superfície no es va poder prospectar per trobar-se barrada.  
- Realització de sondejos arqueològics mecànics previstos a l'inici del moviment de terres, com a mesura preventiva atés que el jaciment esmentat podia ser afectat per l'execució d'una glorieta i aquest tram que s'havia de prospectar es trobava clos i d'altra banda amb vegetació baixa abundant, la qual cosa va dificultar el treball de camp.  
El camí ramader assagador de Sant Vicent o de Boluda travessa la carretera CV-865 en el tram d'actuació, a l'altura de glorieta denominada G4, al PK 2+450.  
No hi ha en la fase 1 risc d'inundació.  
No es creuen llits en el tram de carretera afectat pel condicionament.  
  
En les proximitats de l'actuació es troben les Salines de Santa Pola.  
  
  
Característiques del potencial impacte  
Per a evitar afeccions sobre parcel·les que no hagen de ser afectades, s'han cartografiat diferents àrees per a la possible ubicació de les instal·lacions auxiliars, i totes es troben fora de sòl forestal. Així mateix, s'ha de realitzar el jalonament dels elements següents: zona de protecció arqueològica Horteta (al costat de la glorieta 9), pi de grans dimensions que s'ha de preservar (al costat de la glorieta 5) i parcel·les de sòl forestal. El jalonament s'ha de fer abans de l'inici de les obres, preferentment durant l'etapa de replanteig d'aquestes, i és obligació del contractista mantindre'l en bon estat durant el temps de durada de les obres.  
  
Amb la finalitat que les operacions de construcció de la infraestructura no provoquen situacions incòmodes per als veïns com a conseqüència de l'arrossegament de partícules pel vent, s'han de fer regs mitjançant solució aquosa de la plataforma que controle la formació de pols. Així mateix, els camions de transport han de disposar de tendals ajustats que eviten la pèrdua dels materials transportats i l'acció del vent sobre aquests. A fi de minimitzar les emissions atmosfèriques produïdes per la maquinària d'obra, aquesta ha de sotmetre's a les corresponents revisions periòdiques i actuacions de manteniment.  
  
Com a mesura protectora contra l'erosió, els materials de construcció han de quedar aïllats del sòl i de les possibles pluges, per evitar que siguen dissolts i incorporats a l'aigua i al sòl. Així mateix, s'han de construir sobreeixidors o captadors per a dirigir l'aigua d'escolament, en cas de pluges fortes, fora de la zona d'obres.  
Pel fet que la rasant projectada s'ha d'ajustar a la carretera actual, i tenint en compte l'orografia de l'entorn de l'actuació, no es produiran grans moviments de terra en l'actuació projectada.  
Si hi calen materials de farciment i llastos externs, s'han d'utilitzar preferentment materials naturals excavats (entenent com a tals els definits en l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre) o les RIA sempre que complisquen els paràmetres tècnics. Si hi manquen, han de provindre de pedreres o préstecs existents i legalment autoritzats, per la qual cosa durant el seguiment ambiental de l'obra s'han de fer les comprovacions oportunes amb el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant.  
  
En els terrenys on s'haja de realitzar algun tipus d'actuació s'ha de retirar la terra vegetal i, després de l'apilament intermedi previ, quan calga, s'ha de reutilitzar en les tasques de revegetació amb la finalitat d'aprofitar la fertilitat d'aquest sòl originat en la zona mateixa.  
Atés que està previst que algunes de les glorietes actuals queden en desús (en concret, G5, G6, G7, G8, G9, G10, G11 i G13), es considera necessari que es realitze una restauració d'aquestes zones, en les quals s'han de seguir les indicacions establides en l'epígraf 6.4.1.5. Restauració dels terrenys afectats per les obres. En alguns casos pot optar-se per la creació d'àrees recreatives o de descans per als ciclistes i vianants.  
  
Durant la fase de construcció s'ha de disposar d'un sistema que garantisca l'adequada gestió els residus i deixalles, tant líquids com sòlids, generats com a conseqüència de l'execució de les obres, amb la finalitat d'evitar la contaminació dels sòls i de les aigües superficials o subterrànies.  
En les instal·lacions d'obra (casetes d'obra, zones d'oficina, vestuaris, instal·lacions auxiliars, etc.) es generen aigües residuals de caràcter domèstic que requereixen ser tractades adequadament abans de l'abocament final (a un llit o al terreny). En aquests enclavaments s'ha de disposar de sistemes adequats per al tractament de les aigües residuals generades, que consistiran en depòsits estancs fins a la retirada per un gestor a una estació depuradora.  
Respecte del drenatge longitudinal, la documentació remesa no detalla on es realitzarà el drenatge. Aquest aspecte ha de ser contingut en el projecte constructiu. Si durant la fase de seguiment ambiental durant l'explotació, l'òrgan substantiu aprecia que es genera algun impacte ambiental en el punt de drenatge, ha d'establir les mesures correctores i protectores pertinents.  
S'indica que les obres de drenatge en els PK 8+400 i 8+600, han d'estar adaptades per a l'ús mixt com a passos de fauna. En el PK 8+400 s'hi han previst 7 tubs de 600 mm de diàmetre, i en el PK 8+600, 20 tubs de 800 mm de diàmetre. No obstant això, segons el document »Prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tancaments perimetrals», segona edició, el drenatge adaptat per a animals terrestres (fitxa 9) requereix una dimensió mínima de 2 x 2 m. Atés que la proposta presentada no compleix aquestes dimensions mínimes, ha de revisar-se la solució plantejada en el projecte bàsic per a executar les recomanacions de la publicació esmentada.  
Així mateix, en els 500 metres que la carretera limita amb sòl forestal en el marge dret s'ha de reforçar la senyalització d'advertiment destinada a alertar els usuaris de la via de l'alta probabilitat d'encreuament de fauna per la calçada, perquè reduïsquen la velocitat de circulació.  
  
El camí ramader assagador de Sant Vicent o Boluda es reposa mitjançant la construcció d'una glorieta nova (que coincideix amb una glorieta actual partida) i un carril bici i per als vianants, mesures que fan possible l'ús recreatiu d'aquest tram de camí ramader.  
En relació amb l'impacte acústic, durant la fase d'execució, les obres s'han de realitzar en període diürn (8-22 h) i els vehicles i les maquinàries han de tenir el manteniment necessari. Per a la fase d'explotació, s'aporta un annex que compara els valors actuals (estimació i mesurament) amb els valors futurs. L'estimació dels nivells de pressió sonor equivalent aporta uns resultats de 70 dB(A) de dia i 63 dB(A) de nit, clarament superiors als fixats per al cas d'ús residencial (segons la Llei 7/2002, de la Generalitat Valenciana), que estableix els llindars en 55 dB(A) de dia i 45 dB(A) de nit. Encara que la llei deixa un marge de 10 dB(A) per a l'obligació d'establir mesures oportunes per a disminuir el nivell sonor exterior, també s'hi estableixen els marges permesos. S'han dut a terme diversos mesuraments de soroll en la carretera actual mitjançant un sonòmetre, i en tots els casos s'han obtingut valors superiors als 55 dB(A) i en un punt de mesurament, denominat 3, s'ha obtingut 66,3 dB(A), que també supera el marge de 10 dB(A). El punt 3 es troba aproximadament en el PK 7+500. S'aprecia, així mateix, que els resultats teòrics obtinguts amb la metodologia exposada resulten superiors als valors reals. Respecte de la situació futura, s'obtenen uns resultats de 67 dB(A) de dia i 61 dB(A) de nit. Aquests valors superen els llindars establits per la legislació autonòmica i superen els valors per damunt dels quals és necessari l'establiment de mesures (això és, 65 dB (A) de dia i 55 dB(A) de nit). No obstant això, s'indica que s'han adoptat mesures correctores, que no han sigut tingudes en compte en la formulació teòrica aplicada. En concret, es tracta del paviment fonoabsorbent (reducció de 2-3 dB[A]) i la presència/reposició de tancaments (reducció de 2-3 dB[A]).  
  
Atés que el model teòric llança valors superiors als establits en l'annex II de la Llei 7/2002, i fins i tot superiors al marge de 10 dB(A) que permet la llei per a l'establiment de mesures correctores, es considera necessari que l'òrgan substantiu realitze a l'any de posada en servei de la infraestructura un mesurament dels nivells acústics reals en els mateixos punts en els quals s'han realitzat els mesuraments en data 12 de setembre de 2017. En el cas que els valors obtinguts superen en 10 dB(A) els valors establits en l'annex II, s'hi hauran d'establir les mesures correctores adequades i comprovar-ne el funcionament per part de l'òrgan substantiu.  
  
Com a mesura protectora del patrimoni cultural es proposa la realització de seguiment arqueològic durant les obres de moviment de terres en l'entorn més pròxim a la zona del jaciment:  
- Realització de sondejos arqueològics mecànics previs a l'inici del moviment de terres.  
- Seguiment arqueològic durant el moviment de terres.  
En la documentació aportada no s'indica que s'haja de realitzar l'enllumenat de la carretera o de les glorietes. En cas que el projecte constructiu sí que complete la inclusió d'aquesta unitat d'obra, s'han de tindre en consideració en el disseny d'aquesta criteris d'eficiència energètica i de disminució de la contaminació lumínica.  
Per a verificar el compliment de les consideracions efectuades en aquest projecte s'estableix el seguiment ambiental a través d'un programa de vigilància i seguiment ambiental (PVA). Es divideix en dues fases, clarament diferenciades:  
Primera fase: coincideix amb la fase de construcció de les obres o actuacions, i s'estén des de la data de l'acta de replanteig fins a la de recepció. La durada serà, per tant, la de les obres.  
Segona fase: s'inicia a partir de la data de l'acta de recepció i s'estén durant el període de garantia que coincideix amb l'inici de l'explotació de les actuacions.  
S'estableix un sistema d'informes que permetrà realitzar el seguiment ambiental de l'obra, i que inclou: un informe paral·lel a l'acta de replanteig, informes ordinaris amb periodicitat mensual o trimestral, informes extraordinaris quan hi haja alguna afecció ambiental no prevista, informe final de la fase de construcció i informe final del programa de vigilància i seguiment a la finalització del període de garantia.  
  
Els informes han d'incloure els aspectes que han sigut objecte de control o seguiment segons l'exigit en el programa de vigilància i seguiment ambiental. En els informes s'ha d'incloure, per a cada apartat previst, un breu resum de les operacions desenvolupades sobre aquest tema i, si escau, els models de fitxes exigits emplenats. Els informes han d'incloure unes conclusions sobre el desenvolupament de les obres i el compliment de les mesures proposades en el programa de vigilància ambiental.  
Correspon a l'òrgan substantiu el seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental. El programa de vigilància ambiental i la llista de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu. Així mateix, l'òrgan ambiental pot recaptar informació i realitzar les comprovacions que considere necessàries per a verificar el compliment del condicionat d'aquest informe d'impacte ambiental.  
  
  
Conclusió  
Vistes les característiques del projecte i la ubicació, la magnitud dels impactes previsibles i les mesures preventives i correctores plantejades, s'estima que el projecte no generarà efectes significatius sobre el medi ambient sempre que es realitze segons el que s'estableix en el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
1. Si calen materials de farciment i llastos externs, s'han d'utilitzar preferentment materials naturals excavats (entenent com a tals els definits en l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre) o les RIA, sempre que complisquen els paràmetres tècnics. Si hi manquen, han de provindre de pedreres o préstecs existents i legalment autoritzats, per a la qual durant el seguiment ambiental de l'obra s'han de realitzar les comprovacions oportunes amb el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant.  
  
2. Atés que està previst que algunes de les glorietes actuals queden en desús (en concret G5, G6, G7, G8, G9, G10, G11 i G13), es considera necessari que es realitze una restauració d'aquestes zones, en les quals s'han de seguir les indicacions establides en l'epígraf 6.4.1.5, Restauració dels terrenys afectats per les obres. En alguns casos, pot optar-se per la creació d'àrees recreatives o de descans per als ciclistes i vianants.  
3. Respecte del drenatge longitudinal, la documentació remesa no detalla on s'ha de fer el drenatge. Aquest aspecte ha de ser contingut en el projecte constructiu. Si durant la fase de seguiment ambiental durant l'explotació, l'òrgan substantiu aprecia que es genera algun impacte ambiental en el punt de drenatge, ha d'establir-hi les mesures correctores i protectores pertinents.  
4. S'indica que les obres de drenatge en els PK 8+400 i 8+600, han d'estar adaptades per a l'ús mixt com a passos de fauna. En el PK 8+400 s'han previst 7 tubs de 600 mm de diàmetre, i en el PK 8+600, 20 tubs de 800 mm de diàmetre. No obstant això, segons el document «Prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tancaments perimetrals», segona edició, el drenatge adaptat per a animals terrestres (fitxa 9) requereix una dimensió mínima de 2 x 2 m. Atés que la proposta presentada no compleix aquestes dimensions mínimes, ha de revisar-se la solució plantejada en el projecte bàsic per a complir les recomanacions de la publicació esmentada.  
5. Així mateix, en els 500 metres que la carretera limita amb sòl forestal en el marge dret, s'ha de reforçar la senyalització d'advertiment destinat a alertar els usuaris de la via de l'alta probabilitat d'encreuament de fauna per la calçada, perquè reduïsquen la velocitat de circulació.  
6. Atés que el model teòric llança valors superiors als establits en l'annex II de la Llei 7/2002, i fins i tot superiors al marge de 10 dB(A) que permet la llei per a l'establiment de mesures correctores, es considera necessari que l'òrgan substantiu realitze a l'any de posada en servei de la infraestructura un mesurament dels nivells acústics reals en els mateixos punts en els quals s'han realitzat els mesuraments en data 12 de setembre de 2017. En el cas que els valors obtinguts superen en 10 dB(A) els valors establits en l'annex II, s'hi han d'establir les mesures correctores adequades i comprovar-ne el funcionament per part de l'òrgan substantiu.  
  
7. En la documentació aportada no s'indica que s'haja de realitzar l'enllumenat de la carretera o de les glorietes. En cas que el projecte constructiu sí que complete la inclusió d'aquesta unitat d'obra, s'han de tindre en consideració en el disseny criteris d'eficiència energètica i de disminució de la contaminació lumínica.  
8. Correspon a l'òrgan substantiu el seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental. El programa de vigilància ambiental i la llista de comprovació s'han de fer públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu. Així mateix, l'òrgan ambiental pot recaptar informació i realitzar les comprovacions que considere necessàries per a verificar el compliment de les condicions d'aquest informe d'impacte ambiental.  
  
Per tant, no cal tramitar un procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària, sense perjudici del compliment de la normativa i la legislació ambiental i sectorial aplicable.  
  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva l'avaluació d'impacte ambiental simplificada, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 7.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en la secció 2a de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que li són aplicable.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
  
Informe d'impacte ambiental  
Primer  
El projecte de «Millora de la seguretat viària de la CV-865, Elx - Santa Pola. Fase 1: tram PK 2+400 a 8+680» no té efectes significatius sobre el medi ambient, d'acord amb el que estableix l'article 46 i 47 i els criteris establits en l'annex III de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, sempre que es realitze segons el que estableix el document ambiental remés i les condicions que a continuació s'especifiquen:  
1. Si calen materials de farciment i llastos externs, s'han d'utilitzar preferentment materials naturals excavats (entenent com a tals els definits en l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre) o les RIA sempre que complisquen els paràmetres tècnics. Si hi manquen, han de provindre de pedreres o préstecs existents i legalment autoritzats, per la qual cosa durant el seguiment ambiental de l'obra s'han de realitzar les comprovacions oportunes amb el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant.  
2. Atés que està previst que algunes de les glorietes actuals queden en desús (en concret G5, G6, G7, G8, G9, G10, G11 i G13), es considera necessari que es realitze una restauració d'aquestes zones, en les quals s'han de seguir les indicacions establides en l'epígraf 6.4.1.5. Restauració dels terrenys afectats per les obres. En alguns casos, pot optar-se per la creació d'àrees recreatives o de descans per als ciclistes i vianants.  
3. Respecte del drenatge longitudinal, la documentació remesa no detalla on es realitzarà el drenatge. Aquest aspecte ha de ser contingut en el projecte constructiu. Si durant la fase de seguiment ambiental durant l'explotació, l'òrgan substantiu aprecia que es genera algun impacte ambiental en el punt de drenatge, ha d'establir les mesures correctores i protectores pertinents.  
4. S'indica que les obres de drenatge en els PK 8+400 i 8+600 han d'estar adaptades per a l'ús mixt com a passos de fauna. En el PK 8+400 s'han previst 7 tubs de 600 mm de diàmetre, i en el PK 8+600, 20 tubs de 800 mm de diàmetre. No obstant això, segons el document «Prescripcions tècniques per al disseny de passos de fauna i tancaments perimetrals», segona edició, el drenatge adaptat per a animals terrestres (fitxa 9) requereix una dimensió mínima de 2 x 2 m. Atés que la proposta presentada no compleix aquestes dimensions mínimes, ha de revisar-se la solució plantejada en el projecte bàsic per a complir les recomanacions de l'esmentada publicació.  
5. Així mateix, en els 500 metres que la carretera limita amb sòl forestal en el marge dret, s'ha de reforçar la senyalització d'advertiment destinat a alertar els usuaris de la via de l'alta probabilitat d'encreuament de fauna per la calçada, perquè reduïsquen la velocitat de circulació.  
6. Atés que el model teòric llança valors superiors als establits en l'annex II de la Llei 7/2002, i fins i tot superiors al marge de 10 dB(A) que permet la llei per a l'establiment de mesures correctores, es considera necessari que l'òrgan substantiu realitze, a l'any de posada en servei de la infraestructura, un mesurament dels nivells acústics reals en els mateixos punts en els quals s'han realitzat els mesuraments en data 12 de setembre de 2017. En cas que els valors obtinguts superen en 10 dB(A) els valors establits en l'annex II s'hi han d'establir les mesures correctores adequades i comprovar-ne el funcionament per part de l'òrgan substantiu.  
  
7. En la documentació aportada no s'indica que s'haja de realitzar l'enllumenat de la carretera o de les glorietes. En cas que el projecte constructiu sí que complete la inclusió d'aquesta unitat d'obra, s'han de tindre en consideració en el disseny criteris d'eficiència energètica i de disminució de la contaminació lumínica.  
8. Correspon a l'òrgan substantiu el seguiment del compliment de l'informe d'impacte ambiental. El programa de vigilància ambiental i la llista de comprovació s'han de fer públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu. Així mateix, l'òrgan ambiental pot recaptar informació i realitzar les comprovacions que considere necessàries per a verificar el compliment de les condicions d'aquest informe d'impacte ambiental.  
  
  
Segon  
D'acord amb el que disposa l'article 47.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, amb el benentés que això no eximeix el promotor de l'obtenció de les autoritzacions que resulten legalment exigibles, com tampoc del compliment de tots els preceptes legals que resulten aplicables.  
  
  
Tercer  
D'acord amb el que disposa l'article 47.4 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha autoritzat el projecte en el termini màxim de quatre anys des de la publicació.  
  
Quart  
D'acord amb el que disposa l'article 47.6 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, aquest informe d'impacte ambiental no pot ser objecte de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via administrativa o judicial davant de l'acte, si escau, d'autorització del projecte.  
  
Cinqué  
D'acord amb l'article 48 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, l'òrgan substantiu, en el termini de quinze dies des que adopte la decisió d'autoritzar o denegar el projecte, ha de remetre al diari oficial corresponent, per a la publicació, un extracte del contingut d'aquesta decisió. Així mateix, ha de publicar en la seu electrònica la decisió sobre l'autorització o denegació del projecte i una referència al diari oficial corresponent en el qual es publique l'informe d'impacte ambiental.  
  
València, 25 de maig de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 4 de febrer de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8489, del 19-02-2019 (2019/1188)

RESOLUCIÓN de 4 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 140/17-AIA Elche.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8489

Fecha DOGV
:   19-02-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/1188

CVE


Fecha del documento
:   04-02-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Elche](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 4 de febrero de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación del informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 140/17-AIA Elche. [2019/1188]  
De conformidad con el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Boletín Oficial del Estado o en el diario oficial correspondiente del informe de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el informe de impacto ambiental correspondiente al expediente 140/17-AIA Elche.  
  
«Informe de impacto ambiental  
Expediente: 140/2017-AIA.  
Título: Mejora de la seguridad vial de la CV-865, Elche - Santa Pola.  
Fase 1: tramo PK 2+400 a 8+680.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Obras Públicas de Alicante. Dirección General de Obras Públicas, Transporte y Movilidad.  
Localización: Elche (Alicante).  
  
En fecha 15 de noviembre de 2017, el Servicio Territorial de Obras Públicas de Alicante remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental la solicitud de inicio de evaluación de impacto ambiental simplificada del proyecto «Mejora de la Seguridad Vial de la CV-865, Elche - Santa Pola. Fase 1: Tramo PK 2+400 a 8+680 », en el término municipal de Elche (Alicante).  
Dicha solicitud se acompaña de un documento ambiental denominado «Documento ambiental. Fase 1», cuyo contenido se adecua al artículo 45 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
Objeto  
La CV-865, desde la circunvalación de Elche EL-20 hasta la carretera CV-851, es una carretera con un ancho pavimentado de 13,50 m, distribuidos en dos carriles, arcenes cebreados y carriles bici a ambos lados. Cuenta con 15 glorietas partidas intermedias a lo largo de su trazado. Actualmente se caracteriza por una elevada IMD (15.709 veh/día en 2016) que se acentúa especialmente en temporada estival y por problemas de seguridad vial (debido a las velocidades elevadas que se alcanzan, a la consolidación urbanísticas de sus márgenes, accesos directos y glorietas partidas). Los ciclistas comparten plataforma con los vehículos, sin ningún elemento físico de separación. Existen también problemas por la falta de itinerarios peatonales y por la falta de permeabilidad transversal.  
La actuación que se proyecta incluye la ampliación de la plataforma actual (disponiendo dos carriles por sentido con mediana separadora), la creación de espacios para el tráfico peatonal y ciclista, así como la reordenación de las intersecciones y accesos.  
Es objeto del actual proyecto la fase 1 entre los PK 2+400 a 8+680, dejando para una fase posterior el tramo entre la circunvalación de Elche EL-20 y el PK 2+400.  
  
Antecedentes y marco normativo  
El día 15 de mayo de 2017 tuvo entrada en el registro general de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, por parte de la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje de la Dirección General de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, escrito del Servicio Territorial de Obras Públicas de Alicante, que por error había llegado a aquella Subdirección. Se incoó el expediente 071/2017-CON.  
La solicitud del Servicio Territorial era una consulta sobre la necesidad o no de someter el proyecto de «Mejora de la seguridad vial de la CV-865 Elche - Santa Pola. Tramo EL-20 a CV-851. Elche (Alicante)», al trámite de evaluación o estimación de impacto ambiental. Junto al escrito se presentó una breve descripción de la actuación y afecciones medioambientales, de fecha abril de 2017.  
Inicialmente se pretendía actuar sobre unos 8,2 km de la CV-865, desde aproximadamente PK 0+500 al 8+680. Como ya se ha indicado en el objeto, este tramo presenta una elevada IMD y problemas de seguridad vial. La actuación que se proyecta incluye la ampliación de la plataforma actual (disponiendo dos carriles por sentido con mediana separadora), la creación de espacios para el tráfico peatonal y ciclista, así como la reordenación de las intersecciones y accesos.  
La evaluación de impacto ambiental de proyectos queda regulada en la Ley 2/1989, de 3 de marzo de 1989, de impacto ambiental de la Generalitat Valenciana, los reglamentos que la desarrollan (Decreto 162/1990 y Decreto 32/2006, que modifica el anterior) y la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA).  
La legislación ambiental tipifica en sus anexos los proyectos que deben ser sometidos a evaluación de impacto ambiental. El proyecto que es objeto de esta consulta no está incluido en el anexo I de la LEA, grupo 6. Proyectos de Infraestructuras, dichos anexos, dado que se trata de un ensanche para conseguir 4 carriles con una longitud inferior a 10 km.  
Por otra parte, la LEA establece en el artículo 7.2 apartado c, que cualquier modificación de las características de proyectos que figuran en los anexos I o II, ya autorizados, ejecutados o en proceso de ejecución, que pueda tener efectos adversos significativos sobre el medio ambiente, es decir, cuando suponga:  
1. Un incremento significativo de las emisiones a la atmósfera.  
2. Un incremento significativo de los vertidos a cauces públicos o al litoral.  
3. Incremento significativo de la generación de residuos.  
4. Un incremento significativo en la utilización de recursos naturales.  
5. Una afección a espacios protegidos Red Natura 2000.  
6. Una afección significativa al patrimonio cultural.  
Deberán someterse a evaluación de impacto ambiental simplificada.  
Dado que la actuación afecta a más de 500 m de suelo forestal según el PATFOR, se concluyó el expediente 071/2017-CON, indicando que este acondicionamiento de carretera podía tener efectos adversos significativos sobre el medio ambiente y en consecuencia quedaba sometido al procedimiento de evaluación de impacto ambiental simplificada.  
No obstante, en este momento se presenta el proyecto desglosado en dos fases: Fase 1: desde el PK 2+400 al 8+680 y Fase 2: desde el PK 0+500 al 2+400.  
El órgano sustantivo, con posterioridad a la decisión del órgano ambiental, ha decidido fraccionar el proyecto en dos fases, puesto que en la segunda fase existe riesgo de inundación y conlleva un estudio en profundidad de dicha cuestión. De este modo, la ejecución comenzará por el tramo más próximo a Santa Pola. Pese a la decisión de presentar en dos fases el proyecto, el órgano ambiental considera que se trata de un único proyecto que en su totalidad debe ser sometido a evaluación ambiental.  
  
Tramitación  
El órgano ambiental ha identificado a las siguientes administraciones públicas afectadas:  
- Ayuntamiento de Elche.  
- Servicio de Patrimonio Cultural.  
- Servicio Territorial de Medio Ambiente.  
- Parque Natural de Les Salines de Santa Pola.  
Se transcribe a continuación el contenido de carácter ambiental de los informes recibidos y se da traslado de una copia de los mismos.  
Informe del Ayuntamiento de Elche (recibido el 23.02.2018).  
Informe del ingeniero municipal de nuevas infraestructuras.  
«[?] en la Fase 1 no se prevé ninguna actuación para paliar la inundabilidad de la Fase 2, por lo que las medidas correctoras en esta segunda fase, no deberían afectar a las actuaciones de la fase anterior, debiendo definirse estas antes de la ejecución de obras en la Fase 1. Es pues urgente, la realización del Estudio de Impacto Ambiental de la Fase 2.  
Respecto del drenaje longitudinal se contempla la recogida en cunetas o conductos enterrados, en tramos con vallados, pero no se indica dónde drenarán estos elementos.  
[?] La actuación, según el estudio acústico realizado, plantea una velocidad específica en todo el tramo de 70 km/h, igual que la actualmente existente. Sin embargo, en el «Documento de trazado del proyecto de construcción de la vía Parque Elche - Santa Pola, PK 3,5 a 5 Elche (52-A-2357)», redactado en 2013 por la misma Conselleria, debido a los accesos directos y tras un análisis de seguridad vial, la velocidad específica se fijaba en 50 km/h. Obviamente esta velocidad no sería realista, puesto que se circularía a velocidades mayores con el consiguiente riesgo.  
No hay ninguna mención respecto al alumbrado de la carretera, o al menos de las glorietas necesario por seguridad vial.  
[?] En lo que se respecta a la fase de ejecución de las obras, el documento tramitado pretende el aprovechamiento de los caminos existentes para el viario de obra. El proyecto constructivo que se redacte debería prever su acondicionamiento una vez finalizadas las obras».  
Informe del técnico municipal del departamento de medio ambiente.  
«La ampliación de la plataforma destinada al tránsito de vehículos supone, en todos los casos, un aumento del efecto barrera ambiental, especialmente para la fauna que se ha de tener en cuenta de forma conveniente. En el caso que nos ocupa, este efecto puede ser especialmente sensible en el tramo final de la actuación prevista, en las proximidades de la CV-851, donde la actuación linda con el PN de Les Salines de Santa Pola, Zona Húmeda Catalogada, LIC, ZEPA y Sitio Ramsar que en el futuro debería conectarse, mediante un corredor ecológico, con las zonas de interés ambiental de los humedales de Balsares-Clot de Galvany, Fondet de la Senieta y Aigua Amarga, para quedar englobado dentro de la Infraestructura Verde de la Comunitat Valenciana.  
Por lo anteriormente expuesto, se considera necesario el que se acondicionen las medidas necesarias, en forme de pasos de fauna seguros y señalización vertical apropiada (limitación velocidad, pauso de fauna silvestre), para paliar o eliminar el efecto barrera reforzado (mayor ancho de plataforma, velocidad media real de los vehículos superior a la actual) que supone la ampliación de la plataforma de la CV-865, especialmente en las proximidades de espacios de especial interés ambiental como el mencionado.»  
Informe de la arquitecta municipal  
«En lo que respecta a los aspectos de planeamiento, las obras se desarrollan sensiblemente dentro de los 20 m calificados como viario por el Plan General, excepto las seis rotondas previstas y sus conexiones que se ejecutarán fuera de esa franja reservada para viario.  
En cuanto a tales rotondas, tres de ellas son de nueva creación y otras tres se llevarán a cabo sobre rotondas partidas existentes, las cuales se reforman por completo y se amplían. La solución pretende minimizar las afecciones a vallados ornamentales.  
Este proyecto deberá ser tenido en cuenta en la Revisión del Plan General [...]».  
Informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio (realizado el 27.02.2018).  
«[?] Desde la consideración del patrimonio arquitectónico y arqueológico, los Servicios Técnicos de esta Dirección General informan que en lo referente al espacio objeto del proyecto se considera por parte del técnico que ha aportado la Memoria, que son necesarias para la salvaguarda y preservación del patrimonio cultural detectado, medidas cautelares cuales son la realización de unos sondeos arqueológicos previos y el seguimiento de los movimientos de tierras.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano el Proyecto de Mejora de la seguridad vial CV-865. Elx - Santa Pola, Tramo EL-20 a CV-851, con sujeción a la condición de que el proyecto incorpore y asuma expresamente las medidas cautelares antes referidas la realización de unos sondeos arqueológicos previos y el seguimiento de los movimientos de tierras».  
Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante (recibido el 10.04.2018).  
«Montes públicos. No existe afección a montes públicos gestionados por esta Conselleria.  
Terrenos forestales. Consultada la cartografía asociada al Plan de Acción Territorial Forestal de la Comunitat Valenciana (PATFOR). Se observan tres zonas catalogadas como terreno forestal [?]. Se observa que la zona A son terrenos ocupados por un herbazal y la zona B son terrenos ocupados por plantación de cítricos, no teniendo, por tanto, consideración de terrenos forestales. La zona C se corresponde con un saladar de alta densidad que sí puede catalogarse como forestal. La afección sobre el mismo se extendería en una longitud de quinientos metros aprox.  
Vías pecuarias. El proyecto de mejora de la CV-865 afecta a la vía pecuaria denominada Assagador de Sant Vicent o de Boluda, con una anchura legal de 5 metros según Proyecto de Clasificación de Vías Pecuarias de Elche. La afección se concreta mediante cruce de la misma con la CV-865 en una rotonda ya existente.  
La ley 3/2014, de 11 de julio, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana, en su artículo 23 «Cruce de las vías pecuarias por realización de obras públicas sobre terrenos de vías pecuarias» establece que el promotor deberá habilitar, a su costa, pasos a nivel, cuando no revistan ningún tipo de peligro, o de distinto nivel adecuados que aseguren los usos de las vías pecuarias, en condiciones de rapidez, comodidad y seguridad, mediante el establecimiento de sistemas que permitan el uso diferenciado de las mismas.»  
Informe del Parque Natural de Les Salines de Santa Pola (recibido el 22.05.2018).  
«Se informa este proyecto en el ámbito del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Sistema de Zonas Húmedas del Sur de Alicante, regulado por el Decreto 31/2010, de 12 de febrero, del Consell, en adelante PORN.  
Revisado el expediente, se observa que no afecta a ningún Espacio Natural Protegido y tampoco por la normativa PORN de las zonas húmedas del Sur de Alicante».  
  
Análisis del proyecto para determinar la necesidad de someter o no a evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
El análisis se realiza teniendo en cuenta los criterios del anexo III de la LEA.  
Características del proyecto.  
El documento ambiental presenta un análisis de alternativas, que plantea:  
- Alternativa 0 o no actuación.  
- Alternativa 1 o conversión en carretera multicarril según normativa: Consiste en el desdoblamiento de la carretera actual ampliando la plataforma existente, disponiendo dos carriles por sentido, carriles de 3,5 m, arcenes interiores de 1 m, arcenes exteriores de 1.50 m, separados por mediana. Además, se ejecutan vías de servicio paralelas para control de accesos, que conectarán con el tronco en glorietas cerradas a nivel que sustituyen a las actuales glorietas partidas.  
- Alternativa 2 o desdoblamiento de la carretera actual con creación de itinerarios no motorizados: Consiste en el desdoblamiento de la carretera actual ampliando la plataforma existente, disponiendo dos carriles por sentido, carriles de 3 m, arcenes de 0,25 m, separados por mediana. Asimismo dispone de carril bici en el lado norte de 3,5 m y acera en el lado sur de 2,5 m. En esta alternativa se mantienen los accesos directos en el tronco, ya que la mayoría son caminos locales con escaso tráfico o propiedades particulares. Se proyectan glorietas cerradas a nivel. Ésta es la alternativa seleccionada con la que se pretende:  
- Eliminar los puntos problemáticos de las rotondas partidas, estableciendo puntos de control de velocidad (glorietas cerradas).  
- Crear dos carriles por sentido, lo que aumenta la capacidad de la vía, y además permitirá el adelantamiento en el trayecto Elche - Santa Pola en condiciones de seguridad.  
- Reducir el ancho de los carriles, con lo que se producirá una reducción de velocidad de circulación.  
- Eliminar los giros a izquierdas en los accesos situados a lo largo de la carretera.  
- Crear itinerarios seguros para los ciclistas y los peatones a lo largo de toda la actuación.  
- Mejorar la permeabilidad transversal de la carretera para el tráfico peatonal.  
- Mejorar la accesibilidad al transporte público, ya que se crearán paradas de autobús a lo largo del tramo de actuación, con cruces peatonales en la proximidad de las glorietas.  
  
Ubicación de los proyectos  
A ambos lados de la carretera existen numerosas viviendas. El suelo a ambos lados de la carretera está actualizado como suelo no urbanizable común, a excepción de un tramo entre la glorieta 14 y el PK 7+700, que en el margen izquierdo está clasificado como suelo urbano de uso residencial.  
Los últimos 500 m de la calzada lindan con suelo forestal, en concreto un saladar de alta densidad.  
El término municipal de Elche posee un gran patrimonio arbóreo monumental, como el Palmeral de Elche, declarado Patrimonio de la Humanidad por la UNESCO, y algunos otros ejemplares de carácter monumental aislado. La Ley 4/2006, de 19 de mayo, de la Generalitat, de patrimonio arbóreo monumental de la Comunitat Valenciana establece la creación de un catálogo de árboles monumentales y singulares,cuya actualización a 10 de octubre de 2016 identifica 6 ejemplares en el término municipal de Elche. Ninguno de ellos se encuentra en el entorno de la vía objeto de actuación. Asimismo, tampoco se encuentran en el entorno de la actuación palmeras que igualen o superen los parámetros establecidos para la consideración de un árbol como monumental.  
Aparece documentado en el plan general de Elche un yacimiento arqueológico, en el PK 5, margen derecha, denominado Horteta. Está definido como un yacimiento prehistórico neolítico, en el que se recogieron una azuela y útiles de piedra pulida. Consta un estudio arqueológico dentro del proyecto de construcción «Vía Parque Elche - Santa Pola. PK 3.5 A 5.0. en Elche (Alicante)». En la prospección arqueológica realizada en dicho proyecto no se documentó ningún elemento patrimonial, aunque se propusieron las siguientes medidas:  
- Seguimiento arqueológico durante el movimiento de tierras, debido a que gran parte de la superficie no se pudo prospectar por encontrarse vallada.  
- Realización de sondeos arqueológicos mecánicos previos al inicio del movimiento de tierras, como medida preventiva dado que el yacimiento mencionado podía ser afectado por la ejecución de una glorieta y dicho tramo a prospectar se encontraba vallado y por otro lado con vegetación baja abundante, lo que dificultó el trabajo de campo.  
La vía pecuaria el Assagador de Sant Vicent o de Boluda cruza la carretera CV-865 en el tramo de actuación, a la altura de Glorieta denominada G4, en el PK 2+450.  
No existe en la fase 1 riesgo de inundación.  
No se cruzan cauces en el tramo de carretera afectado por el acondicionamiento.  
En las proximidades de la actuación se encuentran Les Salines de Santa Pola.  
  
Características del potencial impacto  
Para evitar afecciones sobre parcelas que no deban ser afectadas, se han cartografiado diferentes áreas para la posible ubicación de las instalaciones auxiliares, encontrándose todas ellas fuera de suelo forestal. Asimismo se realizará el jalonamiento de los siguientes elementos: zona de protección arqueológica Horteta (junto a la Glorieta 9), pino de grandes dimensiones a preservar (junto a la Glorieta 5) y parcelas de suelo forestal. El jalonamiento se realizará antes del inicio de las obras, preferentemente durante la etapa de replanteo de las mismas, y será obligación del contratista mantenerlo en buen estado durante el tiempo de duración de las obras.  
Con el fin de que las operaciones de construcción de la infraestructura no provoquen situaciones incómodas para los vecinos como consecuencia del arrastre de partículas por el viento ser realizarán riegos mediante solución acuosa de la plataforma que controle la formación de polvo. Asimismo, los camiones de transporte dispondrán de toldos ajustados que eviten la pérdida de los materiales transportados y la acción del viento sobre los mismos. Con objeto de minimizar las emisiones atmosféricas producidas por la maquinaria de obra, esta deberá someterse a las correspondientes revisiones periódicas y actuaciones de mantenimiento.  
Como medida protectora contra la erosión, los materiales de construcción quedarán aislados del suelo y de las posibles lluvias, evitando que sean disueltos e incorporados al agua y al suelo. Asimismo, se construirán aliviaderos o captadores para dirigir el agua de escorrentía, en caso de lluvias fuertes, fuera de la zona de obras.  
Debido a que la rasante proyectada se ajustará a la carretera actual, y teniendo en cuenta la orografía del entorno de la actuación, no se van a producir grandes movimientos de tierra en la actuación proyectada.  
Si fuera necesario materiales de relleno y zahorras externos se utilizarán preferentemente materiales naturales excavados (entendiendo como tales los definidos en la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre) o RIAs siempre y cuando cumplan los parámetros técnicos. En su defecto provendrán de canteras o préstamos existentes y legalmente autorizadas, para lo que durante el seguimiento ambiental de la obra se realizarán las comprobaciones oportunas con el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante.  
En los terrenos donde se vaya a realizar algún tipo de actuación se retirará la tierra vegetal y, previo acopio intermedio cuando sea necesario, se reutilizará en las labores de revegetación con el fin de aprovechar la fertilidad de ese suelo originado en la propia zona.  
Dado que está previsto que algunas de las glorietas actuales queden en desuso (en concreto G5, G6, G7, G8, G9, G10, G11 y G13), se considera necesario que se realice una restauración de esas zonas, en las que se seguirán las indicaciones establecidas en el epígrafe 6.4.1.5 Restauración de los terrenos afectados por las obras. En algunos casos, podrá optarse por la creación de áreas recreativas o de descanso para los ciclistas y peatones.  
Durante la fase de construcción se dispondrá de un sistema que garantice la adecuada gestión los residuos y desechos, tanto líquidos como sólidos, generados como consecuencia de la ejecución de las obras, con el fin de evitar la contaminación de los suelos y de las aguas superficiales o subterráneas.  
En las instalaciones de obra (casetas de obra, zonas de oficina, vestuarios, instalaciones auxiliares, etc) se generan aguas residuales de carácter doméstico que requieren ser tratadas adecuadamente antes de su vertido final (a un cauce o al terreno). En estos enclaves se dispondrá de sistemas adecuados para el tratamiento de las aguas residuales generadas, que consistirán en depósitos estancos hasta su retirada por gestor a estación depuradora.  
Respecto del drenaje longitudinal, la documentación remitida no detalla dónde se realizará el drenaje. Dicho aspecto deberá ser contenido en el proyecto constructivo. Si durante la fase de seguimiento ambiental durante la explotación, el órgano sustantivo apreciara que se genera algún impacto ambiental en el punto de drenaje, procederá a establecer las medidas correctoras y protectoras pertinentes.  
Se indica que las obras de drenaje en los PK 8+400 y 8+600, estarán adaptadas para su uso mixto como pasos de fauna. En el PK 8+400 se ha previsto 7 tubos de 600 mm de diámetro y en el PK 8+600 20 tubos de 800 mm de diámetro. Sin embargo, según el documento «Prescripciones técnicas para el diseño de pasos de fauna y vallados perimetrales», segunda edición, el drenaje adaptado para animales terrestres (ficha 9) requiere una dimensión mínima de 2x2 m. Dado que la propuesta presentada no cumple con estas dimensiones mínimas, deberá revisarse la solución planteada en el proyecto básico para dar cumplimiento a las recomendaciones de la mencionada publicación.  
Asimismo, en los 500 metros que la carretera linda con suelo forestal en el margen derecho, se deberá reforzar la señalización de advertencia destinada a alertar a los usuarios de la vía de la alta probabilidad de cruce de fauna por la calzada, para que reduzcan su velocidad de circulación.  
La vía pecuaria «Assagador de Sant Vicent o Boluda» se repone mediante la construcción de una glorieta nueva (coincidiendo con una glorieta actual partida) y un carril bici y peatonal, posibilitando el uso recreativo de este tramo de vía pecuaria.  
En relación con el impacto acústico, durante la fase de ejecución, las obras se realizarán en período diurno (8-22 h) y los vehículos y maquinarias deberán llevar el mantenimiento necesario. Para la fase de explotación, se aporta un anexo que compara los valores actuales (estimación y medición) con los valores futuros. La estimación de los niveles de presión sonoro equivalente aporta unos resultados de 70 dB(A) de día y 63 dB(A) de noche, claramente superiores a los fijados para el caso de uso residencial (según la Ley 7/2002 de la Generalitat Valenciana), que establece los umbrales en 55 dB (A) de día y 45 dB(A) de noche. Aunque la ley deja un margen de 10 dB(A) para la obligación de establecer medidas oportunas para disminuir el nivel sonoro exterior, también se establecen los márgenes permitidos. Se han llevado a cabo diversas mediciones de ruido en la carretera actual mediante un sonómetro, obteniéndose en todos los casos valores superiores a los 55 dB(A) y en un punto de medición, denominado 3, se ha obtenido 66,3 dB(A), que también supera el margen de 10 dB(A). El punto 3 se encuentra aproximadamente en el PK 7+500. Se aprecia asimismo que los resultados teóricos obtenidos con la metodología expuesta resultan superiores a los valores reales. Respecto de la situación futura, se obtienen unos resultados de 67 dB(A) de día y 61 dB(A) de noche. Estos valores superan los umbrales establecidos por la legislación autonómica y superan los valores por encima de los que es necesario el establecimiento de medidas (esto es, 65 dB (A) de día y 55 dB(A) de noche). No obstante, se indica que se han adoptado medidas correctoras, que no han sido tenidas en cuenta en la formulación teórica aplicada. En concreto, se trata del pavimento fonoabsorbente (reducción de 2-3 dB[A]) y la presencia/reposición de cerramientos (reducción de 2-3 dB[A]).  
Dado que el modelo teórico arroja valores superiores a los establecidos en el anexo II de la Ley 7/2002, e incluso superiores al margen de 10 dB(A) que permite la ley para el establecimiento de medidas correctoras, se considera necesario que el órgano sustantivo realice al año de puesta en servicio de la infraestructura una medición de los niveles acústicos reales en los mismos puntos en los que se han realizado las mediciones en fecha 12 de septiembre de 2017. En caso de que los valores obtenidos superen en 10 dB(A) los valores establecidos en el anexo II se procederá al establecimiento de las medidas correctoras adecuadas y a la comprobación de su funcionamiento por parte del órgano sustantivo.  
Como medida protectora del patrimonio cultural se propone la realización de seguimiento arqueológico durante las obras de movimiento de tierras en el entorno más próximo a la zona del yacimiento:  
- Realización de sondeos arqueológicos mecánicos previos al inicio del movimiento de tierras.  
- Seguimiento arqueológico durante el movimiento de tierras.  
En la documentación aportada no se indica que se vaya a realizar el alumbrado de la carretera o de las glorietas. En caso de que el proyecto constructivo sí complete la inclusión de esta unidad de obra, se deberá tener en consideración en su diseño criterios de eficiencia energética y de disminución de la contaminación lumínica.  
Para verificar el cumplimiento de las consideraciones efectuadas en el presente proyecto se establece el seguimiento ambiental a través de un programa de vigilancia y seguimiento ambiental (PVA). Se divide en dos fases, claramente diferenciadas:  
Primera fase: coincide con la fase de construcción de las obras y/o actuaciones, y se extiende desde la fecha del acta de replanteo hasta la de recepción. La duración será, por tanto, la de las obras.  
Segunda fase: se inicia a partir de la fecha del acta de recepción extendiéndose durante el período de garantía que coincide con el inicio de la explotación de las actuaciones.  
Se establece un sistema de informes que permitirá realizar el seguimiento ambiental de la obra, y que incluye: un informe paralelo al acta de replanteo, informes ordinarios con periodicidad mensual o trimestral, informes extraordinarios cuando exista alguna afección ambiental no prevista, informe final de la fase de construcción e informe final del programa de vigilancia y seguimiento a la finalización del período de garantía.  
Los informes incluirán los aspectos que han sido objeto de control o seguimiento según lo exigido en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental. En los informes se incluirá, para cada apartado contemplado, un breve resumen de las operaciones desarrolladas al respecto y, en su caso, los modelos de fichas exigidos cumplimentados. Los informes incluirán unas conclusiones sobre el desarrollo de las obras y el cumplimiento de las medidas propuestas en el programa de vigilancia ambiental.  
Corresponde al órgano sustantivo el seguimiento del cumplimiento del informe de impacto ambiental. El programa de vigilancia ambiental y el listado de comprobación se harán públicos en la sede electrónica del órgano sustantivo. Asimismo, el órgano ambiental podrá recabar información y realizar las comprobaciones que considere necesarias para verificar el cumplimiento del condicionado de este informe de impacto ambiental.  
  
Conclusión  
Considerando las características del proyecto y su ubicación, la magnitud de los impactos previsibles y las medidas preventivas y correctoras planteadas, se estima que el proyecto no generará efectos significativos sobre el medio ambiente siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que a continuación se especifican:  
1. Si fuera necesario materiales de relleno y zahorras externos se utilizarán preferentemente materiales naturales excavados (entendiendo como tales los definidos en la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre) o RIAs siempre y cuando cumplan los parámetros técnicos. En su defecto provendrán de canteras o préstamos existentes y legalmente autorizadas, para lo que durante el seguimiento ambiental de la obra se realizarán las comprobaciones oportunas con el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante.  
2. Dado que está previsto que algunas de las glorietas actuales queden en desuso (en concreto G5, G6, G7, G8, G9, G10, G11 y G13), se considera necesario que se realice una restauración de esas zonas, en las que se seguirán las indicaciones establecidas en el epígrafe 6.4.1.5 Restauración de los terrenos afectados por las obras. En algunos casos, podrá optarse por la creación de áreas recreativas o de descanso para los ciclistas y peatones.  
3. Respecto del drenaje longitudinal, la documentación remitida no detalla dónde se realizará el drenaje. Dicho aspecto deberá ser contenido en el proyecto constructivo. Si durante la fase de seguimiento ambiental durante la explotación, el órgano sustantivo apreciara que se genera algún impacto ambiental en el punto de drenaje, procederá a establecer las medidas correctoras y protectoras pertinentes.  
4. Se indica que las obras de drenaje en los PK 8+400 y 8+600, estarán adaptadas para su uso mixto como pasos de fauna. En el PK 8+400 se ha previsto 7 tubos de 600 mm de diámetro y en el PK 8+600 20 tubos de 800 mm de diámetro. Sin embargo, según el documento «prescripciones técnicas para el diseño de pasos de fauna y vallados perimetrales», segunda edición, el drenaje adaptado para animales terrestres (ficha 9) requiere una dimensión mínima de 2x2 m. Dado que la propuesta presentada no cumple con estas dimensiones mínimas, deberá revisarse la solución planteada en el proyecto básico para dar cumplimiento a las recomendaciones de la mencionada publicación.  
5. Asimismo, en los 500 metros que la carretera linda con suelo forestal en el margen derecho, se deberá reforzar la señalización de advertencia destinada a alertar a los usuarios de la vía de la alta probabilidad de cruce de fauna por la calzada, para que reduzcan su velocidad de circulación.  
6. Dado que el modelo teórico arroja valores superiores a los establecidos en el anexo II de la Ley 7/2002, e incluso superiores al margen de 10 dB(A) que permite la ley para el establecimiento de medidas correctoras, se considera necesario que el órgano sustantivo realice al año de puesta en servicio de la infraestructura una medición de los niveles acústicos reales en los mismos puntos en los que se han realizado las mediciones en fecha 12 de septiembre de 2017. En caso de que los valores obtenidos superen en 10 dB(A) los valores establecidos en el anexo II se procederá al establecimiento de las medidas correctoras adecuadas y a la comprobación de su funcionamiento por parte del órgano sustantivo.  
7. En la documentación aportada no se indica que se vaya a realizar el alumbrado de la carretera o de las glorietas. En caso de que el proyecto constructivo sí complete la inclusión de esta unidad de obra, se deberá tener en consideración en su diseño criterios de eficiencia energética y de disminución de la contaminación lumínica.  
8. Corresponde al órgano sustantivo el seguimiento del cumplimiento del informe de impacto ambiental. El programa de vigilancia ambiental y el listado de comprobación se harán públicos en la sede electrónica del órgano sustantivo. Asimismo, el órgano ambiental podrá recabar información y realizar las comprobaciones que considere necesarias para verificar el cumplimiento del condicionado de este informe de impacto ambiental.  
Por tanto, no es necesario tramitar un procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria, sin perjuicio del cumplimiento de la normativa y la legislación ambiental y sectorial aplicable.  
  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la evaluación de impacto ambiental simplificada, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 7.2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 2ª de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia sobre evaluación ambiental de planes y programas y de proyectos.  
  
Informe de impacto ambiental  
Primero  
El proyecto de «Mejora de la Seguridad Vial de la CV-865, Elche - Santa Pola. Fase 1: Tramo PK 2+400 a 8+680» no tiene efectos significativos sobre el medio ambiente, de acuerdo con lo establecido en el artículo 46 y 47 y los criterios establecidos en el anexo III de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, siempre que se realice según lo establecido en el documento ambiental remitido y las condiciones que a continuación se especifican:  
1. Si fuera necesario materiales de relleno y zahorras externos se utilizarán preferentemente materiales naturales excavados (entendiendo como tales los definidos en la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre) o RIAs siempre y cuando cumplan los parámetros técnicos. En su defecto provendrán de canteras o préstamos existentes y legalmente autorizadas, para lo que durante el seguimiento ambiental de la obra se realizarán las comprobaciones oportunas con el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante.  
2. Dado que está previsto que algunas de las glorietas actuales queden en desuso (en concreto G5, G6, G7, G8, G9, G10, G11 y G13), se considera necesario que se realice una restauración de esas zonas, en las que se seguirán las indicaciones establecidas en el epígrafe 6.4.1.5 Restauración de los terrenos afectados por las obras. En algunos casos, podrá optarse por la creación de áreas recreativas o de descanso para los ciclistas y peatones.  
3. Respecto del drenaje longitudinal, la documentación remitida no detalla dónde se realizará el drenaje. Dicho aspecto deberá ser contenido en el proyecto constructivo. Si durante la fase de seguimiento ambiental durante la explotación, el órgano sustantivo apreciara que se genera algún impacto ambiental en el punto de drenaje, procederá a establecer las medidas correctoras y protectoras pertinentes.  
4. Se indica que las obras de drenaje en los PK 8+400 y 8+600, estarán adaptadas para su uso mixto como pasos de fauna. En el PK 8+400 se ha previsto 7 tubos de 600 mm de diámetro y en el PK 8+600 20 tubos de 800 mm de diámetro. Sin embargo, según el documento «prescripciones técnicas para el diseño de pasos de fauna y vallados perimetrales», segunda edición, el drenaje adaptado para animales terrestres (ficha 9) requiere una dimensión mínima de 2x2 m. Dado que la propuesta presentada no cumple con estas dimensiones mínimas, deberá revisarse la solución planteada en el proyecto básico para dar cumplimiento a las recomendaciones de la mencionada publicación.  
5. Asimismo, en los 500 metros que la carretera linda con suelo forestal en el margen derecho, se deberá reforzar la señalización de advertencia destinada a alertar a los usuarios de la vía de la alta probabilidad de cruce de fauna por la calzada, para que reduzcan su velocidad de circulación.  
6. Dado que el modelo teórico arroja valores superiores a los establecidos en el anexo II de la Ley 7/2002, e incluso superiores al margen de 10 dB(A) que permite la ley para el establecimiento de medidas correctoras, se considera necesario que el órgano sustantivo realice al año de puesta en servicio de la infraestructura una medición de los niveles acústicos reales en los mismos puntos en los que se han realizado las mediciones en fecha 12 de septiembre de 2017. En caso de que los valores obtenidos superen en 10 dB(A) los valores establecidos en el anexo II se procederá al establecimiento de las medidas correctoras adecuadas y a la comprobación de su funcionamiento por parte del órgano sustantivo.  
7. En la documentación aportada no se indica que se vaya a realizar el alumbrado de la carretera o de las glorietas. En caso de que el proyecto constructivo sí complete la inclusión de esta unidad de obra, se deberá tener en consideración en su diseño criterios de eficiencia energética y de disminución de la contaminación lumínica.  
8. Corresponde al órgano sustantivo el seguimiento del cumplimiento del informe de impacto ambiental. El programa de vigilancia ambiental y el listado de comprobación se harán públicos en la sede electrónica del órgano sustantivo. Asimismo, el órgano ambiental podrá recabar información y realizar las comprobaciones que considere necesarias para verificar el cumplimiento del condicionado de este informe de impacto ambiental.  
  
Segundo  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana debiendo entenderse que ello no exime al promotor de la obtención de las autorizaciones que resulten legalmente exigibles así como del cumplimiento de todos los preceptos legales que resulten de aplicación.  
  
Tercero  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.4 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la autorización del proyecto en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación.  
  
Cuarto  
De acuerdo con lo dispuesto en el artículo 47.6 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el presente informe de impacto ambiental no será objeto de recurso alguno sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de autorización del proyecto.  
  
Quinto  
De acuerdo con el artículo 48 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el órgano sustantivo, en el plazo de quince días desde que adopte la decisión de autorizar o denegar el proyecto, remitirá al diario oficial correspondiente, para su publicación, un extracto del contenido de dicha decisión. Asimismo publicará en su sede electrónica la decisión sobre la autorización o denegación del proyecto y una referencia al diario oficial correspondiente en el que se publicó el informe de impacto ambiental.  
  
València, 25 de mayo de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 4 de febrero de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML