Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9670, del 28-08-2023 (2023/8990)

RESOLUCIÓ de 12 de juliol de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de sol·licitud de modificació de l'explotació de recursos de la secció C), Serra Mediana, número 2352, en el terme municipal d'Alacant. Expedient: (1864128) 059/2018/AIA.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9670

Data del DOGV
:   28-08-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/8990

CVE


Data del document
:   12-07-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 12 de juliol de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula declaració d'impacte ambiental del projecte de sol·licitud de modificació de l'explotació de recursos de la secció C), Serra Mediana, número 2352, en el terme municipal d'Alacant. Expedient: (1864128) 059/2018/AIA. [2023/8990]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1864128) 059/2018/AIA.  
Títol: Sol·licitud de modificació de l'explotació de recursos de la secció C) Sierra Mediana núm. 2.352.  
Promotor: Cemex España Operaciones, SLU.  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. Òrgan substantiu: MIVARI/2016/36/03.  
Localització: Terme Municipal Alacant (Alacant).  
  
1. Objecte i descripció del projecte  
a) Objecte del projecte  
El projecte pretén la regularització de la superfície explotable actual de la pedrera Sierra Mediana núm. 2.352 mitjançant l'ampliació del perímetre d'explotació, per tal de garantir les reserves suficients de calcàries i margues per al subministrament de la fàbrica de ciment gris Cemex, propietat de la promotora. El nivell d'avanç en el qual es troba l'explotació necessita continuar amb aquesta a fi d'establir les condicions morfològiques adequades per a procedir a la restauració ambiental de la pedrera, donant així compliment a allò que estableix el Reial decret 975/2009, de 12 de juny.  
b) Característiques principals del projecte  
El dret miner Sierra Mediana núm. 2.352 es localitza en la partida denominada Fontcalent en el terme municipal d'Alacant, a una distància de 6 km a l'oest del centre urbà. Respecte al cadastre, es localitza a la parcel·la núm. 155, del polígon 21, del cadastre de rústica d'Alacant.  
  
En l'actualitat, la superfície afectada per l'explotació de la concessió Sierra Mediana és de 56,42 ha, el perímetre d'ampliació proposat l'eleva a 65,59 ha, de les quals 63,84 ha són les realment afectades per l'explotació-restauració.  
El perímetre d'ampliació proposat està definit per una poligonal tancada, els vèrtexs de la qual tenen les següents coordenades UTM ETRS-89 referides al fus 30:  
Respecte a l'avaluació d'alternatives, l'ampliació proposada es justifica des del punt de vista de realitzar una restauració compassada al ritme d'explotació, de manera que els bancs explotats es restauraran a mesura que s'abandonen, reduint així l'impacte visual, paisatgístic i mediambiental de l'explotació i fent coincidir el final de l'explotació amb el final de la restauració.  
El perímetre inclou els fronts d'explotació oberts que es desenvolupen en dos fronts denominats est i oest, segons indica el projecte, i que es corresponen geogràficament amb la meitat nord i la meitat sud de la pedrera que està orientada en direcció NE-NW.  
El disseny del nou perímetre extractiu s'ajusta a la morfologia actual i a les limitacions establides per la compatibilitat urbanística. El projecte pretén l'explotació ajustant el procediment a la tècnica de restauració prevista, de manera que totes dues labors es realitzen de manera simultània, accelerant així la regeneració de l'espai.  
El procediment d'explotació previst serà mixt, amb explosius i arrancada mitjançant buldòzer. El rebliment es transporta a la planta cimentera propietat del promotor situada a 4 km. No es contempla l'execució de cap infraestructura associada a l'ús miner.  
El projecte valora les reserves de la pedrera Sierra Mediana en unes 48.863.990 tones, s'ha estimat un ritme de producció d'1.628.800 t/any, per la qual cosa la vida útil prevista per a l'explotació és de 30 anys.  
  
Les labors d'explotació previstes es duran a terme en bancs descendents sobre el vessant de la serra, actuant de manera independent sobre els fronts est i oest i conformant una plaça de pedrera central en actuar sobre el vessant del marge est. S'acaba conformant una plaça de pedrera longitudinal a la cota 169, deprimida respecte dels bancs d'explotació. Els bancs d'explotació es desenvolupen des de la cota 338 en el front est i des de la cota 302 m en el front oest, totes en el vessant est, amb una altura mitjana de bancs de 14 m i amplària de bermes variables.  
  
La planificació projectada preveu cinc fases d'explotació-restauració amb la distribució temporal de treballs següent:  
En la fase 1, es continua amb l'explotació del front oest en què no s'escometran labors de restauració.  
En la fase 2 s'inicia el desmunt del xicotet turó situat en el front est, no explotat, i es procedeix a la remodelació geomorfològica dels bancs superiors, cotes 274 a 197, del front oest procedint al desdoblament en bancs de 7 m d'altura, bermes de 5 m i inclinació de 45°, per a posteriorment procedir-hi a la revegetació i la restauració hidrologicoforestal.  
  
En la fase 3 es continuaran les labors de revegetació dels bancs desdoblats del front oest i al rebliment amb estèrils de la mateixa pedrera fins a la cota 176, mentre en el marge oposat del front oest es procedirà al desdoblament i la revegetació dels bancs. De la mateixa manera, en el front est, una vegada aconseguida la cota inferior en el turó, es procedirà al rebliment i la revegetació. Durant la fase 4, es finalitzarà l'explotació de tots els fronts fins a la cota final i es procedirà al desdoblament dels bancs de la meitat nord del front oest, i s'iniciarà el rebliment de la plaça de pedrera fins a la cota 176 m.  
En la fase 5 s'avança en els bancs localitzats en el front est des de la cota 337 fins a la cota 174. Així mateix, es reblirà la plaça de pedrera fins a la cota 174, conformant una superfície no regular amb xicotetes llomes de desnivells suaus. Una vegada creada la geomorfologia, es revegetarà tota la superfície amb les espècies descrites en el Pla de restauració integral.  
L'accés a la zona d'explotació no necessita l'execució de nous vials, ni l'adequació dels existents, perquè són compatibles amb el trànsit de camions.  
La restauració preveu que la zona recupere l'ús forestal, per la qual cosa la revegetació es durà a terme mitjançant espècies forestals.  
  
2. Tramitació administrativa  
a) Antecedents i contingut de l'expedient  
La concessió d'explotació Sierra Mediana es troba autoritzada des del 15 de gener de 1993, sobre una superfície de 28 quadrícules mineres, a favor de Cemex España, SA.  
Amb data de 16 d'octubre de 2013, el Servei Territorial d'Energia d'Alacant informa favorablement la transmissió de drets miners a Cemex España Operaciones, SLU, en què se li requereix la presentació d'un nou projecte d'explotació, un pla de restauració i un estudi d'impacte ambiental (EsIA).  
El febrer de 2016, es va presentar davant el Servei Territorial d'Energia d'Alacant el Projecte d'explotació, el Pla de restauració integral (PRI) i l'EsIA, per a la modificació de la concessió de calcàries i margues Sierra Mediana núm. 2.352, d'Alacant, promoguda per Cemex España Operaciones, SLU.  
El 22 de juny de 2018 es va rebre en el Servei d'Avaluació ambiental sol·licitud del Servei Territorial d'Energia per a l'avaluació ambiental del projecte de modificació de la concessió de calcàries i margues Sierra Mediana núm. 2.352.  
El 25 de juny de 2018 es va realitzar el requeriment de la documentació al servei territorial per tal de completar l'expedient.  
Amb data de 28 de febrer de 2020 i, posteriorment, l'11 d'agost de 2022, el servei territorial va requerir el certificat de compatibilitat urbanística del projecte a l'efecte de completar l'expedient administratiu i continuar amb l'avaluació.  
En data de 24 de novembre de 2022, es rep comunicació des del Servei Territorial d'Energia remetent la documentació sol·licitada.  
  
L'expedient definitiu consta del Projecte d'explotació i annexos (v. maig 2018), l'estudi d'impacte ambiental (v. maig 2018), el Pla de restauració integral (v. maig 2018), les al·legacions a la informació pública i les informes sectorials.  
b) Informació pública  
El Servei Territorial d'Energia d'Alacant va sotmetre l'expedient a informació pública i a consultes durant un termini de 30 dies hàbils i el va anunciar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 7962, de 20 de gener de 2017.  
Una vegada rebudes al·legacions de Grup de Treball Guanyar Alacant, Ecologistes en Acció del País Valencià, Asociación Vecinal Nuevo Moralet, Asociación de Vecinos El Salar de Fontcalent, Asociación Trekrural, així com de particulars, en aquestes es recull:  
- Que durant el procés de transmissió de la concessió minera de Cemex España, SA, en favor de Cemex España Operaciones, SLU, es va exigir en 2013 presentació de Pla de restauració que no va ser presentat en temps, per la qual cosa s'al·lega que aquest procés d'autorització és nul de ple de dret per no haver-se complit els condicionants per al canvi de titularitat de la concessió.  
- Que l'activitat necessita l'obtenció prèvia de llicència ambiental en atenció a la normativa municipal vigent.  
- Que l'activitat no ha sigut prèviament sotmesa al procediment d'avaluació ambiental. I que la seua pròrroga durant 30 anys suposarà la destrucció d'un dels referents paisatgístics de les partides rurals d'Alacant.  
- Que l'àrea d'explotació presentada afecta a sòl forestal PATFOR i sòls naturals no alterats per l'activitat extractiva, així com a sòl protegit segons el PGMOU d'Alacant classificat com a sòl no urbanitzable/fita.  
  
- Que la restauració projectada en el PRI incompleix les recomanacions recollides en els manuals de restauració oficials de diverses administracions pel que fa a les condicions geomètriques dels talussos i no adaptant-se a les condicions i especificitats de la regió, quant a la seua climatologia, vegetació i entorn paisatgístic.  
- Que hi ha un desfasament entre la superfície d'explotació reflectida en la documentació i la superfície de revegetació prevista en el PRI, i que a més, es trasllada a les últimes fases de l'explotació el major volum d'extracció i la restauració de gran part de l'àrea afectada incomplint l'article 3.3 del Reial decret 975/2009, de 12 de juny.  
  
- Que la cota final de la plaça de pedrera de +176 se situaria per davall de la cota natural dels terrenys circumdants, deixant un buit miner de dubtós ús posterior.  
- Que no es troba en l'expedient l'estudi d'integració paisatgística segons la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
- L'EsIA no valora correctament l'emissió difusa de les partícules en suspensió. I la pedrera no compta amb la preceptiva autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera que estableix la Llei 34/2007 i el Reial decret 100/2011.  
c) Consultes a administracions i informes rebuts  
En l'expedient s'han considerat els informes i les autoritzacions següents que formen part de l'expedient remés pel Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant:  
- Informe d'al·legacions de l'Ajuntament d'Alacant de data 13 de juliol de 2017 en relació al projecte d'ampliació de l'explotació en el qual es fa constar:  
«El departament de protecció mediambiental de l'Ajuntament d'Alacant, referent al projecte d'explotació, exposa que la zona qualificada de sòl no urbanitzable protegida/fita (SNU/F) no s'ha de veure afectada en cap cas durant el transcurs de l'activitat minera projectada. Segons les coordenades UTM (ETRS89) del perímetre de l'explotació recollides en el projecte, a costa de la comprovació posterior pel departament competent, no ocupa sòl qualificat de SNU/F, pel qual no s'emet al·legació sobre aquest tema, atés que els terrenys afectats ja es troben en explotació.  
Respecte de l'EsIA i del PRI, l'ajuntament emet un informe favorable a aquests quant al contingut i les conclusions, a l'espera del resultat de l'avaluació a realitzar per l'òrgan ambiental de la Generalitat.  
  
D'altra banda, l'oficina del Pla general al·lega que el perímetre de l'explotació presentat sí que ocupa sòl qualificat de SNU/F, per la qual cosa s'hauria de presentar un projecte específic en el qual es detallen els treballs necessaris per a la recuperació de la zona de fita alterada, contemplant la desaparició del camí perimetral i restituint els terrenys a l'estat original.  
Respecte al patrimoni cultural i entorn paisatgístic, es recorda que s'ha publicat el catàleg de proteccions d'Alacant que inclou l'estudi paisatgístic del terme municipal, en el qual s'inclou a la zona com a àrea de vigilància paleontològica amb referència C1158 inclosa en la Secció de Patrimoni Cultural, a sol·licitud de la Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Conselleria, i a la serra Mitjana amb referència N12 com a element catalogat en la Secció de Patrimoni Natural.  
  
Respecte al PRI, l'oficina del pla conclou en l'informe d'al·legacions que en lloc del sistema d'explotació per sectors plantejat, s'hauria d'establir un sistema d'explotació per terrasses en tot el front d'explotació, perquè es pot procedir a la restauració i revegetació de les terrasses esgotades coordinadament amb l'explotació de les terrasses inferiors i accelerar el procés de restauració. Al seu torn, s'indica que l'aportació de sòl fèrtil proposada en el projecte és insuficient atesa la falta d'aptitud del sòl de la zona per a l'arrelament de la vegetació. S'indica, al seu torn, que la documentació presentada manca d'estudi d'integració paisatgística i que necessita aquest ajustament a les prescripcions de l'estudi de paisatge del TM.»  
- Informe de la Direcció General de Patrimoni de data 29 de gener de 2015 incorporat en l'EsIA, en el qual s'informa favorablement el projecte en els termes següents:  
«Respecte del patrimoni de naturalesa arquitectònic, arqueològic i paleontològic: No existeix afecció. Respecte del patrimoni de naturalesa etnològica, la memòria de prospecció arqueològica i etnològica presentada identifica una sèrie de casetes que s'inclouran en l'inventari etnològic i, en cas d'afecció, es realitzarà l'alçament planimètric i la documentació, així com un mur d'aterrassament del qual es proposa l'alçament planimètric i la documentació atesa la possible destrucció futura.».  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer de data 25 de juny de 2015 incorporat en l'EsIA, en el qual s'informa favorablement el projecte.  
- Certificat de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament d'Alacant l'11 d'octubre de 2022 respecte de la sol·licitud per a l'activitat d'explotació-restauració de la pedrera de calcàries i margues en serra Mitjana sol·licitat per Cemex España Operaciones, SLU. En el qual s'exposa la compatibilitat urbanística en els termes següents:  
  
«Sempre que mantinga l'activitat dins del perímetre autoritzat en la llicència d'obertura atorgada a la mercantil Cemex España, SA, el 24 de febrer de 2004 desenvolupant-se aquesta íntegrament en sòl no urbanitzable comú on es permet l'explotació de pedreres, extraccions d'àrids i de terres o recursos geològics, miners o hidrològics i generació d'energia renovable segons l'article 47 de les normes urbanístiques vigents. En cas que la renovació dels drets miners per la qual se sol·licita el certificat de compatibilitat urbanística supose modificació, alteració o ampliació de l'activitat emparada per la llicència atorgada, implicarà la necessitat d'obtindre novament l'instrument d'intervenció ambiental que corresponga.».  
  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal de data 14 de desembre de 2018 informant desfavorablement la versió de desembre de 2017 del PRI.  
- Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal de data 14 de gener de 2020 informant favorablement la versió de febrer de 2019 del PRI, ja que es garanteix en aquest una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada.  
  
3. Anàlisi tècnica de l'expedient. Consideracions ambientals  
a) Ubicació  
Des del punt de vista de l'afecció mediambiental, l'ampliació s'ajusta als criteris exposats en el Decret 82/2005, del Consell, sobre la ubicació d'explotacions mineres, en què s'indica la preferència per l'ampliació de les existents.  
La pedrera no se situa sobre espais naturals protegits inclosos en la Xarxa Natura 2000, parcs naturals, paratges naturals, paisatges protegits, monuments naturals, microreserves de flora, zones humides, coves protegides, muntanyes d'utilitat pública.  
L'àmbit es troba totalment antropitzat, la pedrera es desenvolupa en tot el vessant est de la serra Mitjana i no existeixen elements naturals d'interés que puguen estar afectats per l'ampliació. En l'entorn de l'explotació es localitzen també una sèrie d'activitats com són la pedrera de Fontcalent, l'abocador municipal de residus no perillosos, així com diverses indústries de formigons i d'asfalts, que el doten d'un valor paisatgístic i mediambiental baix.  
  
Tal com indica l'informe de la CHX, el perímetre proposat no afecta la zona de policia de cap llit principal i no es troba afectat per zones de flux preferent. La pedrera no se situa en zones afectades per risc d'inundació segons la cartografia del PATRICOVA i SNCZI.  
  
El perímetre d'ampliació de l'explotació proposat ocupa una xicoteta franja de terreny forestal no estratègic segons el Pla d'acció territorial forestal de la Comunitat Valenciana, PATFOR.  
Segons l'informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament d'Alacant, els terrenys sobre els quals s'ha anat desenvolupant l'explotació són compatibles amb l'ordenació actual, qualsevol ampliació necessitarà l'obtenció de l'instrument d'intervenció ambiental que procedisca.  
b) Impactes i mesures correctores relacionades amb l'activitat a desenvolupar  
Vist l'estudi d'impacte ambiental (EsIA), el pla de restauració integral (PRI) i la resta de documentació aportada, i segons la tipologia dels treballs a executar, s'identifiquen, es caracteritzen i es valoren les afeccions potencials inherents a les explotacions d'àrids de manera adequada, i es contemplen les mesures preventives i correctores encaminades a minimitzar els impactes derivats. S'identifiquen els impactes ambientals potencials següents:  
b).1 Contaminació atmosfèrica per emissió de pols en les tasques de rebuig i desbrossament de les zones verges, extracció de material mitjançant voladures i arrancada mecànica, apilament i transport de materials, així com l'emissió de gasos a l'atmosfera pels motors de combustió interna i el funcionament de la maquinària.  
L'activitat queda subjecta al règim previst en la Llei 34/2007, de 15 de novembre, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera i al Decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació.  
En l'àmbit d'afecció, es localitzen multitud de focus emissors (cimentera, pedrera Foncalent, abocador de residus municipal, polígons industrials i vies de comunicació d'alta capacitat) que provoquen que la qualitat ambiental estiga minvada.  
Segons recull l'EsIA en relació a dades obtingudes de la Xarxa valenciana de vigilància i control més pròxima a la zona d'estudi (estació d'Alacant-Rabasa), els nivells de concentració de contaminants en l'àmbit de la pedrera es troben dins dels límits establits per la normativa vigent.  
Com a mesures correctores, es preveuen regs periòdics, cobriment de les caixes dels camions, control del trànsit, ús de captadors de pols en les barrinades, realització de mesuraments de pols quadrimestrals, sol·licitud de l'autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera, així com mesuraments dels nivells d'immissió en les zones confrontants a l'explotació i en les àrees que designe l'autoritat competent i conforme als requeriments que s'establisquen en l'autorització administrativa d'emissions a l'atmosfera.  
La restauració ambiental prevista en la fase d'abandonament de l'explotació dotarà a l'àrea d'un embornal de carboni, actualment no present per trobar-se alterada la coberta vegetal.  
b).2 Contaminació atmosfèrica per sorolls, vibracions ocasionades pels motors de combustió interna, el funcionament de la maquinària, les voladures, la presència humana, etc.  
Les conclusions derivades de l'estudi acústic que acompanya el projecte estableixen que els nivells d'immissió sonora en l'ambient exterior, tenint en compte els límits establits per la legislació i considerant els usos dominants en el perímetre de les instal·lacions, compleix el que estableix la legislació vigent.  
Com a mesures correctores es minimitzaran les càrregues d'explosiu, s'adequaran les seqüències d'explosió per a reduir l'impacte acústic. Es realitzarà el manteniment preventiu de la maquinària, ús de silenciosos, organització dels treballs per a evitar el solapament de les activitats més sonores. Autocontrol de les emissions acústiques i vibracions realitzat per ECMCA en la periodicitat establida en el Pla de vigilància ambiental.  
b).3 Alteració del drenatge superficial i erosionabilitat.  
La pedrera se situa en una regió semiàrida amb períodes de sequera de més de quatre mesos, amb dèficit de precipitacions i característiques d'aquestes de tipus torrencial, coincident amb un clima de tipus mediterrani.  
Els desmunts produïts en l'àrea de nova explotació produiran l'alteració permanent dels drenatges superficials. Es tracta d'un impacte permanent que amb la xarxa de drenatge projectada es considera que tindrà un impacte compatible sobre el sistema hídric.  
En aquest sentit, en el projecte i pla de restauració integral, a fi d'obtindre un millor control del nou escolament generat, s'estableixen mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'aigua d'escolament. Construcció de rases de drenatge en bermes, baixants en talussos i cunetes de guarda perimetrals per a recollir les aigües d'escolament i canalitzar-les cap a la plaça de pedrera per a la seua infiltració natural, no dirigint-se en cap moment a llits d'aigua naturals, ni afectant tercers. Les bermes de treball presentaran una pendent cap a l'interior per afavorir la retenció i la infiltració.  
Segons el visor cartogràfic de la GVA, el terreny presenta risc d'erosió actual i potencial no quantificable, amb xicotetes fraccions amb riscos baixos o molt baixos. D'igual manera, no presenta risc per lliscament o despreniment. La xarxa de drenatge prevista permetrà recollir l'increment de sòlids en suspensió en les aigües d'escolament i reconduir-los a la plaça de pedrera.  
b).4 Impacte sobre les aigües superficials i subterrànies i la seua possible contaminació.  
Segons indica l'EsIA, part de la superfície delimitada per a la pedrera es troba sobre un aqüífer d'interés local denominat aqüífer Mitjana, pertanyent a la massa d'aigua subterrània 080-211 Baix Vinalopó, existint en aquesta zona, a més, vulnerabilitat de les aigües subterrànies mitjana-alta.  
L'activitat d'explotació-restauració que es planteja no és generadora de lixiviats, per la qual cosa no es produirà cap afecció sobre les aigües subterrànies. L'aigua sanitària procedent de la zona d'instal·lacions es recull en un depòsit estanc i es tracta per gestor autoritzat.  
No es produiran aigües industrials en l'explotació. Les aigües residuals generades són gestionades per empreses autoritzades, previ magatzematge en depòsit estanc.  
El consum d'aigua no serà necessari en els processos productius de l'explotació. Per a usos auxiliars, regs de pistes i plataformes i posterior revegetació, s'empraran les aigües retingudes en la bassa existent.  
  
b).5 Afecció sòls. Residus perillosos.  
El volum de terra vegetal extreta serà retirada i apilada per a la posterior reutilització en les labors de revegetació. En l'EsIA es contemplen mesures generals per a la protecció i el tractament dels sòls productius, com el jalonament de la zona d'afecció amb la finalitat d'evitar la destrucció innecessària de sòl. S'inclouen, d'igual manera, mesures per al tractament i el manteniment dels apilaments de terra vegetal per a la reutilització posterior.  
Segons el que disposen les lleis vigents en matèria de residus, els residus perillosos es contindran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, emmagatzemant-se en recintes tancats dotats de solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments fins al lliurament al gestor autoritzat.  
Es procedirà a la neteja dels vials d'accés per a retirar els abocaments involuntaris. En cas de vessaments o fugides, es retirarà la capa de sòl contaminat, es gestionarà com un residu perillós i es disposarà material net en el seu lloc.  
b).6 Generació de residus sòlids no perillosos.  
S'estima en projecte que la part d'estèrils, en aquest cas dolomies, suposaran entorn del 33% del volum de material extret, 6.450.046,68 m³, material inert que s'emprarà en el rebliment parcial del buit mitjançant la mineria de transferència, en la restauració edàfica, o per a la venda directa. No es preveu l'apilament per períodes superiors a l'any recollint-se en el pla de gestió de residus prescripcions per al tractament dels apilaments temporals sense requerir-se instal·lacions de residus. Únicament es preveu apilar en períodes superiors a l'any el sòl vegetal retirat, triant-se zones allunyades del pas de maquinària i protegit del vent. Periòdicament, serà sotmés a labors de manteniment amb la finalitat de conservar les propietats fisicoquímiques que el facen susceptible de ser usat com a material de cobertura vegetal.  
  
En les restes de desbrossament i poda de grandària reduïda, s'usaran com a molt un protector de sòls i de sembres. Per a això, es trituraran i es mesclaran amb la terra vegetal extreta, per al posterior ús durant la restauració. L'apilament i l'emmagatzematge temporal d'aquests residus vegetals es farà prenent les mesures necessàries per a minimitzar el risc d'incendi, havent de separar-se almenys 13 metres de zones amb continuïtat vegetal.  
b).7 Afecció flora i fauna. Risc d'incendi.  
La zona d'ampliació afecta 23.877,63 m² de terreny catalogat com a forestal segons el PATFOR, en el qual principalment es desenvolupa matoll o herbassar xerotermòfil mediterrani.  
Segons l'Atles inventari nacional d'hàbitat i tàxons, la pedrera confina amb l'Hàbitat núm. 6220 zones subestèpiques de gramínies i anuals del Thero-Brachypodietea, el qual té una alta representativitat i presència a la Comunitat Valenciana, en aquest cas es localitza en l'àrea qualificada en el PGOU com a sòl no urbanitzable fita (SNU/F), que ocupa el vessant oposat a l'explotació de la Sierra Mediana.  
  
La vegetació i la fauna que hi ha en les zones pròximes a la pedrera, catalogada en l'EsIA, es veurà afectada, més enllà de la vegetació a retirar en la zona d'ampliació de l'explotació, per la deposició directa de pols, per la contaminació del mitjà i per l'increment del risc d'incendi, així com la possible eliminació de recursos tròfics i de refugi. Les mesures adoptades per a reduir les emissions de pols, contaminació i soroll són les ja esmentades. Es jalonarà la zona d'afecció amb la finalitat d'evitar danys fora de la superfície projectada.  
Com a mesures correctores, s'estableixen en l'EsIA, la realització d'un cens de les espècies faunístiques existents i un control de la nidificació en l'àrea a afectar per l'ampliació.  
Davant del risc d'incendi, s'haurà de contemplar la redacció d'un pla de prevenció d'incendis forestals. Aquest pla inclourà entre altres mesures les següents: extintors de pols, extintors d'aigua, reserves d'aigua, formació del personal, etc., i executarà les disposicions del Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els voltants.  
b).8 Patrimoni cultural.  
L'estudi paisatgístic del terme municipal d'Alacant inclou la zona com a àrea de vigilància paleontològica amb referència C1158 inclosa en la secció de patrimoni cultural.  
La memòria de prospecció arqueològica superficial per a l'estudi d'impacte ambiental de la pedrera de calcàries i margues Sierra Mediana, TM d'Alacant no identifica dins dels límits de la pedrera Sierra Mediana cap element patrimonial. Si bé, s'han inventariat una sèrie d'elements patrimonials al voltant de l'explotació, però no se'n preveu cap afecció per l'activitat extractiva.  
Tal com es recull en l'EsIA, si durant el procés d'explotació es produïra alguna troballa casual, es procedirà tal com indica la Llei 4/1998 de patrimoni cultural valencià: es paralitzaran immediatament les obres.  
  
A escala d'elements territorials afectats, no hi ha vies pecuàries limítrofes amb l'àmbit i no hi ha afecció a carreteres.  
b).9 Paisatge.  
El paisatge de la zona circumdant es troba altament antropitzat i degradat per la presència d'altres explotacions mineres, parcs industrials, abocadors municipals i una extensa xarxa d'infraestructures de comunicació que provoquen que la qualitat ambiental i paisatgística de la zona estiga minvada.  
El programa de labors proposat contempla la restauració de manera simultània a l'explotació, per la qual cosa es redueix el temps transcorregut des que s'explota fins que es restaura i, per tant, la possibilitat de tornar a revegetar els terrenys i de reconstruir els hàbitats, no obstant això, la major part de la superfície es recuperarà en la fase V, en els últims 5 anys del període d'explotació previst, prolongant-se la situació actual de degradació paisatgística i de qualitat ambiental.  
b).10 Població.  
Durant la fase de funcionament de l'explotació, s'espera un impacte positiu en el desenvolupament econòmic de la zona, atés que es generarà ocupació directa en el sector de la mineria i, d'altra banda, de manera indirecta en el sector de la construcció, abastant aquest últim un àmbit territorial més gran.  
Es garantirà el compliment de la legislació vigent sobre la prevenció de riscos laborals i el Reglament general de les normes bàsiques de seguretat minera.  
c) Pla de restauració integral  
El Servei d'Ordenació i Gestió Forestal en data 14 de gener de 2020 va informar favorablement la versió de febrer de 2019 del PRI, ja que es garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, considerant que la restauració és adequada i compatible amb el resultat final previst.  
Dins del perímetre d'explotació es troba una zona on ja s'han dut a terme labors de restauració no incloses en el projecte en avaluació.  
  
El pressupost calculat per al PRI ascendeix a un PEM d'1.872.030,80 €, amb les fases indicades i pressupostos desglossats per a cadascuna d'aquestes, el 70% de la inversió es preveu en la fase V. La inversió per hectàrea és de 29.250,48 €.  
1. Restauració morfològica. Es preveu una inclinació final en la restauració amb talussos individuals inferiors a 45° i talús general de 31°, amb bermes d'altura de 7 m i amplàries de fins a 5 m, amb una plaça de pedrera central amb formacions a manera de xicotetes llomes, per tal que s'afavorisca la integració morfològica amb la topografia existent.  
2. Restauració hidrològica. Es projecten bermes amb contrapendent cap a l'interior; drenatge perimetral a l'explotació i a peu de talús amb canals de secció trapezoidal recoberts o emmacat de grava; baixants de talús amb llits de frenada. La plaça de pedrera es projecta a cota inferior al terreny circumdant, constituint-se en una zona de tolls que afavorirà la infiltració natural.  
3. La regeneració del perfil edàfic requereix d'un volum d'aportació total de 360.196,83 m³. Per a això es reutilitzarà la terra vegetal extreta, la qual s'estima en 4.901,31 m³ i la resta es conformarà amb els estèrils de pedrera no emprats en la restauració geomorfològica, formant-se tecnosòls mitjançant l'aportació de matèria orgànica i adobs estimant-se un volum necessari d'aquests de 355.295,52 m³. Les terres s'estendran en capes de 50 cm en bermes, plataformes i en talussos de menys de 45° d'inclinació.  
4. Revegetació: el mètode emprat és la sembra i la plantació. Es combina la plantació en bermes i places de pedrera amb la plantació i sembra de llenyoses i herbàcies en talussos. En les bermes, la plantació es realitzarà a portell amb un marc de plantació de 3 x 3 m. En els talussos 45° de pendent: la plantació es realitzarà mitjançant banquetes de 40 x 40 cm, amb creació de microconques parcials i amb un marc de plantació de 2 x 3 m.  
5. La plantació es realitzarà preferiblement a la tardor i es programaran regs durant els dos anys posteriors. La revegetació es realitzarà amb espècies autòctones i adaptades a la climatologia predominant en la zona i amb les característiques que recull el PRI, evitant i controlant la presència d'espècies invasores o tàxons no adaptats a la zona.  
  
No es proposen en el PRI mesures que tendeixen a facilitar l'establiment d'espècies faunístiques, com poden ser vivaris per a conills, caixes niu per a ocells o zones de rocam per a espècies rupícoles.  
d) Pla de vigilància ambiental  
El Pla de vigilància ambiental de l'EsIA estableix les pautes establides a seguir, efectuant els controls, els mesuraments i l'anàlisi dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la periodicitat corresponent. Totes les actuacions i/o mesuraments que es realitzen en l'aplicació del Pla de vigilància tindran constància escrita en forma d'actes, lectures o butlletes d'estat, de manera que permeta comprovar la correcta execució i el respecte dels treballs a les condicions establides en la normativa vigent que li siga aplicable. Aquesta documentació inclourà totes les dades des de l'inici de l'activitat estant a la disposició dels òrgans d'inspecció i de vigilància.  
  
4. Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària conforme a l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c) d'extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argiloses, roques i pissarres, àrids naturals i per picament, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i en les altres disposicions que li són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que ostente, resolc:  
  
  
Primer  
En relació a l'àrea d'ampliació del perímetre de la concessió i el pla de restauració integral proposats en el projecte d'explotació de recursos de la Sol·licitud de modificació de l'explotació de recursos de la secció C) Sierra Mediana núm. 2352, promogut per Cemex España Operaciones, SLU, en el terme municipal d'Alacant, es resol estimar-lo acceptable, als sols efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, i sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic, el projecte de restauració integral i altra documentació aportada, així com els condicionants que es relacionen a continuació:  
  
1. Des del punt de vista de l'eficàcia de la revegetació, el pendent dels talussos individuals dels bancs a desdoblar no ha de ser superior a 35°. La plantació d'espècies arborescents es realitzarà en forma de bosquetes, evitant les disposicions que provoquen linealitat i falta de naturalitat.  
2. S'haurà de reajustar la planificació del PRI de manera que no es desplace la major part de la inversió i dels treballs a l'última fase coincidint amb la finalitat de la vida útil de l'explotació, dotant-la de més equilibri entre l'avanç de l'explotació i la restauració. En aquest sentit es revegetaran al més prompte possible després de l'explotació totes aquelles superfícies nues susceptibles d'erosionar-se.  
3. Es comprovarà la no afecció al nivell freàtic i es limitarà la cota final d'excavació en conseqüència, de manera que s'eviten possibles surgències.  
4. S'incorporaran al pressupost del projecte partides per a la valoració del pla de seguiment mediambiental i de les mesures correctores de l'EsIA.  
5. Hauran de respectar-se els límits de l'explotació, no podent-se ocupar terrenys fora de l'àmbit d'actuació recollit en la documentació avaluada, especialment aquells que es corresponga amb el SNUP/F (FITA). En la mateixa línia, no ha d'acumular-se material extret fora del perímetre de l'explotació i restauració, havent de depositar-se en llocs que no generen afeccions ambientals sobre l'entorn.  
  
6. S'haurà de complir el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
7. El subministrament d'aigua es realitzarà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües. D'acord amb l'article 52 del text refós de la Llei d'aigües, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal (art. 54) o per concessió administrativa.  
8. En cas de necessitar l'aportació de residus inerts adequats (RIA) o sòls naturals excavats, d'origen externs a l'explotació per a la restauració geomorfològica del buit miner, s'iniciaran i es tramitaran els procediments conforme al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, o norma que les substituïsca. La promotora vigilarà que la naturalesa dels materials utilitzats com a rebliment tinguen característiques ambientalment compatibles als presents en la zona d'explotació, portant un llibre de registre sobre el volum i procedència, que estarà disponible a les oficines adjuntes a l'explotació.  
9. Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el promotor ho haurà de fer saber a l'òrgan competent en patrimoni cultural de manera immediata, adoptant les mesures pertinents per a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
10. Les accions incloses en el programa de vigilància i seguiment ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. El pla de vigilància ambiental haurà de prolongar-se almenys dos anys des de la finalització de la restauració total de la pedrera.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, aquesta declaració d'impacte ambiental perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
Segon  
Conforme al qual preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a. Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b. Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si escau, procedisquen en via administrativa i judicial davant de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada segons els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 12 de juliol de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga.».



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9670, del 28-08-2023 (2023/8990)

RESOLUCIÓN de 12 de julio de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de solicitud de modificación de la explotación de recursos de la sección C), Sierra Mediana, número 2352, en el término municipal de Alicante. Expediente: (1864128) 059/2018/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9670

Fecha DOGV
:   28-08-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/8990

CVE


Fecha del documento
:   12-07-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 12 de julio de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del proyecto de solicitud de modificación de la explotación de recursos de la sección C), Sierra Mediana, número 2352, en el término municipal de Alicante. Expediente: (1864128) 059/2018/AIA. [2023/8990]  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1864128) 059/2018/AIA.  
Título: solicitud de modificación de la explotación de recursos de la sección C) Sierra Mediana núm. 2352.  
Promotor: Cemex España Operaciones, SLU.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante.  
Ref. órgano sustantivo: MIVARI/2016/36/03.  
Localización: término municipal Alicante (Alicante).  
  
1. Objeto y descripción del proyecto  
a) Objeto del proyecto  
El proyecto pretende la regularización de la superficie explotable actual de la cantera Sierra Mediana núm. 2352 mediante la ampliación del perímetro de explotación, a fin de garantizar las reservas suficientes de calizas y margas para el suministro de la fábrica de cemento gris Cemex, propiedad de la promotora. El nivel de avance en el que se encuentra la explotación requiere continuar con la misma al objeto de establecer las condiciones morfológicas adecuadas para proceder a la restauración ambiental de la cantera, dando así cumplimiento a lo establecido en el Real decreto 975/2009, de 12 de junio.  
b) Principales características del proyecto  
El derecho minero Sierra Mediana núm. 2352 se localiza en la partida denominada Fontcalent en el término municipal de Alicante, a una distancia de 6 km al oeste del centro urbano. Respecto al catastro se localiza en la parcela núm. 155, del polígono 21, del catastro de rústica de Alicante.  
En la actualidad la superficie afectada por la explotación de la concesión Sierra Mediana es de 56,42 ha, el perímetro de ampliación propuesto lo eleva a 65,59 ha, de las cuales 63,84 ha son las realmente afectadas por la explotación-restauración.  
El perímetro de ampliación propuesto viene definido por una poligonal cerrada cuyos vértices poseen las siguientes coordenadas UTM ETRS-89 referidas al huso 30:  
Respecto a la evaluación de alternativas, la ampliación propuesta se justifica desde el punto de vista de realizar una restauración acompasada al ritmo de explotación, de forma que los bancos explotados se restaurarán conforme se abandonan, reduciendo así el impacto visual, paisajístico y medioambiental de la explotación y haciendo coincidir el final de la explotación con el final de la restauración.  
El perímetro incluye los frentes de explotación abiertos que se desarrollan en dos frentes denominados este y oeste, según se indica en proyecto, y que se corresponden geográficamente con la mitad norte y la mitad sur de la cantera estando esta orientada en dirección NE-NW.  
El diseño del nuevo perímetro extractivo, se ajusta a la morfología actual y a las limitaciones establecidas por la compatibilidad urbanística. El proyecto pretende la explotación ajustando el procedimiento a la técnica de restauración prevista, de forma que ambas labores se realicen de forma simultánea, acelerando así la regeneración del espacio.  
El procedimiento de explotación previsto será mixto haciendo uso de explosivos y arranque mediante bulldozer. El todo uno se transporta a la planta cementera propiedad del promotor situada a 4 km. No se contempla la ejecución de ninguna infraestructura asociada al uso minero.  
El proyecto valora las reservas de la cantera Sierra Mediana en unas 48.863.990 toneladas, se ha estimado un ritmo de producción de 1.628.800 t/año, por lo que la vida útil prevista para la explotación es de 30 años.  
Las labores de explotación previstas se llevarán a cabo en bancos descendentes sobre la ladera de la sierra, actuando de manera independiente sobre los frentes este y oeste y conformando una plaza de cantera central al actuar sobre la ladera del margen este. Se termina conformando una plaza de cantera longitudinal a la cota 169, deprimida respecto de los bancos de explotación. Los bancos de explotación se desarrollan desde la cota 338 en el frente este y desde la cota 302 m en el frente oeste, todas en la ladera este, con una altura media de bancos de 14 m y anchura de bermas variables.  
La planificación proyectada prevé cinco fases de explotación-restauración con la siguiente distribución temporal de trabajos:  
En la fase 1, se continua con la explotación del frente oeste no acometiéndose labores de restauración.  
En la fase 2 se inicia el desmonte del pequeño cerro situado en el frente este, no explotado, y se procede a la remodelación geomorfológica de los bancos superiores cotas, 274 a 197, del frente oeste procediendo al desdoblado en bancos de 7 m de altura, bermas de 5 m e inclinación de 45º, para posteriormente proceder a su revegetación y restauración hidrológico-forestal.  
En la fase 3 se continuarán las labores de revegetación de los bancos desdoblados del frente oeste y a su relleno con estériles de la propia cantera hasta la cota 176 mientras en la margen opuesta del frente oeste se procederá al desdoblado y revegetación de los bancos. De igual modo, en el frente este, una vez alcanzada la cota inferior en el cerro se procederá a su relleno y revegetación. Durante la fase 4 se finalizará la explotación de todos los frentes hasta la cota final y se procederá al desdoblamiento de los bancos de la mitad norte del frente oeste, y se iniciará el relleno de la plaza de cantera hasta la cota 176 m.  
En la fase 5 se avanza en los bancos localizados en el frente este desde la cota 337 hasta la cota 174. Así mismo se rellenará la plaza de cantera hasta la cota 174, conformado una superficie no regular con pequeñas lomas de desniveles suaves. Una vez creada la geomorfología se revegetará toda su superficie con las especies descritas en el Plan de restauración integral  
El acceso a la zona de explotación no requiere la ejecución de nuevos viales, ni la adecuación de los existentes, siendo estos compatibles con el tráfico de camiones.  
La restauración prevé que la zona recupere el uso forestal, por lo que la revegetación se llevará a cabo mediante especies forestales.  
  
2. Tramitación administrativa  
a) Antecedentes y contenido del expediente  
La concesión de explotación Sierra Mediana se encuentra autorizada desde el 15 de enero de 1993, sobre una superficie de 28 cuadriculas mineras, a favor de Cemex España, SA.  
Con fecha de 16 de octubre de 2013 el Servicio Territorial de Energía de Alicante informa favorablemente a la transmisión de derechos mineros a Cemex España Operaciones, SLU, requiriéndose la presentación de nuevo Proyecto de explotación, Plan de restauración y estudio de impacto ambiental (EsIA).  
En febrero de 2016 se presentó ante el Servicio Territorial de Energía de Alicante Proyecto de explotación, Plan de restauración integral (PRI) y EsIA, para la modificación de la concesión de Calizas y Margas Sierra Mediana núm. 2352, de Alicante, promovida por Cemex España Operaciones, SLU.  
El 22 de junio de 2018 se recibió en el Servicio de Evaluación ambiental solicitud del Servicio Territorial de Energía para la evaluación ambiental del proyecto de modificación de la concesión de Calizas y Margas Sierra Mediana núm. 2352.  
El 25 de junio de 2018 se realizó requerimiento de documentación al servicio territorial al objeto de completar el expediente.  
Con fecha de 28 de febrero de 2020 y posteriormente el 11 de agosto de 2022 se requirió del servicio territorial el certificado de compatibilidad urbanística del proyecto al efecto de completar el expediente administrativo y continuar con la evaluación.  
En fecha de 24 de noviembre de 2022 se recibe comunicación desde el Servicio Territorial de Energía remitiendo la documentación solicitada.  
El expediente definitivo consta de Proyecto de explotación y anejos (v. mayo 2018), estudio de impacto ambiental (v. mayo 2018), Plan de restauración integral (v. mayo 2018), alegaciones a la información pública e informes sectoriales.  
b) Información pública  
El Servicio Territorial de Energía de Alicante sometió el expediente a información pública y consultas durante un plazo de 30 días hábiles y lo anunció en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana núm. 7962, de 20 de enero de 2017.  
Recibiéndose alegaciones de Grupo de Trabajo Guanyar Alicante, Ecologistes en Acció del País Valencià, Asociación Vecinal Nuevo Moralet, Asociación de Vecinos El Salar de Fontcalent, Asociación Trekrural, así como de particulares. En las mismas se recoge:  
- Que durante el proceso de transmisión de la concesión minera de Cemex España, SA, en favor de Cemex España Operaciones, SLU, se exigió en 2013 presentación de Plan de restauración que no fue presentado en tiempo, por lo que se alega que el presente proceso de autorización es nulo de pleno de derecho al no haberse cumplido los condicionantes para el cambio de titularidad de la concesión.  
- Que la actividad requiere de la previa obtención de licencia ambiental en atención a la normativa municipal vigente.  
- Que la actividad no ha sido previamente sometida al procedimiento de evaluación ambiental. Y que su prorroga durante 30 años supondrá la destrucción de uno de los referentes paisajísticos de las partidas rurales de Alicante.  
- Que el área de explotación presentada afecta a suelo forestal PATFOR y suelos naturales no alterados por la actividad extractiva, así como a suelo protegido según el PGMOU de Alicante clasificado como suelo no urbanizable/hito.  
- Que la restauración proyectada en el PRI incumple las recomendaciones recogidas en los manuales de restauración oficiales de diversas administraciones en lo relativo las condiciones geométricas de los taludes y no adaptándose a las condiciones y especificidades de la región, en cuanto a su climatología, vegetación y entorno paisajístico.  
- Que existe un desfase entre la superficie de explotación reflejada en la documentación y la superficie de revegetación prevista en el PRI, y que además, se traslada a las últimas fases de la explotación el mayor volumen de extracción y la restauración de la mayor parte del área afectada incumpliendo el artículo 3.3 del Real decreto 975/2009, de 12 de junio.  
- Que la cota final de la plaza de cantera de +176 se situaría por debajo de la cota natural de los terrenos circundantes, dejando un hueco minero de dudoso uso posterior.  
- Que no se encuentra en el expediente el estudio de integración paisajística según la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.  
- El EsIA no valora correctamente la emisión difusa de material particulado. No contando la cantera con la preceptiva autorización administrativa de emisiones a la atmósfera que establece la Ley 34/2007 y el Real decreto 100/2011.  
c) Consultas a administraciones e informes recibidos  
En el expediente se han considerado los siguientes informes y autorizaciones que forman parte del expediente remitido por el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante:  
- Informe de alegaciones del Ayuntamiento de Alicante de fecha 13 de julio de 2017 en relación al proyecto de ampliación de la explotación en el que se hace constar:  
«El departamento de protección medioambiental del Ayuntamiento de Alicante al respecto del proyecto de explotación expone que la zona calificada como suelo no urbanizable protegido/hito (SNU/H) no se debe ver afectada en ningún caso durante el transcurso de la actividad minera proyectada. Según las coordenadas UTM (ETRS89) del perímetro de la explotación contempladas en el proyecto, a expensas de su posterior comprobación por el Departamento competente, no ocupa suelo calificado como SNU/H por lo que no se emite alegación al respecto, toda vez que los terrenos afectados ya se encuentran en explotación.  
Respecto del EsIA y del PRI el Ayuntamiento emite informe favorable a los mismos en cuanto a su contenido y conclusiones a la espera del resultado de la evaluación a realizar por el órgano ambiental de la Generalitat.  
Por otra parte, la oficina del Plan general, alega que el perímetro de la explotación presentado si ocupa suelo calificado como SNU/H, por lo que se debería presentar un proyecto específico en el que se detallen los trabajos necesarios para la recuperación de la zona de hito alterada, contemplando la desaparición del camino perimetral y restituyendo los terrenos a su estado original.  
Respecto del patrimonio cultural y entorno paisajístico, se recuerda que se ha publicado el catálogo de protecciones de Alicante que incluye el estudio paisajístico del término municipal, en el que se incluye a la zona como área de vigilancia paleontológica con referencia C1158 incluida en la Sección de Patrimonio Cultural, a solicitud de la Dirección General de Cultura y Patrimonio de la Conselleria, y a la Sierra Mediana con referencia N12 como elemento catalogado en la Sección de Patrimonio Natural.  
Respecto del PRI la oficina del plan concluye en su informe de alegaciones que en lugar del sistema de explotación por sectores planteado, se debería establecer un sistema de explotación por terrazas en todo el frente de explotación, pudiéndose proceder a la restauración y revegetación de las terrazas agotadas coordinadamente con la explotación de las terrazas inferiores, acelerando el proceso de restauración. A su vez se indica que, la aportación de suelo fértil propuesta en el proyecto es insuficiente dada la falta de aptitud del suelo de la zona para el arraigo de la vegetación. Se indica a su vez que la documentación presentada carece de estudio de integración paisajística, requiriéndose este ajustado a las prescripciones del estudio de paisaje del TM.».  
- Informe de la Dirección General de Patrimonio de fecha 29 de enero de 2015 incorporado en el EsIA, en el que se informa favorablemente al proyecto en los siguientes términos:  
«Respecto del patrimonio de naturaleza arquitectónico, arqueológico y paleontológico: No existe afección. Respecto del patrimonio de naturaleza etnológica la memoria de prospección arqueológica y etnológica presentada identifica una serie de casetas que se incluirán en el inventario etnológico y en caso de afección se realizará levantamiento planimétrico y documentación, así como un muro de aterrazamiento del que se propone el levantamiento planimétrico y documentación dada su posible destrucción futura.»  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar de fecha 25 de junio de 2015 incorporado en el EsIA, en el que se informa favorablemente al proyecto.  
- Certificado de compatibilidad urbanística emitido por el Ayuntamiento de Alicante el 11 de octubre de 2022 respecto de la solicitud para la actividad de explotación-restauración de Cantera de Calizas y Margas en Sierra Mediana solicitado por Cemex España Operaciones, SLU. En el que se expone la compatibilidad urbanística en los siguientes términos:  
«Siempre y cuando mantenga la actividad dentro del perímetro autorizado en la licencia de apertura otorgada a la mercantil Cemex España, SA, el 24 de febrero de 2004 desarrollándose esta íntegramente en suelo no urbanizable común donde se permite la explotación de canteras, extracciones de áridos y de tierras o recursos geológicos, mineros o hidrológicos y generación de energía renovable según el artículo 47 de las normas urbanísticas en vigor. En caso de que la renovación de los derechos mineros por la que se solicita certificado de compatibilidad urbanística suponga modificación, alteración o ampliación de la actividad amparada por la licencia otorgada, implicará la necesidad de obtener nuevamente el instrumento de intervención ambiental que corresponda.».  
- Informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal de fecha 14 de diciembre de 2018 informando desfavorablemente a la versión de diciembre de 2017 del PRI.  
- Informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal de fecha 14 de enero de 2020 informando favorablemente a la versión de febrero de 2019 del PRI ya que se garantiza en el mismo una posible gestión forestal ulterior de la superficie afectada.  
  
3. Análisis técnico del expediente. consideraciones ambientales  
a) Ubicación  
Desde el punto de vista de la afección medioambiental la ampliación se ajusta a los criterios expuestos en el Decreto 82/2005, del Consell, sobre la ubicación de explotaciones mineras, donde se indica la preferencia por la ampliación de las existentes.  
La cantera no se ubica sobre espacios naturales protegidos incluidos en la Red Natura 2000, parques naturales, parajes naturales, paisajes protegidos, monumentos naturales, microrreservas de flora, zonas húmedas, cuevas protegidas, montes de utilidad pública.  
El ámbito se encuentra totalmente antropizado, la cantera se desarrolla en toda la ladera este de la Sierra Mediana no existiendo elementos naturales de interés que puedan verse afectados por la ampliación. En el entorno de la explotación se localizan también una serie de actividades como son la cantera de Fontcalent, el vertedero municipal de residuos no peligrosos, así como diversas industrias de hormigones y asfaltos, que dotan al mismo de un bajo valor paisajístico y medioambiental.  
Tal y como indica el informe de la CHJ, el perímetro propuesto no afecta a la zona de policía de ningún cauce principal y no se encuentra afectado por zonas de flujo preferente. La cantera no se sitúa en zonas afectadas por riesgo de inundación según la cartografía del Patricova y SNCZI.  
El perímetro de ampliación de la explotación propuesto ocupa una pequeña franja de terreno forestal no estratégico según el Plan de acción territorial forestal de la Comunitat Valenciana, PATFOR.  
Según el informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Alicante, los terrenos sobre los que se ha venido desarrollando la explotación son compatibles con la ordenación actual, cualquier ampliación requerirá la obtención del instrumento de intervención ambiental que proceda.  
b) Impactos y medidas correctoras relacionadas con la actividad a desarrollar  
Visto el estudio de impacto ambiental (EsIA), el plan de restauración integral (PRI) y el resto de documentación aportada, y según la tipología de los trabajos a ejecutar, se identifican, caracterizan y valoran las afecciones potenciales inherentes a las explotaciones de áridos de manera adecuada, y se contemplan las medidas preventivas y correctoras encaminadas a minimizar los impactos derivados. Se identifican los siguientes impactos ambientales potenciales:  
b).1 Contaminación atmosférica por emisión de polvo en las tareas de despeje y desbroce de las zonas vírgenes, extracción de material mediante voladuras y arranque mecánico, acopio y transporte de materiales, así como la emisión de gases a la atmósfera por los motores de combustión interna y el funcionamiento de la maquinaria.  
La actividad queda sujeta al régimen previsto en la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, de calidad del aire y protección de la atmósfera y al Decreto 100/2011, de 28 de enero, por el que se actualiza el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera y se establecen las disposiciones básicas para su aplicación.  
En el ámbito de afección, se localizan multitud de focos emisores (cementera, cantera Foncalent, vertedero de residuos municipal, polígonos industriales y vías de comunicación de alta capacidad) que provocan que la calidad ambiental se vea mermada.  
Según recoge el EsIA en relación a datos obtenidos de la Red valenciana de vigilancia y control más cercana a la zona de estudio (estación de Alicante-Rabasa), los niveles de concentración de contaminantes en el ámbito de la cantera se encuentran dentro de los límites establecidos por la normativa vigente.  
Como medidas correctoras se prevén riegos periódicos, cubrición de las cajas de los camiones, control del tráfico, empleo de captadores de polvo en los barrenos, realización de mediciones de polvo cuatrimestrales, solicitud de la autorización administrativa de emisiones a la atmósfera, así como mediciones de los niveles de inmisión en las zonas colindantes a la explotación y en las áreas que designe la autoridad competente y conforme a los requerimientos que se establezcan en la autorización administrativa de emisiones a la atmósfera.  
La restauración ambiental prevista en la fase de abandono de la explotación dotará al área de un sumidero de carbono, actualmente no presente, por encontrarse alterada la cubierta vegetal.  
b).2 Contaminación atmosférica por ruidos, vibraciones ocasionadas por los motores de combustión interna, el funcionamiento de la maquinaria, las voladuras, la presencia humana, etc.  
Las conclusiones derivadas del estudio acústico que acompaña al proyecto establecen que los niveles de inmisión sonora en el ambiente exterior, teniendo en cuenta los límites establecidos por la legislación y considerando los usos dominantes en el perímetro de las instalaciones, cumple lo establecido en la legislación vigente.  
Como medidas correctoras se minimizarán las cargas de explosivo, se adecuarán las secuencias de explosión para reducir el impacto acústico. Se realizará el mantenimiento preventivo de la maquinaria, empleo de silenciosos, organización de los trabajos para evitar el solape de las actividades más sonoras. Autocontrol de las emisiones acústicas y vibraciones realizado por ECMCA en la periodicidad establecida en el Plan de vigilancia ambiental.  
b).3 Alteración del drenaje superficial y erosionabilidad.  
La cantera se ubica en una región semiárida con periodos de sequía de más de 4 meses, con déficit de precipitaciones y características de estas de tipo torrencial, coincidente con un clima de tipo mediterráneo.  
  
Los desmontes producidos en el área de nueva explotación producirán la alteración permanente de los drenajes superficiales. Se trata de un impacto permanente que con la red de drenaje proyectada se considera tendrá un impacto compatible sobre el sistema hídrico.  
En este sentido, en el proyecto y plan de restauración integral, con el objeto de obtener un mejor control de la nueva escorrentía generada, se establecen medidas encaminadas a reducir el poder erosivo del agua de escorrentía. Construcción de zanjas de drenaje en bermas, bajantes en taludes y cunetas de guarda perimetrales para recoger las aguas de escorrentía y encauzarlas hacia la plaza de cantera para su infiltración natural, no dirigiéndose en ningún momento a cauces de agua naturales, ni afectando a terceros. Las bermas de trabajo presentarán pendiente hacia el interior favoreciendo la retención e infiltración.  
Según el visor cartográfico de la GVA el terreno presenta riesgo de erosión actual y potencial no cuantificable, con pequeñas fracciones con riesgos bajos o muy bajos. De igual modo, no presenta riesgo por deslizamiento o desprendimiento. La red de drenaje prevista permitirá recoger el incremento de sólidos en suspensión en las aguas de escorrentía y reconducirlos a la plaza de cantera.  
b).4 Impacto sobre las aguas superficiales y subterráneas y su posible contaminación.  
Según se indica en el EsIA parte de la superficie delimitada para la cantera se encuentra sobre un acuífero de interés local denominado acuífero Mediana, perteneciente a la masa de agua subterránea 080-211 Baix Vinalopó, existiendo en esta zona además vulnerabilidad de las aguas subterráneas media-alta.  
La actividad de explotación-restauración que se plantea no es generadora de lixiviados, por lo que no se producirá afección alguna sobre las aguas subterráneas. El agua sanitaria procedente de la zona de instalaciones se recoge en depósito estanco y se trata por gestor autorizado.  
No se producirán aguas industriales en la explotación. Las aguas residuales generadas son gestionadas por empresas autorizadas, previo almacenaje en depósito estanco.  
El consumo de agua no será necesario en los procesos productivos de la explotación. Para usos auxiliares, riegos de pistas y plataformas y posterior revegetación, se emplearán las aguas retenidas en la balsa existente.  
b).5 Afección suelos. Residuos peligrosos.  
El volumen de tierra vegetal extraída será retirada y acopiada para su posterior reutilización en las labores de revegetación. Se contemplan en el EsIA medidas generales para la protección y tratamiento de los suelos productivos, como el jalonamiento de la zona de afección con el fin de evitar destrucción innecesaria de suelo. Se incluyen, de igual modo, medidas para el tratamiento y mantenimiento de los acopios de tierra vegetal para su posterior reutilización.  
Según lo dispuesto en las leyes vigentes en materia de residuos, los residuos peligrosos se contendrán en envases estancos adecuados a sus características químicas, almacenándose en recintos cerrados dotados de solera impermeabilizada y sistema de recogida de derrames hasta su entrega a gestor autorizado.  
Se procederá a la limpieza de los viales de acceso para retirar los vertidos involuntarios. En caso de derrames o fugas se retirará la capa de suelo contaminado gestionándose como un residuo peligroso y se dispondrá material limpio en su lugar.  
b).6 Generación de residuos sólidos no peligrosos.  
Se estima en proyecto que la parte de estériles, en este caso dolomías, supondrán en torno al 33 % del volumen de material extraído, 6.450.046,68 m³, material inerte que se empleará en el relleno parcial del hueco mediante minería de transferencia, en la restauración edáfica, o para su venta directa. No se prevé su acopio por periodos superiores al año recogiéndose en el plan de gestión de residuos prescripciones para el tratamiento de los acopios temporales sin requerirse instalaciones de residuos. Únicamente se prevé acopiar en periodos superiores al año el suelo vegetal retirado, eligiéndose zonas alejadas del paso de maquinaría y protegido del viento. Periódicamente, será sometido a labores de mantenimiento con el fin de conservar las propiedades físico-químicas que lo hagan susceptible de ser empleado como material de cobertura vegetal.  
Los restos de desbroce y poda de tamaño reducido, se usarán como mulch protector de suelos y siembras. Para ello, se triturarán y mezclarán con la tierra vegetal extraída, para su posterior uso durante la restauración. El acopio y almacenamiento temporal de estos residuos vegetales se hará tomando las medidas necesarias para minimizar el riesgo de incendio, debiendo separarse al menos 13 metros de zonas con continuidad vegetal.  
b).7 Afección flora y fauna. Riesgo de incendio.  
La zona de ampliación afecta a 23.877,63 m² de terreno catalogado como forestal según el PATFOR, en el que principalmente se desarrolla matorral o herbazal xero-termófilo mediterráneo.  
Según el Atlas inventario nacional de hábitat y taxones la cantera colinda con el hábitat núm. 6220 zonas subestépicas de gramíneas y anuales del Thero-Brachypodietea el cual presenta una alta representatividad y presencia en la Comunidad Valenciana, en este caso se localiza en el área calificada en el PGOU como suelo no urbanizable hito (SNU/H), que ocupa la ladera opuesta a la explotación de la Sierra Mediana.  
La vegetación y fauna existente en la zonas próximas a la cantera, catalogada en el EsIA, se verá afectada, más allá de la vegetación a retirar en la zona de ampliación de la explotación, por la deposición directa de polvo, por la contaminación del medio y por el incremento del riesgo de incendio, así como la posible eliminación de recursos tróficos y de refugio. Las medidas adoptadas para reducir las emisiones de polvo, contaminación y ruido son las ya mencionadas. Se jalonará la zona de afección con el fin de evitar daños fuera de la superficie proyectada.  
Como medidas correctoras se establecen en el EsIA, la realización de un censo de las especies faunísticas existentes y un control de la nidificación en el área a afectar por la ampliación.  
Frente al riesgo de incendio se deberá contemplar la redacción de un Plan de prevención de incendios forestales. Este plan incluirá entre otras medidas las siguientes: extintores de polvo, extintores de agua, reservas de agua, formación del personal, etc, y dará cumplimiento a las disposiciones del Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
b).8 Patrimonio cultural.  
El estudio paisajístico del término municipal de Alicante incluye a la zona como área de vigilancia paleontológica con referencia C1158 incluida en la sección de patrimonio cultural.  
La memoria de prospección arqueológica superficial para el estudio de impacto ambiental de la cantera de calizas y margas Sierra Mediana, TM de Alicante, no identifica dentro de los límites de la cantera Sierra Mediana elemento patrimonial alguno. Si bien, se ha inventariado una serie de elementos patrimoniales en el entorno de la explotación, no previéndose afección alguna de los mismos por la actividad extractiva.  
Tal y como se recoge en el EsIA, si durante el proceso de explotación, se produjera algún hallazgo casual, se procederá tal y como se indica en la Ley 4/1998 de patrimonio cultural valenciano; paralizando inmediatamente las obras.  
A nivel de elementos territoriales afectados, no existen vías pecuarias limítrofes con el ámbito, y no existe afección a carreteras.  
b).9 Paisaje.  
El paisaje de la zona circundante se encuentra altamente antropizado y degradado por la presencia de otras explotaciones mineras, parques industriales, vertederos municipales y una extensa red de infraestructuras de comunicación que provocan que la calidad ambiental y paisajística de la zona se vea mermada.  
El programa de labores propuesto contempla la restauración de forma simultánea a la explotación, por lo que se reduce el tiempo transcurrido desde que se explota hasta que se restaura y, por tanto, la posibilidad de volver a revegetar los terrenos y reconstruir los hábitats, no obstante, la mayor parte de la superficie se recuperará en la fase V, en los últimos 5 años del periodo de explotación previsto, prolongándose la situación actual de degradación paisajística y de calidad ambiental.  
b).10 Población.  
Durante la fase de funcionamiento de la explotación, se espera un impacto positivo en el desarrollo económico de la zona, dado que se generará empleo directo en el sector de la minería y, por otro lado, de forma indirecta en el sector de la construcción, abarcando este último, un mayor ámbito territorial.  
Se garantizará el cumplimiento legislación vigente sobre prevención de riesgos laborales y Reglamento general de normas básicas de seguridad minera.  
c) Plan de restauración integral  
El Servicio de Ordenación y Gestión Forestal en fecha 14 de enero de 2020 informó favorablemente a la versión de febrero de 2019 del PRI ya que se garantiza una posible gestión forestal ulterior de la superficie afectada, considerando que la restauración es adecuada y compatible con el resultado final previsto.  
Dentro del perímetro de explotación se encuentra una zona donde ya se han llevado a cabo labores de restauración no incluidas en el proyecto en evaluación.  
El presupuesto calculado para el PRI asciende a un PEM de 1.872.030,80 €, con las fases indicadas y presupuestos desglosados para cada una de estas, el 70 % de la inversión se prevé en la fase V. La inversión por hectárea es de 29.250,48 €.  
1. Restauración morfológica. Se prevé una inclinación final en la restauración con taludes individuales inferiores a 45º y talud general de 31º, con bermas de altura 7 m y anchuras de hasta 5 m, con una plaza de cantera central con formaciones a modo de pequeñas lomas, de forma que se favorezca la integración morfológica con la topografía existente.  
2. Restauración hidrológica. Se proyectan bermas con contrapendiente hacia el interior; drenaje perimetral a la explotación y a pie de talud con canales de sección trapezoidal recubiertos o encachados de grava; bajantes de talud con lechos de frenada. La plaza de cantera se proyecta a cota inferior al terreno circundante, constituyéndose en una zona encharcable que favorecerá la infiltración natural.  
3. La regeneración del perfil edáfico requiere de un volumen de aportación total de 360.196,83 m³. Para ello se reutilizará la tierra vegetal extraída, la cual se estima en 4.901,31 m³ y el resto se conformará con los estériles de cantera no empleados en la restauración geomorfológica, formándose tecnosuelos mediante el aporte de materia orgánica y abonos estimándose un volumen necesario de estos de 355.295,52 m³. Las tierras se extenderán en capas de 50 cm en bermas, plataformas y en taludes de menos de 45º de inclinación.  
4. Revegetación: el método empleado es la siembra y la plantación. Se combina la plantación en bermas y plazas de cantera con la plantación y siembra de leñosas y herbáceas en taludes. En las bermas, la plantación se realizará al tresbolillo con un marco de plantación de 3 x 3 m. En los taludes 45° de pendiente: La plantación se realizará mediante banquetas de 40 x 40 cm, con creación de microcuencas parciales y con un marco de plantación de 2 x 3 m.  
5. La plantación se realizarán preferiblemente en otoño y se programarán riegos durante los dos años posteriores. La revegetación se realizará con especies autóctonas y adaptadas a la climatología predominante en la zona y con las características que se recogen en el PRI, evitando y controlando la presencia de especies invasoras o taxones no adaptados a la zona.  
No se proponen en el PRI medidas tendentes a facilitar el establecimiento de especies faunísticas, como pueden ser vivares para conejos, cajas nido para aves o zonas de roquedo para especies rupícolas.  
d) Plan de vigilancia ambiental  
El Plan de vigilancia ambiental de EsIA establece las pautas establecidas a seguir, efectuando los controles, las mediciones y el análisis de los parámetros que permitirán conocer el impacto que está soportando el ámbito de la actuación y su entorno, con su periodicidad correspondiente. Todas las actuaciones y/o mediciones que se realicen en la aplicación del Plan de vigilancia tendrán constancia escrita en forma de actas, lecturas o estadillos, de forma que permita comprobar su correcta ejecución y respeto de los trabajos a las condiciones establecidas en la normativa vigente que le sea de aplicación. Esta documentación recogerá todos los datos desde el inicio de la actividad estando a disposición de los órganos de inspección y vigilancia.  
  
4. Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria conforme al anexo I del Decreto 162/1990, grupo 3, c) Extracción de minerales no metálicos ni energéticos; c.1. Materiales de construcción (sustancias arcillosas, rocas y pizarras, áridos naturales y por machaqueo, yesos, rocas ornamentales), en concordancia con el artículo 7 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuando antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento, resuelvo:  
  
Primero  
En relación al área de ampliación del perímetro de la concesión y plan de restauración integral propuestos en el proyecto de explotación de recursos de la Solicitud de modificación de la explotación de recursos de la sección C) Sierra Mediana núm. 2352, promovido por Cemex España Operaciones, SLU, en el término municipal de Alicante, se resuelve estimar aceptable el mismo, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, y siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico, proyecto de restauración integral y demás documentación aportada, así como los condicionantes que se relacionan a continuación:  
1. Desde el punto de vista de la eficacia de la revegetación la pendiente de los taludes individuales de los bancos a desdoblar no debe ser superior a 35º. La plantación de especies arborescentes se realizará en forma de bosquetes, evitando las disposiciones que provoquen linealidad y falta de naturalidad.  
2. Se deberá reajustar la planificación del PRI de forma que no se desplace la mayor parte de la inversión y de los trabajos a la última fase coincidiendo con el fin de la vida útil de la explotación dotándolo de un mayor equilibrio entre el avance de la explotación y la restauración. En este sentido se revegetarán tan pronto como se pueda tras la explotación todas aquellas superficies desnudas susceptibles de erosionarse.  
3. Se comprobará la no afección al nivel freático y se limitará la cota final de excavación en consecuencia, de forma que se eviten posibles sugerencias.  
4. Se incorporarán al presupuesto del proyecto partidas para la valoración del plan de seguimiento medioambiental y de las medidas correctoras del EsIA.  
5. Deberán respetarse los límites de la explotación, no pudiéndose ocupar terrenos fuera del ámbito de actuación recogido en la documentación evaluada, en especial aquellos que se corresponda con el SNUP/H (HITO). En la misma línea, no debe acumularse material extraído fuera del perímetro de la explotación y restauración, debiendo depositarse en lugares que no generen afecciones ambientales sobre el entorno.  
6. Se deberá cumplir lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
7. El suministro de agua se realizará desde un origen amparado por un derecho al uso privativo de las aguas. De acuerdo con el artículo 52 del texto refundido de la Ley de aguas el derecho al uso privativo de las aguas se adquiere por disposición legal (art. 54) o por concesión administrativa.  
8. En caso de ser necesario el aporte de residuos inertes adecuados (RIA) o suelos naturales excavados, de origen externos a la explotación para la restauración geomorfológica del hueco minero, se iniciarán y tramitarán los procedimientos conforme al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat, y la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, o norma que las sustituya. La promotora vigilará que la naturaleza de los materiales utilizados como relleno tengan características ambientalmente compatibles a los presentes en la zona de explotación, llevando un libro de registro sobre el volumen y procedencia, que estará disponible en las oficinas adjuntas a la explotación.  
9. Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el promotor tendrá que poner el hecho en conocimiento del órgano competente en patrimonio cultural de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
10. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia y seguimiento ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. El plan de vigilancia ambiental deberá prolongarse al menos dos años desde la finalización de la restauración total de la cantera.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 12 de julio de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga.».



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML