Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5934, del 16-01-2009 (2009/250)

RESOLUCIÓ de 6 de novembre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Elx, Agost, Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, Orihuela, Bigastro, Jacarilla, San Miguel de Salinas, Los Montesinos, Torrevieja, La Font de la Figuera, Ondara, Dénia, El Verger, Pedreguer, Gata de Gorgos, Benafigos, Benidorm i Finestrat.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5934

Data del DOGV
:   16-01-2009

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2009/250

CVE


Data del document
:   06-11-2008

Organisme emissor
:   Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [San Miguel de Salinas](javascript:void(0))
    * [Torrevieja](javascript:void(0))
    * [Benafigos](javascript:void(0))
    * [Mutxamel](javascript:void(0))
    * [Montesinos, los](javascript:void(0))
    * [Ondara](javascript:void(0))
    * [Benidorm](javascript:void(0))
    * [Bigastro](javascript:void(0))
    * [Dénia](javascript:void(0))
    * [Pedreguer](javascript:void(0))
    * [Sant Vicent del Raspeig](javascript:void(0))
    * [Font de la Figuera, la](javascript:void(0))
    * [Gata de Gorgos](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Jacarilla](javascript:void(0))
    * [Elx](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [Alacant](javascript:void(0))
    * [Verger, el](javascript:void(0))
    * [Finestrat](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 6 de novembre de 2008, de la directora general de Gestió del Medi Natural, per la qual s'ordena la publicació de determinades declaracions d'impacte ambiental corresponents als municipis d'Elx, Agost, Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, Orihuela, Bigastro, Jacarilla, San Miguel de Salinas, Los Montesinos, Torrevieja, La Font de la Figuera, Ondara, Dénia, El Verger, Pedreguer, Gata de Gorgos, Benafigos, Benidorm i Finestrat. [2009/250]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, el qual estableix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjudici de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental s'haurà de publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc:  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients 242/03-AIA Elx, Agost, Alacant, Sant Vicent del Raspeig, Mutxamel, 211/05-AIA Orihuela, Bigastro, Jacarilla, San Miguel de Salinas, Los Montesinos, Torrevieja, 210/06-AIA La Font de la Figuera, 280/06-AIA Ondara, Dénia, El Verger, 281/06-AIA Pedreguer, Gata de Gorgos, 391/06-AIA Benafigos i 520-1/97-AIA Benidorm-Finestrat.  
València, 6 de novembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 242/03-AIA  
Títol: Avantprojecte de línia elèctrica d'alta tensió (132 kV), subestació Elx - subestació Alacant Nord  
Promotor: Hidrocantábrico Distribución Eléctrica SAU   
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport.  
Localització: La línia discorre pels termes municipals d'Elx, Agost, Alacant, Sant Vicent del Raspeig i Mutxamel (província d'Alacant, Comunitat Valenciana)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
L'objecte de l'avantprojecte és la instal·lació d'una línia elèctrica d'alta tensió (LAT) des de la subestació d'Elx fins a la subestació d'Alacant Nord, la qual travessa els municipis d'Elx, Agost, Alacant, Sant Vicent del Raspeig i Mutxamel. La longitud estimada de la línia serà de 31.600 m.  
La LAT serà de 1ª categoria, aèria, trifàsica, doble circuit (DC), tensió nominal 132 kV, amb conductors nus tipus LA-280 (alumini-acer de 281,1 mm² de secció) sobre suports metàl·lics i cadenes d'aïlladors de vidre U-100BS. Sobre els conductors es disposarà un fil de terra (on s'inclou fibra òptica). Els suports seran de tipus metàl·lic galvanitzat de zelosia amb fonamentacions de potes separades.  
El projecte està justificat per les peticions de subministrament per a actuacions urbanístiques a la zona nord d'Alacant, a Sant Vicent del Raspeig, a Mutxamel i altres. Així mateix, es vol aconseguir l'objectiu d'estendre la competitivitat en el subministrament elèctric i millorar-ne la seguretat i qualitat.  
2. Alternatives  
L'avantprojecte proposa tres traçats alternatius A, B i C. Aquests s'han escollit a partir de la recomanació realitzada per l'Àrea d'Impacte Ambiental, en resposta a la consulta prèvia 33-2003-AMB. Els tres segueixen una ruta molt semblant, i hi ha diferències significatives només en el primer tram (eixida d'Elx). Com a justificació de la traces estudiades, s'han tingut en compte els aspectes següents:  
- No s'encreua per cap massa forestal i quan s'aproxima a forts relleus, discorre sempre per vessants o contraforts, en cap cas arriba als cims ni se superen pendents mitjanes del 15%.  
- En l'anàlisi del medi biològic es descriuen i georeferencien els taxons incloent altitud, superfícies, etc. S'eviten zones d'especial sensibilitat ecològica: aiguamolls, ZEPA, microreserves, LIC.  
- El trànsit pels termes municipals afectats és sempre sobre sòls classificats com a no urbanitzable rústics. S'evita, en la mesura que es puga, creuar per zones classificades com d'especial protecció.  
- S'evita discórrer sobre habitatges aïllats, nuclis poblats, zones industrials i en general, sobre sòls que els plans vigents municipals tinguen classificació d'urbanitzables, urbanitzables no programats o que en definitiva existisca previsió d'emplaçament de nuclis habitats.  
En principi, el traçat B és el que menys impacte ambiental comporta.   
En tot cas, vistes les al·legacions realitzades i a proposta de la Direcció General de Gestió del Medi Natural, es va dissenyar un traçat final (D) que es diferència dels anteriors que ha sigut ajustat de manera que discorre, majoritàriament (tram central i nord), paral·lel a l'autovia de circumval·lació a Alacant en projecte. Aquest té com a avantatges una menor longitud i menor ocupació de sòls, com també menor impacte ambiental en discórrer per zones totalment antropitzades.  
Afeccions   
D'acord amb la informació aportada en l'estudi d'impacte ambiental, el traçat de la línia està condicionat per una sèrie de requisits legals, ambientals i tècnics:  
- El traçat no pot afectar nuclis poblats o habitatges aïllats, no han de discórrer en paral·lel amb altres traçats i en efectuar encreuaments amb altres xarxes es mantindran a distàncies mínimes de seguretat.  
- Les LAT discorren per sòls amb qualificació urbanística de no urbanitzables de caràcter rústic. S'han de considerar les ordenances municipals a l'efecte de permisivitat i tenir en compte la infraestructura agrària, a fi d'obtenir els permisos necessaris d'ocupació.  
- La xarxa viària, tant autonòmica com estatal, és així mateix tinguda en compte. De la mateixa manera, es busca la proximitat de camins públics per a la instal·lació i manteniment de les torres.  
- Ambientalment, les línies no haurien de discórrer per espais naturals, parcs o llocs d'interés comunitari. L'afecció paisatgística és així mateix considerada, no situant esteses per crestes de serres, discorrent sempre l'estesa pels contraforts.  
- L'afecció al medi natural es preveu també en evitar traçats sobre masses boscoses o grups d'arbratge d'una determinada densitat. Pel que fa a l'ecosistema, es proposen mesures correctores per a evitar el xoc de les aus.  
- Pel que fa al medi físic, s'han considerat paràmetres com ara pendents, hidrologia, geotècnica del terreny i aspectes climàtics com ara pluja o vent.  
- En relació amb el patrimoni, s'analitzen les fitxes de jaciments arqueològics i el traçat de camins ramaders.  
Tot això, sense perjudici de les autoritzacions que escaiga obtenir d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que hi siga d'aplicació.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació  
Els elements ambientals principalment afectats seran el sòl, per l'ocupació i servitud creada per la infraestructura i l'alteració per desbrossament i fonamentacions i el paisatge, per la instal·lació de les torres i les línies. Secundàriament, la proximitat d'aquestes pot comportar riscs per a la salut per camps electromagnètics.   
Tant la construcció com les operacions de manteniment comporten l'eliminació de la vegetació dins del dret de via, la qual està formada principalment per timonedes i matolls i en els trams pròxims a accidents muntanyosos (serra de les Àguiles, serra de los Tajos, el Sabinar i serra Boter), per pinedes de pi blanc derivats de repoblacions forestals. La major part del traçat discorre per cultius arboris, sobretot oliveres i ametlers i en menor grau, cítrics i fruiters.  
Pel que fa a la fauna, es destaca l'existència d'aus i rèptils, i escassament, alguns amfibis i mamífers. S'indica que pot resultar beneficiós per a la fauna per l'efecte marge. Així mateix, poden veure's afectats els jaciments arqueològics que hi ha i els camins ramaders que s'hagen de creuar.  
S'indica que, s'ha identificat l'encreuament amb alguns barrancs. La LAT travessa les rambles i barrancs següents: rambla del Rambuchar, rambla de Pepior, rambla d'Alabastre, rambla de Roiget, barranc de l'Infern i barranc de la Mosca.  
S'inclou un exhaustiu inventari ambiental de la zona afectada.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
L'estudi d'impacte ambiental preveu com a efecte directe de les LAT la generació de camps electromagnètics. En recolzar-se en diversos estudis i després de realitzar una àmplia anàlisi del problema, s'exposa que el camp generat és molt xicotet i decreix ràpidament en augmentar la distància.  
Pel que fa a l'efecte sobre la vegetació, s'indica que el traçat no travessa cap espai natural protegit, com tampoc cap zona inclosa en el Sistema Valencià d'Espais Naturals d'Interés de la COPUT. L'elevat grau d'ocupació humana del territori i l'extensa xarxa de camins evitarà la pèrdua de nous accessos per a facilitar la construcció i el manteniment de les torres i la línia elèctrica, i minimitzar la destrucció de zones de vegetació natural.  
Les espècies endèmiques que hi ha a la zona presenten poblacions abundants i àmpliament distribuïdes, per la qual cosa no es troben especialment amenaçades a curt i mitjà termini.  
En referència a la fauna s'indica que a causa de l'elevat grau d'antropització del territori, l'impacte d'aquest sobre els mamífers, rèptils i amfibis, com també els seus hàbitats és reduït. El principal impacte de les línies elèctriques és el que es dóna sobre les aus per electrocució i col·lisió, en especial amb el cable de terra pel menor diàmetre d'aquest. No obstant això, a la zona per on discorre el traçat no es troben ni aus especialment sensibles per les seues característiques de vol, ni llocs d'especial valor ecològic que alberguen importants colònies d'aus; excepcionalment, es concentra un gran nombre d'aus (gavinot argentat de potes grogues) en la planta de tractament de residus sòlids urbans i compostatge del Baix Vinalopó (serra dels Cremats).  
Pel que fa a l'afecció a jaciments arqueològics, consultades les fitxes arqueològiques dels municipis afectats, s'ha comprovat que cap dels jaciments inventariats se situa sobre les traces estudiades.  
S'identifiquen 15 interseccions amb senderes i assegadors.  
El paisatge, és la variable ambiental més afectada, per la qual cosa s'ha realitzat un complet estudi, catalogant les unitats paisatgístiques rellevants com de qualitat excepcional, mitjana (alguns aspectes excepcionals i altres comuns) i comú en funció dels següents factors d'avaluació: morfologia, vegetació, aigua, color, fons escènic, raresa i actuació humana. El paisatge per on discorre la traça presenta qualitats mitjana i normal (comú), i en cap cas s'han detectat àrees de caràcter excepcional o de molt alta qualitat. Es conclou que l'impacte visual generat pel traçat és baix.  
Els efectes positius destacats són:  
- Reforç de la infraestructura de subministrament elèctric.  
- Possibilitat real d'elecció de subministrador.  
- Efectes positius sobre la biodiversitat, efecte marge.  
Realitzada una anàlisi dels impactes parcials, des del punt de vista del factor afectat, es conclou:  
- Sobre l'atmosfera, es detecten impactes de baixa densitat i poc significatius, tant durant la fase de construcció (emissió de pols i gasos de la maquinària) com d'ús i manteniment (moviment de maquinària).  
- Sobre la terra i el sòl, l'impacte negatiu vindrà ocasionat per l'excavació, abassegament de sòls, fonamentació i hissada de torres, ocasionant una compactació i pèrdua de permeabilitat.  
- Pel que fa a les aigües subterrànies, aquest tipus d'actuació no té impactes.  
- En referència a riscos geològics i meteorològics, condicionen el dimensionament de les fonamentacions, per la qual cosa se n'evitarà la ubicació en zones de major risc o de sòls menys adequats.  
- Sobre la vegetació i la fauna, atés que els traçats discorren en general per sòls agrícoles de secà i cultiu en guaret i no es travessa cap espai natural protegit, es considera un impacte moderat.  
- L'afecció al paisatge ha sigut considerada com un factor en l'elecció del traçat, seleccionant el pas per les zones de menor qualitat paisatgística.  
- No hi ha afecció directa a cap jaciment arqueològic. Serà necessari l'encreuament d'uns quants camins ramaders.  
- Apareixerà una servitud d'ocupació, en l'entorn de l'estesa, en especial, quedarà prohibit construir sota l'estesa i fins als límits de la zona de seguretat radioelèctrica.  
- En la fase d'ús hi haurà també un risc associat directe per la generació de camps electromagnètics i indirectes per corrents de contacte.  
Com a aspecte rellevant no citat en l'expedient, cal considerar que el traçat de la LAT coincideix en quasi tota la longitud d'aquest amb una zona altament antropitzada per la circumval·lació d'Alacant i a l'entorn de la serra de les Àguiles, per les obres de l'AVE i les zones de préstec d'aquestes. En el futur (a la posada en ús d'aquestes), aquestes infraestructures generaran en l'entorn un gran impacte (soroll, emissions, fragmentació del territori) que minimitza l'afecció generada per la línia.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
Es proposen una sèrie de mesures correctores generals, entre les quals es troben les següents, relacionades amb la variable ambiental:  
- Traçat a més de 20 m d'habitatges aïllats i lluny de nuclis poblats.  
- La LAT discorrerà per sòls amb qualificació urbanística de no urbanitzables de caràcter rústic.   
- S'ha buscat sempre la proximitat de camins públics per a la instal·lació i manteniment de les torres, i evitar així la necessitat d'obrir nous accessos o servituds.  
- Les línies no discorren per espais naturals, parcs, o llocs d'interés comunitari, aiguamolls o microreserves.  
- S'han evitat els traçats sobre masses boscoses o grups d'arbratge d'una determinada densitat, considerant a més, que les pinedes que hi ha han de mantenir-se i incrementar-se.  
- Per a evitar col·lisions d'aus i com a mesura preventiva, se senyalitzaran els cables per a augmentar-ne la visibilitat mitjançant la col·locació d'espirals salvaocells durant el seu tram inicial (subestació Elx fins a l'autovia Madrid-Alacant) i en especial als voltants de l'abocador d'Elx.  
- Per a disminuir l'impacte paisatgístic, no s'han situat traços per crestes de serres, i l'estesa discorre sempre pels contraforts.  
- Se sol·licitaran les necessàries autoritzacions de pas i, si és el cas, ocupació per a l'encreuament dels camins ramaders.  
En el document annex 4, Traçat, s'afigen les condicions d'execució següents:  
- En el cas en què es travessen sòls classificats com a urbanitzables programats, s'inclou la disposició de soterrar l'estesa en àrees urbanes o urbanitzables. En aquest sentit, en principi, s'instal·laran les torres en superfície i posteriorment i una vegada en execució els projectes urbanístics, es procedirà al soterrament de les esmentades esteses. Específicament, s'adoptarà aquesta solució a l'eixida d'Elx, una vegada encreuada la CN-340 i fins a la serra Grossa d'Elx.  
- Entre Rebolledo i la subestació d'Alacant Nord, el traçat coincideix amb el de la nova autopista de circumval·lació d'Alacant i discorrerà per la zona d'afecció, és a dir, a 50 m des del costat del voral o zona de servitud i domini públic. Els encreuaments seran aeris o soterrats, en funció de les possibilitats.  
- Les torres, quan creuen barrancs i rambles, se situen sempre fora de la possible afecció d'aigües o de vessants inestables, evitant així qualsevol problema derivat d'avingudes.  
Durant l'execució de les obres, quan hi haja moviments de terra, es realitzaran regs periòdics per a evitar la generació de pols, la maquinària haurà d'anar dotada dels oportuns silenciadors, el sòl extret de bona qualitat s'emprarà per a restaurar el paisatge original i els residus d'obres seran traslladats a un abocador controlat d'inerts.   
En la zona de la serra de les Àguiles, consta l'existència d'aus nidificants d'importància significativa, per la qual cosa serà necessari senyalitzar aquesta zona amb elements salvaocells.  
El programa de vigilància ambiental busca mantenir dins de determinats límits la possible degradació que puga afectar el medi:  
- Control del compliment estricte del pla de mesures correctores fixat en l'estudi d'impacte ambiental  
- Control de residus sòlids i líquids abocaments al terreny, a fi d'evitar infiltracions  
- Control i mesurament de camps elèctrics, magnètics i electromagnètics als voltants de l'estesa quan hi haja habitatges pròxims a menys de 50 m de l'eix del traçat  
- Vigilància i supervisió de les condicions de fonamentació, en especial en zones de sòls de males característiques geotècniques  
- Control i manteniment de l'estesa, en especial sistemes d'aïllament que eviten accidents per electrocució  
- Control estricte en els accessos de nova obertura, a fi que s'ajusten en tot moment a la normativa aplicable  
- Control de pols, fums, sorolls, vibracions i abocaments. Comprovar la pràctica de riscs freqüents en els treballs amb terres i runes.  
També s'indica que després de la col·locació del línia elèctrica, es realitzaran estudis específics de seguiment de la mortalitat per col·lisió i de nidificació en les torres.  
Tramitació administrativa  
Prèviament, es va tramitar l'expedient de consulta 33-2003-AMB, sol·licitat per mitjà d'un escrit presentat davant de la Conselleria de Medi Ambient el 7 de març de 2003. Realitzades diverses consultes als organismes afectats, es va emetre un informe amb data 4 d'abril de 2003, pel Servei de Programació i Avaluació de l'Impacte Ambiental, en el qual es feien recomanacions sobre el mètode que s'ha d'aplicar per a la realització de l'estudi d'impacte ambiental i els criteris que cal tenir en compte.   
Amb data 10 de juliol de 2003, es va presentar en la Conselleria de Territori i Habitatge la sol·licitud de declaració d'impacte ambiental del projecte, adjuntant:  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Document de síntesi  
Amb data 22 de setembre de 2003, es va emetre un informe del cap d'àrea competent en avaluació d'impacte ambiental, en el qual s'indicava la necessitat d'adaptar les alternatives proposades als corredors creats per infraestructures existents. Així mateix, es comuniquen consultes realitzades, a l'efecte que es tinguen en consideració les observacions rebudes.  
Amb data 14 d'abril de 2004, es va presentar documentació addicional:  
- Còpia de l'avantprojecte  
- Annex 4t Traçat de l'estudi d'impacte ambiental  
Amb data 16 d'abril de 2004, es va realitzar diligència per la qual es feia la constar l'entrada de 3 plànols (patrimoni, paisatge i impacte ambiental) relatius al traçat de la línia.  
L'avantprojecte va ser sotmés a informació pública mitjançant la publicació d'edicte en el BOP amb data 4-09-04 i en el DOGV amb data 18-08-04, segons se certifica per mitjà d'un escrit del Servei Territorial d'Energia de la Conselleria d'Infraestructures i Transport de data 5 de gener de 2005. Així mateix, mitjançant l'esmentat escrit se sol·licita l'avaluació ambiental del projecte i es remet la documentació següent:  
- Avantprojecte de línia elèctrica a 132 kV, subestació Elx- subestació Alacant Nord  
- Estudi d'impacte ambiental  
- Al·legacions rebudes per entitats oficials i particulars  
- Respostes a les al·legacions realitzades pel promotor  
Al·legacions remeses  
A continuació, s'indiquen de manera resumida les al·legacions i observacions més significatives, relacionades amb variables ambientals realitzades durant el tràmit d'informació pública de l'avantprojecte i l'estudi d'impacte ambiental:  
- Ajuntament d'Agost: ha de coordinar-se el traçat amb el de la circumval·lació en projecte   
- Ajuntament de Mutxamel: la línia elèctrica aèria no podrà travessar sòl urbà ni urbanitzable, sinó que haurà de ser subterrània  
- Ajuntament d'Elx: el traçat afecta terrenys classificats com a urbanitzables pel pla general en què el traçat de línies aèries no està permés. En el seu traçat per sòl no urbanitzable, s'han de respectar unes distàncies mínimes a vials i camins públics.  
- Ajuntament Sant Vicent del Raspeig: el traçat no ha d'interferir el de l'autovia en projecte ni instal·lacions existents (enllumenat públic). No hi ha inconvenient sempre que es complisca el que estableixen les normes subsidiàries del municipi.  
- Ministeri de Foment: requereix la presentació d'un projecte complet, amb major detall. S'indiquen les distàncies mínimes a les carreteres de titularitat estatal.  
- Ministeri de Medi Ambient; Mancomunitat Canals de Taibilla: autoritza els treballs d'execució, condicionat a la no-invasió dels terrenys de l'organisme i al manteniment d'unes distàncies mínimes als canals.  
- Àrea d'Infraestructures de la Diputació d'Alacant: els suports han de distar almenys 18 m de la vora de les calçades de la seua titularitat i no es permet l'ocupació temporal ni definitiva del domini públic.  
- Iberdrola: sol·licita informació més detallada, a l'efecte de conéixer les implicacions per a les línies de la titularitat d'aquesta.  
- Ecologistes en Acció: indica que no s'ha considerat prou l'afecció a determinades zones sensibles. No obstant això, amb el traçat final triat (D) no s'afecten les zones assenyalades.  
Consultes realitzades i informes posteriors  
Amb data 10 de febrer de 2006, es va sol·licitar al promotor del projecte l'aclariment del traçat definitiu de la línia, i es va rebre contestació amb data 28 de setembre de 2006.  
Aclarit aquest extrem, es va remetre consulta amb data 23 de març de 2006 al Servei Territorial de Medi Ambient sobre l'afecció del traçat als béns ambientals gestionats per l'esmentat Servei i a espècies rellevants. Amb data 19 de juny de 2006 es va rebre contestació indicant que el traçat no afecta espais gestionats pel Servei Territorial de Planificació i Ordenació Territorial, comunicant els camins ramaders i forests públiques que es travessen i que el tècnic de protecció d'espècies es manifesta desfavorablement, reiterant un informe de l'any 2003, per estar a menys d'1,5 km d'una àrea que considera d'interés per a rapaces (serra de les Àguiles).  
Respecte a aquest últim informe, remesa una còpia al promotor del projecte, aquest va manifestar amb data 15 de febrer de 2007:  
- Que la línia discorre paral·lela al futur traçat de la circumval·lació d'Alacant (considerat el traçat més antropitzat i menys impactant per la mateixa Conselleria), perpendicular al traçat de l'AVE i a uns 1.700 m del cim de la serra de les Àguiles.  
- Que l'ús dels dispositius salvaocells que s'adoptaran està altament implantat, referenciant-se diverses recomanacions i autoritzacions. S'empraran dispositius salvaocells en els 4 km del recorregut de la línia pel sud de la serra de les Àguiles.  
- Que s'han realitzat reconeixements recents per part de biòlegs en la zona de la serra de les Àguiles, i es poden albirar exemplars d'aus (àguiles) en la cara nord-est, mai en la sud.   
- Que dels traçats alternatius s'ha triat el menys impactant i l'únic possible que compleix els condicionants per a aquest tipus d'infraestructures. L'execució de la circumval·lació d'Alacant i el ferrocarril per a l'AVE generen un impacte molt major.  
Per a evitar l'afecció a flora protegida els suports hauran de ser amb fonamentació independent per a cada pota, s'hauran d'aprofitar els camins existents i en cas de nous accessos, hauran de ser de caràcter provisional. Fins que no s'obtinga la declaració d'impacte ambiental per a una de les alternatives, no es determinarà la ubicació definitiva dels suports.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental d'acord amb l'epígraf 2.g de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, de 3 de març.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
L'article cinqué de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribueix a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique aquesta llei.   
L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:   
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'instal·lació de línia elèctrica aèria d'alta tensió, promoguda per Hidrocantábrico Distribución Eléctrica SAU i que discorre pels termes municipals d'Elx, Alacant, Agost, Sant Vicent del Raspeig i Mutxamel, sempre que aquesta es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental, l'avantprojecte i la resta d'informació que obra en l'expedient.  
Segon  
Com a condicions addicionals que s'han de complir s'estableixen les següents:  
1. En la instal·lació dels suports s'hauran d'aprofitar els camins que hi ha. En cas d'obrir-se accessos nous, hauran de ser de caràcter temporal, i tornar-se després a l'estat original d'aquests.   
2. A més de en la zona proposada (proximitats de la planta de tractament de residus sòlids urbans i compostatge del Baix Vinalopó (serra dels Cremats)), hauran de col·locar-se dispositius salvaocells en tot el tram inicial del traçat per Elx (part aèria) i Alacant, fins a la seua entrada al terme municipal d'Agost, a fi d'evitar l'afecció a la serra de les Àguiles.  
3. S'haurà de procedir a la recollida i convenient gestió de totes les restes d'obres que s'hagen generat (terres, material elèctric, etc.).   
4. Atés que s'afecta unes quants camins ramaders, caldrà ajustar-se al que disposa la legislació vigent en la matèria (Llei 3/1995, de 23 de març). En aquest sentit, d'acord amb els informes del Servei Territorial competent, només es farà l'expedient d'ocupació temporal si coincideixen els suports amb el camí ramader sent suficient la notificació a la Direcció Territorial quan no comporten l'existència de punts de suport sobre aquesta.  
5. En cap cas, quan el traçat s'aproxime o encreue algun barranc o llit, hauran d'envair els suports el domini públic hidràulic.  
6. En encreuaments per forests públiques, d'acord amb els informes del Servei Territorial competent, és preceptiva l'obertura d'expedient d'ocupació de muntanya, segons el que disposen els articles 15 i 16 del Decret 18/1995, de 16 de maig.  
7. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de l'eficàcia d'aquestes.  
8. L'aparició de jaciments arqueològics o paleontològics durant l'execució de la línia, haurà de determinar l'obligació de suspendre els treballs, delimitar el perímetre d'afecció i notificar-ho immediatament a la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, com també a adoptar les mesures que aquesta establisca, en aplicació de la Llei 4/98, d'11 de juny.  
9. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, com també si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan competent en avaluació d'impacte ambiental que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
10. D'acord amb l'article 4 del RDL 1302/1986, de 28 de juny, modificat per la Llei 9/2006, de 28 d'abril, el promotor haurà de comunicar a l'òrgan ambiental (per escrit), amb la suficient antelació, la data de començament de l'execució del projecte.  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que, contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 7 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 211/05-AIA  
Títol: Autovia Orihuela-Costa CV-95  
Promotor: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Als termes municipals d'Orihuela, Bigastro, Jacarilla, San Miguel de Salinas, Los Montesinos i Torrevieja.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista  
El projecte consisteix bàsicament en la definició de les principals característiques de l'eix de comunicació transversal entre Orihuela i la seua costa adjacent, i es defineix un tronc principal d'autovia i diversos eixos de connexió amb el viari existent. Les principals actuacions definides en el projecte bàsic són les següents:  
- Eix 1.1. Tronc principal CV-95 (Orihuela, Jacarilla, San Miguel de Salinas, Torrevieja), amb una longitud de 19,949 quilòmetres és la principal actuació del projecte bàsic. La secció projectada és la de calçades separades amb dos carrils de 3,50 metres d'ample cadascun, voral interior d'1,5 metres, voral exterior de 2,5 metres i mitjana d'11 metres, dissenyada amb la previsió d'una possible ampliació futura a tres carrils per calçada aprofitant l'esmentada mitjana. Addicionalment s'ha projectat una pista ciclista lateral de 3 metres d'ample. El nombre d'enllaços previstos inicialment és de cinc: Hurchillo-Bigastro, Jacarilla, Orihuela-Los Montesinos, San Miguel de Salinas i Torrevieja.   
- Eix 1.2. Via parc (Orihuela-Reguerón) amb una longitud de 2,276 quilòmetres. La secció projectada és semblant a la del tronc principal de l'autovia. El traçat d'aquest discorre des de la rotonda de la ronda sud d'Orihuela fins a la rotonda situada després de l'encreuament amb el Reguerón de Hurchillo previ a l'inici de l'autovia.  
- Eix 1.3. Via parc (Reguerón-CV-95) amb una longitud de 530 metres i una secció idèntica a la de l'eix principal, materialitza la unió entre l'anterior rotonda i l'enllaç amb l'autovia CV-95 i l'enllaç nord amb la futura autovia CV-91.   
- Eix 1.4. Enllaç amb CV-91 de 417 metres. La secció projectada es diferència de les anteriors en la mitjana estricta projectada.  
- Eix 1.5. Connexió amb actual CV-95 de 221 metres. Secció tipus 7/10, composta per dos carrils de 3,5 m d'ample i vorals laterals d'1,5 m.  
- Eix 2.1. Connexió amb N-340 de 4,585 metres. Secció tipus 7/10. S'aprofita la carretera denominada dels Tubos, i s'executa una ampliació i millora d'aquesta.  
- Eix 2.2. Ronda exterior Arneva i Hurchillo de 1,216 metres. Secció tipus 7/10.  
- Eix 2.3. Ronda exterior Arneva i Hurchillo de 276 metres. Secció tipus 7/10.  
- Eix 3.1. Desdoblament CV-95 a Torrevieja de 689 metres. Entre la rotonda d'enllaç de la AP-7 i la nova rotonda en l'accés a Los Balcones a Torrevieja.  
- Eix 3.2. Connexió amb CV-943 de 335 metres.   
- Eix 3.3. Connexió amb l'actual CV-95 de 387 metres. Secció tipus 7/10.  
  
\* \* \* \* \*  
  
Quadre resum dels eixos projectats.  
Els talussos adoptats per al càlcul del moviment de terres són 1H: 1V als desmunts i 2H: 1V als terraplens. Els moviments de terra previstos s'han estimat en 2.912.000 m³ d'excavacions en desmunts i 3.014.000 m³ en terraplens, dels quals 2.250.000 m³ hauran de procedir de les mateixes excavacions i s'haurà de recórrer a 562.000 m³ en préstecs.   
Els desmunts de major entitat es realitzaran al voltant del pk 2+700 del tronc principal de l'autovia, on es tenen uns desmunts que varien entre 13-25 metres al llarg d'aproximadament 700 metres. El pendent longitudinal màxim adoptat per a l'autovia és de 5%.  
El traçat de l'autovia presenta encreuaments amb la rambla del Derramador i amb els barrancs de la Fayona i del Garbancico, tractant-se en aquest últim cas tan sols d'una ampliació del pas superior existent.   
Els ferms projectats estan compostos per capes de sòl ciment i mescles bituminoses de distintes grossàries, per al tronc principal aquest consta de 25 cm de sòl ciment i 20 cm de mescles bituminoses.   
S'ha considerat en el projecte unes bandes de protecció de 50 m per a l'autovia i la via parc, de 25 m per a l'actual CV-95 i de 18 m en la xarxa de carreteres local. En els enllaços s'ha fixat una zona de protecció definida per un cercle de 500 m de radi, i es redueix a 200 m a les rotondes de l'actual CV-95 i a 100 m en la xarxa de carreteres local.  
2. Alternatives  
L'apartat d'examen d'alternatives de l'estudi d'impacte ambiental del projecte bàsic realitza una descripció de les dues alternatives de corredor plantejades (opció A i opció B) entre Orihuela i San Miguel de Salinas que discorren vorejant l'embassament de la Pedrera pel sud i pel nord respectivament. L'opció escollida (opció B), que discorre pel nord de l'embassament de la Pedrera, se selecciona pels aspectes següents: menor longitud, millor connectivitat amb la A-7, millor connectivitat amb les poblacions existents, no afecció als corredors ecològics Escalona-Pedrera i no-afecció a sòl no urbanitzable de protecció especial. Una vegada escollit el corredor nord es van plantejar tres alternatives de traçat, amb un tram comú en totes aquestes entre l'origen de l'autovia en la rotonda a Orihuela i la zona nord-oest del terme municipal de San Miguel de Salinas, aquestes alternatives de traçat, per al tram final es diferencien fonamentalment en l'enllaç amb l'autopista AP-7, sent aquest a l'altura de l'enllaç de Los Balcones per a les alternatives 1 i 2 mentre que per a l'alternativa 3 l'enllaç es materialitza previ al peatge de Los Montesinos.  
L'elecció de l'alternativa 1, s'argumentava en l'estudi d'impacte ambiental de maig de 2006 arran del procés d'informació pública. De les respostes donades per part de la Conselleria d'Infraestructures i Transport a les al·legacions presentades es desprén que per a dur a terme les alternatives 2 i 3 del projecte bàsic és necessària la conformitat del Ministeri de Foment i la concessionària de l'autopista AP-7, AUSUR. Aquesta conformitat respon al fet que les alternatives 2 i 3 s'han dissenyat perquè puga ser utilitzat gratuïtament el tram de l'autopista AP-7 comprés entra la connexió de la CV-95 i el peatge de La Zenia. Aquest estudi d'alternatives exposat en l'estudi d'impacte ambiental de novembre de 2005 es limitava a descriure, molt succintament, les tres opcions que es van estimar com a possibles solucions tècniques per al tram final de l'autovia, sense entrar a detallar les seues característiques tècniques ni realitzar una comparació entre aquestes mitjançant una anàlisi multicriteri.  
Posteriorment en l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental de data d'entrada 11 de gener de 2007, es van plantejar i van analitzar diferents alternatives per al tram inicial i es va estudiar l'alternativa prevista en el Pla d'acció territorial del Baix Segura consistent a aprofitar el traçat de l'actual CV-95. Després de l'anàlisi realitzada dels trams aprofitables de l'actual CV-95, es descarta aquesta alternativa en tenir-ne tan sols un 10% del traçat aprofitable (s'arriba al 18% si s'aprofita el tram entre Jacarilla i San Miguel de Salinas com a via de servei) a causa de la necessitat per a la implantació de la infraestructura d'una secció viària d'un ample mínim de 50 metres unit això a l'elevat grau de consolidació que hi ha als marges d'aquesta. A continuació s'aprofundeix l'estudi d'alternatives per al tram final de l'autovia entre Jacarilla i Torrevieja, justificant l'elecció de l'alternativa 1 davant la impossibilitat d'execució de les alternatives 2 i 3 a causa de la negativa de l'actual concessionària de l'autopista AP-7 AUSUR a permetre l'execució d'aquestes alternatives en la part que afecta la seua concessió.   
Amb tot i atesa la impossibilitat d'execució de les alternatives 2 i 3 en el tram d'enllaç amb l'autopista AP-7, manifestada per la Conselleria d'Infraestructures i Transport, en aquesta declaració d'impacte ambiental no s'avaluaran aquestes alternatives per al tram final de l'autovia.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit  
En data 15 de novembre de 2005, la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport va remetre el document tècnic i l'estudi d'impacte ambiental, corresponents al projecte bàsic autovia CV-95 Orihuela - Costa, i s'incoà el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte bàsic autovia CV-95 Orihuela - Costa (Alacant), ha sigut sotmés a informació pública mitjançant sengles anuncis publicats en el BOE núm. 273, de data 15 de novembre de 2005, i en el DOGV núm. 5143 de data 25 de novembre de 2005, i s'hi han presentat un total de 2.325 al·legacions, de les quals 676 presenten caràcter ambiental, i d'aquestes, només 30 presenten continguts diferents, segons consta en el certificat emés pel cap de la Divisió de Carreteres de la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport.   
En data 4 de maig de 2006 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita a la Direcció General d'Obres Públiques la remissió del certificat de la informació pública, còpia de les al·legacions presentades de caràcter ambiental, com també les respostes donades a aquestes.  
En data 5 de juny de 2006 la Direcció General d'Obres Públiques va remetre el projecte bàsic i l'estudi d'impacte ambiental de la solució finalment seleccionada, com també el certificat de la informació pública, còpia de les al·legacions presentades de caràcter ambiental i les respostes donades a aquestes.  
3. Resum d'al·legacions  
D'entre les al·legacions dalt indicades es dóna una síntesi de les més significatives, en funció dels aspectes ambientals a què fan menció, i només del que es refereix als esmentats aspectes ambientals.  
A continuació es relacionen els principals punts tractats en les al·legacions:  
- Gran part de les al·legacions presentades opten per l'elecció de l'alternativa 3 del projecte bàsic, i argumenten aquesta elecció en la minimització d'afecció a sòl agrícola al terme municipal de San Miguel de Salinas i la menor fragmentació del territori.  
- L'autovia projectada no s'ajusta a les previsions del Pla d'acció territorial del Baix Segura.  
- No s'estudia el possible desdoblament de la CV-95.  
- Afecció a zona d'horta tradicional entre Orihuela i Bigastro.  
- Impacte paisatgístic negatiu.  
- Repercussió negativa de l'escala de la infraestructura proposada en l'àmbit territorial.  
- Augment del risc d'inundació.  
- S'han dissenyat les obres de drenatge per a un període de retorn de 100 anys per a la subconca de l'horta, quan el PATRICOVA fixa el període de retorn que s'ha de considerar en 500 anys.  
- Absència de mesures correctores en relació amb la hidrografia de l'àrea d'actuació, indicant que aquestes vindran reflectides en el projecte de construcció.  
- Absència d'alternatives de traçat.  
- Increment dels nivells sonors.  
- Pèrdua de sòl agrícola.  
- S'inclouen diverses propostes d'alternatives en alguns dels trams de la carretera.  
- El traçat de l'autovia afecta exemplars de pi pinyoner de gran port, situats als voltants de Hurchillo.   
Les principals respostes donades a les anteriors al·legacions per part de la Direcció General d'Obres Públiques van ser:   
- Per a dur a terme les alternatives 2 i 3 és necessària la conformitat del Ministeri de Foment i la concessionària de la AP-7, AUSUR.  
- El desdoblament de la CV-95 és inviable a causa de la necessitat d'implantació d'una via d'alta capacitat amb limitació total d'accessos a les propietats limítrofes en uns terrenys pels quals discorre l'actual CV-95 que es troben molt consolidats.  
- Pel que fa al PAT del Baix Segura, d'acord al Decret 182/2004, que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Infraestructures i Transport, les competències en matèria de planificació viària corresponen a la Direcció General d'Obres Públiques. D'altra banda assenyala que el Pla d'acció territorial del Baix Segura no és definitiu i que la Direcció General d'Obres Públiques va emetre un informe de caràcter desfavorable respecte a l'esmentat document.  
- El projecte bàsic conté un annex hidrològic en el qual s'ha dut a terme un disseny hidràulic de la infraestructura a fi de minimitzar el risc en cas d'avinguda. Es duen a terme estudis per a determinar el cabal de la conca del riu Segura associat a un període de retorn de 500 anys amb la finalitat de dissenyar les obres de drenatge necessàries per a aquest període de retorn. Les mesures correctores relacionades amb la hidrografia es desenvoluparan en l'estudi hidrològic del projecte de construcció.  
- El nivell de detall aconseguit és el que correspon a un projecte bàsic, i és en el projecte de construcció on s'arriba a un desenvolupament complet de totes les obres que s'han d'executar, i es preveuen, entre altre, les reposicions de totes les conduccions de reg afectades per l'execució de la carretera.   
- En l'estudi d'impacte ambiental s'analitza l'impacte acústic del projecte, i es proposa com a mesura correctora l'execució de pantalles acústiques en aquells trams de carretera situats a menys de 100 m de distància d'edificacions habitades. Les mesures correctores i protectores es desenvoluparan en el corresponent projecte de construcció.  
- L'afecció a les zones de vegetació de pineda i timoneda situades a la contornada de Hurchillo s'evitaran en el traçat definitiu que s'ha de definir en el corresponent projecte de construcció.  
Al·legació presentada per la Confederació Hidrogràfica del Segura.  
Sobre l'estudi hidràulic, el fet de considerar un període de retorn de 100 anys per al dimensionament de les obres és correcte si no es produeixen danys catastròfics. A menys que es justifique aquesta situació, s'haurà de dimensionar per a un període de 500 anys.  
La comprovació del desguàs de les obres de drenatge no s'ajusta a allò que s'ha indicat en la instrucció 5.2. I.C. de drenatge superficial. Hauran de comprovar-se les condicions de desguàs (sobreelevació del nivell d'aigua), comprovar el control d'entrada i verificar el resguard mínim que estableix la instrucció. D'altra banda, s'ha observat que la velocitat de l'aigua és superior als 6 m/s que estableix la instrucció.  
En els casos que es tracte de llits d'importància (per la conca d'aportació, cabal estimat, etc) i en aquests es preveja una bateria de marcs, és més recomanable una obra única o, en tot cas, menor nombre de marcs.  
En l'encreuament del riu Segura, haurà de definir-se el perfil longitudinal del viaducte que es propose sobre la secció transversal del llit, que haurà de respectar com a mínim els 5 metres de zona de servitud i tenir un gàlib suficient per al pas de vehicles.  
Algun tram del traçat de l'autovia discorre paral·lel al canal del transvasament, per la qual cosa qualsevol afecció que es produïsca, hauran de dirigir-se directament a la Direcció Tècnica d'aquest organisme.  
Finalment assenyala que aquestes observacions hauran de tenir-se en compte en el corresponent projecte de construcció.   
3. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària  
En data 21 de novembre de 2006 es va sol·licitar a la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transport documentació complementària i ampliació de continguts de l'estudi d'impacte ambiental, aquesta es va referir en els termes següents:   
1. L'anàlisi d'alternatives dut a terme en el projecte bàsic i en l'estudi d'impacte ambiental, s'entén que ha d'ampliar-se i aprofundir-se almenys pel que fa al que es recull a continuació:  
- Una alternativa que s'ha d'analitzar, amb gran detall, és l'opció basada a aprofitar el traçat de l'actual CV-95, actuació inclosa en el Pla d'acció territorial del Baix Segura, de manera que quede prou argumentat el descartament d'aquesta enfront de les altres alternatives plantejades.  
- Per al tram comprés entre l'origen de l'autovia en la rotonda a Oriola i la zona nord-oest del terme municipal de San Miguel de Salinas, una vegada seleccionat a nivell de corredor l'opció nord, s'han de plantejar alternatives i descriure les característiques del traçat de cada alternativa, les matèries primeres que s'han d'utilitzar per cadascuna, les principals obres de desmunt i terraplenament en cada cas, les distintes unitats ambientals que es veuran afectades, etc. Finalment es realitzarà una comparació de les distintes alternatives estudiades i es justificarà l'alternativa triada des dels diferents punts de vista ambiental, geofuncional i sociocultural.  
- Per al tram final de l'autovia, en el qual es plantegen tres alternatives de traçat i se selecciona l'alternativa núm. 1, la qual es considera la menys idònia des del punt de vista ambiental, s'hauria de fer una anàlisi d'alternatives, procedir a la descripció de les principals característiques d'aquestes, comparar-les mitjançant una anàlisi multicriteri i finalment justificar-ne la solució triada d'igual manera que en el tram precedent des dels diferents punts de vista ambiental, geofuncional i sociocultural.   
2. Descripció dels encreuaments de l'autovia amb el barranc de la Fayona, Rambla del Derramador, barranc del Garbancico i riu Segura. La descripció haurà de definir el perfil longitudinal de l'autovia sobre les seccions transversals dels llits, especificant les dimensions de les diferents obres que s'han d'executar.   
3. Anàlisi de les afeccions derivades de la necessitat d'obtenció de materials per a la construcció (pedreres o préstecs), i identificar els possibles llocs de procedència, com les possibles destinacions previstes per a l'abocament final de materials sobrants, tant la recerca de llocs apropiats per a la creació de runams com la relació d'abocadors d'inerts legalitzats que hi ha a les proximitats.  
4. Estudi específic sobre l'efecte barrera que l'obra produirà sobre la fauna. S'haurà d'estudiar amb detall la connectivitat ecològica entre els espais d'interés ambiental que hi ha a l'entorn del traçat, en especial el corredor ecològic serra d'Escalona - La Fayona- Llacunes de la Mata i Torrevieja. L'esmentat estudi haurà de preveure l'adequació de les obres de drenatge com ara passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers, amb la ubicació, dimensions i característiques dels referits passos, de manera que se n'assegure la duplicitat funcional.  
El programa de vigilància ambiental, per a la fase d'explotació, incorporarà les campanyes de mostratge necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.  
5. D'acord amb la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, de protecció contra la contaminació acústica, s'ha de realitzar un estudi acústic de l'entorn de la traça. L'estudi acústic ha d'incloure cartografia, a escala adequada, en la qual se situen les isòfones llindar assenyalades per l'esmentada legislació, i establir en conseqüència, i si és el cas, les mesures correctores oportunes. S'haurà d'incloure en el pressupost les campanyes acústiques que es duguen a terme durant la fase d'explotació de l'obra, aquestes campanyes es realitzaran amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat exigits.   
6. Se sol·licita que es realitze una valoració econòmica, amb el corresponent desglossament en unitats d'obra i mesuraments, de totes les mesures correctores en l'estudi d'impacte ambiental.   
En data 11 de gener de 2007 es va rebre resposta al requeriment de documentació i ampliació de continguts de l'estudi d'impacte ambiental. La Direcció General d'Obres Públiques va remetre una addenda complementària a l'estudi d'impacte ambiental, en aquesta s'amplia l'estudi d'alternatives realitzat per al tram comprés entre l'origen de l'autovia i el límit amb el terme municipal de San Miguel de Salinas, realitza una anàlisi del possible desdoblament de l'actual CV-95, justifica l'elecció de l'alternativa 1 per al tram comprés entre Jacarilla i San Miguel de Salinas davant de la negativa de la concessionària de la AP-7 AUSUR respecte a l'execució d'aquesta alternativa i ambientalment per l'allunyament d'aquesta als paratges naturals de la Lloma d'Aniortes i el parc Torreazul, tanmateix assenyala que el traçat d'aquesta alternativa 1 es desenvolupa per la zona topogràficament més plana del municipi i minimitza l'impacte visual d'aquesta. Altres punts desenvolupats en l'addenda són la descripció de l'encreuament amb els barrancs interceptats, ampliació del balanç de moviment de terres necessari i una valoració econòmica de les mesures correctores per a la fase de construcció de la infraestructura.   
Convé remarcar en aquest punt de la declaració d'impacte ambiental, que segons consta en l'esmentada addenda, les alternatives 2 i 3 són inviables, per la qual cosa únicament s'avaluarà l'alternativa considerada com a viable per a aquest tram final de l'autovia.  
En data 12 de setembre de 2006 es va efectuar consulta a l'Àrea de Planificació del Territori.   
Informes sectorials  
Es passa a continuació a fer un breu resum de la informació obtinguda dels informes rebuts.  
Informe de l'Àrea de Planificació del Territori.  
En data 3 de novembre de 2006 es rep informe respecte al projecte de referència del Servei d'Ordenació Sostenible del Medi pertanyent a l'Àrea de Planificació del Territori.  
En l'informe es fa menció de la possible afecció de les obres projectades a zones incloses en la llista de llocs d'interés comunitari (LIC), zones d'especial protecció per a les aus (ZEPA) i espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana, previstos en la Llei 11/1994, de 27 de desembre.  
L'informe posa de manifest que encara que l'actuació discorre molt pròxima a hàbitats d'interés comunitari, no comporta una amenaça ambiental per als LIC i ZEPA situats en l'entorn ni per a les espècies que hi ha en aquests espais. Finalment s'emet informe favorable el projecte de referència sempre que es complisquen les mesures correctores i protectores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, sobretot pel que fa a l'eliminació de la vegetació que hi ha; com també un pla de vigilància ambiental (PVA) sobre els impactes detectats.   
Informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià  
En data 8 de novembre de 2006 es rep còpia de l'informe emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus, que informa favorablement l'estudi d'impacte ambiental del projecte bàsic Autovia Orihuela  
- Costa CV-95, a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
L'informe relaciona els béns etnològics inventariats per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià localitzats a l'àmbit de l'actuació i proposa les següents mesures correctores que es transcriuen a continuació:  
- Bé núm. 9: casa de los Balcones. Ha de conservar-se pel fet de tractar-se d'una alqueria en un hàbitat relacionat amb l'explotació dels recursos de secà.  
- Documentació arqueològica (planimetria i fotografia) del bé núm. 1 -casa de peons caminers-, en el cas que siga afectat per les obres projectades. Documentació segons models aprovats per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
- Documentació arqueològica (planimetria i fotografia) dels béns núm. 4 -casa de labor; bé núm. 5 -casa de labor-; i bé núm. 8 -trinxera bèl·lica-, en el cas que foren afectades per les obres projectades. Documentació segons models aprovats per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.   
- Pel que fa als mollons del terme hauran de ser reposats en l'emplaçament més adequat respecte a la funció delimitadora d'aquests.  
Afeccions legals  
Segons els informes rebuts, l'estudi d'impacte ambiental i de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial publicades per la Conselleria de Territori i Habitatge, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a:   
- Segons l'article 2 del Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües, hi ha afecció a:  
- Rambla del Derramador.  
- Barranc de la Fayona.  
- Barranc del Garbancico.  
- Patrimoni Cultural. L'estudi d'impacte ambiental relaciona una sèrie de béns etnològics i arqueològics situats en l'àmbit de l'actuació:  
- Bé núm. 1. Casa de peons caminers. (Oriola). Patrimoni arquitectònic.  
- Bé núm. 2. Jaciment fossilífer. (Oriola). Patrimoni paleontològic.  
- Bé núm. 3. Mollons de terme. (Oriola). Patrimoni etnològic.  
- Bé núm. 4. Casa de labor. (Sant Miquel de Salines). Patrimoni etnològic.  
- Bé núm. 5. Casa de labor. (Torrevella). Patrimoni etnològic.  
- Bé núm. 6. Mollons intermunicipals. (Oriola - Sant Miquel de Salines). Patrimoni etnològic.  
- Bé núm. 7. Mollons intermunicipals. (Oriola-Torrevella). Patrimoni etnològic.  
- Bé núm. 8. Trinxera. (Torrevella). Patrimoni etnològic.  
- Bé núm. 9. Casa de los Balcones. (Torrevella). Patrimoni arquitectònic.  
Consta en l'expedient l'informe favorable emés per la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià i Museus d'acord a l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
- Per raó de la Llei 3/95, de camins ramaders, el traçat afecta:  
- Assegador de Cuatro Caminos a Benejúzar (Oriola).  
- Assegador de Fuente Amarga (Oriola i Jacarilla).  
- Assegador de Dolores (Sant Miquel de Salines).  
- Assegador de l'ermita del Carmen (Sant Miquel de Salines).   
- PATRICOVA: Acord de 28 de gener de 2003, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova definitivament el Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana. L'actuació discorre en el tram inicial dins de la zona denominada AC-25 Zona d'inundació del riu Segura, que presenta un nivell de risc 2 i s'estimen inundacions amb una freqüència de manifestació entre 25 i 100 anys i un calat superior a 0,80 m.  
- Pel que fa a la classificació i qualificació del sòl, hi ha afecció a sòl no urbanitzable amb protecció al terme municipal de Sant Miquel de Salines. La resta del traçat discorre principalment sobre sòl no urbanitzable comú.   
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.  
L'actuació se situa en l'extrem oriental de les serralades bètiques. La fisiografia de la zona en què s'emplaça l'actuació que es proposa s'ha considerat en l'estudi com una àrea fisiogràfica monòtona, on predomina la conca sedimentària del riu Segura. Cal destacar la presència d'alguns turons i llomes aïllades a Arneva, Hurchillo, Bigastro i Sant Miquel de Salines.  
Referent als moviments de terra previstos i d'acord amb l'addenda a l'estudi d'impacte ambiental, dels 2.912.000 m³, s'han estimat la utilització en terraplens de 2.250.000 m³ mitjançant estabilització amb calç o ciment, uns altres 202.000 m³ hauran de procedir directament de l'excavació, la qual cosa origina la necessitat de recórrer a 562.000 m³ en préstecs i uns excedents de residus inerts quantificats en 460.000 m³. Se cita en l'addenda la localització de dos abocadors pròxims a la traça en cas que fóra necessària la utilització d'aquests. Respecte a la localització de pedreres, aquestes es definiran amb més precisió en el projecte de construcció.  
No s'ha previst en l'estudi l'execució de bermes intermèdies en els desmunts de major alçària.  
L'ocupació de sòl prevista segons el document de síntesi de l'estudi d'impacte ambiental per les actuacions previstes és d'1.874.000 m².  
D'altra banda, d'acord amb la cartografia temàtica que hi ha respecte d'això, editada per la CIT, en general la capacitat d'ús del sòl és molt elevada, a excepció d'escasses àrees en què s'estima com a moderada i molt baixa.  
L'estudi d'impacte ambiental s'ha referit a l'existència de quatre llits que es veuran interceptats per la infraestrutura i ha descrit les obres que s'han d'executar a fi de salvar els esmentats llits. Aquestes obres són la que s'indiquen a continuació:  
- Plana inundable del riu Segura, 6 obres de drenatge iguals i distribuïdes uniformement formades cada una per 4 cèl·lules de 15,00 m d'ample i 1,00 m d'alçària, per a la conca de la séquia del Reguerón el drenatge d'aquesta es resol mitjançant una obra de fàbrica de 30,00 m d'ample per 1,60 m d'alçària   
- Rambla del Derramador, obra de fàbrica consistent en un pas superior de 20,00 m d'ample i 5,50 m d'alt.  
- Barranc de la Fayona, llit 20 m d'ample i 10 m d'alçària es resol mitjançant un viaducte de 40 m de llarg i 8,0 m d'alt amb un sol va.  
- Barranc del Garbancico, ampliació de l'obra de fàbrica que hi ha amb les mateixes dimensions, 20 m d'ample i 3,5 m d'alçària.  
A més de les obres de drenatge adaptades per a passos de fauna, s'assenyala en l'estudi la presència de dues localitzacions especialment sensibles per al pas de fauna, on es dissenyen passos de fauna específics. La primera d'aquestes se situa als voltants del saladar d'Arneva, a la séquia Alquibla, on és probable la presència de la tortuga d'aigua ibèrica i on es dissenyen dos passos d'1,0 m de diàmetre, un en la connexió amb la carretera dels Tubos i un altre en la ronda d'Arneva, ambdós de 12 m de longitud. El segon dels passos projectats se situa en una localització especialment sensible com és el barranc de la Fayona, que actua com a corredor ecològic serra Escalona - La Fayona - Llacunes de la Mata i Torrevieja i on es dissenya un viaducte d'un sol va i 40 m de llum, deixant lliures 10 m a cada costat del talús del barranc.   
Pel que fa al drenatge superficial de la infraestructura no s'han definit els punts d'abocament d'aquesta, ni s'ha considerat la possibilitat d'execució de basses de tempesta a fi d'evitar l'abocament als llits naturals que hi ha al llarg del traçat.  
L'estudi d'impacte ambiental ha descrit les diferents unitats de vegetació que hi ha a la zona d'estudi i ha inventariat els diferents taxons identificats a la zona. En l'àrea d'estudi es localitzen les microreserves de flora forest Hurchillo i rambla de Las Estacas.  
Respecte a la fauna, l'estudi d'impacte ambiental ha descrit els diferents hàbitats que hi ha a la zona d'estudi, i ha inventariat les espècies d'amfibis, aus, mamífers, peixos i rèptils associats a aquests hàbitats. Es destaca en l'inventari d'aus la presència d'espècies catalogades en perill d'extinció i vulnerables. De les espècies en perill d'extinció se cita l'oroval (Ardeola ralloides), el roget (Aythya nyroca) i l'arpella de marjal (Circus aeruginosus). S'assenyala també en l'estudi la presència de la tortuga d'aigua europea (Mauremys leprosa), que és l'única tortuga aquàtica que hi ha a l'àrea d'estudi, on és relativament abundant al saladar d'Arneva i, més concretament, a la séquia d'Alquibla.   
Referent al paisatge, s'han distingit 7 unitats paisatgístiques preponderants en l'àmbit de l'actuació com són l'horta d'Oriola, Cabezo de Hurchillo, embassament de la Pedrera, zona regable de la Pedrera, alts de Garbancico - Las Majadas, faldes de la serra Escalona i les urbanitzacions del litoral. Cal destacar la major naturalitat del Cabezo de Hurchillo, els alts de Garbancico - Las Majadas, embassament de la Pedrera i les faldes de la serra Escalona enfront de la major antropització de les restants, derivada de la gran activitat agrícola i urbanística que hi ha a la zona.  
El traçat projectat travessa els camins ramaders assegador de Dolores (Sant Miquel de Salines) i assegador de Fuente Amarga (Xacarella), i coincideix en el traçat amb l'assegador de l'ermita del Carmen (Sant Miquel de Salines) i l'assegador de Cuatro Caminos a Benejússer (Oriola) al llarg de 1.132 i 1.063 metres respectivament. S'ha previst la reposició de pas dels camins ramaders interceptats utilitzant amb aquest fi les obres de drenatge, i són les dimensions mínimes exigides de 5 metres d'ample per 2 metres d'alt. Els camins ramaders el traçat dels quals coincideix amb la infraestructura projectada, es reposaran mitjançant el disseny d'un traçat paral·lel a l'autovia.   
La reposició de camins i séquies no s'ha definit amb suficient amplitud en l'estudi d'impacte ambiental, i se n'emplaça el desenvolupament al corresponent projecte de construcció.  
2. Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants  
Sota aquest epígraf es pretén remarcar en l'efecte generat per l'actuació que, d'entre els estudiats en l'estudi d'impacte ambiental, presenten major rellevància.  
Ens centrarem primerament en les pertorbacions pròpies de la fase de construcció i en les conseqüències més sobreïxents de cadascuna en aquest cas concret. Així, l'estudi ha valorat com a severs els impactes següents:  
- Alteració de la topografia, a causa de necessitat de desmunts de gran entitat necessaris per a travessar l'única elevació important que hi ha al llarg del traçat.  
- Ocupació superficial de sòl.  
- Impacte sobre la fauna. Redistribució de la fauna vertebrada.  
- Alteració de les característiques dels camins ramaders de l'àrea d'estudi.   
Pel que fa a les pertorbacions que es generaran durant la fase d'explotació, les més destacables en aquest cas són les que s'enumeren a continuació:  
- Increment dels nivells d'emissions de substàncies contaminants.  
- Augment dels nivells sonors.  
- Impactes sobre el paisatge. Intrusió visual.  
3. Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental ha previst les mesures correctores que són d'habitual aplicació en obres lineals. Aquestes s'encaminen a minimitzar els impactes derivats de les accions que són inherents a la construcció i explotació d'aquest tipus d'infraestructures viàries.  
A continuació, només es farà referència a aquelles més significatives.  
- Instal·lació de suports i geotèxtils a talussos de determinats desmunts i terraplens per a assegurar una major efectivitat de les revegetacions i en alguns casos on presenten valors importants d'erosió.  
- Restauració d'àrees compreses entre enllaços, interseccions i ramals.  
- Pantalles acústiques.   
- Conservació del patrimoni cultural.  
Pel que fa al programa de vigilància ambiental tindrà com a objecte establir un sistema que garantisca el compliment de les indicacions i mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental, i fer un seguiment d'una sèrie de paràmetres que donen una idea de com evoluciona l'entorn de partir de la construcció i funcionament de l'obra.  
Consideracions jurídiques  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8.a) de l'annex I del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'aplicació de la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'impacte ambiental  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.   
L'article 8.3 k) del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica de Territori i Medi Ambient la competència sobre avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte bàsic autovia CV-95 Oriola-Costa, promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Infraestructures i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establits en l'apartat segon.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. Als diversos documents del projecte de construcció (memòria, plànols, plec de prescripcions tècniques i pressupost) hauran d'incorporar tots els aspectes concernents a les mesures protectores i correctores incloses en l'estudi d'impacte ambiental, com també els derivats d'aquests condicionants, tot això amb el grau de detall necessari per a la seua contractació i execució conjunta amb la resta de les obres. Així, el pressupost del projecte de construcció haurà d'incorporar, preferentment en una única partida, totes les unitats d'obra que es referisquen a les mesures correctores que s'han d'emprendre.  
També s'hauran de valorar i proveir pressupostàriament totes les despeses derivades del programa de vigilància ambiental.  
2. Amb l'objecte de no augmentar la incidència negativa sobre la vegetació i el sòl, les instal·lacions auxiliars d'obra (oficines, tallers, parc de maquinària, magatzems, etc.) s'hauran de construir sobre terrenys desproveïts de vegetació. El mateix es farà respecte als accessos provisionals a aquestes instal·lacions; en aquest cas s'haurà d'intentar aprofitar en la mesura que es puga el traçat dels camins agrícoles que hi ha.  
Si s'hi ubicquen plantes de matxucada d'àrids o asfàltica, si fóra el cas, se n'haurà d'informar aquesta Secretaria Autonòmica, una vegada conclòs el projecte de construcció i abans de començament de les obres, en els termes que segueixen:  
- Ubicació definitiva de les plantes mòbils de matxucada d'àrids o producció de mescles bituminoses.  
- Origen del proveïment d'aigua per a la llavada d'àrids, i volums aproximats que s'han d'emprar.  
- Previsió de tractament posterior realitzat a l'aigua de llavada, manera d'abocament i ubicació d'aquest.  
En cas d'abocament, haurà de sol·licitar-se autorització a la Confederació Hidrogràfica del Segura, a fi que aquest organisme jutge la conveniència o no d'abocar les esmentades aigües.  
3. Minimització de l'afecció a les aigües superficials i subterrànies  
Les basses de tractament d'aigües residuals, han de ser convenientment impermeabilitzades amb geotèxtils o semblants. Les aigües residuals de les casetes d'obra hauran de ser dipositades en fosses sèptiques convenientment estanques. En funció del volum, aquestes aigües seran retirades per una empresa especialitzada i transportades a l'estació depuradora d'aigües residuals més pròxima.  
Respecte al drenatge superficial de la carretera, en el projecte de construcció s'haurà de realitzar un estudi específic on es definisca la disposició de les baixants i els punts d'abocament d'aquestes, a fi d'evitar en la mesura que siga possible l'abocament directe als llits naturals especialment sensibles que hi ha al llarg del traçat. Una de les mesures que s'ha d'implantar en cas d'afecció pot consistir en la disposició de basses de tempesta en les zones d'abocament més sensibles.  
Pel que fa a la hidrogeologia, a l'efecte de considerar els possibles impactes sobre les aigües subterrànies s'estudiaran: - localització d'aqüífers, zona de recàrrega i surgència; qualitat de les aigües i inventari d'abocaments; evolució estacional dels nivells freàtics i determinació dels fluxos subterranis.  
Adaptació de drenatge transversal: en els broquets de tots els dispositius de drenatge transversal de l'autovia s'hauran d'executar intenses plantacions d'arbres i arbustos autòctons, a fi d'augmentar l'atracció d'aquests dispositius per a la fauna i potenciar-ne la funcionalitat com a passos de fauna.  
El terreny sobre el qual se situen els contenidors que continguen residus potencialment contaminants haurà d'estar format per una capa d'argila, sobre la qual s'haurà de situar una làmina, de fàcil col·locació i retirada, de material sintètic i impermeable. En tots els casos necessaris s'ha d'habilitar el terreny per a suportar la pressió mecànica dels contenidors.  
4. En l'ajust de traçat que s'ha de realitzar en el projecte de construcció s'haurà de minimitzar l'afecció a les zones de vegetació natural que hi ha, com també minimitzar els moviments de terra necessaris.  
Les xicotetes superfícies amb Euphorbia boetica, Biscutella lucentina i altres espècies vegetals d'interés botànic situades al marge dret de la rambla de la Fayona prop de la CV-95 en cas de ser afectades, hauran de ser supervisades pels serveis tècnics d'aquesta Conselleria a Alacant per a determinar si és necessari adoptar mesures de conservació respecte a aquestes, i, en cas d'haver-ne en altres zones hauran d'adoptar-se, cas d'estimar-ho necessari aquests serveis, mesures adequades per a la conservació d'aquestes.  
5. S'hauran d'incloure tant les labors de restauració i revegetació, com el seguiment del programa de vigilància ambiental en el pla d'obra, i adequar-se i reestructurar-se amb el desenvolupament d'aquesta.  
El director de les obres haurà d'estar informat de l'execució de les unitats d'obra que puguen tenir repercussions ambientals. Així mateix, se li ha de notificar amb antelació la situació dels talls o llocs on s'actuarà i el període previst de permanència, de manera que siga possible establir els punts d'inspecció oportuns, d'acord amb els indicadors que s'han de controlar establits en aquest programa.  
6. Hauran d'executar-se cunetes de guarda en aquells talussos de desmunt que, per les característiques dels materials que els constituïsquen, evidencien un major risc d'erosió. Així mateix, s'hauran de disposar bermes d'ample no major a 1.5 metres en aquells talussos de desmunt que superen els 5 metres d'alçària, i s'hauran de revegetar aquestes amb vegetació arbòria autòctona.  
7. Els materials de farciment i les llastos que siguen necessaris per a l'execució del projecte, s'hauran d'obtenir de préstecs o pedreres que hi haja i legalment autoritzades. En cas de noves obertures se sotmetran aquestes, amb caràcter previ a la seua utilització, al procediment de declaració d'impacte ambiental.   
De la mateixa manera, els llocs que puguen escollir-se com a abocadors, d'acord al Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i farciment, o amb fins de construcció, els excedents no aprofitats de terres i pedres no contaminades d'excavació i desmunt, codificats d'acord amb la Llista europea de residus com ara LER 17 05 04 i LER 20 02 02, es consideren residus inerts adequats i queden exempts d'aplicació del RD 1481/2001, de 27 de desembre, pel qual es regula l'eliminació de residus mitjançant dipòsit en abocador.  
No obstant això, d'acord a l'article 6 del decret referit, els residus inerts adequats estan sotmesos a declaració administrativa, havent de disposar el titular del residu que pretenga dur a terme la utilització d'aquest de la corresponent autorització administrativa de residu inert adequat mitjançant una resolució de la Direcció General de Qualitat Ambiental de la Conselleria de Territori i Habitatge. En l'article 7 de l'esmentat decret s'especifica com iniciar i tramitar el procediment per a obtenir l'autorització administrativa dels abocadors que s'han de projectar.  
8. Durant l'execució de les obres no s'hauran de desenvolupar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.  
9. El projecte de construcció haurà d'incorporar un estudi específic sobre l'efecte barrera que l'obra produirà sobre la fauna. En particular, l'esmentat estudi haurà de preveure l'adequació de les obres de drenatge com ara passos per a amfibis, rèptils i xicotets mamífers, amb la ubicació, dimensions i característiques dels referits passos, de manera que s'assegure la duplicitat funcional.  
El programa de vigilància ambiental, per a la fase d'explotació, haurà d'incorporar les campanyes de mostratge necessàries per a verificar l'eficàcia de les mesures aplicades.  
10. El projecte de construcció haurà de particularitzar l'estudi acústic amb la predicció dels nivells sonors que produirà la carretera en les edificacions pròximes, durant la fase d'explotació. Les mesures de protecció, entre altres, podran consistir en la col·locació de capa de rodament a base de mescles asfàltiques poroses, especialment amb continguts de pols de cautxú procedent del reciclatge de pneumàtics usats, com també la col·locació de barreres vegetals, mixtes o d'una altra naturalesa (per exemple, construïdes amb pneumàtics usats i vegetades en la superfície d'aquestes amb espècies enfiladores o lianoides), fins a aconseguir que els nivells màxims d'immissió sonora mesurats a dos metres de les façanes i per a qualsevol alçària, no sobrepassen els objectius de qualitat següents:  
- Zones residencials:  
Leq (7h-23h) menor que 65 dB(A)  
Leq (23h-7h) menor que 55 dB(A)  
- Zona industrial, comercial o empresarial:  
Leq (7 h-23 h) menor que 75 dB(A)  
Leq (23 h-7 h) menor que 75 dB(A)  
En fase de funcionament i com a part del programa de vigilància ambiental s'hauran de dur a terme els controls necessaris per a comprovar que els impactes acústics generats per la nova infraestructura no sobrepassen els valors anteriors, havent d'instal·lar, en funció dels resultats que s'obtinguen, les barreres acústiques complementàries a les ja construïdes, que s'estimen necessàries per a corregir situacions inadequades.  
11. El sistema d'enllumenat de la carretera haurà d'estar compost per làmpades de vapor de sodi d'alta pressió o vapor de sodi de baixa pressió.  
12. El programa de vigilància ambiental, durant la fase d'explotació, haurà d'incorporar campanyes de mesuraments amb l'objectiu d'incrementar les mesures correctores en el cas que, en el futur, se sobrepassaren els objectius de qualitat assenyalats en els punts anteriors. Com a part de l'esmentat programa de vigilància ambiental s'haurà de presentar, davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, informe de les mesures de protecció realitzades, acompanyat dels primers mesuraments efectuats.  
13. D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, i en l'apartat de mesures correctores d'aquest, s'haurà de recuperar la capa superior del sòl vegetal que puga estar afectada per l'obra per a la posterior reutilització d'aquesta en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'hauran d'abassegar al llarg de la traça en muntons, l'alçària dels quals haurà de definir-se en el plec de prescripcions tècniques particulars del projecte de construcció, de forma tal que se'n garantisca el manteniment de les propietats naturals. En cap cas aquests abassegaments temporals s'hauran de realitzar tallant la xarxa de drenatge superficial o els sistemes de reg que hi ha. De la mateixa manera, en finalitzar els treballs, s'haurà de procedir a la descompactació per subsolat de tots els terrenys que s'hagen vist afectats per les obres i la maquinària emprada en aquests.  
14. El projecte de construcció haurà d'incorporar un estudi específic d'integració paisatgística en què s'hauran d'incloure les mesures correctores sobre restauració i revegetació de les àrees que hagen de quedar nues, com també dels talussos generats, en els quals, a més, caldrà fixar-se molt especialment que aquestes mesures, o d'altres addicionals que s'hagen de prendre, siguen efectives contra l'erosió d'aquests.  
Una vegada finalitzada l'obra, i dins dels sis primers mesos següents, s'haurà de presentar davant d'aquesta Secretaria Autonòmica, com a part del programa de vigilància ambiental, informe acompanyat de reportatge fotogràfic sobre l'aplicació de les mesures de restauració i revegetació executades d'acord amb l'esmentat estudi d'integració paisatgística.  
15. La direcció d'obra haurà d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen estat depositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.  
Així mateix, es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, hauran de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.  
16. La direcció d'obra haurà d'exigir el compliment de les mesures protectores i correctores contingudes en l'estudi d'impacte ambiental com també dels condicionants d'aquesta declaració d'impacte ambiental, per a la qual cosa s'hauran d'establir en el pressupost del projecte de construcció, com ja s'ha indicat, les partides pressupostàries necessàries.  
17. La Conselleria d'Infraestructures i Transports haurà de realitzar les labors de seguiment i vigilància contingudes en el programa de vigilància ambiental i plasmar els resultats obtinguts d'aquesta vigilància en informes tècnics ambientals que s'han d'elaborar amb caràcter trimestral durant el període de garantia de les obres i dels quals traslladarà a aquesta Direcció General per al vistiplau d'aquests. El primer dels esmentats informes s'haurà de remetre en el termini de 30 dies des de la finalització de les obres i en aquest s'hauran de plasmar, amb reportatge fotogràfic complementari, les mesures executades com també el resum de les incidències que hagen pogut aparéixer durant el període de construcció. Els successius informes hauran de recollir ja el seguiment i vigilància de l'eficàcia de les mesures adoptades i hauran de proposar, en funció dels resultats obtinguts, les mesures correctores complementàries que s'estimen necessàries.  
18. Atesa l'afecció als camins ramaders assegador de Quatre Camins a Benejússer, assegador de Font Amarga, assegador de Dolores i assegador de l'ermita del Carme, haurà d'iniciar-se, prèviament al començament de les obres, la tramitació del corresponent expedient de modificació (o reposició de pas) davant de la Direcció Territorial de Territori i Habitatge d'Alacant, i obtenir l'autorització corresponent d'acord amb la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders.   
19. Si durant l'execució de les obres es produeix qualsevol troballa arqueològica, se n'haurà d'informar la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de forma immediata, adoptant les mesures pertinents amb vista a la seua protecció i conservació, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.  
20. Igualment, si durant la fase d'execució de les obres apareixen coves, avencs o altres cavitats subterrànies, el fet s'haurà de comunicar a la Conselleria de Territori i Habitatge, atés que aquest tipus de formacions es troben protegides per l'article 16 de la Llei 11/94, de 27 de desembre, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 210/06-AIA  
Títol: Modernització i consolidació dels regadius al terme municipal de la Font de la Figuera  
Promotor: Comunitats de regants Abovalar i la Vinya  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació  
Localització: la Font de la Figuera (València)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
La zona regable de la població de la Font de la Figuera es compon de dues comunitats de regants que s'abasteixen d'un pou artesià i de dos sondejos. Després de la posada en marxa de l'estació depuradora d'aigües residuals del municipi, i a causa de la disminució del cabal extret en els sondejos, se sol·licita l'aprofitament de les aigües de l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) per a la qual cosa s'escomet la construcció d'una bassa de recepció i emmagatzemament, el funcionament de la qual no és el més adequat pel fet de no tenir sistema de regulació.   
A causa d'aquestes circumstàncies, es proposa en el projecte de modernització i consolidació de regadius de la Font de la Figuera, les actuacions necessàries per a aconseguir una millora en les infraestructures d'emmagatzemament i distribució de l'aigua de reg mitjançant la realització de les obres següents:  
- Construcció d'embassament regulador de 158.966,58 m³, que serà capaç d'emmagatzemar aigua durant els mesos de menor consum i subministrar-la en els mesos de major demanda. Serà de forma octogonal, amb talussos exteriors 2/1, revestits de terra vegetal del desbrossament i talussos interiors 2,3/1,0. El vas disposa d'una alçària d'onze metres, i se situ la canonada de desguàs a un metre per sota de la cota del fons de l'embassament. El volum útil de la bassa serà de 143.209,59 m³. Es construirà a les parcel·les 268, 269, 488 del polígon 17 de la Font de la Figuera. L'elevació del talús principal de la bassa sobre la rasant del terreny s'estima en 6 metres.  
L'embassament correspon a la tipologia d'embassament de materials solts, impermeabilitzat amb polietilé d'alta densitat d'1,5 mm de gruix sobre geotèxtil.  
- Construcció de caseta de valvuleria de 4x4 m.  
- Implantació d'una xarxa de drenatge mitjançant la construcció d'una cuneta revestida de formigó en el perímetre de la bassa i xarxes ramificades de drenes.   
- Canalització d'una xicoteta rambla situada al costat nord de la parcel·la on es construirà l'embassament mitjançant la construcció d'un canal de formigó armat de 25 cm de gruix d'1,50 metres de base, i 1 metre de profunditat. Per a permetre el pas a la parcel·la s'ha projectat una canella constituïda per un tub de formigó de 1.000 mm de diàmetre interior, recobert també amb el mateix material.   
- L'embassament haurà de disposar d'una canonada de desguàs que connectarà la vàlvula de desguàs d'aquesta amb la rambla del Puig.  
- Canonada d'impulsió: elevarà l'aigua des de la bassa de captació de l'efluent de l'EDAR fins a l'embassament projectat. Discorre pels marges de la rambla del riu Cànyoles, fins a arribar al pont de la carretera N-344, que salva el gual de l'esmentat riu, i arriba a la parcel·la de l'embassament mitjançant traçat recte i longitud total de 3.000 metres.  
L'esmentada canonada consta de tres trams amb diferent timbratge que discorreran per camins agrícoles i camps de cultiu.  
Per a dur a terme la construcció de la conducció soterrada es realitzarà excavació en rasa de secció trapezoïdal de profunditat variable   
- Conducció de baixada: connectarà l'embassament amb les xarxes de reg que hi ha de les comunitats de regants. Seran necessaris quatre trams de timbratge distint per als quals s'excavarà rasa de dimensions acords a la característiques de les canonades. Al final del segon tram de la conducció de baixada s'instal·larà una estació de filtratge. La totalitat d'elements necessaris per al filtratge i regulació del cabal d'aigua, quedaran instal·lats en una nau de 80 m².  
- Conducció de connexió transvasament - bassa de regulació: connectarà la conducció de transvasament Xúquer - Vinalopó, amb la bassa de regulació, i permetrà derivar el volum d'aigua que en el moment del transvasament s'assigne a les comunitats de regants.  
- Instal·lacions elèctriques: se substituirà l'actual CTI que hi ha de 50KVA, per un altre transformador de 100KVA i s'abordaran noves connexions de baixa tensió.  
- Instal·lació de telecomandament.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
La documentació tècnica del projecte i l'estudi d'impacte ambiental va tenir entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 1 de juny de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 27 d'octubre de 2006.  
Durant el període d'informació pública i segons consta en els certificats emesos a aquest efecte, no s'hi van produir al·legacions.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:   
- Informe favorable de l'arquitecte municipal de la Font de la Figuera.  
- Informe de delimitació de forests d'utilitat pública de la Secció Forestal.  
- Informe del Servei Territorial de Medi Ambient d'Alacant.  
Afeccions legals  
1. Segons planejament vigent en el municipi  
Segons informe de l'arquitecte municipal de la Font de la Figuera, l'embassament projectat se situarà en sòl no urbanitzable comú residual, d'acord amb el que ha regulat l'ordenança novena, article 62 de les normes subsidiàries vigents de la Font de la Figuera.   
El traçat de les canonades discorrerà per sòl no urbanitzable, rústic sense protecció i sòl no urbanitzable, rústic amb protecció específica agrícola.  
2. Forests d'utilitat pública  
L'embassament projectat limita amb la forest d'utilitat pública V94 anomenada Caleruelo i Agregats pertanyent a l'Ajuntament de la Font de la Figuera.  
3. Camins ramaders  
El traçat de la xarxa de canonades interceptarà els camins ramaders assegador de la serra de Rocín i Caico, i assegador d'Abobalar i Derramador.  
L'embassament projectat limita amb el camí ramader assegador de l'Arbocer  
4. Domini públic hidràulic  
Part del traçat de la canonada d'impulsió discorrerà pròxima al llit del riu Cànyoles on, a més, hi ha una afecció per perill d'inundació de grau 6 d'acord amb el PATRICOVA (Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana).   
No obstant això, l'esmentada activitat no es troba explícitament prohibida en l'esmentat pla de prevenció.  
5. Afecció a espècies de fauna protegides:   
Respecte a la possible afecció a Xoriguer menut (Falco naumanii) i esparver cendrós (Circus pygargus) assenyalada en l'estudi d'impacte ambiental, l'informe emés pels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant assenyala que la zona afectada per l'actuació, en principi no és l'hàbitat característic ni de l'esparver cendrós ni del xoriguer menut, per la qual cosa no es preveuen afeccions sobre les esmentades espècies.  
6. Afecció a béns del patrimoni cultural valencià:   
L'estudi d'impacte ambiental no valora la possible afecció a béns de rellevància cultural. A causa de l'existència en la zona de diversos jaciments, s'haurà d'obtenir l'informe preceptiu i vinculant de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província de València ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats o alguna altra figura reglamentada en desenvolupament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'estudi d'impacte ambiental destaca com a elements ambientals que poden ser susceptibles de patir algun tipus d'impacte en la fase de construcció els següents: atmosfera, sòl, l'aigua, vegetació, fauna, flora, ocupació i economia de la zona.  
En la fase de funcionament es poden produir impactes sobre l'atmosfera, sòl, aigua, economia i ocupació.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica els següents impactes derivats del projecte:  
A) En la fase de construcció:  
- Impacte sobre l'atmosfera a causa de l'emissió de pols.  
- Emissions gasoses a l'atmosfera  
- Soroll i vibracions  
- Modificació dels processos d'edafogènesi del sòl.  
- Augment de l'erosió  
- Disminució de la qualitat de l'aigua i augment de l'escolament superficial.  
- Pèrdua de vegetació.  
- Alteració de la fauna.  
- Deteriorament paisatgístic.  
- Augment del nivell econòmic i de l'ocupació.  
B) Fase de funcionament:   
- Producció de sorolls i vibracions.  
- Augment esporàdic del nivell de gasos i l'emissió de pols a l'atmosfera.  
- Augment de l'ocupació i millora de l'economia.  
L'estudi d'impacte destaca l'important impacte visual que ocasionarà l'embassament projectat per les grans dimensions d'aquest.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures correctores següents:  
- Control dels nivells d'erosió dels vehicles.  
- Reg de vials  
- Control del nivell de soroll.  
- Revegetació de talussos, desmunts, i àrees de treball.  
- Trasllat a un abocador dels materials sobrants de la instal·lació.  
- Emmagatzemament de la capa fèrtil de sòl per a la utilització d'aquesta en labors de restauració.  
- Estudis i controls de les comunitats existents en la zona a fi de conéixer l'estructura d'aquestes i procedir-ne a la restauració.  
- Reconeixement visual del terreny per a protegir els possibles exemplars de fauna presents.  
- Control dels nivells sonors.  
- Col·locació de reixes i elements de control que impedisquen la introducció d'organismes cap a la xarxa de reg.  
- Construcció de l'embassament reduint-ne l'alçària sobre la cota del terreny, adoptant relleus d'ocultació, emprant coloracions semblants a les que hi ha a l'àrea i procedint a la implantació de pantalles vegetals.   
El programa de vigilància ambiental consistirà en la recopilació de dades i elaboració d'informes periòdics.  
S'han de realitzar les consideracions següents:  
- L'embassament projectat presenta unes característiques de disseny difícilment compatibles amb l'adequada protecció del paisatge.  
- L'esmentat paisatge presenta una determinada fragilitat en tenir com marc la forest V94 coberta d'arbratge natural enfront de la qual no és possible integrar els talussos que l'embassament generarà.  
- Ha de vetlar-se per l'adequat respecte als camins ramaders que discorren en l'àmbit del projecte.  
- És necessari assegurar que l'ús d'aigües depurades es realitza sota supervisió perquè aquesta utilització no tinga com a conseqüència algun tipus de perill de contaminació química o bacteriològica.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, i concordants del reglament d'aquesta. Annex I apartat 8e del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte Modernització i consolidació dels regadius al terme municipal de la Font de la Figuera (València), sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'haurà d'obtenir l'informe vinculant regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, modificada per la Llei 5/2007. Aquest informe s'entendrà referit tant a l'afecció directa de les obres sobre el patrimoni cultural com a la possible afecció indirecta causada per l'àrea de ruptura de la bassa. L'esmentat informe s'haurà de vincular a aquesta declaració d'impacte en tots els termes d'aquesta.  
2. S'hauran de demanar els corresponents permisos d'ús o encreuament dels camins ramaders afectats.  
3. En cap cas les obres proposades podran afectar la forest d'utilitat pública V94 i hauran d'adoptar-se les mesures de prevenció especificades en el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als voltants d'aquests.   
4. S'hauran d'obtenir els permisos pertinents de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació amb la canalització del barranc situat al nord de l'embassament de l'Arbocer, la possible afecció a domini públic dels elements de desguàs de la bassa com també el possible abocament de les aigües d'aquesta a llit públic i els permisos relacionats amb l'estesa de canonada d'impulsió en el llit del riu Cànyoles. Les consideracions realitzades per la Confederació en les respectives autoritzacions s'entendran incloses en aquesta declaració d'impacte ambiental.  
5. S'hauran de compliran els preceptes establits en l'article 109 del Reial decret legislatiu 1/2001, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües en relació amb la reutilització d'aigües depurades.  
6. La canalització del barranc descrita en la memòria tècnica s'haurà de realitzar amb materials concordes amb el paisatge circumdant i es considerà més adequada la utilització de revestiments naturals enfront dels artificials.  
7. El disseny definitiu i construcció de la bassa haurà de complir amb els condicionants següents:  
a) No es podrà ocupar en cap concepte el camí ramader assegador de l'Arbocer que discorre per la zona sud de l'esmentada bassa.  
b) S'hauran de reduir els talussos de la bassa a fi de minimitzar al màxim l'impacte paisatgístic. Els esmentats talussos no hauran de superar en cap cas els 6 metres d'alçària mesurats en vertical. En els talussos de la bassa s'haurà d'aportar, a més de la terra vegetal, algun tipus de fibra natural que assegure l'arrelament d'espècies vegetals. Al voltant de la bassa s'hauran d'efectuar les oportunes plantacions que contribuïsquen a la restauració paisatgística de l'entorn i amb espècies que permeten la seua integració en aquest.  
c) S'haurà de complir en tot moment la normativa de construcció sismoresistent.   
d) S'haurà de disposar dels elements necessaris per a evitar ofegament de fauna: rampes, malles, etc.  
e) S'haurà de consultar l'autoritat forestal davant de la possibilitat d'ocupació de la bassa en labors d'extinció d'incendis i haurà d'adaptar-se aquesta d'acord amb les consideracions efectuades respecte d'això.  
8. La nau que albergarà l'estació de filtratge haurà d'adaptar-ne les característiques constructives a les construccions predominants de la zona.  
9. Els canvis d'oli de la maquinària s'hauran d'efectuar en tallers degudament legalitzats.  
10. Tant les pedreres de les quals s'obtinguen els préstecs com els abocadors a què es deriven els residus, hauran d'estar degudament legalitzats.  
11. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure:  
a) El seguiment de l'arrelament i manteniment de les espècies emprades en la restauració paisatgística.  
b) L'adequada vigilància de les aigües mitjançant anàlisis periòdiques i prendre les mesures oportunes davant de l'aparició de qualsevol risc de tipus sanitari.  
c) El control de l'adobat a les parcel·les mitjançant la correcció de les dosis d'adobat en funció dels nutrients aportats per les aigües de reg i sempre tenint en compte l'Ordre de 29 de març de 2000, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, per la qual s'aprova el Codi valencià de bones pràctiques agràries.  
d) El seguiment de la mortaldat/accidents patits per la fauna que hi ha a la zona a causa de la bassa i hauran d'habilitar-se mesures addicionals de prevenció en cas de l'aparició d'un augment de casos inesperats.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 26 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 280/06-AIA  
Títol: Antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal del Verger  
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Energia d'Alacant  
Localització: Ondara, Dénia, el Verger.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'una antena d'APA per a subministrar gas natural per a consum industrial i domèstic als municipis del Verger i els Poblets. La longitud total de l'antena per a subministrament al Verger és de 1.967 metres, serà d'acer al carboni de 4 polzades de diàmetre i tindrà una pressió màxima de servei de la connexió de 16 bar relatius.  
L'origen del traçat és el projectat gasoducte de transport secundari Marina Alta en la POS.01 al terme municipal d'Ondara. L'antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal del Verger discorre paral·lela a dos metres del projectat gasoducte de transport secundari Marina Alta. El traçat ix de la posició 01 en direcció nord-oest i travessa l'assegador del Camí d'Alfafara i el Molí del Coi i l'assegador del Camí de Verger a Xàbia abans d'abandonar el terme municipal d'Ondara. Entra a continuació, al terme municipal de Dénia, moment en el qual creua el barranc de l'Alberca. L'antena continua amb direcció nord-oest fins a deixar el terme municipal de Dénia per a internar-se al terme municipal del Verger. L'antena passa al terme municipal dels Poblets amb direcció nord i per primera vegada abandona el paral·lelisme amb el gasoducte de transport secundari Marina Alta i gira a l'est on se situarà un armari de regulació amb vàlvula abans i després d'aquest i d'on partirà la xarxa de distribució del municipi del Verger.  
Dels 1967 metres que comprén el traçat, 234 metres discorreran al terme municipal d'Ondara, 645 al terme municipal de Dénia, 1.034 al terme municipal del Verger i 65 metres al terme municipal dels Poblets.  
A fi de poder efectuar el subministrament als usuaris domèstics comercials, s'instal·larà el corresponent armari de regulació i mesura APA/MP de cabal nominal 3.000Nm³/h de pressió d'entrada màxima 16 bar i d'eixida regulable entre 0,4 i 0,1 bar, que alimentarà la xarxa de distribució del municipi del Verger.  
En conduccions normals d'estesa de la conducció, la profunditat mínima que preveu el projecte és d'1,00 metres; en els encreuaments de vials la canonada s'instal·larà a 1,50 metres (mínim).  
L'afecció del projecte a finques particulars es concreta en la imposició de servitud permanent amb una amplària total de 4 metres, 2 a cada costat de l'eix, per on discorrerà soterrada la canonada i on estarà prohibit efectuar (entre altres) treballs de llaurada o semblant a una profunditat superior a cinquanta centímetres, com també plantar arbres o arbustos a una distància inferior a dos metres a comptar de l'eix de la canonada.   
L'execució de l'obra preveu les accions següents:  
- Replantejament i abalissat del terreny.  
- Obertura de pista de treball: l'amplària de pista normal prevista en el projecte és de 14 metres.  
- Obertura de la rasa: es preveu una amplària de rasa de 50 cm i una profunditat mínima d'un metre.  
- Distribució de materials d'obra: s'instal·laran platges d'abassegament en què es localitzaran de manera temporal els materials de l'obra.  
- Corbat, soldadura, protecció de la canonada i posada en rasa.  
- Restitució del terreny.  
- Senyalització final.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte i l'estudi d'impacte ambiental van ser remesos des del Servei Territorial d'Energia d'Alacant i van tenir entrada als Serveis centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 1 d'agost de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant un edicte publicat en el Butlletí Oficial de la Província el dia 26 d'abril de 2006, mitjançant un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana el dia 27 de maig de 2006 i mitjançant exposició als taulers d'anuncis dels ajuntaments afectats.  
Durant el període d'informació pública es van produir al·legacions de les quals s'extrau el següent:  
A) Per l'Ajuntament de Dénia:  
1. Part del traçat transcorre per sòl no urbanitzable i dins de l'àrea denominada àrea d'esmorteïment d'impactes pel que s'haurà de tenir en compte el Decret 180/2002, de 5 de novembre, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó i minimitzar-se els possibles impactes ambientals que puguen produir-se durant l'execució del projecte.  
2. Aquesta activitat es troba sotmesa a avaluació d'impacte ambiental.  
3. Pel que fa als residus que puguen produir-se (inerts) a causa dels treballs de canalització que han de realitzar-se s'hauran de gestionar segons la legislació vigent en matèria de residus: la Llei 10/1998, de 21 d'abril, de residus, i la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana.  
4. S'hauran de tenir en compte els encreuaments que afecten camins ramaders i barrancs.  
El promotor contesta:  
- En complir amb la legislació vigent, s'ha sol·licitat avaluació d'impacte ambiental del projecte aportant a l'esmentat efecte, estudi d'impacte ambiental.  
- L'execució dels treballs i obres es realitzarà complint amb els condicionats que s'imposen per la Conselleria de Territori i Habitatge en l'avaluació d'impacte ambiental que al seu dia s'emeta, en la qual s'incorporarà, de conformitat amb l'article 107.3 del referit Decret 180/2002, de 5 de novembre, la consideració explícita de la compatibilitat del projecte amb els objectius del Pla d'ordenació de recursos naturals de Montgó.  
- Se sol·licitarà la corresponent autorització d'encreuaments amb camins ramaders i barrancs.  
- S'arbitraran les mesures necessàries per a la gestió efectiva dels residus.  
- El traçat resulta compatible amb l'ús agrícola de les parcel·les.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
- Còpia del requeriment realitzat per la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (Ministeri de Medi Ambient) a Endesa Gas Transportista, SL, del qual s'extracta el següent: ...per a qualsevol tipus d'actuació que afecte domini públic hidràulic o la zona de policia d'aquest, és preceptiu obtenir prèviament l'autorització d'aquesta Confederació Hidrogràfica del Xúquer, segons el que preveu el Text refós de la llei d'aigües (RDL 1/2001, de 20 de juliol).  
- Còpia d'informe emés pels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant del qual s'extracta el següent: ...Que el traçat indicat en el pla denominat pla general de la separata que figura en l'expedient afecta mitjançant encreuament als camins ramaders següents: assegador del Camí de Verger a Xàbia (núm. 5). Classificat i no delimitat. Amplària de 8 metres. Assegador del Camí d'Alfatara i Molí Coi (núm. 7). Classificat i no delimitat. Amplària 6 metres.  
La solució proposada per a efectuar els encreuaments es considera apropiada. No obstant això, les actuacions sol·licitades han de ser autoritzades per la Conselleria de Territori i Habitatge com a ocupació temporal a camí ramader...  
Informe emés per l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals. L'esmentat informe conclou: «El projecte no afecta espais naturals pertanyents a la xarxa Natura 2000 (LIC o ZEPA). Tampoc té afecció sobre cap altre espai natural protegit ni sobre cap hàbitat prioritari (Directiva 92/43 CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de fauna i flora silvestres).  
- Còpia de l'informe (arqueològic i etnològic) remés a la Direcció Territorial de Cultura. L'esmentat informe conclou: El gasoducte d'antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal del Verger (Alacant) presenta a priori una incidència nul·la en el patrimoni arqueològic dels termes municipals pels quals transcorre».  
Afeccions legals  
El traçat de l'antena d'alta pressió A discorre en la seua totalitat per sòl no urbanitzable rústic sense protecció específica.  
L'antena afecta, mitjançant encreuament, els camins ramaders següents:  
- Assegador del camí de Verger a Xàbia.  
- Assegador del camí d'Alfatara i Molí Coi.  
Presenta afecció a domini públic hidràulic en l'encreuament del barranc de l'Alberca.  
El projecte no afecta forest d'utilitat pública, i afecta terreny forestal en l'encreuament del barranc de l'Alberca d'acord amb el Pla general d'ordenació forestal (PGOF) de la Comunitat Valenciana.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
El traçat de l'antena es localitza pròxim als nuclis de població de Verger i els Poblets i discorre per la vall del riu Gorgos, a terrenys amb dominància de cultius arboris, especialment cítrics. L'única àrea de vegetació natural que es troba en el traçat de l'antena és l'encreuament del barranc de l'Alberca que presenta les espècies vegetals com ara Arundo donax, Rubus sp., Rosa sp, Cynodon dactylon.   
L'estudi d'impacte ambiental considera el paisatge de baixa qualitat visual en situar-se en àrees amb alta densitat d'infraestructures (carreteres i camins).   
Els factors de l'entorn que patiran alteracions temporals d'alguna importància són del medi físic: atmosfera, geomorfologia, sòls, hidrologia, vegetació, i fauna i del medi socioeconòmic: població, sectors primari i secundari, infraestructures, arqueologia i activitat cinegètica.  
2. Identificació i valoració d'impactes  
Ateses les característiques del projecte, les alteracions es generen de forma lineal durant la fase de construcció i explotació; aquestes últimes, una vegada funcionant l'antena es preveu que desapareguen en la seua totalitat.  
Els efectes més importants que causarà l'antena sobre el Medi Ambient són:  
- Alteració de la qualitat de l'aire per augment de partícules sòlides en suspensió. L'esmentat impacte es considera moderat.  
- Alteració del relleu: és un impacte produït pel moviment de terres realitzat durant les obres. Pel fet que l'antena no discorre per àrees d'orografia accidentada i l'excavació necessària per a realitzar l'obra és d'escassa magnitud, es considera que l'impacte serà compatible.  
- L'impacte sobre el sòl es considera moderat a causa de la previsible pèrdua per compactació, erosió i disgregació.  
- El traçat de l'antena per curs hídric pot provocar un descens en la qualitat de l'aigua. L'esmentat impacte negatiu s'estima moderat.  
- L'eliminació de la vegetació és l'impacte més important que produiran les obres. L'impacte sobre erms es considera com a compatible mentre l'afecció a vegetació natural s'estima com a moderada.  
- L'afecció per alteracions a la fauna, té un caràcter potencial i temporal, i és necessària l'adopció de mesures preventives, minimitzadores o correctores en aquelles zones susceptibles de nidificació d'aus o de presentar hàbitats d'espècies catalogades. Es considera per tant moderat.  
- El paisatge es veurà modificat de manera temporal durant el període que duren les obres i, la corresponent afecció, s'ha considerat com a compatible en la totalitat del traçat, a causa de l'elevat nivell d'antropització d'aquest, exceptuant les zones travessades de vegetació natural, on s'estima moderada.  
- Es considera l'afecció sobre els factors del medi socioeconòmic com a positiva a causa dels avantatges des del punt de vista ambiental de la utilització del gas natural enfront dels actuals combustibles. L'antena de gas produirà efectes negatius en el sector agrícola, per l'afecció als regadius i cultius arboris, i l'encreuament de camins i camins ramaders.   
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les següents mesures correctores:  
a) Sobre l'atmosfera  
- Aplicació de regs sistemàtics.  
- Manteniment adequat de la maquinària  
b) Sobre el sòl  
- Evitar el pas de la maquinària pesant sobre la capa de terra vegetal resguardada.  
- Senyalització adequada de la pista de treball.  
- Gestió adequada dels possibles abocaments procedents de la maquinària.  
c) Hidrologia  
- L'encreuament amb els cursos d'aigües es realitzarà en període estival per a evitar treballar amb cabals importants.  
- La utilització d'aigües per a la realització de la prova hidràulica disposarà dels permisos pertinents vigilant que l'abocament de l'aigua utilitzada a llit públic siga apta per a aquest fi.  
d) Vegetació  
- S'evitarà l'eliminació d'espècies recollides en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.  
- Es trituraran les restes vegetals i s'empraran després en la restauració de la pista.   
- Es respectaran els exemplars arboris de gran port.  
- Les zones d'abassegament se situaran en zones cultivades on no es detecte cap impacte important.  
e) Fauna  
- Abans de l'inici de les obres es realitzarà una prospecció en camp a fi d'evitar danys a fauna protegida.  
- S'efectuaran xicotetes variacions en el traçat a fi d'evitar l'afecció a nius o dormidors.  
- Es realitzaran canvis en el calendari de les obres sempre que es detecte intrusió en els calendaris de cria o reproducció de fauna protegida.  
- Les rases disposaran de rampes d'eixida en les rases i aquestes es revisaran a fi d'evacuar als animals atrapats en aquestes.  
f) Residus   
- Neteja de zones d'ocupació temporal.  
- Recollida immediata dels residus catalogats com a perillosos.  
- Emmagatzemament de residus en llocs impermeabilitzats.  
g) Medi socieconòmic  
- Senyalització adequada dels límits de la pista de treball.  
- S'evitarà l'encreuament pel centre de les finques.  
- Reposició dels serveis afectats.  
- Presència d'un arqueòleg a les obres.  
- En els encreuaments amb camins ramaders, es garantirà el pas per aquests.  
- Es minimitzarà l'afecció al sector primari realitzant-se les obres després de la recollida de collites, i restituir el terreny a l'estat inicial d'aquest.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, annex I, apartat 7 i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'hauran de demanar els permisos oportuns a la Confederació Hidrogràfica del Xúquer en relació amb l'encreuament del barranc de l'Alberca. Els condicionants emesos en la seua autorització s'hauran de considerar inclosos en aquesta declaració d'impacte.  
2. S'haurà d'obtenir l'informe regulat en l'article 11 del Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, modificada per la Llei 5/2007. Els condicionants emesos en l'esmentat informe s'entendran inclosos en aquesta declaració.  
3. S'hauran d'obtenir els corresponents permisos d'encreuament o ocupació de camins ramaders com també, si és el cas, els derivats de l'afecció a terreny forestal d'acord amb el PGOF.  
4. La pista de treball s'haurà de reduir al mínim imprescindible a fi d'evitar afeccions innecessàries a camps de cultiu. A més, el traçat de l'esmentada antena s'ajustarà, pels mateixos motius, a límits o camins.  
5. Qualsevol afecció del traçat de l'antena que influïsca en el planejament dels municipis afectats haurà de pactar-se amb els esmentats municipis. Qualsevol variació en el traçat de l'antena, per aquests motius i sempre que no afecte béns de rellevància ambiental, es considerarà variació no substancial del projecte i no haurà de sotmetre's a nova avaluació d'impacte ambiental però haurà d'acatar els condicionants generals d'aquesta declaració d'impacte.  
6. Les zones d'abassegament de materials s'hauran de situar preferentment en parcel·les on l'afecció a la vegetació siga mínima.  
7. La terra obtinguda del fons de les rases no s'haurà de mesclar amb la terra vegetal i aquesta no s'haurà d'emprar per a la solera o coberta de les canonades, sinó per a restaurar les capes més superficials del sòl.  
8. En el desenvolupament de les obres s'hauran de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades al respecte.   
9. S'haurà d'efectuar una correcta gestió dels residus -d'acord amb la Llei 10/2000, de residus, de la Comunitat Valenciana- generats en l'obra i hauran de quedar, a la finalització d'aquesta, els terrenys expedits de qualsevol resta procedent d'aquesta.   
10. S'hauran de revisar diàriament les rases a fi d'evacuar la fauna atrapada en aquestes i s'haurà de revisar la correcta disposició de les rampes d'eixida.  
11. S'haurà de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'hauran d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants, s'hauran de derivar a un gestor autoritzat.  
12. Els treballs s'hauran de realitzar amb mitjans adequats que impedisquen conats d'incendis i disposar d'extintors homologats i dispositius mataespurnes en les maquinàries. En tot cas s'hauran de respectar els preceptes i normes continguts en el Decret 7/2004, de 23 de gener, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals, en relació amb les obres realitzades en la proximitat de zones naturals. En tot cas, es prohibeix l'ús del foc.  
13. En el cas de variació de traçat del gasoducte Marina Alta quan aquest afecte el traçat d'aquesta antena i sempre que el nou traçat es trobe en algun dels supòsits de l'annex I del Decret 162/1990 modificat pel Decret 32/2006, haurà de sotmetre's novament al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 13 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 281/06-AIA  
Títol: Antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Gata de Gorgos  
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infraestructures i Transport  
Localització: Pedreguer, Gata de Gorgos.  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'objecte del projecte és la construcció d'una antena d'alta pressió per a subministrar gas natural al terme municipal de Gata de Gorgos de 3.590 m de longitud, localitzat als termes municipals de Pedreguer (1.500 m) i Gata de Gorgos (2.090 m). Tindrà un diàmetre de 4 polzades i serà d'acer al carboni. Els tubs s'uniran entre si i amb els seus accessoris per soldadura amb soldadors homologats. Es realitzarà control radiogràfic de les unions soldades.  
L'esmentada antena ix de la posició P-02 del gasoducte de transport secundari Marina Alta (en projecte), al terme de Pedreguer i té com a destinació l'armari de regulació APA/MPA situat al nord de la població de Gata de Gorgos.  
En condicions normals d'estesa de la conducció, la profunditat mínima que es preveu en el projecte serà d'1,00 m. En encreuament de rius, torrents o rierols importants, s'arribarà una profunditat de soterrament mínima d'1,50 a 2,50 o superior. En els encreuaments amb vials, la canonada s'instal·larà a 1,50 m.  
A la vora de la conducció de gas, s'instal·larà conducte buit de polietilé per a la protecció de cables de telecomunicacions que puguen instal·lar-se en un futur.  
A fi de poder efectuar el subministrament als usuaris domèstics comercials, s'instal·larà el corresponent armari de regulació i mesura APA/MPA de cabal nominal 2X3.000 m³/h de pressió d'entrada màxima 16 bar i d'eixida regulable entre 0,4 i 0,1 bar, que alimentarà a la xarxa de distribució del municipi de Gata de Gorgos.  
L'afecció del projecte a finques particulars es concreta en la imposició de servitud permanent amb una amplària total de 4 metres, 2 a cada costat de l'eix, per on discorrerà soterrada la canonada i on estarà prohibit efectuar (entre altres) treballs de llaurada o semblant a una profunditat superior a cinquanta centímetres, com també plantar arbres o arbustos a una distància inferior a dos metres comptadors des de l'eix de la canonada.   
L'execució de l'obra preveu les accions següents:  
- Replantejament i abalisament del terreny.  
- Obertura de pista de treball: l'amplària de pista normal prevista en el projecte és de 14 metres.  
- Obertura de la rasa: es preveu una amplària de rasa de 50 cm i una profunditat mínima d'un metre.  
- Distribució de materials d'obra: s'instal·laran platges d'abassegament en què es localitzaran de manera temporal els materials de l'obra.  
- Corbat, soldadura, protecció de la canonada i posada en rasa.  
- Restitució del terreny.  
- Senyalització final.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.  
El projecte, estudi d'impacte ambiental i els documents acreditatius de la realització del tràmit d'informació pública van ser remesos pel Servei Territorial d'Energia d'Alacant, i van tenir entrada en el registre de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 2 d'agost de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del dia 22 de juny de 2006, mitjançant anunci en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant del dia 30 de maig de 2006 i mitjançant exposició d'edicte als taulers d'anuncis dels ajuntaments afectats. Durant el període d'informació pública es van produir les al·legacions següents:  
- Per l'Ajuntament de Gata de Gorgos (en extracte):  
a) En el tram inicial (l'antena) penetra per sòl industrial sense tenir en compte els vials previstos.  
b) El traçat discorre per àrea d'esmorteïment d'impactes del Pla d'ordenació dels recursos naturals del Montgó.  
c) L'últim tram del traçat afecta el Pla de reforma interior Sorts.  
- Gas Alicante SAU manifesta (en extracte):  
a) Les obres es realitzaran amb els condicionants que s'incloguen en la llicència municipal.  
b) L'article 101 del Decret 180/2002, del Govern Valencià, pel qual s'aprova el Pla d'ordenació de recursos naturals del Montgó, estableix que la regulació d'activitats en l'àrea perifèrica d'esmorteïment d'impactes es durà a terme mitjançant el procediment vigent d'avaluació d'impacte ambiental. Per això Gas Alicante SAU ha sol·licitat l'avaluació de l'impacte ambiental del projecte.   
c) Tots els desenvolupaments de la població s'estan tenint en compte a fi de poder planificar les xarxes de distribució de gas.  
D'acord amb la diligència de l'alcaldia de l'Ajuntament de Pedreguer, a l'esmentat municipi no es van produir al·legacions.  
2. Tràmits complementaris  
El dia 19 de febrer de 2007 té entrada en el Registre de la Conselleria de Territori i Habitatge plànols amb la descripció de nou traçat per a l'antena d'alta pressió A per a subministrament al terme municipal de Gata de Gorgos (Alacant) entre els vèrtexs V-AL-002 i V-AL-005.   
Alternatives  
L'estudi d'impacte ambiental proposa dues alternatives:  
1. Traçat bàsic: ix de la posició P-02 del gasoducte de transport secundari Marina Alta, al terme de Pedreguer, i es dirigeix cap a sud-est en paral·lel al gasoducte abans esmentat i a la carretera N-332. En situar-se paral·lel al ferrocarril Dénia-Alacant, s'endinsa en el terme municipal de Gata de Gorgos. Al nord de la població de Gata de Gorgos circula per Cries Blanques, tallant la carretera CV-738, para a continuació girar cap al sud i travessar la carretera CV-734 abans d'endinsar-se en el futur desenvolupament urbanístic del sector de Shorts, punt final del corredor descrit.  
2. Alternativa 1: es dirigeix al sud-est en paral·lel a la carretera N-332 i s'acosta a les edificacions situades a un costat i a l'altre de l'esmentada carretera. Posteriorment deixa el paral·lelisme amb la N-332 per a reprendre'l amb la carretera CV-734, creua la CV-738 i s'uneix al traçat bàsic, en acostar-se al futur desenvolupament urbanístic del sector de Shorts.  
De les dues alternatives proposades, l'estudi d'impacte es decanta per l'anomenat traçat bàsic per la menor longitud i la nul·la incidència urbanística d'aquest.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:  
1. Informe de l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals. De l'esmentat informe s'extracta: ...El projecte no afecta espais naturals pertanyents a la xarxa Natura 2000 (LIC o ZEPA). Tampoc té afecció sobre cap altre espai natural protegit ni sobre cap hàbitat prioritari (Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres).  
No obstant això, la zona del projecte es troba afectada territorialment pel PORN del parc natural del Montgó. Els terrenys pels quals pretén passar la conducció de gas són àrees agrícoles, àrees urbanes i urbanitzables.  
L'esmentat informe es mostra favorable per a l'alternativa 1 i desfavorable per a l'alternativa del traçat bàsic.   
2. Presentada alternativa al traçat de l'antena de gas per a subministrament a Gata de Gorgos, l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals emet un informe del qual s'extracta: L'empresa titular del projecte (Endesa Gas), per mitjà d'un escrit de data 1 de febrer de 2007, aporta documentació complementària sobre el projecte, en la qual es comprova la rectificació en el traçat del gasoducte, en la part que afecta la zona PORN del Parc Natural del Montgó, classificada com a zona agrícola. El nou traçat s'adopta entre els vèrtexs V-AL-002 i V-AL-005.  
Amb aquest nou traçat es corregeixen els impactes ambientals que s'apreciaven en el primer informe pel fet de transcórrer, el nou traçat, paral·lel a un camí ja existent i que serà aprofitat com a part de la pista de treball.  
En conseqüència, s'emet un informe favorable (traçat bàsic amb el canvi del traçat proposat) al projecte antena d'alta pressió per a subministrament de gas natural al terme municipal a Gata de Gorgos (Alacant).  
3. L'expedient conté còpia de l'informe d'impacte arqueològic i etnològic del qual s'extracta el següent: El gasoducte antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Gata de Gorgos (Alacant) presenta a priori una incidència nul·la en el patrimoni arqueològic dels termes municipals pels quals transcorre. No obstant això, es proposa en l'esmentat informe la realització d'un exhaustiu control durant la fase d'obra a fi d'evitar qualsevol afecció al pou de l'assegador d'Oquins a la Llosa, al terme municipal de Pedreguer.  
Afeccions legals  
El traçat de l'antena de gas al terme municipal de Gata de Gorgos discorre per sòl industrial.  
Al terme municipal de Gata de Gorgos, l'antena discorre per sòl industrial, no urbanitzable i sòl urbà.  
El projecte presentarà afecció als camins ramaders següents: assegador d'Oquins a la Llosa, assegador de Dénia a Gata.  
D'acord amb els informes emesos per l'Àrea de Conservació d'Espais Naturals, l'antena de gas discorrerà per terrenys afectats pel Pla d'ordenació de recursos naturals del Montgó (àrea agrícoles, urbanes i urbanitzables).  
El projecte no afecta espais naturals pertanyents a la xarxa Natura 2000 (LIC o ZEPA). Tampoc té afecció sobre cap altre espai natural protegit ni sobre cap hàbitat prioritari (Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservació dels hàbitats naturals i de la fauna i flora silvestres).  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'estudi d'impacte ambiental identifica els següents elements que poden veure's afectats pel projecte:   
- Medi físic: atmosfera, geomorfologia i geologia, sòl, vegetació, fauna, paisatge, espais naturals.  
- Medi socioeconòmic: població, ocupació, infraestructures, arqueologia.   
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora els impactes següents (en extracte):  
- Impacte moderat sobre la qualitat de l'aire per presència de partícules sòlides en suspensió, increment de gasos contaminants i alteració dels límits sonors.  
- Impacte moderat sobre el sòl per compactació i alteració de la seua estructura a causa de l'obertura de rases.  
- Impacte de compatible a moderat respecte a l'eliminació total de la vegetació per la pista de treball.  
- Impacte positiu sobre els factors del medi socioeconòmic.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi d'impacte ambiental proposa les mesures preventives següents:  
a) Sobre l'atmosfera  
- Aplicació de regs sistemàtics.  
- Manteniment adequat de la maquinària  
b) Sobre el sòl  
- Evitar el pas de la maquinària pesant sobre la capa de terra vegetal resguardada.  
- Senyalització adequada de la pista de treball.  
- Gestió adequada dels possibles abocaments procedents de la maquinària.  
c) Vegetació  
- S'evitarà l'eliminació d'espècies recollides en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.  
- Es trituraran les restes vegetals i s'empraran després en la restauració de la pista.   
- Es respectaran els exemplars arboris de gran port.  
- Les platges d'abassegament se situaran en zones cultivades on no es detecte cap impacte important.  
d) Fauna  
- Abans de l'inici de les obres es realitzarà una prospecció en camp a fi d'evitar danys a fauna protegida.  
- S'efectuaran xicotetes variacions en el traçat a fi d'evitar l'afecció a nius o dormidors.  
- Es realitzaran canvis en el calendari de les obres sempre que es detecte intrusió en els calendaris de cria o reproducció de fauna protegida.  
- Les rases disposaran de rampes d'eixida en les rases i aquestes es revisaran a fi d'evacuar als animals atrapats en elles.  
e) Residus  
- Neteja de zones d'ocupació temporal.  
- Recollida immediata dels residus catalogats com a perillosos.  
- Emmagatzemament de residus en llocs impermeabilitzats.  
f) Medi socioeconòmic  
- Senyalització adequada dels límits de la pista de treball.  
- S'evitarà l'encreuament pel centre de les finques.  
- Reposició dels serveis afectats.  
- Presència d'un arqueòleg en les obres.  
- En els encreuaments amb camins ramaders, es garantirà el pas per aquests.  
- Es minimitzarà l'afecció al sector primari en realitzar-se les obres després de la recollida de collites, restituint el terreny a l'estat inicial d'aquest.   
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental, annex I, punt 7 i concordants del reglament d'aquesta.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previsots en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte antena d'alta pressió A per a subministrament de gas natural al terme municipal de Gata de Gorgos (Alacant) sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. S'haurà d'obtenir l'informe regulat en l'article 11 del Llei 4/1998, del patrimoni cultural valencià, modificada per la Llei 5/2007. Els condicionants emesos en l'esmentat informe s'entendran inclosos en aquesta declaració.   
2. S'hauran d'obternir els corresponents permisos d'encreuament o ocupació de camins ramaders.  
3. La pista de treball s'haurà de reduir al mínim imprescindible a fi d'evitar afeccions innecessàries a camps de cultiu. A més, el traçat de l'esmentada antena s'haurà d'ajustar, pels mateixos motius, a límits o camins.  
4. Qualsevol afecció del traçat de l'antena que influïsca en el planejament dels municipis afectats haurà de pactar-se amb els esmentats municipis.   
5. Les zones d'abassegament de materials s'hauran de situar preferentment en parcel·les on l'afecció a la vegetació siga mínima.  
6. La terra obtinguda del fons de les rases no s'haurà de mesclar amb la terra vegetal i aquesta no s'haurà d'emprar per a la solera o coberta de les canonades, sinó per a restaurar les capes més superficials del sòl.  
7. En el cas de ruptura de marges o límits realitzats amb pedra, terra o qualsevol altre element natural, aquests hauran de ser reposats al seu estat original.  
8. En el desenvolupament de les obres s'hauran de respectar els preceptes continguts en la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de la Generalitat Valenciana, contra la contaminació acústica i les ordenances municipals dictades respecte d'això.   
9. S'haurà d'efectuar una correcta gestió dels residus -d'acord amb la Llei 10/2000, de residus de la Comunitat Valenciana- generats en l'obra i hauran de quedar, a la finalització, els terrenys expedits de qualsevol resta procedent d'aquesta.   
10. S'hauran de revisar diàriament les rases a fi d'evacuar la fauna atrapada en aquestes i s'haurà de revisar la correcta disposició de les rampes d'eixida.  
11. S'haurà de disposar dels permisos pertinents per a la captació de l'aigua emprada en la prova hidràulica de les canonades. S'hauran d'implantar mesures per a evitar l'absorció de la fauna per la força de succió de les bombes d'aigua. En el cas d'emprar algun producte químic en la prova hidràulica, s'haurà de realitzar una bassa de decantació de manera que els sobrants tinguen les característiques adequades per a l'abocament d'aquests a llit públic. Els productes químics sobrants, s'hauran de derivar a un gestor autoritzat.  
12. Qualsevol variació del traçat de l'antena de gas que puga produir-se després de l'emissió d'aquesta declaració d'impacte ambiental, només haurà de sotmetre's a nou procediment quan l'esmentada traçada afecte béns de rellevància ambiental en sòl natural, seminatural o inculte classificat com a sòl no urbanitzable.  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar- els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 20 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Ddeclaració d'impacte ambiental  
Expedient: 391/06-AIA  
Títol: Construcció de pista d'accés al Mas del Portell  
Promotor: Argelio Solsona Ahís  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benafigos  
Objecte del projecte: Obertura de pista forestal  
Localització: Benafigos (Castelló)  
Descripció del projecte  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
L'actuació consisteix en l'obertura de pista forestal per a dotar d'accés al Mas del Portell situat al terme municipal de Benafigos (Castelló).  
La principal via de comunicació des de la qual es pretén accedir a la finca és la carretera CV-169, de la qual ix una pista sense asfaltar al punt quilomètric - 3 que accedeix a barranc de la Redonda i al riu Montlleó i circula paral·lela a aquest en direcció nord.  
La longitud total de la via prevista és de 526 metres i l'amplària de 3 metres. El traçat discorre del perfil 0 al 4 per cultius i del perfil 4 a l'11 per bosc baix de carrasques, savines i ginebres.  
Les obres que s'hi han de realitzar seran les següents:  
1. Desbrossament de la vegetació i retirada de sòl edàfic.  
2. Moviment de terres. Es preveu un volum de desmunt de 241,2 m³ de terra, 255,8 m³ de trànsit i 142,5 m³ de roca. El volum total de desmunt serà de 639,5 m³ i 621,3 m³ de terraplé.  
3. Altres treballs: perfilació i compactació del ferm del camí, excavació de cunetes de secció triangular, perfilació i refinament de talussos desmuntats.  
El pendent màxim de la pista serà del 16% en un tram de 50 metres, seguit d'una rasant de 14,7% entre els punts 0,350 i 0,400.  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El projecte i estudi d'impacte ambiental va ser remés pels Serveis Territorials de Medi Ambient de Castelló i va tenir entrada en els Serveis Centrals de la Conselleria de Territori i Habitatge el dia 23 de novembre de 2006.  
La informació pública es va realitzar mitjançant publicació en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló del dia 25 de novembre de 2006. Segons consta en el certificat emés a aquest efecte, durant el període d'informació pública no s'hi van presentar al·legacions.   
Informes sectorials  
L'expedient conté els informes següents:  
1. Informe de la Secció Forestal dels Serveis Territorials de Territori i Habitatge de Castelló: De l'esmentat informe es destaca el següent: «La zona en què es pretén construir la pista... està localitzada en una àrea de bancals de cultiu en règim de secà amb una longitud aproximada de 200 metres i la resta per un sotabosc ...».  
«D'acord amb el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana publicat en el DOGV de 29 de juny de 2004, figura com a sòl forestal la zona per la qual discorre la pista en la seua part final i en els primers 200 m d'aquesta com a no forestal».  
«... s'estima que la solució presentada comporta un impacte que pot ser valorat com a moderat,...»  
2. Informe del tècnic d'Infraestructures i Integració Paisatgística del qual s'extracta el següent: «En la primera part del traçat... l'obertura de la caixa de la pista generarà talussos de desmunt i terraplé d'entre 3 i 4 metres d'alçària, segons el projecte. En aquest sentit, es recomana aprofitar l'existència de bancals per al traçat de la pista, de manera que es minimitze el moviment de terres». «... el projecte d'obertura d'una pista d'accés al Mas del Portell es considera acceptable...»  
L'informe conclou amb l'enumeració de les mesures correctores proposades que s'incorporaran a aquesta declaració d'impacte.   
Afeccions legals  
L'actuació prevista té previst realitzar-se en sòl rústic sense protecció específica.  
Segons el Pla general d'ordenació forestal de la Comunitat Valenciana, l'esmentat sòl es qualifica com a sòl forestal i no afecta forest d'utilitat pública.  
L'activitat proposada no afecta cap espai protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació o plans rectors d'ús i gestió aprovats.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de manera important pel projecte d'activitat  
L'entorn on ha de realitzar-se la construcció de la pista és predominantment muntanyós. La zona proposada per al traçat afectarà en el seu primer tram bancals de cultiu i, en l'últim, terreny naturalitzat on predominen els arbustos escleròfils i el sotabosc. Les espècies vegetals predominants en l'àrea són (d'acord amb els informes emesos pel Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló) exemplars aïllats de Quercus rotundifolia, i Quercus coccifera, Pinus halepensis, Rhamnus alaternus, Pistacea lentiscus, Juniperus oxyxedrus i Juniperus phoenicea. Algunes d'aquestes espècies estan compreses en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura i Pesca, sobre protecció d'espècies endèmiques o amenaçades.  
Pel que fa a la fauna i segons l'estudi d'impacte ambiental, no hi ha cap espècie amenaçada en perill d'extinció en la zona d'estudi. A més l'estudi valora la qualitat del paisatge com a mitjana especificant que la conca visual és reduïda, i es veu la pista només en l'entorn immediat d'aquesta.  
D'altra banda, en l'informe arqueològic previ es destaca la no-afecció de l'obra a jaciments inventariats.   
2. Identificació i valoració d'impactes  
L'estudi d'impacte identifica i qualifica els impactes següents:  
- Augment del nivell de sorolls: aquest impacte es qualifica com a compatible tant en la fase de construcció com en la fase de funcionament.  
- Compactació del sòl: en general l'impacte es considera com a moderat. L'esmentat impacte es produirà tant en la fase de construcció (per la maquinària emprada en la construcció de la pista), com en la fase de funcionament (a causa del trànsit de vehicles).   
- Eliminació de la vegetació: serà un impacte sever perquè s'elimina totalment la vegetació en una franja de 5 metres de manera permanent.  
- Fauna: es considera moderat per la possible incidència a aquesta en la fase de construcció i en la de funcionament de la pista.  
- Economia i població: impacte positiu en augmentar el valor de la finca i generar ocupació.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental  
L'estudi proposa com a mesures correctores les següents:  
- Reducció del soroll mitjançant l'aplicació del Decret 1439/1972, de 25 de maig, sobre homologació de vehicles enfront del soroll i el Decret 3025 de 1971, de 9 d'agost, sobre disposicions internes de seguretat en maquinària i equips.  
- Manteniment adequat de la maquinària, limitació del treball a hores diürnes i evitar moviments innecessaris d'aquesta.  
- Revegetació de talussos amb espècies herbàcies.  
- Col·locació de pedraplé per a estabilització de talussos on siga necessari. Si és necessari, el pedraplé serà substituït per mur de maçoneria hidràulica.   
- Obertura de cunetes al llarg de tot el traçat per a l'evacuació d'aigües de pluja.  
S'evitaran moviments innecessaris de la maquinària fora de la caixa del camí.   
El pla de vigilància ambiental tindrà com a finalitat el seguiment i control de les actuacions previstes en el projecte i en especial els impactes no previstos.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'Impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1 i.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, modificat pel Decret 32/2006, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3 c), del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de construcció de pista d'accés al Mas del Portell sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establits a continuació:  
1. A la major brevetat s'haurà de remetre a aquesta Secretaria Autonòmica l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, de patrimoni cultural valencià. En l'execució de les obres s'hauran de seguir els preceptes continguts en els articles 63, 64, 65 de l'esmentada llei. En tot cas, les obres hauran de ser respectuoses amb qualsevol element etnològic que es puga trobar als voltants d'aquesta.  
2. S'haurà de senyalitzar amb cinta la traça de la pista per a evitar desplaçaments innecessaris de maquinària.  
3. S'hauran de reposar els murs de maçoneria que es vegen afectats per l'obra.  
4. Entre els perfils 1 i 5 s'haurà d'intentar aprofitar l'existència de bancals per al traçat de la pista a fi de minimitzar els moviments de terres i s'haurà d'intentar evitar l'afecció a trams rocosos que requerisquen l'ús del martell trencador.  
5. A més de la sembra d'herbàcies, els talussos s'hauran de restaurar amb la plantació d'espècies autòctones almenys en capçalera i peu de talús.  
6. S'hauran d'evitar afeccions innecessàries a l'arbratge.  
7. La pista haurà de tenir una amplària màxima de 3,0 metres que només podrà ser ampliada per raons justificades de seguretat d'aquesta.  
8. El programa de vigilància ambiental haurà d'incloure el seguiment de l'arrelament de la vegetació en talussos com també de l'aparició de signes d'erosió o deteriorament de la pista i iniciar-se, si és el cas, els treballs necessaris per a la correcta restauració d'aquests.   
9. S'haurà de respectar el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o als voltants d'aquest.   
10. Abans de l'inici de les obres s'haurà de disposar, si és el cas, dels permisos regulats en l'Ordre de 20 de desembre de 1985, de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació sobre protecció d'espècies endèmiques i amenaçades així com qualsevol altre permís derivat de l'afecció a vegetació forestal.  
11. Les zones d'abassegaments de materials s'hauran de situar en llocs aptes a aquest efecte, això és, on es minimitzen els impactes sobre la vegetació natural o terrenys cultivats.  
12. Si en l'execució de les obres es produeix algun abocament de la maquinària, haurà de netejar-se la zona i dur-se els residus a un gestor autoritzat. Es recomana la trituració de les restes vegetals i la incorporació d'aquestes al camí a fi de protegir-lo de l'erosió. Si això no és possible, aquestes restes hauran de gestionar-se de manera adequada. Així mateix, a l'acabament de les obres no haurà de quedar cap residu a la zona i s'hauran de dur totes les restes a un abocador autoritzat.   
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.   
Tercer  
Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006 pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 12 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.  
Declaració d'impacte ambiental  
Dades de l'expedient  
Expedient: 520-1/1997 AIA  
Títol: Complex hoteler i de golf Xeresa Golf  
Promotor: Xeresa Golf SA  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Benidorm  
Localització: A la parcel·la NNED-1 del PEDUI Àrea parc temàtic de Benidorm-Finestrat (Alacant)  
Descripció del projecte  
1. Objecte del projecte  
L'objecte és l'avaluació d'un complex turístic de golf, compost per dos camps de golf, inclosos dins deln complex hoteler i de golf Xeresa Golf, sobre sòl classificat com a sòl no urbanitzable no protegit.  
Segons l'annex I del Decret 162/1990, que conté el Reglament que desenvolupa la Llei 2/89, d'impacte ambiental, en el qual s'especifiquen les obres, instal·lacions o activitats els projectes de les quals han de sotmetre's al tràmit de declaració d'impacte ambiental, s'inclouen: projectes de transformacions de golf de terrenys seminaturals, naturals o incultes.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte  
Localització  
La ubicació de les actuacions se situa a la zona denominada com a Àrea del parc temàtic, als termes municipals de Benidorm i Finestrat, concretament al sector denominat NNED-1 segons el pla especial director d'usos i infraestructures de l'àrea del parc temàtic Benidorm-Finestrat.  
La parcel·la NNED-1 se situa al nord-oest de la població de Benidorm, dins del municipi d'aquesta i a la vora del marge de l'autovia A-7. Està al sud del parc temàtic Terra Mítica.  
Planejament vigent i proposat  
Per acord del Govern Valencià de data 26 de novembre de 1996, es constitueix l'empresa pública de la Generalitat Sociedad Parque Temático de Alicante SA com a mercantil instrumental de suport a l'actuació pública, l'objecte social estatutari del qual se circumscriu a realitzar totes les actuacions que siguen necessàries per a aconseguir la implantació d'un parc temàtic. En l'exercici 2002 la SPTA passa a denominar-se Sociedad Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SA.  
El 29 de juliol de 1997 s'aprova el pla especial per a la formació de patrimoni públic de sòl de la Generalitat Valenciana, per raó del qual es delimita una àrea de reserva de terrenys als termes municipals de Benidorm-Finestrat per a la possible expropiació i incorporació d'aquests al patrimoni públic de sòl de la Generalitat Valenciana. L'objecte d'aquest primer pla especial tenia l'abast exclusiu de delimitar una àrea de terrenys dins dels quals es legitimava la potencial expropiació de tots o part d'aquests.  
El 10 de febrer de 1998 s'aprova definitivament el Pla especial director d'usos i infraestructures (PEDUI), Àrea parc temàtic, de Benidorm-Finestrat. El PEDUI té com a objecte ordenar els diversos usos del sòl dins de l'àrea establida pel pla especial.  
Les instal·lacions projectades són les següents:  
- Complex hoteler i de golf situat a les parcel·les NNET i NPPV-2.  
- Complex hoteler i de golf situat a la parcel·la NNED-1.  
- Centre comercial situat a la parcel·la NNET.  
- Planta de biogàs, compostatge i valorització de pneumàtics usats situats a la parcel·la NNEP-2.  
- Estació de servei situada a la parcel·la NNED-2.  
És necessària una avaluació d'impacte ambiental pròpia per a cada una de les activitats permeses.  
De fet, el condicionant primer de la declaració d'impacte ambiental del PEDUI expressa textualment:  
«Les actuacions previstes en el pla que es troben sotmeses a avaluació d'impacte ambiental, segons el que estableixen els annexos del Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/89, de 3 de març, d'impacte ambiental, hauran de tramitar-se en la forma reglamentària prevista en l'esmentat decret."  
Part dels terrenys afectats per l'actuació promoguda per Xeresa Golf han sigut terrenys naturals, seminaturals o incultes, fet que implica l'obligatorietat de sotmetre el projecte de referència al procediment d'avaluació d'impacte ambiental.  
Segons les normes urbanístiques establides en el pla especial director d'usos i infraestructures, el sòl sobre el qual se situa el camp de golf està classificat com a sòl no urbanitzable no protegit.  
Ordenació prevista i usos  
En el sector plantejat, NNED-1, s'inclou la implantació de dos hotels i de dos camps de golf.  
Els hotels són, un de cinc estreles, que ocupa una superfície de 751.073 m², i l'altre de cinc estreles plus, amb una superfície de 769.761 m².  
L'actuació projectada és un complex turístic de golf compost per dos camps de golf.  
- Championship Course: 18 forats de campionat.  
- Executive Course: 18 forats turístics, i un camp de pràctiques amb putting-green i chipping-green.  
La finca destinada al desenvolupament del complex turístic de golf presenta una superfície aproximada de 152 ha, i ocupa la zona destinada a golf una superfície aproximada de 125 ha. La parcel·la té una longitud aproximada de 2.300 m i una amplària mitjana de 700 m, i es desenvolupa en sentit longitudinal de forma paral·lela a l'autopista AP-7.  
Segons la fitxa normativa 3 de l'àrea NNED-1, corresponent al PEDUI, l'ús característic és l'esportiu: golf i serveis annexos; i com a usos tolerats plantegen hoteler tipus a i B, restauració, terciari i aparcament.  
Tramitació administrativa  
En data 8 de març de 2006 l'Ajuntament de Benidorm remet l'estudi d'impacte ambiental juntament amb la documentació tècnica, i s'incoa el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental del camp de golf promogut per la mercantil Xeresa Golf SA.  
1. Informació pública  
L'estudi d'impacte ambiental de la instal·lació de diverses infraestructures en l'àmbit d'ordenació del parc temàtic, es va exposar al públic en la Conselleria de Territori i Habitatge, en el DOGV número 4.853, de 30 de setembre de 2004.  
L'expedient de llicència d'obertura d'hotel i camp de golf va estar sotmés a exposició pública, a l'Ajuntament de Benidorm, des del 18 de juny fins al 15 de juliol de 2003, sense que s'hi haguera presentat cap al·legació respecte de la instal·lació de l'activitat.  
Segons el certificat de la Conselleria de Territori i Habitatge, de data 24 de novembre de 2004, es presenten al·legacions del Centre d'Aqüicultura Experimental, amb data 12 de novembre de 2004.  
2. Resum de l'al·legació  
Sol·licita l'anul·lació de l'exposició pública, fins que no es facilite l'accés al seu contingut en sistema informatitzat.  
Peticions d'informació o documentació complementària  
Se sol·licita informe al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat sobre el pas de la fauna al camp de golf, en data 30 de març de 2006.  
Amb data d'eixida 4 d'abril de 2006, el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licita la documentació següent:  
1. Justificació de la disponibilitat d'aigua residual per l'entitat gestora de l'EDAR de Benidorm, i de l'EDAR pròpia.  
Autorització de canvi d'ús, de reg agrícola a reg de camp de golf, de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer,   
2. Informe favorable relatiu al tractament dels dos camins ramaders afectats dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
3. Certificat de suficiència de recursos hídrics emés per l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, per a poder satisfer les necessitats d'aigua potable tant per a les instal·lacions del camp de golf com per als complexos hotelers.  
4. Respecte les aigües residuals generades per les instal·lacions hoteleres i instal·lacions complementàries del camp de golf, l'estudi d'impacte ambiental no diu res sobre la destinació d'aquestes, és a dir, si van a l'EDAR pròpia o a la municipal. Ha d'aclarir-se aquest aspecte.  
Certificat o acord pel qual l'entitat gestora de l'EDAR, assumisca els cabals d'aigües residuals generats per la implantació del sector.  
5. Previsió dels residus sòlids urbans generats i presentar certificat en què l'entitat gestora assumisca la gestió dels esmentats residus. S'haurà de complir el que estableix el pla integral de residus i en el pla zonal corresponent.  
6. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
7. Ha d'especificar-se la gestió dels residus vegetals que es produïsquen, sent preferible la valorització a l'eliminació.  
La gespa tallada no s'ha d'abocar a les àrees d'hàbitats naturals, ni permetre que entre en sistemes aquàtics naturals.  
S'ha de dissenyar un sistema mitjançant el qual es puguen recol·lectar i emmagatzemar les herbes en un lloc designat i que no provocarà contaminació de l'aigua a nivell freàtic.  
8. Als barrancs que discorren per l'àmbit d'actuació, se'ls aplica el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
S'haurà de mantenir lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat del llit del barranc afectat.  
Així mateix, s'haurà de disposar d'autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el pla parcial en la zona de policia de llits del barranc afectat, com estableix el Reglament del domini públic hidràulic.  
9. Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides en el sector als barrancs existents, s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca. Previ al punt d'abocament de les aigües pluvials, s'haurà de disposar una instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per les aigües de pluja.  
10. Respecte de les obres efectuades als barrancs, s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca.  
11. Estudi de paisatge i l'informe favorable sobre aquest, emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
12. Respecte als usos previstos al sector, no s'estableixen els usos prohibits. S'establiran els usos característics i tolerats, i n'hauran de quedar exclosos tots els altres.  
13. Es buscaran zones de connexió amb espais exteriors, a través de tancaments vegetals, o bé de tanca cinegètica, que permeten el trànsit de la fauna, especialment a l'extrem est i sud-oest de la parcel·la, limítrofa amb una altra parcel·la encara sense edificar i poblada d'una pineda.  
També s'ha de permetre la permeabilitat de la fauna a través dels barrancs.  
14. S'ha d'aclarir quina part de sòl forestal s'ha conservat i, si s'ha mantingut, quines mesures correctores i protectores s'hi apliquen.  
15. Justificació de l'elecció de la varietat de gespa. S'han d'escollir espècies apropiades per al clima i sòl, i que necessiten poca quantitat d'aigua.  
16. En l'estudi d'impacte ambiental s'ha d'ampliar:  
- Ha d'analitzar l'afecció al LIC Serra Aitana, al LIC Serra Gelada, a la forest Puig Campana i a les dues microreserves, Puig Campana i Tossal Corbs, i proposar mesures preventives i correctores.  
- Ha de proposar mesures per a conservar i integrar la pineda situada al cantó sud-est de la parcel·la.  
- Ampliar les mesures per a reduir i evitar la contaminació de les aigües i sòls  
En data 28.07.2006 es realitza nou requeriment de documentació amb el que falta per lliurar, basant-se en la documentació rebuda en data 12 de juliol de 2006.  
1. Justificació de la disponibilitat d'aigua residual per l'entitat gestora de l'EDAR de Benidorm.  
Autorització de canvi d'ús, de reg agrícola a reg de camp de golf, de l'organisme de conca competent.  
2. Informe favorable relatiu al tractament dels dos camins ramaders afectats dels Serveis Territorials de Medi Ambient d'Alacant de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
3. Certificat de suficiència de recursos hídrics emés per l'organisme de conca competent, o entitat col·laboradora autoritzada per al subministrament, per a poder satisfer les necessitats d'aigua potable de les instal·lacions del camp de golf.  
4. Certificat o acord en què l'EDAR correspondent assumisca la totalitat del cabal d'aigua residual generada per la implantació de les instal·lacions complementàries del camp de golf.  
5. Informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del Patrimoni Cultural Valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
6. Autorització administrativa prèvia de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per als nous usos proposats en el pla parcial en la zona de policia de llits dels barrancs afectats, com estableix el Reglament del domini públic hidràulic.  
7. Per a l'abocament de les aigües pluvials recollides en el sector als barrancs existents, s'haurà d'obtenir l'autorització corresponent de l'organisme de conca.   
En qualsevol dels casos, els abocaments d'aigües residuals i pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
8. Respecte de les obres efectuades als barrancs, s'haurà de presentar l'autorització corresponent de l'organisme de conca.  
9. S'ha de presentar estudi de paisatge i l'informe favorable sobre ell, emés per l'Àrea d'Urbanisme de la Direcció General de Planificació i Ordenació Territorial.  
10. Es buscaran zones de connexió amb espais exteriors, a través de tancaments vegetals, o bé de tanca cinegètica, que permeten el trànsit de la fauna, especialment en l'extrem est i sud-oest de la parcel·la, limítrofa amb una altra parcel·la encara sense edificar i poblada d'una pineda.  
També s'ha de permetre la permeabilitat de la fauna a través dels barrancs.  
Documentació complementària  
En data d'entrada 12 de juliol de 2006, l'Ajuntament de Benidorm lliura la documentació següent:  
- Certificat en què l'entitat gestora assumeix la gestió dels residus sòlids urbans.  
- Informe de data 2 de juny de 2006, on analitza puntualment cada una de les exigències d'informació: gestió de residus vegetals, mesures per a conservar el sòl forestal, justificació de la varietat de gespa, mesures per a evitar la contaminació de les aigües.  
En data 30 de novembre de 2006 es rep l'informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
En data 26 de desembre de 2006 es rep la documentació següent:  
- Informe tècnic favorable del tractament dels dos camins ramaders afectats.  
- Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
- Autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a les obres als barrancs, com també per a l'execució de les obres que s'han de realitzar en la zona de policia d'aquests.   
- Còpia de la presentació de l'estudi de paisatge en la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Proposta de tancaments vegetals per a l'aprovació d'aquests.  
Informes sectorials  
Informe favorable de cultura de data 16 de novembre de 2006  
En l'estudi previ del patrimoni històric cultural s'efectua una recopilació, estudi i avaluació dels béns patrimonials que hi ha a l'entorn del complex hoteler i camp de golf Xeresa Golf atés que el projecte es troba executat i en funcionament.  
No s'han documentat en l'esmentat estudi previ béns de naturalesa arqueològica, etnogràfica, paleontològica o arquitectònica, que prèviament no foren ja analitzats, estudiats o protegits, com és el cas del jaciment del Moralet.  
L'estudi conclou que no havien d'existir béns patrimonials sobre la base dels estudis efectuats de la zona amb anterioritat a la seua execució pel que no sembla que hi haja hagut cap tipus d'incidència. Tampoc s'hi proposen mesures correctores.  
Des de la consideració del patrimoni etnològic l'impacte de l'actuació sembla revelar-se inexistent.  
Pel que s'ha vist en el precepte indicat, i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'emet informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, estudi previ del complex hoteler i camp de golf Xeresa Golf de Benidorm.  
Aquest informe es contrau a aquest estudi d'impacte ambiental en els termes en què s'ha descrit l'actuació literalment i gràficament amb el segell d'autorització en totes i cada una de les pàgines del document, en prova de conformitat, amb l'expressa advertència que si com a conseqüència de la incidència d'altres legislacions sectorials i protectores, es produïren variacions respecte a la proposta ara informada, haurà de sotmetre's aquesta de nou a l'informe vinculant establit en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural.  
Amb vista a garantir el compliment de les mesures preventives o correctores estrictament patrimonials establides en aquest informe haurà de remetre's a aquesta administració tutelar còpia de la declaració d'impacte de l'actuació tan prompte com aquesta es pronuncie.  
Informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat de data 18/08/2006  
La zona en qüestió no té especials valors per a la conservació de flora, fauna o hàbitats, si bé la seua biodiversitat ha de mantenir un equilibri amb zones adjacents millor conservades o de major interés.  
En l'actualitat la vegetació de la zona està formada per matolls i pastius termomediterranis serials, amb un estrat arbratge escàs de Pinus halepensis, que en general no té un grau de naturalitat que els faça especialment interessants per a la conservació de la biodiversitat. Tampoc ocupen una extensió important de la zona d'actuació, per la qual cosa l'afecció a aquests hàbitats és discreta.  
Les comunitats en concret són les següents:  
5330 Stipo tenacissimae-Sideritidetum leucanthae O. Bolòs 1957.  
6220 Teucri fruticós pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi O. Bolòs 1957  
6220 Aristido coerulescentis- Hyparrhetnietum pubescemtis   
5330 Chamaeropo humilis- Rhamnetum lyciodis.  
La presència de fauna a la zona dels barrancs, com és el cas de la rabosa i perdiu, com també altres aus als llacs, no sembla que haja de ser impedida per la presència del camp de golf, encara que sí per urbanitzacions. En qualsevol cas l'actuació, cas de ser encerclada, no ha d'impedir el pas de fauna per tot l'entorn d'aquesta.  
Certificat de la Comunitat de Regants del Canal Baix de l'Algar, a Benidorm  
De data 19 d'octubre de 2006, certifica que, segons consta en els registres de la comunitat de regants, les terres que figuren a nom de la mercantil Sociedad Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SA, compresos a zones recreatives i la parcel·la NNED-1, on es troba situat un camp de golf, tenen dret a l'ús de les aigües d'aquesta comunitat de regants i procedents de la depuradora de Benidorm.  
Informe sobre la modificació de traçat dels camins ramaders assegador de la Cala, assegador del Camposanto, assegador de Vives i assegador de Baldó, al terme municipal de Benidorm. De data 21 de març de 2006.  
Com a complement a l'informe emés amb data 11 de novembre de 2005, adjunt plànol d'ubicació de la superfície de 84,87 ha que es proposa per a compensar la diferència resultant de la valoració realitzada per a les modificacions de traçat d'aquests camins ramaders que s'estan tramitant a sol·licitud de la Sociedad Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana al terme municipal de Benidorm.  
Aquests terrenys compleixen amb les característiques establides en el Reglament de la Llei 3/1993, forestal de la Comunitat Valenciana en l'article 11, per a la declaració d'utilitat pública de les forests públiques.  
En concret pel que fa a la transcendència hidrologicoforestal, la defensa del sòl contra l'erosió, degradació i desertització. Com a funcions ecològiques: contribueix a la regulació de la dinàmica de la biosfera, a la preservació de la diversitat biològica i al manteniment dels processos ecològics. Finalment com a funcions socials: és susceptible de fomentar l'ús social, recreatiu i cultural de les forests, de millorar l'economia rural i de contribuir a la salubritat pública.  
Per tot això propose que una vegada portada a efecte la modificació de traçat i aquests terrenys siguen patrimoni de la Generalitat Valenciana es declaren d'utilitat pública.  
Informe sobre la modificació de traçat dels camins ramaders assegador de la Cala, assegador del Camposanto, assegador de Vives i assegador de Baldó, al terme municipal de Benidorm. De data 11 de novembre de 2005.  
Tots els traçats alternatius dels camins ramaders afectats estan descrits en els plànols presentats. Els traçats proposats discorren bé per terreny forestal (sòl no urbanitzable protegit), bé per terreny no urbanitzable comú, bé per zones verdes de vials.  
Tots ells compleixen amb allò que s'ha estipulat en la Llei 3/1995, de 23 de març, de camins ramaders, pel que fa a la continuïtat del trànsit ramader i dels altres usos compatibles i complementaris, integritat superficial i idoneïtat dels traçats (article 11). I s'adapten d'aquesta manera a la nova ordenació territorial (article 12).  
Com a conseqüència de la modificació dels traçats, la superfície d'aquests camins ramaders es veurà incrementada, passant de 103.152,52 m² a 126.690,24 m². L'amplària dels camins ramaders serà variable, sent en gran part del recorregut igual a l'original, respectant sempre una amplària mínima de 7 metres.  
En els següents paràgrafs exposa els criteris de valoració i les càrregues incloses en la superfície dels traçats alternatius.  
Finalment, proposa les condicions generals per a les ocupacions:  
1) Aquesta autorització no constitueix cap gravamen sobre el camí ramader afectat, que conservarà la seua condició de bé de domini públic destinat als fins específics d'aquest.  
2) Aquesta autorització es concedeix exclusivament per a les ocupacions detallades en l'annex 1, que afecten:  
- 910 m del camí ramader denominat assegador de la Cala.  
- 14.386 m del camí ramader denominat assegador del Camposanto.  
- 10.556 m del camí ramader denominat assegador de l'Alto de Vives.  
- 3.620 m del camí ramader denominat assegador de Baldó.  
3. S'ajustarà, tant en la localització com a les característiques i elements constructius, al projecte o documents que obren en l'expedient.  
4. Haurà de complir les vigents disposicions sobre la matèria i les obres procedents hauran de realitzar-se amb les degudes garanties de seguretat, i no interrompre en cap moment el trànsit ramader i no impedir els altres usos compatibles o complementaris amb aquell, descrits en el títol II de la vigent Llei de camins ramaders.  
5. El titular de l'autorització serà el responsable dels danys i perjudicis a les persones que puguen originar-se per les obres inherents a aquesta.  
6. L'esmentat titular comunicarà als d'aquesta Direcció Territorial les dates de començament i terminació de les obres per a les comprovacions que procedisquen; havent d'atenir-se a les observacions que procedisquen; havent d'atenir-se a les observacions i requeriments que puguen ser formulats.  
7. Aquesta autorització es concedeix fins per un període de 10 anys, sense perjudici de la ulterior renovació d'aquesta, si escau.  
8. El titular de l'autorització pagarà una sola vegada i en concepte de cànon la quantitat de 1.473,9 ?, segons el que disposa el Decret legislatiu, 1/2005, de 23 de febrer, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Text refós de la llei de taxes de la Generalitat Valenciana.  
9. L'expressat import haurà de ser ingressat pel peticionari en la forma i el termini que es determinarà quan es resolga l'expedient.  
10. La ubicació de la instal·lació autoritzada no prejutjarà en cap cas els límits del camí ramader.  
11. Sempre que siga necessari realitzar alguna obra de conservació, reparació o de qualsevol altra classe que afecte els terrenys del camí ramader, el beneficiari haurà de sol·licitar prèviament l'autorització de la Direcció Territorial.  
12. Al terme de la vigència de l'autorització, el beneficiari queda obligat a restituir el camí ramader al primitiu estat d'aquest en un termini màxim de tres mesos, i comunicar-lo a la Direcció Territorial, a l'efecte de les comprovacions oportunes.  
13. En el cas que les obres de restitució del camí ramader no meresqueren la conformitat de la Direcció Territorial, aquest organisme i per compte del titular, executarà les obres complementàries necessàries, sense perjudici de les responsabilitats a què hi haja lloc.  
14. Si durant la vigència d'aquesta autorització es disposa l'alienació de la parcel·la o parcel·les del camí ramader que resulten afectades per la instal·lació, el beneficiari podrà optar preferentment a l'adquisició d'aquestes, en el preu que reglamentàriament es fixe, si es dóna el cas de renúncia per part dels qui tingueren millor dret per a la seua adquisició.  
15. La titularitat d'aquesta autorització no podrà ser traspassada a tercera persona sense el coneixement i consentiment previ de la Direcció Territorial, a l'efecte de la corresponent subrogació en els drets i obligacions que porta implícita.  
16. Aquesta autorització es resoldrà per les causes següents:  
a) Renúncia voluntària del beneficiari.  
b) Cessar l'ús per al qual es va concedir.  
c) Utilització per a destinació diferent de la que va fundar-ne l'atorgament.  
d) Venciment del termini fixat.  
e) Incompliment de qualsevol de les condicions estipulades.  
17) Aquesta autorització s'atorga sobre la base de ser certes i exactes totes les dades que subministra el peticionari, qui pren a càrrec seu els danys i perjudicis que puguen derivar-se de la seua inexactitud.  
18) Aquesta autorització s'atorga únicament i exclusivament en l'àmbit de les competències de la Conselleria de Territori i Habitatge en matèria de camins ramaders i sense perjudici de les competències que les lleis determinen a favor d'altres organismes de l'administració de les altres autoritzacions i permisos que siguen necessàries per al desenvolupament de l'objecte de la petició.  
Informe del consorci per al proveïment d'aigües i sanejament de la Marina Baixa (Alacant)  
De data 22 de novembre de 2006 emet l'informe següent:  
És objecte d'aquest informe, la comprovació de la disponibilitat de les infraestructures bàsiques d'aigua i sanejament a la instal·lació del camp de golf denominat Real de Faula integrant del PEDUI Àrea parc temàtic Benidorm-Finestrat.  
1. El PEDUI Àrea parc temàtic Benidorm-Finestrat, preveia els usos previstos en la instal·lació del referit camp de golf integrant en l'àmbit d'aquest pla especial, que comportava un increment en les demandes d'aigua per a reg i proveïment que s'ha de satisfer pel sistema de proveïment del consorci d'aigües per a proveïment i sanejament de la Marina Baixa.  
2. L'increment d'aigua per a reg, és assumible, tenint en compte que la meitat de l'aigua que s'ha de reutilitzar en reg en zones verdes i golf provindrà de la mateixa reutilització interna d'aigua depurada en l'àmbit del pla especial i la resta es completarà amb aigües de la conducció de reutilització d'aigües residuals depurades per a reg d'aquest consorci, la qual arranca en l'EDAR de Benidorm. No obstant això, per a garantir correctament la demanda de reg, s'hauran de construir basses de regulació, amb capacitat mínima d'emmagatzemament d'un mes.  
3. La disponibilitat de recursos per al proveïment d'aigua potable de les instal·lacions complementàries del camp de golf (centre social i hotel), està garantida pels recursos propis d'aquest sistema de proveïment.  
4. Es fa constar que la viabilitat de la gestió dels recursos hidràulics, tant els externs a l'àmbit de reserva del pla especial com els disponibles enclavats dins d'aquest, es coordinaran des del marc legal que defineixen les bases d'explotació i gestió integrada del Consorci d'Aigües de la Marina Baixa, regulat concretament en l'article núm. 8.  
Conclusió  
Emet informe favorable sobre la suficiència de proveïment d'aigua potable i sanejament per als usos previstos en la instal·lació del camp de golf denominat Real de Faula integrant del pla especial director d'usos i infraestructures Àrea parc temàtic Benidorm-Finestrat, a l'efecte de la declaració d'impacte ambiental per part de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a la construcció del complex esportiu turístic promogut per Xeresa Golf SA, que afecta uns quants llits públics.  
De data 18 de setembre de 2001, estableix unes condicions particulars, entre les quals, autoritza la mercantil Xeresa Golf SA. Les obres de canalització i cobriment dels barrancs afectats per la construcció d'un complex esportiu turístic al terme municipal de Benidorm (Alacant), com també per a l'execució de les obres que s'han de realitzar en la zona de policia d'aquests, d'acord amb els projectes presentats.   
Afeccions legals  
1. En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la xarxa Natura 2000, es constata l'existència al nord-est de l'àmbit d'actuació de llocs d'importància comunitària denominats LIC, proposats per a formar part de la xarxa Natura 2000, és el LIC Aitana, Serrela o Puig Campana, i en l'estudi d'impacte ambiental el denomina Serra de Cortina. També al sud de l'actuació es troba el LIC marí Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa. A més, al nord-oest del sector hi ha una forest d'utilitat pública denominada Puig Campana.   
2. En un entorn de 5 km del projecte es troben 2 microreserves, que contenen una elevada concentració de plantes rares, endèmiques o amenaçades o d'elevat interés científic:  
- Puig Campana, a 4 km a l'oest del projecte, de 20 ha de superfície.  
- Tossal Corbs, a 5 km al nord-oest.  
3. A la vista de la informació disponible i de la visita a la zona, pot concloure's l'existència de zones incultes i zones de pineda.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental la vegetació potencial de la zona, els lentiscars, es troben molt poc representats, i estan instal·lats entre la repoblació de pi blanc. Sota la pinada destaquen, per la seua abundància, els lastonars denominats Brachypodium retusum.  
A les zones que no han sigut sotmeses a repoblació dominen les timonedes. Aquesta comunitat és substituïda pels espartars de Stipa tenacissima en les vessants solejades i pedregoses.  
4. Segons la cartografia d'incendis apareixen unes quantes zones incendiades dins del sector. Concretament, l'any 1996, 1997, 1999, 2000 i 2001, que afecten un total de 0,23 ha. L'estudi d'impacte ambiental no reflecteix aquests incendis.  
Les esmentades zones no podran ser objecte de reclassificació tal com recull l'article 14 de la Llei 4/2004, d'ordenació del territori i protecció del paisatge.  
Des del punt de vista urbanístic, el sòl manté la seua classificació de sòl no urbanitzable no protegit, establida en les normes urbanístiques del PEDUI, ja aprovat en 1998, amb la corresponent declaració d'impacte ambiental positiva d'aquest.  
5. Hi ha uns quants barrancs en l'àrea d'actuació, i són, d'oest a est: la rambla de la Tàpia, barranc del Rajarell, barranc del Xixo, barranc de les Foietes i barranc de l'Aigüera.  
En la visita al camp de golf, s'observa que en la rambla de la Tàpia han mantingut la vegetació natural dels marges, i que s'han construït uns quants dics que, al seu torn, permeten el pas sobre el barranc. En aquests dics hi ha un xicotet pas perquè circule l'aigua.  
Se li apliquen el Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües. S'haurà de mantenir lliure de tot obstacle per a l'ús públic la zona de servitud de 5 m a cada costat del llit del barranc afectat.  
Presenten autorització de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer per a les obres que s'han de realitzar a la zona de policia dels barrancs i, com també per a les obres de canalització i cobriment dels barrancs afectats per la construcció d'un complex esportiu turístic.  
6. El sector és travessat pels camins ramaders de nord a sud, que són els següents: assegador del Camposanto, assegador de la Cala, assegador de Baldó i assegador de l'Alto de Vives.  
Els camins ramaders estan regulats per la Llei 3/95, de 23 de març, de camins ramaders, en la qual s'indica com a fi principal el manteniment de la integritat superficial dels camins, la idoneïtat dels itineraris i traçats, juntament amb la continuïtat del trànsit ramader i la resta d'usos complementaris i compatibles amb aquest.  
Segons l'informe de la Direcció Territorial d'Alacant, de data 21 de febrer de 2005, la construcció del camp de golf té tallat el traçat d'aquestes dos camins ramaders, que travessen aquesta zona de nord a sud, ocupant terrenys pertanyents a aquests camins ramaders sense autorització.  
Es presenta un informe favorable sobre la modificació del traçat dels camins ramaders, de data 21 de març de 2006, com a complement a l'informe emés amb data 11 de novembre de 2005. En aquest proposa que una vegada duta a terme la modificació de traçat i aquests terrenys siguen patrimoni de la Generalitat Valenciana, es declaren d'utilitat pública.  
7. La Conselleria de Cultura, Educació i Esports té inventariats els béns mobles i immobles de valor històric, artístic, arquitectònic, arqueològic, paleontològic, etnològic, documental, bibliogràfic, científic, tècnic, o de qualsevol altra naturalesa cultural, regulats per la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià i que té com a objecte la seua protecció, conservació, difusió, foment, investigació i l'acreixement del patrimoni cultural valencià.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, dins del sector hi ha una zona d'especial protecció, per jaciment arqueològic, denominada jaciment del Moralet, que queda delimitat, encerclat i segellat amb recobriment de grava.  
Es presenta l'informe favorable a l'efecte patrimonial previst en l'article 11 de la Llei 4/98, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
8. Segons la cartografia de l'inventari forestal vigent a la Comunitat Valenciana (E 1:10.000), la major part del sòl del sector correspon a sòl forestal.  
En la informació complementària a l'estudi d'impacte ambiental asseguren que s'ha respectat majoritàriament la pineda que hi ha al terreny situat al cantó sud-est de la parcel·la.  
En la documentació enviada al juliol de 2006, afirmen que el sòl forestal ha sigut substancialment conservat, i s'han adoptat les següents mesures correctores i protectores.  
- Es recolliran fems, xicotets inerts o abocaments accidentals que puguen haver-se produït durant el funcionament d'aquesta zona d'abassegament i manteniment.  
- Posteriorment es realitzaran tasques de silvicultura sobre aquesta zona de la pineda, amb retirada de restes forestals i podes selectives. Aquestes tasques hauran de realitzar-se amb una freqüència anual.  
- Per a finalitzar, les zones que se situen entre la pineda i el camp de golf i que no hagen sigut objecte de restauració o paisatgisme seran restaurades.   
Consideracions ambientals   
1. En el sector plantejat ja estan implantats els camps de golf i els hotels.  
2. A continuació se citen les afeccions ambientals més importants detectades mitjançant la cartografia temàtica i les visites de camp:  
- Vulnerabilitat d'aqüífers a la contaminació  
L'àmbit posseeix una vulnerabilitat mitjana en la meitat del sector, i baixa en l'altra meitat, a la contaminació d'aqüífers.  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han d'establir mesures correctores i preventives per a evitar i reduir la contaminació d'aigües i sòls.  
- Risc de lliscament-despreniment  
En la part nord de l'àmbit hi ha risc de lliscament baix.  
A la serra que està situada al nord del sector hi ha risc de despreniment.  
- Risc d'erosió actual i potencial  
En tota la superfície el risc d'erosió actual és moderat, i el risc d'erosió potencial molt alt.  
S'han de proposar mesures correctores.  
- Accessibilitat potencial als recursos hídrics  
Es caracteritza per posseir una classificació de grau alt en la meitat del sector i baixa en l'altra meitat.  
- Capacitat agrològica del sòl.  
Atenent a la classificació del sòl per la seua aptitud per a l'explotació agrícola i forestal, la zona d'estudi es troba dins d'una capacitat agronòmica baixa.  
3. Es minimitzarà l'afecció al medi físic utilitzant productes fitosanitaris poc contaminants, que no siguen nocius per a la fauna. Aquest factor exigeix un control periòdic, durant la vida de les instal·lacions, de la seua possible afecció al sòl, als aqüífers i a la fauna existent.  
S'han de complir les pràctiques següents:  
- S'han d'emmagatzemar i manipular les substàncies químiques d'acord amb tots els requisits legals i estipulats en les etiquetes corresponents.  
- Garantir instal·lacions d'emmagatzemament adequades per a contenir vessaments i fuites.  
- Han d'haver-hi aparells per a fregar/recollir i equip de seguretat a mà.  
En l'edificació per al manteniment del camp de golf, s'ha habilitat una estada independent i els drenatges de la qual es recullen en un depòsit impermeable, per a l'emmagatzemament de productes fitosanitaris i de fertilitzants i dels envasos usats d'aquests (considerats residus perillosos). La recollida l'efectuarà un gestor de residus perillosos.  
En la documentació enviada al juliol de 2006, afirmen que les esmenes que s'aporten regularment a la gespa del camp de golf són fertilitzants, ja que les de tipus sanitari són únicament com a tractament correctiu, no preventiu, i per tant són ocasionals.  
Fertilitzants únicament s'afigen de tipus inorgànic, d'alliberament lent i en format granulat. Les aportacions que donen al terreny són baixes, de l'ordre de 159 kg de nitrogen per ha i any.  
Com a mesura de prevenció i control, es realitzaran preses de mostres d'aigües i en sòls per a verificar l'absència de contaminants al camp de golf.  
4. Respecte a la varietat de gespa, se'ls sol·licita que justifiquen la varietat de gespa, i han de triar espècies apropiades per al clima i el sòl, i que necessiten poca quantitat d'aigua.  
En la selecció de les espècies de gespa utilitzada en el camp de golf, s'ha tingut en compte, a nivell general, els factors següents: la temperatura de la zona, absència de períodes de gelades, precipitacions escasses, la qualitat de les aigües de reg i experiència en camps de golf pròxims a aquest àmbit.  
Les espècies utilitzades en el camp de golf en les zones de Green ha sigut Agorstis stolonifera, i Cynodon dactilon en els teen i fairway. Ambdues espècies són òptimes per al tipus de gestió del camp de golf. Són espècies perennes, que no tenen uns requeriments hídrics excessius i que en les èpoques d'estiatge s'assequen exteriorment però en mantenen la funcionalitat al camp.   
5. Pel que fa a la fauna, no s'ha habilitat malla cinegètica en la tanca perimetral, tal com indicava l'estudi d'impacte ambiental.  
Segons l'informe addicional a l'estudi d'impacte ambiental els trams de barrancs i rambles que discorren per la parcel·la no s'han encerclat en les zones d'entrada i eixida d'aquests, per la qual cosa compleixen una xicoteta funció de corredor de fauna, permetent-ne el pas.  
En la visita a la zona d'actuació, en la zona del barranc, s'observa una rabosa i també una perdiu, i diverses espècies d'aus en un dels llacs.  
Els camps de golf han de ser dissenyats de manera que permeten el trànsit de les espècies. S'han de buscar zones de connexió amb espais exteriors, a través de tancaments vegetals, o bé de tanca cinegètica, que permeten el trànsit de la fauna, especialment en l'extrem est i sud-oest de la parcel·la, limítrofa amb una altra parcel·la encara sense edificar i poblada d'una pineda; també s'ha de permetre la permeabilitat a través dels barrancs.  
El Servei de Conservació de la Biodiversitat emet un informe de data 18 d'agost de 2006, en el qual conclou que l'actuació, cas de ser encerclada, no ha d'impedir el pas de fauna per tot l'entorn d'aquesta.  
6. Aigua potable:  
En l'estudi d'impacte ambiental estableix que la demanda d'aigua potable haurà de ser satisfeta pel sistema de proveïment del Consorci d'Aigües per a Proveïment i Sanejament de la Marina Baixa.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el consum d'aigua potable estimat en la fase de funcionament dels hotels és de 0,5 hm³/any.  
Es presenta un certificat del Consorci per al Proveïment d'Aigües i Sanejament de la Marina Baixa (Alacant), de data 22 de novembre de 2006, en el qual garanteix la disponibilitat de recursos per al proveïment d'aigua potable de les instal·lacions complementàries del camp de golf (centre social i hotel).  
7. Aigües residuals:  
Respecte de les aigües residuals generades per les instal·lacions hoteleres i instal·lacions complementàries del camp de golf, en la contestació al requeriment de documentació, afirmen que les aigües residuals procedents de les instal·lacions hoteleres seran tractades per una nova depuradora que se situarà als terrenys del complex camp de golf-hotel.  
La depuradora serà d'oxidació total per reactor biològic amb recirculació de fangs i retirada d'aquests de manera periòdica.  
L'efluent obtingut de la depuració s'enviarà a un dels llacs artificials per a reutilitzar-la com a aigua de reg per al camp de golf i vegetació de jardins del complex hoteler.  
Presenten al desembre de 2006, el projecte visat d'aquesta EDAR.  
D'altra banda, l'aigua residual que ix de les instal·lacions de manteniment pot contenir una mescla de gespa tallada, oli, combustible, pesticides, etc. Poden utilitzar-se simples separaolis amb una determinada efectivitat, els filtres cistella poden eliminar gran part dels residus sòlids. L'aigua sobrant pot dirigir-se a una àrea de filtració i estany de retenció abans de la descàrrega final d'aquesta a la xarxa de sanejament.  
8. Aigua destinada al reg del camp de golf:  
Hi ha una EDAR de la SPTCV, que es troba ja construïda. Aquesta depuradora disposa de tractament terciari, la qual cosa fa els seus efluents aptes per a l'ús d'aquests en el reg de zones verdes on hi ha contacte amb les persones.  
Segons la informació complementària a l'estudi d'impacte ambiental, el camp de golf es nodreix en la seua totalitat de les aigües provinents de l'eixida de la depuradora de Benidorm i de les aigües provinents de les precipitacions sobre el camp de golf.  
L'aigua de la depuradora de Benidorm és gestionada per una comunitat de regants que cedeix part del seu ús a la Sociedad de Proyectos Temáticos de Alicante (SPTA) la qual la sotmet a un tractament terciari i les aigües les destina al consum dels terrenys que gestiona: Terra Mítica, Terra Natura i camp de golf, principalment.  
La part entregada al camp de golf és destinada inicialment a una bassa de regulació existent de 97.000 m³ de capacitat. Aquest embassament de regulació està interconnectat en ambdues direccions mitjançant un sistema de conduccions i bombes a les tres llacunes artificials que hi ha. El conjunt ofereix una capacitat total de 200.000 m³.  
Des d'aquestes llacunes es realitza el reg mitjançant aspersió nocturna. La resta de la vegetació paisatgística no exigeix cap reg.  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, la demanda per als dos camps de golf és de 900.000 m³/any. El cabal que proporciona l'EDAR de la SPTCV és de 7.559.880 m³/any.  
S'aporta el certificat de la Comunitat de Regants del Canal Baix de l'Algar, de data 19 d'octubre de 2006, on assegura que tenen dret a l'ús de les aigües d'aquesta comunitat de regants i procedents de la depuradora de Benidorm.   
També aporten certificat del Consorci d'Aigües de la Marina Baixa, de data 22 de novembre del2006, en el qual assumeix l'increment d'aigua per a reg, tenint en compte que la meitat de l'aigua que s'ha de reutilitzar en reg en zones verdes i golf provindrà de la mateixa reutilització interna d'aigües depurada en l'àmbit del pla especial i la resta es completa amb aigües de la conducció de reutilització d'aigües residuals depurades per a reg d'aquest consorci, la qual arranca de l'EDAR de Benidorm.   
S'ha d'aportar la concessió atorgada per la Comissió Hidrogràfica de la conca, òrgan competent per a l'assignació d'usos d'aigua, que permeta la utilització de l'aigua per a reg del camp de golf.  
A més de justificar-se la quantitat d'aigua depurada, s'ha d'assegurar la qualitat de l'aigua utilitzada, per la qual cosa hauran de presentar-se anàlisis fisicoquímiques que garantisquen l'adequada qualitat de l'aigua per a aquest ús.  
9. Aigües pluvials  
Els dos camps de golf contenen una xarxa de drenatge en la major part de la seua amplitud que evacua de manera efectiva tota l'aigua pluvial que caiga en el seu terreny. Aquest mecanisme és realitzat per a evitar l'entollada de la superfície d'aquests.   
Les eventuals precipitacions que es produïsquen drenen sobre el terreny del camp de golf preparat mitjançant sistemes de drenatge i conduccions, i s'emmagatzema aquesta aigua en les llacunes i per intercomunicació a la bassa de regulació.  
Hi ha una nombrosa xarxa de canonades de desguàs, que aboquen l'aigua bé als llacs artificials o bé al llit dels barrancs del Murtal o de la Tàpia.  
Se'ls sol·licita l'autorització de la Confederació Hidrogràfica per a l'abocament de les aigües pluvials, i la instal·lació de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per l'aigua de pluja.  
En la documentació enviada al juliol de 2006, justifiquen la no-col·locació del tractament:  
1. A causa de l'extensa i efectiva xarxa de drenatge, les aigües pluvials no arriben a formar escolaments, per la qual cosa l'arrossegament de materials és molt escàs o nul.  
2. Els drenatges són majoritàriament difusos, mitjançant canonades microperforades, malles drenants situats sota la superfície de les plantacions i per tant el propi terreny actua com a filtre.  
3. Encara que una xicoteta part dels drenatges s'aboquen al llit públic, aquests ho fan per nombrosos punts (60) pel que serien nombrosos els pretractaments que s'haurien de realitzar.  
Es proposa realitzar presa de mostres i analítiques de les aigües pluvials i, en el cas que resultaren positives per contenir contaminants, es realitzaran les instal·lacions de pretractament.  
10. Gestió dels residus  
Haurà d'estar prevista la gestió dels residus vegetals que es produïsquen durant el seu funcionament, sent preferible la valoració a l'eliminació.  
En la documentació enviada al juliol de 2006, informen que actualment, les restes de sega de gespa són dipositats in situ, de tal manera que aquestes són integrades en la matèria orgànica del sòl de la mateixa gespa mitjançant un procés natural de compostatge. Per tant no hi ha risc de contaminació dels sistemes aquàtics.  
També es presenta certificat en què l'entitat gestora, Fomento, assumeix la gestió dels residus sòlids urbans.  
11. Pel que fa als usos proposats en el pla presentat, com a característics seran esportiu: golf i serveis annexos; com a tolerats hotelers tipus a i B, restauració, terciari i aparcaments. L'ús hoteler únicament s'admet una unitat hotelera per camp de golf, amb un nombre màxim de 230 habitacions. Només podran haver-hi dos camps de golf amb un mínim de 18 forats per camp.  
Consideracions jurídiques  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.  
3. L'article 8.3.C, del Decret 137/2006, de 29 de setembre, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Secretaria Autonòmica la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tant i a la vista de tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent:  
Declaració d'impacte ambiental  
Primer  
S'estima acceptable, només a l'efecte ambiental, i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, complex hoteler i de golf Xeresa Golf Benidorm, a Alacant, el promotor de la qual és Xeresa Golf SA, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada, i amb els condicionants establits a continuació.  
Segon  
Se supedita l'execució del projecte al compliment dels condicionants següents:  
1. L'aigua utilitzada per al reg dels dos camps de golf haurà de ser, únicament i exclusivament aigua residual depurada amb tractament terciari.  
2. S'ha de reutilitzar la totalitat de les aigües residuals generades en les mateixes instal·lacions. No s'haurà de produir abocament extern d'aigües residuals.  
3. S'haurà d'acreditar la disponibilitat dels cabals d'aigua residual per a reg del camp de golf mitjançant la corresponent autorització de l'organisme de conca competent o mitjançant el corresponent certificat d'entitat subministradora degudament autoritzada.  
4. S'han de complir les condicions establides en els informes sobre la modificació de traçat dels camins ramaders de dates 21 de març de 2006 i 11 de novembre de 2005.  
Aquesta declaració queda supeditada a la resolució favorable de l'expedient de modificació del traçat dels camins ramaders.  
Aquelles consideracions que es desprenguen d'aquesta resolució favorable hauran de ser considerades com a pròpies d'aquesta declaració.  
5. S'hauran de complir les cauteles establides en l'informe vinculant de la Direcció General de Patrimoni de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, de data 16 de novembre de 2006, sobre la conformitat del projecte amb la normativa de protecció del patrimoni cultural valencià, d'acord a l'article 11 de la Llei 4/1998.  
6. S'ha de presentar l'autorització corresponent de l'organisme de conca per a l'abocament de les aigües pluvials als barrancs que hi ha.  
En qualsevol dels casos, els abocaments d'aigües pluvials, hauran d'ajustar-se al que disposa la normativa específica vigent i en particular al Reial decret legislatiu 1/2001, de 20 de juliol, pel qual s'aprova el Text refós de la llei d'aigües.  
S'han de realitzar presa de mostres i analítiques de les aigües pluvials i, en el cas que resulten positives pel fet de contenir contaminants, s'hauran de realitzar les instal·lacions de pretractament a fi d'eliminar els sòlids en suspensió, olis o greixos arrossegats per l'aigua de pluja.  
7. Tal com estableix l'informe del Servei de Conservació de la Biodiversitat, l'actuació no ha d'impedir el pas de fauna per tot el seu entorn. El tancament del camp de golf ha de ser dissenyat de manera que permeta el trànsit de les espècies, especialment en l'extrem est i sud-oest de la parcel·la, limítrofa amb una altra parcel·la encara sense edificar i poblada d'un pineda; també s'ha de permetre la permeabilitat a través dels barrancs.  
8. S'han d'aplicar les propostes de conservació i posada en valor plantejades en l'estudi de paisatge.  
9. S'han de complir totes i cada una de les mesures preventives i correctores especificades en l'estudi d'impacte ambiental, Informació complementària a l'estudi d'impacte ambiental i informe d'ampliació de la documentació de data 2 de juny de 2006.  
10. Els residus que es generen de qualsevol tipologia hauran de ser gestionats d'acord amb la legislació sectorial d'aquests i si és el cas a la planificació que en desenvolupament del pla integral de residus s'establisca per la Generalitat Valenciana.  
11. Amb caràcter anual, i com a complement al programa de vigilància ambiental, s'haurà de realitzar un informe, que s'haurà de remetre l'últim mes de l'any a aquesta Secretaria Autonòmica que preveja els aspectes següents:  
- Consums mensuals d'aigua depurada utilitzada per al reg del camp de golf.  
- Resultats de les característiques fisicoquímiques de les analítiques realitzades de l'aigua depurada utilitzada per al reg del camp de golf, amb periocitat mensual.  
- Caracterització tant qualitativa com quantitativa dels adobs i productes fitosanitaris utilitzats.  
12. L'Ajuntament de Benidorm, en qualitat d'òrgan substantiu, haurà de verificar el compliment dels condicionants recollits en aquesta declaració d'impacte ambiental. L'Ajuntament haurà de remetre una còpia dels informes i certificats requerits a la Secretaria Autonòmica de la Conselleria de Territori i Habitatge.  
Tercer  
Es notifica a les persones interessades que contra aquesta resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.  
Quart  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.  
València, 22 de març de 2007.- La secretària autonòmica de Territori i Medi Ambient: Cristina Serrano Mateo.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5934, del 16-01-2009 (2009/250)

RESOLUCIÓN de 6 de noviembre de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Elche, Agost, Alicante, San Vicente del Raspeig, Mutxamel, Orihuela, Bigastro, Jacarilla, San Miguel de Salinas, Los Montesinos, Torrevieja, La Font de la Figuera, Ondara, Dénia, El Verger, Pedreguer, Gata de Gorgos, Benafigos, Benidorm y Finestrat.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5934

Fecha DOGV
:   16-01-2009

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2009/250

CVE


Fecha del documento
:   06-11-2008

Organismo emisor
:   Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [San Miguel de Salinas](javascript:void(0))
    * [Torrevieja](javascript:void(0))
    * [Benafigos](javascript:void(0))
    * [Mutxamel](javascript:void(0))
    * [Montesinos, los](javascript:void(0))
    * [Ondara](javascript:void(0))
    * [Benidorm](javascript:void(0))
    * [Bigastro](javascript:void(0))
    * [Dénia](javascript:void(0))
    * [Pedreguer](javascript:void(0))
    * [San Vicente del Raspeig](javascript:void(0))
    * [Font de la Figuera, la](javascript:void(0))
    * [Gata de Gorgos](javascript:void(0))
    * [Orihuela](javascript:void(0))
    * [Jacarilla](javascript:void(0))
    * [Elche](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [Alicante](javascript:void(0))
    * [Verger, el](javascript:void(0))
    * [Finestrat](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 6 de noviembre de 2008, de la directora general de Gestión del Medio Natural, por la que se ordena la publicación de determinadas declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los municipios de Elche, Agost, Alicante, San Vicente del Raspeig, Mutxamel, Orihuela, Bigastro, Jacarilla, San Miguel de Salinas, Los Montesinos, Torrevieja, La Font de la Figuera, Ondara, Dénia, El Verger, Pedreguer, Gata de Gorgos, Benafigos, Benidorm y Finestrat. [2009/250]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el plazo señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, i sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo:  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes 242/03-AIA Elche, Agost, Alicante, San Vicente del Raspeig, Mutxamel, 211/05-AIA Orihuela, Bigastro, Jacarilla, San Miguel de Salinas, Los Montesinos, Torrevieja, 210/06-AIA La Font de la Figuera, 280/06-AIA Ondara, Denia, El Verger, 281/06-AIA Pedreguer, Gata de Gorgos, 391/06-AIA Benafigos, y 520-1/97-AIA Benidorm-Finestrat.  
Valencia, 6 de noviembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 242/03-AIA  
Título: Anteproyecto de Línea Eléctrica de Alta Tensión (132 kV), Subestación Elche - Subestación Alicante Norte  
Promotor: Hidrocantábrico Distribución Eléctrica SAU  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Localización: La línea discurre por los términos municipales de: Elche, Agost, Alicante, San Vicente del Raspeig y Mutxamel (provincia de Alicante, Comunidad Valenciana)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El objeto del anteproyecto es la instalación de una línea eléctrica de alta tensión (LAT) desde la subestación de Elche hasta la Subestación de Alicante Norte, atravesando los municipios de Elche, Agost, Alicante, San Vicente del Raspeig y Mutxamel. La longitud estimada de la línea será de 31.600 m.  
La LAT será de 1ª categoría, aérea, trifásica, doble circuito (DC), tensión nominal 132 kV, con conductores desnudos tipo LA-280 (Aluminio-Acero de 281,1 mm² de sección) sobre apoyos metálicos y cadenas de aisladores de vidrio U-100BS. Sobre los conductores se dispondrá un hilo de tierra (donde se incluye fibra óptica). Los apoyos serán de tipo metálico galvanizado de celosía con cimentaciones de patas separadas.  
El proyecto viene justificado por las peticiones de suministro para actuaciones urbanísticas en la zona norte de Alicante, en San Vicente del Raspeig, en Mutxamel y otros. Asimismo, se persigue el objetivo de extender la competitividad en el suministro eléctrico y mejorar la seguridad y calidad del mismo.  
2. Alternativas  
El anteproyecto propone tres trazados alternativos A, B y C. Estos se han elegido a partir de la recomendación realizada por el Área de Impacto Ambiental, en respuesta a la consulta previa 33-2003-CON. Los tres siguen una ruta muy similar, existiendo diferencias significativas sólo en el primer tramo (salida de Elche). Como justificación de la trazas estudiadas, se han tenido en cuenta los siguientes aspectos:  
- No se cruza por ninguna masa forestal y cuando se aproxima a fuertes relieves, discurre siempre por laderas o estribaciones, en ningún caso alcanza las cumbres ni se superan pendientes medias del 15%.  
- En el análisis del medio biológico se describen y georeferencian los taxones incluyendo altitud, superficies, etc. Se evitan zonas de especial sensibilidad ecológica: humedales, ZEPAs, microreservas, LICs.  
- El tránsito por los términos municipales afectados es siempre sobre suelos clasificados como No Urbanizable Rústicos. Se evita en lo posible cruzar por zonas clasificadas como de Especial Protección.  
- Se evita discurrir sobre viviendas aisladas, núcleos poblados, zonas industriales y en general, sobre suelos que los planes vigentes municipales tengan clasificación de Urbanizables, Urbanizables no Programados o que en definitiva exista previsión de emplazamiento de núcleos habitados.  
En principio, el trazado B es el que menos impacto ambiental supone.   
En cualquier caso, vistas las alegaciones realizadas y a propuesta de la Dirección General de Gestión del Medio Natural, se diseñó un trazado final (D) que se diferencia de los anteriores en que ha sido ajustado de forma que discurre, en su mayor parte (tramo central y norte), paralelo a la autovía de circunvalación a Alicante en proyecto. Este tiene como ventajas una menor longitud y menor ocupación de suelos, así como menor impacto ambiental al discurrir por zonas totalmente antropizadas.  
Afecciones   
De acuerdo con la información aportada en el estudio de impacto ambiental, el trazado de la línea está condicionado por una serie de requisitos legales, medioambientales y técnicos:  
- El trazado no puede afectar a núcleos poblados o viviendas aisladas, no deben discurrir en paralelo con otros trazados y al efectuar cruces con otras redes se mantendrán a distancias mínimas de seguridad.  
- Las LAT discurren por suelos con calificación urbanística de no urbanizables de carácter rústico. Se deben considerar las ordenanzas municipales a efectos de permisividad y tener en cuenta la infraestructura agraria, con el fin de obtener los permisos necesarios de ocupación.  
- La red viaria, tanto autonómica como estatal, es asimismo tenida en cuenta. De igual modo, se busca la proximidad de caminos públicos para la instalación y mantenimiento de las torres.  
- Ambientalmente, las líneas no deberían discurrir por espacios naturales, parques o lugares de interés comunitario. La afección paisajística es asimismo considerada, no situando tendidos por crestas de sierras, discurriendo siempre el tendido por las estribaciones.  
- La afección al medio natural se contempla también al evitar trazados sobre masa boscosas o grupos de arbolado de cierta densidad. En cuanto al ecosistema, se proponen medidas correctoras para evitar el choque de las aves.  
- En cuanto al medio físico, se han considerado parámetros como pendientes, hidrología, geotécnica del terreno y aspectos climáticos como lluvia o viento.  
- En relación con el patrimonio, se analizan las fichas de yacimientos arqueológicos y el trazado de vía pecuarias.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
Los elementos ambientales principalmente afectados serán el suelo, por la ocupación y servidumbre creada por la infraestructura y la alteración por desbroce y cimentaciones y el paisaje, por la instalación de las torres y las líneas. Secundariamente, su cercanía puede suponer riesgos para la salud por campos electromagnéticos.   
Tanto la construcción como las operaciones de mantenimiento conllevan la eliminación de la vegetación dentro del derecho de vía, la cual está formada principalmente por tomillares y matorrales y en los tramos próximos a accidentes montañosos (Sierra de las Águilas, Sierra de los Tajos, El Sabinar y Sierra Boter), por pinares de pino carrasco derivados de repoblaciones forestales. La mayor parte del trazado discurre por cultivos arbóreos, sobre todo olivos y almendros y en menor medida, cítricos y frutales.  
En cuanto a la fauna, se destaca la existencia de aves y reptiles y escasamente, algunos anfibios y mamíferos. Se indica que puede resultar beneficioso para la fauna por el efecto margen. Asimismo, pueden verse afectados los yacimientos arqueológicos existentes y las vías pecuarias que haya que cruzar.  
Se indica que, se ha identificado el cruce con algunos barrancos. La LAT atraviesa las siguientes ramblas y barrancos: Rambla del Rambuchar, Rambla de Pepion, Rambla de Alabastro, Rambla de Roiget, Barranco del Infierno y Barranco de la Mosca.  
Se incluye un exhaustivo inventario ambiental de la zona afectada.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
El estudio de impacto ambiental contempla como efecto directo de las LAT la generación de campos electromagnéticos. Apoyándose en diferentes estudios y tras realizar un amplio análisis del problema, se expone que el campo generado es muy pequeño y decrece rápidamente al aumentar la distancia.  
En cuanto a los efectos sobre la vegetación, se indica que el trazado no atraviesa ningún Espacio Natural Protegido, así como ninguna zona incluida en el Sistema Valenciano de Espacios Naturales de Interés de la COPUT. El elevado grado de ocupación humana del territorio y la extensa red de caminos evitará la pérdida de nuevos accesos para facilitar la construcción y el mantenimiento de las torres y el tendido eléctrico, minimizando la destrucción de zonas de vegetación natural.  
Las especies endémicas presentes en la zona presentan poblaciones abundantes y ampliamente distribuidas, por lo que no se encuentran especialmente amenazados a corto y medio plazo.  
En referencia a la fauna se indica que debido al elevado grado de antropización del territorio, su impacto sobre los mamíferos, reptiles y anfibios, así como sus hábitats es reducido. El principal impacto de los tendidos eléctricos es el que se da sobre las aves por electrocución y colisión, en especial con el cable de tierra por su menor diámetro. No obstante, en la zona por donde discurre el trazado no se encuentran ni aves especialmente sensibles por sus características de vuelo, ni lugares de especial valor ecológico que alberguen importantes colonias de aves; excepcionalmente, se concentra un gran número de aves (gaviota patiamarilla) en la planta de tratamiento de residuos sólidos urbanos y compostaje del Bajo Vinalopó (Serra dels Cremats).  
En cuanto a la afección a yacimientos arqueológicos, consultadas las fichas arqueológicas de los municipios afectados, se ha comprobado que ninguno de los yacimientos inventariados se sitúa sobre las trazas estudiadas.  
Se identifican 15 intersecciones con cañadas, veredas y coladas.  
El paisaje, es la variable ambiental más afectada, por lo que se ha realizado un completo estudio, catalogando las unidades paisajísticas relevantes como de calidad excepcional, media (algunos aspectos excepcionales y otros comunes) y común en función de los siguientes factores de evaluación: morfología, vegetación, agua, color, fondo escénico, rareza y actuación humana. El paisaje por donde discurre la traza presenta calidades media y normal (común), y en ningún caso se han detectado áreas de carácter excepcional o de muy alta calidad. Se concluye que el impacto visual generado por el trazado es bajo.  
Los efectos positivos destacados son:  
- Refuerzo de la infraestructura de suministro eléctrico.  
- Posibilidad real de elección de suministrador.  
- Efectos positivos sobre la biodiversidad, efecto margen.  
Realizado un análisis de los impactos parciales, desde el punto de vista del factor afectado, se concluye:  
- Sobre la atmósfera, se detectan impactos de baja densidad y poco significativos, tanto durante la fase de construcción (emisión de polvo y gases de la maquinaria) como de uso y mantenimiento (trasiego de maquinaria).  
- Sobre la tierra y el suelo, el impacto negativo vendrá ocasionado por la excavación, acopio de suelos, cimentación e izado de torres, ocasionando una compactación y pérdida de permeabilidad.  
- En cuanto a las aguas subterráneas, este tipo de actuación carece de impactos.  
- En referencia a riesgos geológicos y meteorológicos, condicionan el dimensionado de las cimentaciones, por lo que se evitará su ubicación en zonas de mayor riesgo o de suelos menos adecuados.  
- Sobre la vegetación y la fauna, dado que los trazados discurren en general por suelos agrícolas de secano y cultivo en barbecho y no se atraviesa ningún espacio natural protegido, se considera un impacto moderado.  
- La afección al paisaje ha sido considerada como un factor en la elección del trazado, seleccionando el paso por las zonas de menor calidad paisajística.  
- No existe afección directa a ningún yacimiento arqueológico. Será necesario el cruce de varias vías pecuarias.  
- Aparecerá una servidumbre de ocupación, en el entorno del tendido, en especial, quedará prohibido construir bajo el tendido y hasta los límites de la zona de seguridad radioeléctrica.  
- En la fase de uso existirá también un riesgo asociado directo por la generación de campos electromagnéticos e indirectos por corrientes de contacto.  
Como aspecto relevante no citado en el expediente, cabe considerar que el trazado de la LAT coincide en casi toda su longitud con una zona altamente antropizada por la circunvalación de Alicante y en el entorno de la Sierra de las Águilas, por las obras del AVE y sus zonas de préstamo. En el futuro (a su puesta en uso), estas infraestructuras generarán en el entorno un gran impacto (ruido, emisiones, fragmentación del territorio) que minimiza la afección generada por la línea.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
Se proponen una serie de medidas correctoras generales, entre las que se encuentran las siguientes, relacionadas con la variable ambiental:  
- Trazado a más de 20 m de viviendas aisladas y lejos de núcleos poblados.  
- La LAT discurrirá por suelos con calificación urbanística de no urbanizables de carácter rústico.   
- Se ha buscado siempre la proximidad de caminos públicos para la instalación y mantenimiento de las torres, evitando así la necesidad de abrir nuevos accesos o servidumbres.  
- Las líneas no discurren por espacios naturales, parques, o lugares de interés comunitario, humedales o microreservas.  
- Se han evitado los trazados sobre masas boscosas o grupos de arbolado de cierta densidad, considerando además que los pinares existentes deben mantenerse e incrementarse.  
- Para evitar colisiones de aves y como medida preventiva, se señalizarán los cables para aumentar su visibilidad mediante la colocación de espirales salvapájaros durante su tramo inicial (Subestación Elche hasta la Autovía Madrid-Alicante) y en especial en las inmediaciones del vertedero de Elche.  
- Para disminuir el impacto paisajístico, no se han situado trazos por crestas de sierras, discurriendo siempre el tendido por las estribaciones.  
- Se solicitarán las necesarias autorizaciones de paso y en su caso, ocupación, para el cruce de vías pecuarias.  
En el documento anexo 4 Trazado, se añaden las siguientes condiciones de ejecución:  
- En el caso en que se atraviesen suelos clasificados como urbanizable programado, se incluye la disposición de soterrar el tendido en áreas urbanas o urbanizables. En este sentido, en principio, se instalarán las torres en superficie y posteriormente y una vez en ejecución los proyectos urbanísticos, se procederá al soterramiento de dichos tendidos. Específicamente, se adoptará esta solución en la salida de Elche, una vez cruzada la CN-340 y hasta la Sierra Grossa de Elche.  
- Entre Rebolledo y la Subestación de Alicante Norte, el trazado coincide con el de la nueva autopista de circunvalación de Alicante y discurrirá por la zona de afección, es decir, a 50 m desde el borde del arcén o zona de servidumbre y dominio público. Los cruces serán aéreos o soterrados, en función de las posibilidades.  
- Las torres, cuando cruzan barrancos y ramblas, se sitúan siempre fuera de la posible afección de aguas o de laderas inestables, evitando así cualquier problema derivado de avenidas.  
Durante la ejecución de las obras, cuando existan movimientos de tierra, se realizarán riegos periódicos para evitar la generación de polvo, la maquinaria deberá ir dotada de los oportunos silenciadores, el suelo extraído de buena calidad se empleará para restaurar el paisaje original y los residuos de obras serán trasladados a un vertedero controlado de inertes.   
En la zona de la Sierra de las Águilas, consta la existencia de aves nidificantes de importancia significativa, por lo que será necesario señalizar esta zona con elementos salvapájaros.  
El Programa de Vigilancia Ambiental persigue mantener dentro de ciertos límites la posible degradación que pudiera afectar al medio:  
- Control del cumplimiento estricto del Plan de Medidas Correctoras fijado en el Estudio de Impacto Ambiental  
- Control de residuos sólidos y líquidos vertidos al terreno, a fin de evitar infiltraciones  
- Control y medición de campos eléctricos, magnéticos y electromagnéticos en las inmediaciones del tendido cuando existan viviendas cercanas a menos de 50 m del eje del trazado  
- Vigilancia y supervisión de las condiciones de cimentación, en especial en zonas de suelos de malas características geotécnicas  
- Control y mantenimiento del tendido, en especial sistemas de aislamiento que eviten accidentes por electrocución  
- Control estricto en los accesos de nueva apertura, a fin de que se ajusten en todo momento a la normativa aplicable  
- Control de polvo, humos, ruidos, vibraciones y vertidos. Comprobar la práctica de riesgos frecuentes en los trabajos con tierras y escombros.  
También se indica que después de la colocación del tendido eléctrico, se realizarán estudios específicos de seguimiento de la mortalidad por colisión y de nidificación en las torres.  
Tramitación administrativa  
Previamente, se tramitó el expediente de consulta 33-2003-CON, solicitado mediante escrito presentado ante la Conselleria de Medio Ambiente el 7 de marzo de 2003. Realizadas diversas consultas a los organismos afectados, se emitió informe con fecha 4 de abril de 2003, por el Servicio de Programación y Evaluación del Impacto Ambiental, en el que se hacían recomendaciones sobre el método a aplicar para la realización del estudio de impacto ambiental y los criterios a tener en cuenta.   
Con fecha 10 de julio de 2003, se presentó en la Conselleria de Territorio y Vivienda la solicitud de Declaración de Impacto Ambiental del proyecto, adjuntando:  
- Estudio de Impacto Ambiental  
- Documento de Síntesis  
Con fecha 22 de septiembre de 2003, se emitió informe del jefe de área competente en evaluación de impacto ambiental, en el que se indicaba la necesidad de adaptar las alternativas propuestas a los pasillos creados por infraestructuras existentes. Asimismo, se comunican consultas realizadas, a efectos de que se tengan en consideración las observaciones recibidas.  
Con fecha 14 de abril de 2004, se presentó documentación adicional:  
- Copia del anteproyecto  
- Anexo 4º Trazado del estudio de impacto ambiental  
Con fecha 16 de abril de 2004, se realizó diligencia por la que se hacía la constar la entrada de 3 planos (patrimonio, paisaje e impacto ambiental) relativos al trazado de la línea.  
El anteproyecto fue sometido a información pública mediante la publicación de edicto en el BOP con fecha 4.09.2004 y en el DOGV con fecha 18.08.2004, según se certifica mediante escrito del Servicio Territorial de Energía de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte de fecha 5 de enero de 2005. Asimismo, mediante dicho escrito se solicita la evaluación ambiental del proyecto y se remite la siguiente documentación:  
- Anteproyecto de línea eléctrica a 132 kV, subestación Elche- Subestación Alicante Norte  
- Estudio de impacto Ambiental  
- Alegaciones recibidas por Entidades Oficiales y particulares  
- Respuestas a las alegaciones realizadas por el promotor  
Alegaciones remitidas  
A continuación, se indican de forma resumida las alegaciones y observaciones más significativas, relacionadas con variables ambientales realizadas durante el trámite de información pública del anteproyecto y el estudio de impacto ambiental:  
- Ayuntamiento de Agost: debe coordinarse el trazado con el de la circunvalación en proyecto   
- Ayuntamiento de Mutxamel: la línea eléctrica aérea no podrá atravesar suelo urbano ni urbanizable, sino que deberá ser subterránea  
- Ayuntamiento de Elche: el trazado afecta a terrenos clasificados como urbanizables por el Plan General en los que el trazado de líneas aéreas no está permitido. En su trazado por suelo no urbanizable, se deben respetar unas distancias mínimas a viales y caminos públicos.  
- Ayuntamiento de Sant Vicente del Raspeig: el trazado no debe interferir el de la autovía en proyecto ni a instalaciones existentes (alumbrado público). No existe inconveniente siempre que se cumpla lo establecido en las NNSS del municipio.  
- Ministerio de Fomento: requiere la presentación de un Proyecto completo, con mayor detalle. Se indican las distancias mínimas a las carreteras de titularidad estatal.  
- Ministerio de Medio Ambiente; Mancomunidad Canales de Taibilla: autoriza los trabajos de ejecución, condicionado a la no invasión de los terrenos del Organismo y al mantenimiento de unas distancias mínimas a los canales.  
- Área de Infraestructuras de la Diputación de Alicante: los apoyos deben distar al menos 18 m del borde las calzadas de su titularidad y no se permite la ocupación temporal ni definitiva del dominio público.  
- Iberdrola: solicita información más detallada, a efectos de conocer las implicaciones para las líneas de su titularidad.  
- Ecologistas en Acción: indica que no se ha considerado suficientemente la afección a ciertas zonas sensibles. No obstante, con el trazado final elegido (D) no se afectan las zonas señaladas.  
Consultas realizadas e informes posteriores  
Con fecha 10 de febrero de 2006, se solicitó al promotor del proyecto la aclaración del trazado definitivo de la línea, recibiéndose contestación con fecha 28 de septiembre de 2006.  
Aclarado dicho extremo, se remitió consulta con fecha 23 de marzo de 2006 al Servicio Territorial de Medio Ambiente, acerca de la afección del trazado a los bienes medioambientales gestionados por dicho Servicio y a especies relevantes. Con fecha 19 de junio de 2006 se recibió contestación indicando que el trazado no afecta a espacios gestionados por el Servicio Territorial de Planificación y Ordenación Territorial, comunicando las vías pecuaria y montes públicos que se atraviesan y que el técnico de protección de especies se manifiesta desfavorablemente, reiterando un informe del año 2003, por estar a menos de 1,5 km de un área que considera de interés para rapaces (Sierra de las Águilas).  
Con respecto a este último informe, remitida copia al promotor del proyecto, este manifestó con fecha 15 de febrero de 2007:  
- Que la línea discurre paralela al futuro trazado de la circunvalación de Alicante (considerado el trazado más antropizado y menos impactante por la propia conselleria), perpendicular al trazado del AVE y a unos 1.700 m de la cima de la Sierra de las Águilas.  
- Que el uso de los dispositivos salvapájaros que se adoptarán está altamente implantado, referenciándose diversas recomendaciones y autorizaciones. Se emplearán dispositivos salvapájaros en los 4 km del recorrido de la línea por el sur de la Sierra de las Águilas.  
- Que se han realizado reconocimientos recientes por parte de biólogos en la zona de la Sierra de las Águilas, pudiéndose avistar ejemplares de aves (águilas) en la cara noreste, nunca en la sur.   
- Que de los trazados alternativos se ha elegido el menos impactante y el único posible que cumple los condicionantes para este tipo de infraestructuras. La ejecución de la circunvalación de Alicante y el ferrocarril para el AVE generan un impacto mucho mayor.  
Para evitar la afección a flora protegida los apoyos serán con cimentación independiente para cada pata, se aprovecharán los caminos existentes y en caso de nuevos accesos, serán de carácter provisional. Hasta que no se obtenga la DIA para una de las alternativas, no se determinará la ubicación definitiva de los apoyos.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental de acuerdo con el epígrafe 2.g del anexo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 de marzo.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las Declaraciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:   
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de instalación de Línea Eléctrica Aérea de Alta Tensión, promovida por Hidrocantábrico Distribución Eléctrica SAU y que discurre por los términos municipales de Elche, Alicante, Agost, Sant Vicente del Raspeig y Mutxamel, siempre que la misma se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental, el anteproyecto y demás información que obra en el expediente.  
Segundo  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:  
1. En la instalación de los apoyos se aprovecharán los caminos existentes. En caso de abrirse accesos nuevos, serán de carácter temporal, devolviéndose después a su estado original.   
2. Además de en la zona propuesta (cercanías de la planta de tratamiento de residuos sólidos urbanos y compostaje del Bajo Vinalopó (Serra dels Cremats)), deberán colocarse dispositivos salvapájaros en todo el tramo inicial del trazado por Elche (parte aérea) y Alicante, hasta su entrada en el término municipal de Agost, con objeto de evitar la afección a la Sierra de las Águilas.  
3. Se procederá a la recogida y conveniente gestión de todos los restos de obras que se hayan generado (tierras, material eléctrico, etc.).   
4. Dado que se afecta a varias vías pecuarias, se estará a lo dispuesto en la legislación vigente en la materia (Ley 3/1995, de 23 de marzo). En este sentido, de acuerdo con los informes del Servicio Territorial competente, «sólo se hará el expediente de ocupación temporal si coinciden los apoyos con la vía pecuaria» siendo «suficiente la notificación a la Dirección Territorial cuando no supongan la existencia de puntos de apoyo sobre la misma».  
5. En ningún caso, cuando el trazado se aproxime o cruce algún barranco o cauce, invadirán los apoyos el dominio público hidráulico.  
6. En cruzamientos por montes públicos, de acuerdo con los informes del Servicio Territorial competente, «es preceptivo la apertura de expediente de ocupación de monte, según lo dispuesto en los artículos 15 y 16 del Decreto 18/1995, de 16 de mayo».  
7. Las acciones incluidas en el Programa de Vigilancia Ambiental deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
8. La aparición de yacimientos arqueológicos o paleontológicos durante la ejecución de la línea, determinará la obligación de suspender los trabajos, delimitar el perímetro de afección y notificarlo inmediatamente a la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, así como a adoptar las medidas que ésta establezca, en aplicación de la Ley 4/98, de 11 de junio.  
9. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el Estudio de Impacto Ambiental, deberán ser comunicados al órgano competente en evaluación de impacto ambiental que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
10. De acuerdo con el artículo 4 del RDL 1302/1986, de 28 de junio, modificado por la Ley 9/2006, de 28 de abril, el promotor deberá comunicar al órgano ambiental (por escrito), con la suficiente antelación, la fecha de comienzo de la ejecución del proyecto.  
Tercero  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto ambiental.  
Valencia, 7 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 211/05-AIA  
Título: Autovía Orihuela-Costa CV-95  
Promotor: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte.  
Localización: En los términos municipales de Orihuela, Bigastro, Jacarilla, San Miguel de Salinas, Los Montesinos y Torrevieja.  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista  
El proyecto consiste básicamente en la definición de las principales características del eje de comunicación transversal entre Orihuela y su costa adyacente, definiéndose un tronco principal de autovía y varios ejes de conexión con el viario existente. Las principales actuaciones definidas en el proyecto básico son las siguientes:  
- Eje 1.1. Tronco principal CV-95 (Orihuela,Jacarilla,San Miguel de Salinas,Torrevieja), con una longitud de 19,949 kilómetros es la principal actuación del proyecto básico. La sección proyectada es la de calzadas separadas con dos carriles de 3,50 metros de ancho cada uno, arcén interior de 1,5 metros, arcén exterior de 2,5 metros y mediana de 11 metros, diseñada con la previsión de una posible ampliación futura a tres carriles por calzada aprovechando dicha mediana. Adicionalmente se ha proyectado una pista ciclista lateral de 3 metros de ancho. El número de enlaces previsto inicialmente es de cinco: Hurchillo-Bigastro, Jacarilla, Orihuela-Los Montesinos, San Miguel de Salinas y Torrevieja.   
- Eje 1.2. Vía Parque (Orihuela-Reguerón) con una longitud de 2,276 kilómetros. La sección proyectada es similar a la del tronco principal de la autovía. Su trazado discurre desde la rotonda de la ronda sur de Orihuela hasta la rotonda situada tras el cruce con el Reguerón de Hurchillo previo al inicio de la autovía.  
- Eje 1.3. Vía Parque (Reguerón-CV-95) con una longitud de 530 metros y una sección idéntica a la del eje principal, materializa la unión entre la anterior rotonda y el enlace con la autovía CV-95 y el enlace norte con la futura autovía CV-91.   
- Eje 1.4. Enlace con CV-91 de 417 metros. La sección proyectada se diferencia de las anteriores en la mediana estricta proyectada.  
- Eje 1.5. Conexión con actual CV-95 de 221 metros. Sección tipo 7/10, compuesta por dos carriles de 3,5 m de ancho y arcenes laterales de 1,5 m.  
- Eje 2.1. Conexión con N-340 de 4,585 metros. Sección tipo 7/10. Se aprovecha la carretera denominada de los Tubos, ejecutando una ampliación y mejora de la misma.  
- Eje 2.2. Ronda exterior Arneva y Hurchillo de 1,216 metros. Sección tipo 7/10.  
- Eje 2.3. Ronda exterior Arneva y Hurchillo de 276 metros. Sección tipo 7/10.  
- Eje 3.1. Desdoblamiento CV-95 en Torrevieja de 689 metros. Entre la rotonda de enlace de la AP-7 y la nueva rotonda en el acceso a Los Balcones en Torrevieja.  
- Eje 3.2. Conexión con CV-943 de 335 metros.   
- Eje 3.3. Conexión con la actual CV-95 de 387 metros. Sección tipo 7/10.  
  
\* \* \* \* \*  
  
Cuadro resumen de los ejes proyectados.  
Los taludes adoptados para el cálculo del movimiento de tierras son 1H:1V en los desmontes y 2H:1V en los terraplenes. Los movimientos de tierra previstos se han estimado en 2.912.000 m³ de excavaciones en desmontes y 3.014.000 m³ en terraplenes, de los cuales 2.250.000 m³ procederán de las mismas excavaciones y se tendrá que recurrir a 562.000 m³ en préstamos.   
Los desmontes de mayor entidad se realizarán entorno al p.k. 2+700 del tronco principal de la autovía, donde se tienen unos desmontes que varían entre 13-25 metros a lo largo de aproximadamente 700 metros. La pendiente longitudinal máxima adoptada para la autovía es de 5%.  
El trazado de la autovía presenta cruces con la rambla del Derramador y con los barrancos de la Fayona y del Garbancico, tratándose en este último caso tan solo de una ampliación del paso superior existente.   
Los firmes proyectados están compuestos por capas de suelo cemento y mezclas bituminosas de distintos espesores, para el tronco principal este consta de 25 cm de suelo cemento y 20 cm de mezclas bituminosas.   
Se ha considerado en el proyecto unas bandas de protección de 50 m para la autovía y la vía parque, de 25 m para la actual CV-95 y de 18 m en la red de carreteras local. En los enlaces se ha fijado una zona de protección definida por un círculo de 500 m de radio, reduciéndose a 200 m en las rotondas de la actual CV-95 y a 100 m en la red de carreteras local.  
2. Alternativas  
El apartado de examen de alternativas del Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto Básico realiza una descripción de las dos alternativas de pasillo planteadas (Opción A y Opción B) entre Orihuela y San Miguel de Salinas que discurren bordeando el Embalse de La Pedrera por el sur y por el norte respectivamente. La opción elegida (Opción B), que discurre por el norte del Embalse de La Pedrera, se selecciona por los siguientes aspectos: menor longitud, mejor conectividad con la A-7, mejor conectividad con las poblaciones existentes, no afección a los corredores ecológicos Escalona-Pedrera y no afección a suelo no urbanizable de protección especial. Una vez elegido el corredor norte se plantearon tres alternativas de trazado, con un tramo común en todas ellas entre el origen de la autovía en la rotonda en Orihuela y la zona noroeste del término municipal de San Miguel de Salinas, estas alternativas de trazado, para el tramo final se diferencian fundamentalmente en el enlace con la autopista AP-7, siendo éste a la altura del enlace de Los Balcones para las alternativas 1 y 2 mientras que para la alternativa 3 el enlace se materializa previo al peaje de Los Montesinos.  
La elección de la alternativa 1, se argumentaba en el Estudio de Impacto Ambiental de mayo de 2006 a raíz del proceso de información pública. De las respuestas dadas por parte de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte a las alegaciones presentadas se desprende que para llevar a cabo las alternativas 2 y 3 del proyecto básico es necesaria la conformidad del Ministerio de Fomento y la concesionaria de la autopista AP-7, AUSUR. Esta conformidad responde al hecho que las alternativas 2 y 3 se han diseñado para que pueda ser utilizado gratuitamente el tramo de la autopista AP-7 comprendido entra la conexión de la CV-95 y el peaje de La Zenia. Este estudio de alternativas expuesto en el Estudio de Impacto Ambiental de noviembre de 2005 se limitaba a describir, muy someramente, las tres opciones que se estimaron como posibles soluciones técnicas para el tramo final de la autovía, sin entrar a detallar sus características técnicas ni realizar una comparación entre las mismas mediante un análisis multicriterio.  
Posteriormente en la Adenda al Estudio de Impacto Ambiental de fecha de entrada 11 de enero de 2007, se plantearon y analizaron diferentes alternativas para el tramo inicial y se estudió la alternativa contemplada en el Plan de Acción Territorial de la Vega Baja consistente en aprovechar el trazado de la actual CV-95. Después del análisis realizado de los tramos aprovechables de la actual CV-95, se descarta esta alternativa al tener tan sólo un 10% de su trazado aprovechable (se llega al 18% si se aprovecha el tramo entre Jacarilla y San Miguel de Salinas como vía de servicio) debido a la necesidad para la implantación de la infraestructura de una sección viaria de un ancho mínimo de 50 metros unido esto al elevado grado de consolidación existente en sus márgenes. A continuación se profundiza el estudio de alternativas para el tramo final de la autovía entre Jacarilla y Torrevieja, justificando la elección de la alternativa 1 ante la imposibilidad de ejecución de las alternativas 2 y 3 debido a la negativa de la actual concesionaria de la autopista AP-7 AUSUR a permitir la ejecución de estas alternativas en la parte que afecta a su concesión.   
Con todo y dado la imposibilidad de ejecución de las alternativas 2 y 3 en el tramo de enlace con la autopista AP-7, manifestada por la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, en la presente declaración de impacto ambiental no se evaluarán estas alternativas para el tramo final de la autovía.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite  
En fecha 15 de noviembre de 2005, la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte remitió el documento técnico y el Estudio de Impacto Ambiental (EIA), correspondientes al proyecto básico Autovía CV-95 Orihuela - Costa, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública  
El Estudio de Impacto Ambiental, como parte integrante del proyecto básico Autovía CV-95 Orihuela - Costa (Alicante), ha sido sometido a información pública mediante sendos anuncios publicados en el BOE nº 273 de fecha 15 de noviembre de 2005, y en el DOGV nº 5143 de fecha 25 de noviembre de 2005, habiéndose presentado un total de 2.325 alegaciones, de las que 676 presentan carácter ambiental y de éstas, sólo 30 presentan contenidos diferentes, según consta en el certificado emitido por el Jefe de la División de Carreteras de la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte.   
En fecha 4 de mayo de 2006 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita a la Dirección General de Obras Públicas la remisión del certificado de la información pública, copia de las alegaciones presentadas de carácter ambiental, así como las respuestas dadas a las mismas.  
En fecha 5 de junio de 2006 la Dirección General de Obras Públicas remitió el Proyecto Básico y el Estudio de Impacto Ambiental de la solución finalmente seleccionada, así como el certificado de la información pública, copia de las alegaciones presentadas de carácter ambiental y las respuestas dadas a las mismas.  
3. Resumen de alegaciones  
De entre las alegaciones arriba indicadas se da una síntesis de las más significativas, en función de los aspectos ambientales a que hacen mención, y sólo de lo que se refiere a dichos aspectos ambientales.  
A continuación se relacionan los principales puntos tratados en las alegaciones:  
- Gran parte de las alegaciones presentadas optan por la elección de la alternativa 3 del Proyecto Básico, argumentando tal elección en la minimización de afección a suelo agrícola en el término municipal de San Miguel de Salinas y la menor fragmentación del territorio.  
- La autovía proyectada no se ajusta a las previsiones del Plan de Acción Territorial de la Vega Baja.  
- No se estudia el posible desdoblamiento de la CV-95.  
- Afección a zona de huerta tradicional entre Orihuela y Bigastro.  
- Impacto paisajístico negativo.  
- Repercusión negativa de la escala de la infraestructura propuesta en el ámbito territorial.  
- Aumento del riesgo de inundación.  
- Se ha diseñado las obras de drenaje para un periodo de retorno de 100 años para la subcuenca de la Vega, cuando el PATRICOVA fija el periodo de retorno a considerar en 500 años.  
- Ausencia de medidas correctoras en relación con la hidrografía del área de actuación, indicando que estas vendrán reflejadas en el proyecto de construcción.  
- Ausencia de alternativas de trazado.  
- Incremento de los niveles sonoros.  
- Pérdida de suelo agrícola.  
- Se incluyen varias propuestas de alternativas en algunos de los tramos de la carretera.  
- El trazado de la autovía afecta a ejemplares de pino piñonero de gran porte, situados en las inmediaciones de Hurchillo.   
Las principales respuestas dadas a las anteriores alegaciones por parte de la Dirección General de Obras Públicas fueron:   
- Para llevar a cabo las alternativas 2 y 3 es necesaria la conformidad del Ministerio de Fomento y la concesionaria de la AP-7, AUSUR.  
- El desdoblamiento de la CV-95 es inviable debido a la necesidad de implantación de una vía de alta capacidad con limitación total de accesos a las propiedades colindantes en unos terrenos por los que discurre la actual CV-95 que se encuentran muy consolidados.  
- En cuanto al PAT del Vega Baja, de acuerdo al Decreto 182/2004 que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte, las competencias en materia de planificación viaria corresponden a la Dirección General de Obras Públicas. Por otra parte señala que el Plan de Acción Territorial de la Vega Baja no es definitivo y que la Dirección General de Obras Públicas emitió un informe de carácter desfavorable respecto al citado documento.  
- El Proyecto Básico contiene un anejo hidrológico en el cual se ha llevado a cabo un diseño hidráulico de la infraestructura con el fin de minimizar el riesgo en caso de avenida. Se está llevando a cabo estudios para determinar el caudal de la cuenca del río Segura asociado a un periodo de retorno de 500 años con la finalidad de diseñar las obras de drenaje necesarias para este periodo de retorno. Las medidas correctoras relacionadas con la hidrografía se desarrollarán en el estudio hidrológico del proyecto de construcción.  
- El nivel de detalle alcanzado es el que corresponde a un proyecto básico, siendo en el proyecto de construcción donde se alcance un desarrollo completo de todas las obras a ejecutar, contemplándose entre otras las reposiciones de todas las conducciones de riego afectadas por la ejecución de la carretera.   
- En el estudio de impacto ambiental se analiza el impacto acústico del proyecto, proponiéndose como medida correctora la ejecución de pantallas acústicas en aquellos tramos de carretera situados a menos de 100 m de distancia de edificaciones habitadas. Las medidas correctoras y protectoras se desarrollarán en el correspondiente Proyecto de Construcción.  
- La afección a las zonas de vegetación de pinar y tomillar situadas en los alrededores de Hurchillo se evitarán en el trazado definitivo a definir en el correspondiente Proyecto de Construcción.  
Alegación presentada por la Confederación Hidrográfica del Segura.  
Sobre el estudio hidráulico, el considerar un periodo de retorno de 100 años para el dimensionamiento de las obras es correcto si no se producen daños catastróficos. A menos que se justifique esta situación, se dimensionará para un periodo de 500 años.  
La comprobación del desagüe de las obras de drenaje no se ajusta a lo indicado en la Instrucción 5.2. I.C. de drenaje superficial. Deberán comprobarse las condiciones de desagüe (sobre-elevación del nivel de agua), comprobando el control de entrada y verificando el resguardo mínimo que establece la Instrucción. Por otro lado, se ha observado que la velocidad del agua es superior a los 6 m/s que establece la Instrucción.  
En los casos que se trate de cauces de importancia (por la cuenca de aportación, caudal estimado, etc) y en estos se prevea una batería de marcos, es más recomendable una obra única o, en todo caso, menor número de marcos.  
En el cruce del río Segura, deberá definirse el perfil longitudinal del viaducto que se proponga sobre la sección transversal del cauce, que deberá respetar como mínimo los 5 metros de zona de servidumbre y tener un gálibo suficiente para el paso de vehículos.  
Algún tramo del trazado de la Autovía discurre paralelo al canal del trasvase, por lo que cualquier afección que se produzca, deberán dirigirse directamente a la Dirección Técnica de este Organismo.  
Por último señala que estas observaciones deberán tenerse en cuenta en el correspondiente Proyecto de Construcción.   
3. Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria  
En fecha 21 de noviembre de 2006 se solicitó a la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transporte documentación complementaria y ampliación de contenidos del Estudio de Impacto Ambiental, la misma se refirió en los siguientes términos:   
1. El análisis de alternativas llevado a cabo en el proyecto básico y en el estudio de impacto ambiental, se entiende que debe ampliarse y profundizarse al menos en cuanto se recoge seguidamente:  
- una alternativa que se debe analizar, con gran detalle, es la opción basada en aprovechar el trazado de la actual CV-95, actuación incluida en el Plan de Acción Territorial de la Vega Baja, de tal forma que quede suficientemente argumentado su descarte frente a las otras alternativas planteadas.  
- para el tramo comprendido entre el origen de la autovía en la rotonda en Orihuela y la zona noroeste del término municipal de San Miguel de Salinas, una vez seleccionado a nivel de corredor la opción norte, se tienen que plantear alternativas y describir las características del trazado de cada alternativa, las materias primas a utilizar por cada una de ellas, las principales obras de desmonte y terraplenado en cada caso, las distintas unidades ambientales que se verán afectadas, etc. Finalmente se realizará una comparación de las distintas alternativas estudiadas y se justificará la alternativa elegida desde los diferentes puntos de vista ambiental, geofuncional y sociocultural.  
- para el tramo final de la autovía, en el cual se plantean tres alternativas de trazado y se selecciona la alternativa nº 1, la cual se considera la menos idónea desde el punto de vista ambiental, se debería hacer un análisis de alternativas, proceder a la descripción de las principales características de las mismas, compararlas mediante un análisis multicriterio y finalmente justificar la solución elegida de igual modo que en el tramo precedente desde los diferentes puntos de vista ambiental, geofuncional y sociocultural.   
2. Descripción de los cruces de la autovía con el Barranco de la Fayona, Rambla del Derramador, Barranco del Garbancico y Río Segura. La descripción deberá definir el perfil longitudinal de la autovía sobre las secciones transversales de los cauces, especificando las dimensiones de las diferentes obras a ejecutar.   
3. Ánalisis de las afecciones derivadas de la necesidad de obtención de materiales para la construcción (canteras o préstamos), identificando los posibles lugares de procedencia, como los posibles destinos previstos para el vertido final de materiales sobrantes, tanto la búsqueda de lugares apropiados para la creación de escombreras como la relación de vertederos de inertes legalizados existentes en las proximidades.  
4. Estudio específico sobre el efecto barrera que la obra producirá sobre la fauna. Se deberá estudiar con detalle la conectividad ecológica entre los espacios de interés ambiental existentes en el entorno de la traza, en especial el corredor ecológico Sierra Escalona - La Fayona- Lagunas de la Mata y Torrevieja. Dicho estudio contemplará la adecuación de las obras de drenaje como pasos para anfibios, reptiles y pequeños mamíferos, con la ubicación, dimensiones y características de los referidos pasos, de manera que se asegure la duplicidad funcional.  
El Programa de Vigilancia Ambiental, para la fase de explotación, incorporará las campañas de muestreo necesarias para verificar la eficacia de las medidas aplicadas.  
5. De acuerdo con la ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, de protección contra la contaminación acústica, se debe realizar un estudio acústico del entorno de la traza. El estudio acústico debe incluir cartografía, a escala adecuada, en la que se sitúen las isófonas umbral señaladas por la citada legislación, estableciéndose en consecuencia, y si es el caso, las medidas correctoras oportunas. Se deberá incluir en el presupuesto las campañas acústicas que se lleven a cabo durante la fase de explotación de la obra, estas campañas se realizarán con el objetivo de incrementar las medidas correctoras en el caso de que, en el futuro, se sobrepasasen los objetivos de calidad exigidos.   
6. Se solicita que se realice una valoración económica, con el correspondiente desglose en unidades de obra y mediciones, de todas las medidas correctoras en el Estudio de Impacto Ambiental.   
En fecha 11 de enero de 2007 se recibió respuesta al requerimiento de documentación y ampliación de contenidos del Estudio de Impacto Ambiental. La Dirección General de Obras Públicas remitió una adenda complementaria al Estudio de Impacto Ambiental, en la misma se amplia el estudio de alternativas realizado para el tramo comprendido entre el origen de la autovía y el límite con el término municipal de San Miguel de Salinas, realiza un análisis del posible desdoblamiento de la actual CV-95, justifica la elección de la alternativa 1 para el tramo comprendido entre Jacarilla y San Miguel de Salinas ante la negativa de la concesionaria de la AP-7 AUSUR respecto a la ejecución de esta alternativa y ambientalmente por el alejamiento de la misma a los parajes naturales de la Loma de Aniortes y el Parque Torreazul, asímismo señala que el trazado de esta alternativa 1 se desarrolla por la zona topográficamente más llana del municipio minimizando su impacto visual. Otros puntos desarrollados en la Adenda son la descripción del cruce con los barrancos interceptados, ampliación del balance de movimiento de tierras necesario y una valoración económica de las medidas correctoras para la fase de construcción de la infraestructura.   
Conviene remarcar en este punto de la presente Declaración de Impacto Ambiental, que según consta en la citada Adenda, las alternativas 2 y 3 son inviables, por lo que únicamente se evaluará la alternativa considerada como viable para este tramo final de la autovía.  
En fecha 12 de septiembre de 2006 se efectuó consulta al Área de Planificación del Territorio.   
Informes sectoriales  
Se pasa seguidamente a hacer un breve resumen de la información obtenida de los informes recibidos.  
Informe del Área de Planificación del Territorio.  
En fecha 3 de noviembre de 2006 se recibe informe al respecto del proyecto de referencia del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio perteneciente al Área de Planificación del Territorio.  
En el informe se hace mención a la posible afección de las obras proyectadas a zonas incluidas en la Lista de Lugares de Interés Comunitario (LICs), Zonas de Especial Protección para las Aves (ZEPAs) y Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana, contemplados en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre.  
El informe pone de manifiesto que aunque la actuación discurre muy próxima a hábitats de interés comunitario, no supone una amenaza ambiental para los LICs y ZEPAs situados en el entorno ni para las especies presentes en tales espacios. Por último se informa favorablemente el proyecto de referencia siempre y cuando se cumplan las medidas correctoras y protectoras incluidas en el EIA, sobre todo en lo referente a la eliminación de la vegetación existente; así como un Plan de Vigilancia Ambiental (PVA) sobre los impactos detectados.   
Informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano  
En fecha 8 de noviembre de 2006 se recibe copia del informe emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos, informando favorablemente el Estudio de Impacto Ambiental del Proyecto Básico Autovía Orihuela - Costa CV-95,a los efectos patrimoniales contemplados en el artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
El informe relaciona los bienes etnológicos inventariados por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano localizados en el ámbito de la actuación y propone las siguientes medidas correctoras que se transcriben a continuación:  
- Bien nº 9: Casa de los Balcones. Ha de conservarse por tratarse de una alquería en un hábitat relacionado con la explotación de los recursos de secano.  
- Documentación arqueológica (planimetría y fotografía) del bien nº 1 -casa de peones camineros-, en el caso de que sea afectado por las obras proyectadas. Documentación según Modelos aprobados por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
- Documentación arqueológica (planimetría y fotografía) de los bienes nº 4 -casa de labor-; bien nº 5 -casa de labor-; y bien nº 8 -trinchera bélica-, en el caso de que fueran afectadas por las obras proyectadas. Documentación según Modelos aprobados por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.   
- En cuanto a los mojones del término deberán ser repuestos en el emplazamiento más adecuado respecto a su función delimitadora.  
Afecciones legales  
Según los informes recibidos, el Estudio de Impacto Ambiental y de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial publicadas por la Conselleria de Territorio y Vivienda, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a:   
- Según el artículo 2 del Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas, existe afección a:  
- Rambla del Derramador.  
- Barranco de la Fayona.  
- Barranco del Garbancico.  
- Patrimonio Cultural. El EIA relaciona una serie de bienes etnológicos y arqueológicos situados en el ámbito de la actuación:  
- Bien nº 1. Casa de peones camineros. (Orihuela). Patrimonio arquitectónico.  
- Bien nº 2. Yacimiento fosilífero. (Orihuela). Patrimonio paleontológico.  
- Bien nº 3. Mojones de término. (Orihuela). Patrimonio etnológico.  
- Bien nº 4. Casa de Labor. (San Miguel de Salinas). Patrimonio etnológico.  
- Bien nº 5. Casa de Labor. (Torrevieja). Patrimonio etnológico.  
- Bien nº 6. Mojones intermunicipales. (Orihuela-San Miguel de Salinas). Patrimonio etnológico.  
- Bien nº 7. Mojones intermunicipales. (Orihuela-Torrevieja). Patrimonio etnológico.  
- Bien nº 8. Trinchera. (Torrevieja). Patrimonio etnológico.  
- Bien nº 9. Casa de los balcones. (Torrevieja). Patrimonio arquitectónico.  
Consta en el expediente el informe favorable emitido por la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano y Museos de acuerdo al artículo 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
- En virtud de la Ley 3/95, de Vías Pecuarias, el trazado afecta a:  
- Colada de Cuatro Caminos a Benejúzar (Orihuela).  
- Vereda de Fuente Amarga (Orihuela y Jacarilla).  
- Vereda de Dolores (San Miguel de Salinas).  
- Colada de la Ermita del Carmen (San Miguel de Salinas).   
- PATRICOVA: Acuerdo de 28 de enero de 2003, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba definitivamente el Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana. La actuación discurre en el tramo inicial dentro de la zona denominada AC-25 Zona de inundación del Río Segura, que presenta un nivel de riesgo 2 estimándose inundaciones con una frecuencia de manifestación entre 25 y 100 años y un calado superior a 0,80 m.  
- En lo que se refiere a la Clasificación y Calificación del suelo, existe afección a suelo no urbanizable con protección en el término municipal de San Miguel de Salinas. El resto del trazado discurre principalmente sobre suelo no urbanizable común.   
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación.  
La actuación se sitúa en el extremo oriental de las cordilleras Béticas. La fisiografía de la zona en la que se emplaza la actuación que se propone se ha considerado en el Estudio como un área fisiográfica monótona, donde predomina la cuenca sedimentaria del río Segura. Es de destacar la presencia de algunos cerros y lomas aisladas en Arneva, Hurchillo, Bigastro y San Miguel de Salinas.  
Referente a los movimientos de tierra previstos y de acuerdo con la Adenda al Estudio de Impacto Ambiental, de los 2.912.000 m³, se han estimado la utilización en terraplenes de 2.250.000 m³ mediante estabilización con cal o cemento, otros 202.000 m³ procederán directamente de la excavación, lo que origina la necesidad de recurrir a 562.000 m³ en préstamos y unos excedentes de residuos inertes cuantificados en 460.000 m³. Se cita en la Adenda la localización de dos vertederos próximos a la traza en caso que fuera necesario su utilización. Respecto a la localización de canteras, estas se definirán con mayor precisión en el Proyecto de Construcción.  
No se ha previsto en el Estudio la ejecución de bermas intermedias en los desmontes de mayor altura.  
La ocupación de suelo prevista según el documento de síntesis del EIA por las actuaciones previstas es de 1.874.000 m².  
Por otra parte, de acuerdo con la cartografía temática existente al respecto, editada por la CIT, en general la capacidad de uso del suelo es muy elevada, a excepción de escasas áreas en la que se estima como moderada y muy baja.  
El EIA se ha referido a la existencia de cuatro cauces que se verán interceptados por la infraestrutura y ha descrito las obras a ejecutar con objeto de salvar dichos cauces. Estas obras son la que se relacionan a continuación:  
- Llanura inundable del Río Segura, 6 obras de drenaje iguales y distribuidas uniformemente formadas cada una por 4 células de 15,00 m de ancho y 1,00 m de altura, para la cuenca de la acequia del Reguerón su drenaje se resuelve mediante una obra de fábrica de 30,00 m de ancho por 1,60 m de altura   
- Rambla del Derramador, obra de fábrica consistente en un paso superior de 20,00 m de ancho y 5,50 m de alto.  
- Barranco de la Fayona, cauce 20 de ancho y 10 m altura se resuelve mediante un viaducto de 40 m de largo y 8,0 m de alto con un solo vano.  
- Barranco del Garbancico, ampliación de la obra de fábrica existente con las mismas dimensiones, 20 m ancho y 3,5 m de altura.  
Además de las obras de drenaje adaptadas para pasos de fauna, se señala en el Estudio la existencia de dos localizaciones especialmente sensibles para el paso de fauna, donde se diseñan pasos de fauna específicos. La primera de ellas se sitúa en las inmediaciones del saladar de Arneva, en la acequia Alquibla donde es probable la presencia del Galápago Leproso y donde se diseñan dos pasos de 1,0 m de diámetro, uno en la conexión con la carretera de los Tubos y otro en la ronda de Arneva, ambos de 12 m de longitud. El segundo de los pasos proyectados se sitúa en una localización especialmente sensible como es el Barranco de la Fayona, que actúa como corredor ecológico Sierra Escalona - La Fayona - Lagunas de la Mata y Torrevieja y donde se diseña un viaducto de un solo vano y 40 m de luz, dejando libres 10 m a cada lado del talud del barranco.   
En cuanto al drenaje superficial de la infraestructura no se han definido los puntos de vertido de la misma, ni se ha considerado la posibilidad de ejecución de balsas de tormenta con objeto de evitar el vertido a los cauces naturales presentes a lo largo del trazado.  
El EIA ha descrito las diferentes unidades de vegetación presentes en la zona de estudio y ha inventariado los diferentes taxones identificados en la zona. En el área de estudio se localizan las microrreservas de flora Monte Hurchillo y Rambla de las Estacas.  
Respecto a la fauna, el EIA ha descrito los diferentes hábitats presentes en la zona de estudio, inventariando las especies de anfibios, aves, mamíferos, peces y reptiles asociados a estos hábitats. Se destaca en el inventario de aves la presencia de especies catalogadas en peligro de extinción y vulnerables. De las especies en peligro de extinción se cita la Garcilla cangrejera (Ardeola ralloides), el Porrón pardo (Aythya nyroca) y el Aguilucho lagunero occidental (Circus aeruginosus). Se señala también en el Estudio la presencia del Galápago leproso (Mauremys leprosa), siendo la única tortuga acuática presente en el área de estudio, donde es relativamente abundante en el Saladar de Arneva y más concretamente en la acequia de Alquibla.   
Referente al paisaje, se han distinguido 7 unidades paisajísticas preponderantes en el ámbito de la actuación como son la huerta de Orihuela, Cabezo de Hurchillo, Embalse de la Pedrera, zona regable de La Pedrera, Altos de Garbancico - Las Majadas, faldas de la Sierra Escalona y las urbanizaciones del litoral. Cabe destacar la mayor naturalidad del Cabezo de Hurchillo, los Altos de Garbancico - Las Majadas, Embalse de la Pedrera y las faldas de la Sierra Escalona frente a la mayor antropización de las restantes, derivada de la gran actividad agrícola y urbanística presente en la zona.  
El trazado proyectado atraviesa la vías pecuarias Vereda de Dolores (San Miguel de Salinas) y Vereda de Fuente Amarga (Jacarilla), y coincide en su trazado con la Colada de la Ermita del Carmen (San Miguel de Salinas) y la Colada de Cuatro Caminos a Benejúzar (Orihuela) a lo largo de 1132 y 1063 metros respectivamente. Se ha previsto la reposición de paso de las vías pecuarias interceptadas utilizando para ello las obras de drenaje, siendo las dimensiones mínimas exigidas de 5 metros de ancho por 2 metros de alto. Las vías pecuarias cuyo trazado coincide con la infraestructura proyectada, se repondrán mediante el diseño de un trazado paralelo a la autovía.   
La reposición de caminos y acequias no se ha definido con suficiente amplitud en el Estudio de Impacto Ambiental, emplazando su desarrollo al correspondiente Proyecto de Construcción.  
2. Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes  
Bajo este epígrafe se pretende hacer hincapié en los efectos generados por la actuación que, de entre los estudiados en el EIA, presentan mayor relevancia.  
Nos centraremos primeramente en las perturbaciones propias de la fase de construcción y en las consecuencias más sobresalientes de cada una de ellas en este caso concreto. Así, el Estudio ha valorado como severos los siguientes impactos:  
- Alteración de la topografía, debido a necesidad de desmontes de gran entidad necesarios para atravesar la única elevación importante presente a lo largo del trazado.  
- Ocupación superficial de suelo.  
- Impacto sobre la fauna. Redistribución de la fauna vertebrada.  
- Alteración de las características de las vías pecuarias del área de estudio.   
En cuanto a las perturbaciones que se generarán durante la fase de explotación, las más destacables en este caso son las que se enumeran seguidamente:  
- Incremento de los niveles de emisiones de sustancias contaminantes.  
- Aumento de los niveles sonoros.  
- Impactos sobre el paisaje. Intrusión visual.  
3. Consideraciones sobre las medidas correctoras y el Programa de Vigilancia Ambiental  
El Estudio de Impacto Ambiental ha contemplado las medidas correctoras que son de habitual aplicación en obras lineales. Las mismas se encaminan a minimizar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la construcción y explotación de este tipo de infraestructuras viarias.   
A continuación, sólo se hará referencia a aquellas más significativas.   
- Instalación de soportes y geotextiles en taludes de ciertos desmontes y terraplenes para asegurar una mayor efectividad de las revegetaciones y en algunos casos donde presenten valores importantes de erosión.  
- Restauración de áreas comprendidas entre enlaces, intersecciones y ramales.  
- Pantallas acústicas.   
- Conservación del Patrimonio Cultural.  
En cuanto al Programa de Vigilancia Ambiental tendrá por objeto establecer un sistema que garantice el cumplimiento de las indicaciones y medidas protectoras y correctoras contenidas en el Estudio de Impacto Ambiental, y hacer un seguimiento de una serie de parámetros que den una idea de cómo evoluciona el entorno a partir de la construcción y funcionamiento de la obra.  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8-a) del anejo I del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la aplicación de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El Art. 8.3 c) del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica de Territorio y Medio Ambiente la competencia sobre Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el Proyecto Básico Autovía CV-95 Orihuela - Costa promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria de Infraestructuras y Transportes, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. Los diversos documentos del proyecto de construcción (memoria, planos, pliego de prescripciones técnicas y presupuesto) incorporarán todos los aspectos concernientes a las medidas protectoras y correctoras incluidas en el Estudio de Impacto Ambiental, así como los derivados de los presentes condicionantes, todo ello con el grado de detalle necesario para su contratación y ejecución conjunta con el resto de las obras. Así, el presupuesto del Proyecto de Construcción incorporará, preferentemente en una única partida, todas las unidades de obra que se refieran a las medidas correctoras a emprender.  
También se valorarán y proveerán presupuestariamente todos los gastos derivados del Programa de Vigilancia Ambiental.  
2. Con el objeto de no aumentar la incidencia negativa sobre la vegetación y el suelo, las instalaciones auxiliares de obra (oficinas, talleres, parque de maquinaria, almacenes, etc.) se construirán sobre terrenos desprovistos de vegetación. Lo mismo se hará respecto a los accesos provisionales a estas instalaciones; en este caso se intentará aprovechar en lo posible el trazado de los caminos agrícolas existentes.  
De ubicarse plantas de machaqueo de áridos o asfáltica, si fuese el caso, se informará a esta Secretaría Autonómica, una vez concluido el proyecto de construcción y previo comienzo de las obras, en los términos que siguen:  
- Ubicación definitiva de las plantas móviles de machaqueo de áridos o producción de mezclas bituminosas.  
- Origen del abastecimiento de agua para el lavado de áridos, y volúmenes aproximados a emplear.  
- Previsión de tratamiento posterior realizado al agua de lavado, forma de vertido y ubicación del mismo.  
En caso de vertido, habrá de solicitarse autorización a la Confederación Hidrográfica del Segura, a fin de que este organismo juzgue la conveniencia o no de verter dichas aguas.  
3. Minimización de la afección a las aguas superficiales y subterráneas.  
Las balsas de tratamiento de aguas residuales, han de ser convenientemente impermeabilizadas con geotextiles o similares. Las aguas residuales de las casetas de obra deberán ser depositadas en fosas sépticas convenientemente estancas. En función del volumen, estas aguas serán retiradas por una empresa especializada y transportadas a la Estación Depuradora de Aguas Residuales más cercana.  
Respecto al drenaje superficial de la carretera, en el Proyecto de Construcción se deberá realizar un estudio específico donde se defina la disposición de las bajantes y los puntos de vertido de estas, con objeto de evitar en la medida de lo posible el vertido directo a los cauces naturales especialmente sensibles presentes a lo largo del trazado. Una de las medidas a implantar en caso de afección puede consistir en la disposición de balsas de tormenta en las zonas de vertido más sensibles.  
En cuanto a la hidrogeología, a los efectos de considerar los posibles impactos sobre las aguas subterráneas se estudiarán: -Localización de acuíferos, zona de recarga y surgencia. -Calidad de las aguas e inventario de vertidos. -Evolución estacional de los niveles freáticos y determinación de los flujos subterráneos.  
Adaptación de drenaje transversal: en los emboquillados de todos los dispositivos de drenaje transversal de la autovía se ejecutarán intensas plantaciones de árboles y arbustos autóctonos, al objeto de aumentar la atracción de estos dispositivos para la fauna y potenciar su funcionalidad como pasos de fauna.  
El terreno sobre el que se sitúen los contenedores que contengan residuos potencialmente contaminantes, deberá estar formado por una capa de arcilla, sobre la cual se situará una lámina, de fácil colocación y retirada, de material sintético e impermeable. En todos los casos necesarios se debe habilitar el terreno para soportar la presión mecánica de los contenedores.  
4. En el ajuste de trazado a realizar en el Proyecto de Construcción, se deberá minimizar la afección a las zonas de vegetación natural existentes, así como minimizar los movimientos de tierra necesarios.  
Las pequeñas superficies con Euphorbia boetica, Biscutella lucentina y otras especies vegetales de interés botánico situadas en el margen derecho de la rambla de La Fayona cerca de la CV-95 en caso de ser afectadas, deberán ser supervisadas por los servicios técnicos de esta Conselleria en Alicante para determinar si es necesario adoptar medidas de conservación respecto a las mismas, y, en caso de existir en otras zonas, deberán adoptarse caso de estimarlo necesario estos servicios medidas adecuadas para su conservación.  
5. Se incluirán tanto las labores de restauración y revegetación, como el seguimiento del Programa de Vigilancia Ambiental en el Plan de Obra, adecuándose y reestructurándose con el desarrollo de la misma.  
El director de las Obras deberá estar informado de la ejecución de las unidades de obra que puedan tener repercusiones ambientales. Asimismo, se le debe notificar con antelación la situación de los tajos o lugares donde se actuará y el período previsto de permanencia, de forma que sea posible establecer los puntos de inspección oportunos, de acuerdo con los indicadores a controlar establecidos en este Programa.  
6. Deberán ejecutarse cunetas de guarda en aquellos taludes de desmonte que, por las características de los materiales que los constituyan, evidencien un mayor riesgo de erosión. Asimismo, se deberán disponer bermas de ancho no mayor a 1.5 metros en aquellos taludes de desmonte que superen los 5 metros de altura, procediéndose a revegetar estas mismas con vegetación arbórea autóctona.  
7. Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de Declaración de Impacto Ambiental.   
Del mismo modo, los lugares que pudiesen elegirse como vertederos, de acuerdo al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción, los excedentes no aprovechados de tierras y piedras no contaminadas de excavación y desmonte, codificados de acuerdo con la Lista Europea de Residuos como LER 17 05 04 y LER 20 02 02, se consideran residuos inertes adecuados y quedan exentos de aplicación del RD 1.481/2001, de 27 de diciembre, por el que se regula la eliminación de residuos mediante depósito en vertedero.  
No obstante, de acuerdo al artículo 6 del Decreto referido, los residuos inertes adecuados están sometidos a declaración administrativa, debiendo disponer el titular del residuo que pretenda llevar a cabo la utilización del mismo de la correspondiente autorización administrativa de residuo inerte adecuado mediante resolución de la Dirección General de Calidad Ambiental de la Conselleria de Territorio y Vivienda. En el artículo 7 del citado Decreto se especifica como iniciar y tramitar el procedimiento para obtener la autorización administrativa de los vertederos a proyectar.  
8. Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso de la población que habita los núcleos más próximos a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.  
9. El proyecto de construcción incorporará un estudio específico sobre el efecto barrera que la obra producirá sobre la fauna. En particular, dicho estudio contemplará la adecuación de las obras de drenaje como pasos para anfibios, reptiles y pequeños mamíferos, con la ubicación, dimensiones y características de los referidos pasos, de manera que se asegure la duplicidad funcional.  
El Programa de Vigilancia Ambiental, para la fase de explotación, incorporará las campañas de muestreo necesarias para verificar la eficacia de las medidas aplicadas.  
10. El proyecto de construcción particularizará el estudio acústico con la predicción de los niveles sonoros que producirá la carretera en las edificaciones próximas, durante la fase de explotación. Las medidas de protección, entre otras, podrán consistir en la colocación de capa de rodadura a base de mezclas asfálticas porosas, especialmente con contenidos de polvo de caucho procedente del reciclaje de neumáticos usados, así como la colocación de barreras vegetales, mixtas o de otra naturaleza (por ejemplo, construidas con neumáticos usados y vegetadas en su superficie con especies trepadoras o lianoides), hasta conseguir que los niveles máximos de inmisión sonora medidos a dos metros de las fachadas y para cualquier altura, no sobrepasen los siguientes objetivos de calidad:  
- Zonas residenciales:  
Leq (7h-23h) menor que 65 Db(A)  
Leq (23h-7h) menor que 55 Db(A)  
- Zona industrial, comercial o empresarial:  
Leq (7h-23h) menor que 75 Db(A)  
Leq (23h-7h) menor que 75 Db(A)  
En fase de funcionamiento y como parte del Programa de Vigilancia Ambiental se llevarán a cabo los controles necesarios para comprobar que los impactos acústicos generados por la nueva infraestructura no sobrepasan los valores anteriores, debiendo instalar, en función de los resultados que se obtengan, las barreras acústicas complementarias a las ya construidas, que se estimen necesarias para corregir situaciones inadecuadas.  
11. El sistema de alumbrado de la carretera estará compuesto por lámparas de vapor de sodio de alta presión o vapor de sodio de baja presión.  
12. El Programa de Vigilancia Ambiental, durante la fase de explotación, incorporará campañas de mediciones con el objetivo de incrementar las medidas correctoras en el caso de que, en el futuro, se sobrepasasen los objetivos de calidad señalados en los puntos anteriores. Como parte de dicho Programa de Vigilancia Ambiental se presentará, ante esta Secretaría Aotonómica, informe de las medidas de protección realizadas, acompañado de las primeras mediciones efectuadas.  
13. De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, y en su apartado de medidas correctoras, se recuperará la capa superior del suelo vegetal que pueda estar afectada por la obra para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán a lo largo de la traza en montones, cuya altura deberá definirse en el pliego de prescripciones técnicas particulares del Proyecto de Construcción, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. En ningún caso estos acopios temporales se realizarán cortando la red de drenaje superficial o los sistemas de riego existentes De igual forma, al finalizar los trabajos, se procederá a la descompactación por subsolado de cuantos terrenos se hubiesen visto afectados por las obras y la maquinaria empleada en la mismas.  
14. El Proyecto de Construcción incorporará un estudio específico de integración paisajística en el que se incluirán las medidas correctoras sobre restauración y revegetación de las áreas que vayan a quedar desnudas, así como de los taludes generados, en los que, además, habrá que fijarse muy especialmente en que tales medidas, u otras adicionales que debieran tomarse, sean efectivas contra la erosión de los mismos.  
Una vez finalizada la obra, y dentro de los seis primeros meses siguientes, se presentará ante esta Secretaría Autonómica, como parte del Programa de Vigilancia Ambiental, informe acompañado de reportaje fotográfico sobre la aplicación de las medidas de restauración y revegetación ejecutadas de acuerdo con el citado estudio de integración paisajística.  
15. La Dirección de Obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de Residuos Tóxicos y Peligrosos.  
16. La Dirección de Obra exigirá el cumplimiento de las medidas protectoras y correctoras contenidas en el estudio de impacto ambiental así como de los condicionantes de la presente Declaración de Impacto Ambiental, para lo cual se establecerán en el presupuesto del Proyecto de Construcción, como ya se ha indicado, las partidas presupuestarias necesarias.  
17. La Conselleria de Infraestructuras y Transportes realizará las labores de seguimiento y vigilancia contenidas en el Programa de Vigilancia Ambiental plasmando los resultados obtenidos de dicha vigilancia en informes técnicos ambientales a elaborar con carácter trimestral durante el período de garantía de las obras y de los que dará traslado a esta Dirección General para su visto bueno. El primero de dichos informes se remitirá en el plazo de 30 días desde la finalización de las obras y en él se plasmarán, con reportaje fotográfico complementario, las medidas ejecutadas así como el resumen de las incidencias que hubiesen podido aparecer durante el periodo de construcción. Los sucesivos informes recogerán ya el seguimiento y vigilancia de la eficacia de las medidas adoptadas y propondrán, en función de los resultados obtenidos, las medidas correctoras complementarias que se estimen necesarias.  
18. Dada la afección a las vías pecuarias Colada de Cuatro Caminos a Benejúzar, Vereda de Fuente Amarga, Vereda de Dolores y Colada de la Ermita del Carmen, deberá iniciarse, previamente al comienzo de las obras, la tramitación del correspondiente expediente de modificación (o reposición de paso) ante la Dirección Territorial de Territorio y Vivienda de Alicante, obteniendo la autorización correspondiente de acuerdo con la Ley 3/95, de 23 de marzo, de vías pecuarias.   
19. Si durante la ejecución de las obras se produjese cualquier hallazgo arqueológico, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
20. Igualmente, si durante la fase de ejecución de las obras apareciesen cuevas, simas u otras cavidades subterráneas, el hecho se comunicará a la Conselleria de Territorio y Vivienda, dado que este tipo de formaciones se hallan protegidas por el artículo 16 de la Ley 11/94, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunicad Valenciana.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 13 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 210/06-AIA  
Título: Modernización y consolidación de los regadíos en el término municipal de la Font de la Figuera  
Promotor: Comunidades de Regantes Abovalar y La Viña  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura,Pesca y Alimentación  
Localización: La Font de la Figuera (Valencia)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
La zona regable de la población de la Font de La Figuera se compone de dos Comunidades de Regantes que se abastecen de un pozo artesiano y de dos sondeos. Tras la puesta en marcha de la estación depuradora de aguas residuales del municipio, y debido a la disminución del caudal extraído en los sondeos, se solicita el aprovechamiento de las aguas de la Estación Depuradora de aguas Residuales (EDAR) para lo cual se acomete la construcción de una balsa de recepción y almacenamiento, cuyo funcionamiento no es el más adecuado al carecer de sistema de regulación.   
Debido a tales circunstancias, se propone en el proyecto de modernización y consolidación de regadíos de la Font de La Figuera, las actuaciones necesarias para lograr una mejora en las infraestructuras de almacenamiento y distribución del agua de riego mediante la realización de las siguientes obras:  
- Construcción de embalse regulador de 158.966,58 m³, que será capaz de almacenar agua durante los meses de menor consumo y suministrarla en los meses de mayor demanda. Será de forma octogonal, con taludes exteriores 2/1, revestidos de tierra vegetal del desbroce y taludes interiores 2,3/1,0. El vaso dispone de una altura de once metros, situándose la tubería de desagüe a un metro por debajo de la cota del fondo del embalse. El volumen útil de la balsa será de 143.209,59 m³. Se construirá en las parcelas 268,269,488 del polígono 17 de la Font de La Figuera. La elevación del talud principal de la balsa sobre la rasante del terreno se estima en 6 metros.  
El embalse corresponde a la tipología de embalse de materiales sueltos impermeabilizado con polietileno de alta densidad de 1,5 mm de espesor sobre geotextil.  
- Construcción de caseta de valvulería de 4x4 m.  
- Implantación de una red de drenaje mediante la construcción de una cuneta revestida de hormigón en el perímetro de la balsa y redes ramificadas de drenes.   
- Encauzamiento de una pequeña rambla ubicada en el lado norte de la parcela donde se construirá el embalse mediante la construcción de un canal de hormigón armado de 25 cm de espesor de 1,50 metros de base, y 1 metro de profundidad. Para permitir el paso a la parcela se ha proyectado un caño constituido por un tubo de hormigón de 1.000 mm de diámetro interior, recubierto también con el mismo material.   
- El embalse dispondrá de una tubería de desagüe que conectará la válvula de desagüe de al misma con la rambla del Puig.  
- Tubería de impulsión: elevará el agua desde la balsa de captación del efluente de la EDAR hasta el embalse proyectado. Discurre por los márgenes de la Rambla del Río Cànyoles, hasta llegar al puente de la carretera N-344, que salva el vado de dicho río, llegando a la parcela del embalse mediante trazado recto y longitud total de 3.000 metros.  
Dicha tubería consta de tres tramos con diferente timbraje que discurrirán por caminos agrícolas y campos de cultivo.  
Para llevar a cabo la construcción de la conducción enterrada se realizará excavación en zanja de sección trapezoidal de profundidad variable   
- Conducción de bajada: conectará el embalse con las redes de riego existentes de las Comunidades de Regantes. Serán necesarios cuatro tramos de timbraje distinto para los que se excavará zanja de dimensiones acordes a las características de las tuberías. Al final del segundo tramo de la conducción de bajada se instalará una estación de filtrado. La totalidad de elementos necesarios para el filtrado y regulación del caudal de agua, quedarán instalados en una nave de 80m².  
- Conducción de conexión trasvase - balsa de regulación: conectará la conducción de trasvase Júcar - Vinalopó, con la balsa de regulación, y permitirá derivar el volumen de agua que en el momento del trasvase se asigne a las Comunidades de Regantes.  
- Instalaciones eléctricas: se sustituirá la actual CTI existente de 50KVA, por otro transformador de 100KVA y se abordarán nuevas acometidas de Baja Tensión.  
- Instalación de telemando.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
La documentación técnica del Proyecto y el Estudio de Impacto Ambiental tuvo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda el día 1 de junio de 2006.  
La información pública se realizó mediante publicación en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana del día 27 de octubre de 2006.  
Durante el periodo de información pública y según consta en los certificados emitidos al efecto, no se produjeron alegaciones.  
Informes sectoriales  
El expediente contiene:   
- Informe favorable del Arquitecto Municipal de La Font de La Figuera.  
- Informe de delimitación de Montes de Utilidad Pública de la Sección Forestal.  
- Informe del Servicio Territorial de Medio Ambiente de Alicante.  
Afecciones legales  
1. Según Planeamiento vigente en el municipio:  
Según informe del arquitecto municipal de La Font de La Figuera, el embalse proyectado se ubicará en Suelo No Urbanizable Común Residual, de acuerdo con lo regulado por la ordenanza novena, artículo 62 de las Normas subsidiarias vigentes de la Font de La Figuera.   
El trazado de las tuberías discurrirá por Suelo No Urbanizable, Rústico sin protección y Suelo no Urbanizable, Rústico con protección específica agrícola.  
2. Montes de Utilidad Pública:  
El embalse proyectado limita con el Monte de Utilidad Pública V94 llamado Caleruelo y Agregados perteneciente al Ayuntamiento de La Font de La Figuera.  
3. Vías Pecuarias:  
El trazado de la red de tuberías interceptará las vías pecuarias Cordel de la Sierra de Rocin y Caico y Azagador de Abobalar y Derramador.  
El embalse proyectado limita con la vía pecuaria Azagador del Madroñal.  
4. Dominio Público Hidráulico:  
Parte del trazado de la tubería de impulsión discurrirá cercana al cauce del río Cànyoles donde además, existe una afección por peligro de inundación de grado 6 de acuerdo con el PATRICOVA (Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunidad Valenciana).   
No obstante, dicha actividad no se encuentra explícitamente prohibida en dicho Plan de Prevención.  
5. Afección a especies de fauna protegidas: respecto a la posible afección a Cernícalo primilla (Falco naumanii) y Aguilucho cenizo (Circus pygargus) señalada en el Estudio de Impacto Ambiental, el informe emitido por los servicios territoriales de Medio Ambiente de Alicante señala que «la zona afectada por la actuación, en principio no es el hábitat característico ni del aguilucho cenizo ni del cernícalo primilla, por lo que no son de prever afecciones sobre dichas especies».  
6. Afección a bienes del Patrimonio Cultural Valenciano:   
El Estudio de Impacto Ambiental no valora la posible afección a bienes de relevancia cultural. Debido a la existencia en al zona de diversos yacimientos, se deberá obtener el informe preceptivo y vinculante de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio protegido de la provincia de Valencia ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/94 de Espacios Naturales Protegidos.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El Estudio de Impacto ambiental destaca como elementos ambientales que pueden ser susceptibles de sufrir algún tipo de impacto en la fase de construcción los siguientes: atmósfera, suelo, el agua, vegetación, fauna, flora, empleo y economía de la zona.  
En la Fase de funcionamiento se pueden producir impactos sobre la atmósfera, suelo, agua, economía y empleo.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
El Estudio de impacto Ambiental identifica los siguientes impactos derivados del proyecto:  
A) En la Fase de construcción:  
- Impacto sobre la atmósfera debido a la emisión de polvo.  
- Emisiones gaseosas a la atmósfera  
- Ruido y vibraciones  
- Modificación de los procesos de edafogénesis del suelo.  
- Aumento de la erosión  
- Disminución de la calidad del agua y aumento de la escorrentía superficial.  
- Pérdida de vegetación.  
- Alteración de la fauna.  
- Deterioro paisajístico.  
- Aumento del nivel económico y del empleo.  
B) Fase de Funcionamiento:   
- Producción de ruidos y vibraciones.  
- Aumento esporádico del nivel de gases y la emisión de polvo a la atmósfera.  
- Aumento del empleo y mejora de la economía.  
El Estudio de Impacto destaca el importante impacto visual que va a ocasionar el embalse proyectado por sus grandes dimensiones.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental.  
El Estudio de Impacto Ambiental propone las siguientes medidas correctoras:  
- Control de los niveles de erosión de los vehículos.  
- Riego de viales  
- Control del nivel de ruido.  
- Revegetación de taludes, desmontes, y áreas de trabajo.  
- Traslado a vertedero de los materiales sobrantes de la instalación.  
- Almacenamiento de la capa fértil de suelo para su utilización en labores de restauración.  
- Estudios y controles de las comunidades existentes en la zona a fin de conocer la estructura de las mismas y proceder a su restauración.  
- Reconocimiento visual del terreno para proteger los posibles ejemplares de fauna presentes.  
- Control de los niveles sonoros.  
- Colocación de rejas y elementos de control que impidan la introducción de organismos hacia la red de riego.  
- Construcción del embalse reduciendo su altura sobre la cota del terreno, adoptando relieves de ocultación, empleando coloraciones similares a las existentes en el área y procediendo a la implantación de pantallas vegetales.   
El Programa de Vigilancia Ambiental consistirá en la recopilación de datos y elaboración de informes periódicos.  
Se deben realizan las siguientes consideraciones:  
- El embalse proyectado presenta unas características de diseño difícilmente compatibles con la adecuada protección del paisaje.  
- Dicho paisaje presenta cierta fragilidad al tener como marco el Monte V94 cubierto de arbolado natural frente al cual no es posible integrar los taludes que el embalse va a generar.  
- Debe velarse por el adecuado respeto de las vías pecuarias que discurren en el ámbito del proyecto.  
- Es necesario asegurar que el empleo de aguas depuradas se realiza bajo supervisión para que esta utilización no tenga como consecuencia algún tipo de peligro de contaminación química o bacteriológica.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental, y concordantes de su Reglamento. Anexo I apartado 8e) del decreto 162/1990, de 15 de octubre, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto Modernización y consolidación de los regadíos en el término municipal de la Font de La Figuera (Valencia) siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se obtendrá el informe vinculante regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano modificada por la Ley 5/2007. Tal informe se entenderá referido tanto a la afección directa de las obras sobre el patrimonio cultural como a la posible afección indirecta causada por el área de rotura de la balsa. Dicho informe vinculará a la presente Declaración de Impacto en todos sus términos.  
2. Se pedirán los correspondientes permisos de permisos de ocupación o cruce de las vías pecuarias afectadas.  
3. En ningún caso las obras propuestas podrán afectar al Monte de Utilidad Pública V94 debiendo adoptarse las medidas de prevención especificadas en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.   
4. Se obtendrán los permisos pertinentes de la Confederación Hidrográfica del Júcar en relación con el encauzamiento del barranco situado al norte del embalse del Madroñal, la posible afección a Dominio Público de los elementos de desagüe de la balsa así como el posible vertido de las aguas de la misma a cauce público y los permisos relacionados con el tendido de tubería de impulsión en el cauce del río Cànyoles. Las consideraciones realizadas por la Confederación en sus respectivas autorizaciones se entenderán incluidas en la presente Declaración de Impacto Ambiental.  
5. Se cumplirán los preceptos establecidos en el artículo 109 del Real Decreto Legislativo 1/2001, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas en relación con la reutilización de aguas depuradas.  
6. El encauzamiento del barranco descrito en la memoria técnica se realizará con materiales acordes al paisaje circundante considerándose más adecuada la utilización de revestimientos naturales frente a los artificiales.  
7. El diseño definitivo y construcción de la balsa cumplirá con los siguientes condicionantes:  
a) No se podrá ocupar bajo ningún concepto le vía pecuaria Azagador del Madroñal que discurre por la zona sur de dicha balsa.  
b) Se reducirán los taludes de la balsa con el fin de minimizar al máximo el impacto paisajístico. Dichos taludes no superarán en ningún caso los 6 metros de altura medidos en vertical. En los taludes de la balsa se aportará, además de la tierra vegetal, algún tipo de fibra natural que asegure el arraigo de especies vegetales. Alrededor de la balsa se efectuarán las oportunas plantaciones que contribuyan a la restauración paisajística del entorno y con especies que permitan su integración en él.  
c) Se cumplirá en todo momento la normativa de construcción sismorresistente.   
d) Se contará con los elementos necesarios para evitar ahogamiento de fauna: rampas, mallas, etc  
e) Se consultará a la autoridad forestal ante la posibilidad de empleo de la balsa en labores de extinción de incendios debiendo adaptarse ésta de acuerdo con las consideraciones efectuadas al respecto.  
8. La nave que albergará la estación de filtrado adaptará sus características constructivas a las construcciones predominantes de la zona.  
9. Los cambios de aceite de la maquinaria se efectuarán en talleres debidamente legalizados.  
10. Tanto las canteras de las cuales se obtengan los préstamos como los vertederos a los que se deriven los residuos, deberán estar debidamente legalizados.  
11. El Programa de Vigilancia Ambiental incluirá:  
a) El seguimiento del arraigo y mantenimiento de las especies empleadas en la restauración paisajística.  
b) La adecuada vigilancia de las aguas mediante análisis periódicos tomándose las medidas oportunas ante la aparición de cualquier riesgo de tipo sanitario.  
c) El control del abonado en las parcelas mediante la corrección de las dosis de abonado en función de los nutrientes aportados por las aguas de riego y siempre teniendo en cuenta la Orden de 29 de marzo de 2000, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, por la que se aprueba el Código Valenciano de Buenas Prácticas Agrarias.  
d) El seguimiento de la mortandad/accidentes sufridos por la fauna presente en la zona debidos a la balsa debiendo habilitarse medidas adicionales de prevención en caso de la aparición de un aumento de casos inesperados.   
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 26 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 280/06-AIA  
Título: Antena de Alta Presión A para suministro de gas natural al termino municipal de El Verger  
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoridad sustantiva: Servicio territorial de Energia de Alicante  
Localización: Ondara, Denia, El Verger  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del Proyecto es la construcción de una antena de APA para suministrar gas natural para consumo industrial y doméstico a los municipios del Verger y Els Poblets. La longitud total de la Antena para suministro a El Verger es de 1.967 metros, será de acero al carbono de 4 de diámetro y tendrá una presión máxima de servicio de la acometida de 16 bar relativos.  
El origen del trazado es el proyectado Gasoducto de transporte secundario Marina Alta en la POS.01 en el Término Municipal de Ondara. La Antena de Alta Presión A para suministro de gas natural al término municipal de El Verger discurre paralela a dos metros del proyectado Gasoducto de Transporte Secundario Marina Alta. El trazado sale de la posición 01 en dirección Noroeste y atraviesa la Colada del Camino de Alfafara y el Molino del Coi y la Colada del Camino de Verger a Jávea antes de abandonar el término municipal de Ondara. Entra a continuación, en el término municipal de Denia, momento en el cual cruza el Barranco de la Alberca. La Antena continúa con dirección Noroeste hasta dejar el término municipal de Denia para internarse en el término municipal de El Verger. La Antena pasa al término municipal de Els Poblets con dirección Norte y por primera vez abandona el paralelismo con el Gasoducto de Transporte Secundario Marina Alta girando al Este donde se ubicará un armario de regulación con válvula antes y después del mismo y de donde partirá la Red de Distribución del Municipio de El Verger.  
De los 1.967 metros que comprende le trazado, 234 metros discurrirán en el término municipal de Ondara, 645 en el término municipal de Denia, 1.034 en el término municipal de El Verger y 65 metros en el término municipal de Els Poblets.  
A fin de poder efectuar el suministro a los usuarios domésticos comerciales, se instalará el correspondiente armario de regulación y medida APA/MP de caudal nominal 3000Nm³/h de presión de entrada máxima 16 bar y de salida regulable entre 0,4 y 0,1 bar, que alimentará a la red de distribución del municipio de El Verger.  
En conducciones normales de tendido de la conducción, la profundidad mínima que contempla el proyecto es de 1,00 metros; en los cruces de viales la tubería se instalará a 1,50 metros (mínimo).  
La afección del proyecto a fincas particulares se concreta en la imposición de servidumbre permanente con una anchura total de 4 metros, 2 a cada lado del eje, por donde discurrirá enterrada la tubería y donde estará prohibido efectuar (entre otros) trabajos de arada o similar a una profundidad superior a cincuenta centímetros, así como plantar árboles o arbustos a una distancia inferior a dos metros a contar desde el eje de la tubería.   
La ejecución de la obra contempla las siguientes acciones:  
- Replanteo y balizado del terreno.  
- Apertura de pista de trabajo: la anchura de pista normal contemplada en el proyecto es de 14 metros.  
- Apertura de la zanja: se contempla una anchura de zanja de 50 cm y una profundidad mínima de un metro.  
- Distribución de materiales de obra: se instalarán playas de acopio en los que se localizarán de manera temporal los materiales de la obra.  
- Curvado, soldadura, protección de la tubería y puesta en zanja.  
- Restitución del terreno.  
- Señalización final.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El Proyecto y el Estudio de impacto Ambiental fueron remitidos desde el Servicio Territorial de Energía de Alicante teniendo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda el día 1 de agosto de 2006.  
La información pública se realizó mediante Edicto publicado en el Boletín Oficial de la Provincia el día 26 de abril de 2006, mediante anuncio publicado en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana el día 27 de mayo de 2006 y mediante exposición en los tablones de anuncios de los Ayuntamientos afectados.  
Durante el periodo de información pública se produjeron alegaciones de las cuales se extrae lo siguiente:  
A) Por el Ayuntamiento de Denia:  
1. Parte del trazado transcurre por suelo no urbanizable y dentro del área denominada Area de Amortiguación de Impactos por lo que se deberá tener en cuenta el Decreto 180/2002, de 5 de noviembre, del Gobierno Valenciano, por el que se aprueba El Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Montgó y minimizarse los posibles impactos medioambientales que puedan producirse durante la ejecución del proyecto.  
2. Esta actividad se encuentra sometida a Evaluación de impacto Ambiental.  
3. En cuanto a los residuos que puedan producirse (inertes) debido a los trabajos de canalización que van a realizarse se deberán gestionar según la legislación vigente en materia de residuos: la Ley 10/1998, de 21 de abril, de Residuos, y la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana.  
4. Se deberán tener en cuenta los cruces que afecten a vías pecuarias y barrancos.  
El promotor contesta:  
- Dando cumplimiento a la legislación vigente, se ha solicitado Evaluación de Impacto ambiental del proyecto aportando a dicho efecto, Estudio de Impacto Ambiental.  
- La ejecución de los trabajos y obras se realizará cumpliendo con los condicionados que se impongan por la Conselleria de Territorio y Vivienda en la Evaluación de Impacto Ambiental que en su día se emita, en la cual se incorporará, de conformidad con el artículo 107.3 del referido Decreto 180/2002, de 5 de noviembre, la consideración explícita de la compatibilidad del proyecto con los objetivos del Plan de Ordenación de Recursos Naturales de Montgó.   
- Se solicitará la correspondiente autorización de cruces con vías pecuarias y barrancos.  
- Se arbitrarán las medidas necesarias para la efectiva gestión de los residuos.  
- El trazado resulta compatible con el uso agrícola de las parcelas.  
Informes sectoriales  
El expediente contiene:  
- Copia del requerimiento realizado por la Confederación Hidrográfica del Júcar (Ministerio de Medio Ambiente) a Endesa Gas Transportista, SL, del cual se extracta lo siguiente:... para cualquier tipo de actuación que afecte a Dominio Público Hidráulico o a su zona de policía, es preceptivo obtener previamente la autorización de esta Confederación Hidrográfica del Júcar, a tenor de lo previsto en el Texto Refundido de la Ley de aguas (RDL 1/2001, de 20 de julio).  
- Copia de Informe emitido por los servicios territoriales de Medio Ambiente de Alicante del cual se extracta lo siguiente: ...Que el trazado indicado en el plano denominado Plano General de la separata que figura en el expediente afecta mediante cruce a las vías pecuarias siguientes: Colada del Camino de Verger a Jávea (Nº 5). Clasificada y no deslindada. Anchura de 8 metros. Colada del Camino de Alfatara y Molino Coi (Nº 7). Clasificada y no deslindada. Anchura 6 metros.  
La solución propuesta para efectuar los cruces se considera apropiada. No obstante las actuaciones solicitadas deben ser autorizadas por la Conselleria de Territorio y Vivienda como ocupación temporal en vía pecuaria...  
Informe emitido por el Área de Conservación de Espacios Naturales. Dicho informe concluye: «El proyecto no afecta a Espacios Naturales pertenecientes a la Red Natura 2000 (LiCs o ZEPAS). Tampoco tiene afección sobre ningún otro Espacio Natural Protegido ni sobre ningún hábitat prioritario (Directiva 92/43 CEE, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de fauna y flora silvestres).  
- Copia del informe (arqueológico y etnológico) remitido a la Dirección Territorial de Cultura. Dicho informe concluye: El gasoducto de Antena de Alta Presión A para suministro de gas natural al término municipal de Vergel (Alicante) presenta a priori una nula incidencia en el patrimonio arqueológico de los términos municipales por los que transcurre».  
Afecciones legales  
El trazado de la Antena de Alta Presión A discurre en su totalidad por Suelo No Urbanizable rústico sin protección específica.  
La Antena afecta mediante cruce las siguientes vías pecuarias:  
- Colada del Camino de Verger a Jávea.  
- Colada del Camino de Alfatara y Molino Coi.  
Presenta afección a Dominio Público Hidráulico en el cruce del Barranco de La Alberca.  
El proyecto no afecta a Monte de Utilidad Pública, afectando a terreno forestal en el cruce del Barranco de La Alberca de acuerdo con el Plan General de Ordenación Forestal (PGOF) de la Comunidad Valenciana  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El trazado de la antena se localiza cercana a los núcleos de población de Verger y Els Poblets discurriendo por el valle del río Gorgos, en terrenos con dominancia de cultivos arbóreos, especialmente cítricos. La única área de vegetación natural que se encuentra en el trazado de la Antena es el cruce del barranco de la Alberca que presenta las especies vegetales tales como Arundo donax, Rubus sp., Rosa sp, Cynodon dactylon.   
El estudio de impacto ambiental considera el paisaje de baja calidad visual al situarse en áreas con alta densidad de infraestructuras (carreteras y caminos).   
Los factores del entorno que sufrirán alteraciones temporales de alguna importancia son del medio físico: atmósfera, geomorfología, suelos, hidrología, vegetación, y fauna y del medio socio económico: población, sectores primario y secundario, infraestructuras, arqueología y actividad cinegética.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
Dadas las características del proyecto, las alteraciones se generan de forma lineal durante la fase de construcción y explotación; estas últimas, una vez funcionando la Antena se prevé desaparezcan en su totalidad.  
Los efectos más importantes que causará la Antena sobre el medio Ambiente son:  
- Alteración de la calidad del aire por aumento de partículas sólidas en suspensión. Dicho impacto se considera moderado.  
- Alteración del relieve: es un impacto producido por el movimiento de tierras realizado durante las obras. Debido a que la Antena no discurre por áreas de orografía accidentada y la excavación necesaria para realizar la obra es de escasa magnitud, se considera que el impacto será compatible.  
- El impacto sobre el Suelo se considera moderado debido a su previsible pérdida por compactación, erosión y disgregación.  
- El trazado de la Antena por curso hídrico puede provocar un descenso en la calidad del agua. Dicho impacto negativo se estima moderado.  
- La eliminación de la vegetación es el impacto más importante que van a producir las obras. El impacto sobre eriales se considera como compatible mientras la afección a vegetación natural se estima como moderada.  
- La afección por alteraciones a la fauna, tiene un carácter potencial y temporal, siendo necesaria la adopción de medidas preventivas, minimizadoras y/o correctoras en aquellas zonas susceptibles de nidificación de aves o de presentar hábitats de especies catalogadas. Se considera por tanto moderado.  
- El paisaje se verá modificado de forma temporal durante el período que duren las obras y, la correspondiente afección, se ha considerado como compatible en la totalidad del trazado, debido a su elevado nivel de antropización, exceptuando las zonas atravesadas de vegetación natural, donde se estima moderada.  
- Se considera la afección sobre los factores del medio socio-económico como positiva debido a las ventajas desde el punto de vista ambiental de la utilización del gas natural frente a los actuales combustibles .La Antena de gas producirá efectos negativos en el sector agrícola, por la afección a los regadíos y cultivos arbóreos, y el cruce de caminos y vías pecuarias.   
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental.  
El Estudio de impacto Ambiental propone las siguientes medidas correctoras:  
a) Sobre la atmósfera:  
- Aplicación de riegos sistemáticos.  
- Mantenimiento adecuado de la maquinaria  
b) Sobre el suelo:  
- Evitar el paso de la maquinaria pesada sobre la capa de tierra vegetal resguardada.  
- Señalización adecuada de la pista de trabajo.  
- Gestión adecuada de los posibles vertidos procedentes de la maquinaria.  
c) Hidrología:  
- El cruce con los cursos de aguas se realizará en periodo estival para evitar trabajar con caudales importantes.  
- La utilización de aguas para la realización de la prueba hidráulica contará con los permisos pertinentes vigilando que el vertido del agua utilizada a cauce público sea apta para este fin.  
d) Vegetación:  
- Se evitará la eliminación de especies recogidas en la Orden de 20 de diciembre de 1985 sobre protección de especies endémicas o amenazadas.  
- Se triturarán los restos vegetales empleándose después en la restauración de la pista.   
- Se respetarán los ejemplares arbóreos de gran porte.  
- Las playas de acopio se situarán en zonas cultivadas donde no se detecte ningún impacto importante.  
e) Fauna:  
- Antes del inicio de las obras se realizará una prospección en campo con el fin de evitar daños a fauna protegida .  
- Se efectuarán pequeñas variaciones en el trazado con el fin de evitar la afección a nidos o dormideros.  
- Se realizarán cambios en el calendario de las obras siempre que se detecte intrusión en los calendarios de cría o reproducción de fauna protegida.  
- Las zanjas dispondrán de rampas de salida en las zanjas y ésas se revisarán con el fin de evacuar a los animales atrapados en ellas.  
f) Residuos:   
- Limpieza de zonas de ocupación temporal.  
- Recogida inmediata de los residuos catalogados como peligrosos.  
- Almacenamiento de residuos en lugares impermeabilizados.  
g) Medio socio - económico:  
- Señalización adecuada de los límites de la pista de trabajo.  
- Se evitará el cruce por el centro de las fincas.  
- Reposición de los servicios afectados.  
- Presencia de un arqueólogo en las obras.  
- En los cruces con vías pecuarias, se garantizará el paso por las mismas.  
- Se minimizará la afección al sector primario realizándose las obras después de la recogida de cosechas, restituyendo el terreno a su estado inicial.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental, Anexo I, apartado 7 y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Art. 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se pedirán los permisos oportunos a la Confederación Hidrográfica del Júcar en relación con el cruce del Barranco de La Alberca. Los condicionantes emitidos en su autorización se considerarán incluidos en la presente Declaración de Impacto.  
2. Se obtendrá el informe regulado en el artículo 11 del Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano, modificada por la Ley 5/2007. Los condicionantes emitidos en dicho informe se entenderán incluidos en la presente Declaración.  
3. Se obtendrán los correspondientes permisos de cruce u ocupación de vías pecuarias así como, en su caso, los derivados de a afección a terreno forestal de acuerdo con el PGOF.  
4. La pista de trabajo se reducirá al mínimo imprescindible con el fin de evitar afecciones innecesarias a campos de cultivo. Además, el trazado de dicha Antena se ajustará, por los mismos motivos, a lindes o caminos.  
5. Cualquier afección del trazado de la Antena que influya en el planeamiento de los municipios afectados deberá pactarse con dichos municipios. Cualquier variación en el trazado de la Antena, por estos motivos y siempre que no afecte a bienes de relevancia ambiental, se considerará variación no sustancial del proyecto no debiendo someterse a nueva evaluación de impacto ambiental pero debiéndose acatar los condicionantes generales de la presente Declaración de Impacto.  
6. Las zonas de acopio de materiales se situarán preferentemente en parcelas donde la afección a al vegetación sea mínima.  
7. La tierra obtenida del fondo de las zanjas no se mezclará con la tierra vegetal y ésta no se empleará para la solera o cubierta de las tuberías sino para restaurar las capas más superficiales del suelo.  
8. En el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la Contaminación Acústica y las Ordenanzas municipales dictadas al respecto.   
9. Se efectuará una correcta gestión de los residuos -de acuerdo con la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana - generados en la obra debiendo quedar a su finalización los terrenos expéditos de cualquier resto procedentes de la misma.   
10.Se revisarán diariamente las zanjas con el fin de evacuar la fauna atrapada en las mismas y se revisará la correcta disposición de las rampas de salida.  
11. Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de la fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la prueba hidráulica, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes, se derivarán a gestor autorizado.  
12. Los trabajos se realizarán con medios adecuados que impidan conatos de incendios contando con extintores homologados y dispositivos matachispas en las maquinarias. En todo caso se respetarán los preceptos y normas contenidos en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, por el que se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales, en relación a las obras realizadas en la cercanía de zonas naturales. En todo caso, se prohibe el empleo del fuego.  
13. En el caso de variación de trazado del gasoducto Marina Alta cuando ése afecte al trazado de la presente Antena y siempre que el nuevo trazado se encuentre en alguno de los supuestos del Anexo I del Decreto 162/1990 modificado por el Decreto 32/2006, deberá someterse nuevamente al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 13 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 281/06-AIA  
Título: Antena de Alta Presión A para suministro de gas natural al término municipal de Gata de Gorgos  
Promotor: Endesa Gas Alicante  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructuras y Transporte  
Localización: Pedreguer, Gata de Gorgos  
Descripción del proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es la construcción de una Antena de Alta Presión para suministrar gas natural al término municipal de Gata de Gorgos de 3.590m de longitud, localizado en los términos municipales de Pedreguer (1.500m) y Gata de Gorgos (2.090 m).Tendrá un diámetro de 4 pulgadas y será de acero al carbono. Los tubos se unirán entre sí y con sus accesorios por soldadura con soldadores homologados. Se realizará control radiográfico de las uniones soldadas  
Dicha Antena parte de la posición P-02 del gasoducto de Transporte Secundario Marina Alta (en proyecto), en el término de Pedreguer y tiene como destino el Armario de Regulación APA/MPA situado al Norte de la población de Gata de Gorgos.  
En condiciones normales de tendido de la conducción, la profundidad mínima que se contempla en el proyecto será de 1,00m. En cruce de ríos, torrentes o arroyos importantes, se alcanzará una profundidad de enterramiento mínima de 1,50 a 2,50 o superior. En los cruces con viales, la tubería se instalará a 1,50m.  
Junto a la conducción de gas, se instalará conducto vacío de polietileno para la protección de cables de telecomunicaciones que puedan instalarse en un futuro.  
A fin de poder efectuar el suministro a los usuarios domésticos comerciales, se instalará el correspondiente armario de regulación y medida APA/MPA de caudal nominal 2X3.000m³/h de presión de entrada máxima 16 bar y de salida regulable entre 0,4 y 0,1 bar, que alimentará a la red de distribución del Municipio de Gata de Gorgos.  
La afección del proyecto a fincas particulares se concreta en la imposición de servidumbre permanente con una anchura total de 4 metros, 2 a cada lado del eje, por donde discurrirá enterrada la tubería y donde estará prohibido efectuar (entre otros) trabajos de arada o similar a una profundidad superior a cincuenta centímetros, así como plantar árboles o arbustos a una distancia inferior a dos metros a contar desde el eje de la tubería.   
La ejecución de la obra contempla las siguientes acciones:  
- Replanteo y balizado del terreno.  
- Apertura de pista de trabajo: la anchura de pista normal contemplada en el proyecto es de 14 metros.  
- Apertura de la zanja: se contempla una anchura de zanja de 50 cm y una profundidad mínima de un metro.  
- Distribución de materiales de obra: se instalarán playas de acopio en los que se localizarán de manera temporal los materiales de la obra.  
- Curvado, soldadura, protección de la tubería y puesta en zanja.  
- Restitución del terreno.  
- Señalización final.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El Proyecto, Estudio de Impacto Ambiental y los documentos acreditativos de la realización del trámite de información pública fueron remitidos por el Servicio Territorial de Energía de Alicante, teniendo entrada en el registro de la Conselleria de Territorio y Vivienda el día 2 de agosto de 2006.  
La información pública se realizó mediante publicación en el Diario Oficial de la Generalitat Valenciana del día 22 de junio de 2006, mediante anuncio en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante del día 30 de mayo de 2006 y mediante exposición de Edicto en los tablones de anuncios de los ayuntamientos afectados. Durante el periodo de información pública se produjeron las siguientes alegaciones:  
- Por el Ayuntamiento de Gata de Gorgos (en extracto):  
a) En el tramo inicial (la Antena) penetra por suelo industrial sin tener en cuenta los viales previstos.  
b) El trazado discurre por Area de Amortiguación de Impactos del Plan de Ordenación de los Recursos Naturales del Montgó.  
c) El último tramo del trazado afecta al Plan de Reforma Interior Sorts.  
- Gas Alicante SAU manifiesta (en extracto):  
a) Las obras se realizarán con los condicionantes que se incluyan en la licencia municipal.  
b) El artículo 101 del Decreto 180/2002, del Gobierno Valenciano por el que se aprueba el Plan de Ordenación de Recursos Naturales del Montgó, establece que la regulación de actividades en el Área Periférica de Amortiguación de Impactos se llevará a cabo mediante el procedimiento vigente de Evaluación de Impacto Ambiental. Por ello Gas Alicante SAU ha solicitado la Evaluación del Impacto Ambiental del proyecto.   
c) Todos los desarrollos de la población se están teniendo en cuenta con el fin de poder planificar las redes de distribución de gas.  
De acuerdo con la Diligencia de la Alcaldía del Ayuntamiento de Pedreguer, en dicho municipio no se produjeron alegaciones.  
2. Trámites complementarios:  
El día 19 de febrero de 2007 tiene entrada en el Registro de la Conselleria de Territorio y Vivienda planos con la descripción de nuevo trazado para la Antena de Alta Presión "A" para suministro al Término municipal de Gata de Gorgos (Alicante) entre los vértices V-AL-002 y V-AL-005.   
Alternativas  
El estudio de impacto ambiental propone dos alternativas:  
1. Trazado básico: parte de la posición P-02 del Gasoducto de Transporte Secundario Marina Alta, en el Término de Pedreguer, y se dirige hacia Sureste en paralelo al Gasoducto antes citado y a la carretera N-332. Al situarse paralelo al FFCC Denia-Alicante se adentra en el Término municipal de Gata de Gorgos. Al Norte de la población de Gata de Gorgos circula por Cries Blanques, cortando la carretera CV-738, para a continuación girar hacia el Sur y atravesar la carretera CV-734 antes de adentrarse en el futuro desarrollo urbanístico del Sector de Shorts, punto final del corredor descrito.  
2. Alternativa 1: se dirige al Sureste en paralelo a la carretera N-332 y se acerca a las edificaciones ubicadas a ambos lados de dicha carretera. Posteriormente deja el paralelismo con la N-332 para retomarlo con la carretera CV-734, cruza la CV-738 y se une al trazado básico, al acercarse al futuro desarrollo urbanístico del Sector de Shorts.  
De las dos alternativa propuestas, el Estudio de Impacto se decanta por el llamado Trazado Básico por su menor longitud y su nula incidencia urbanística.  
Informes sectoriales  
El expediente contiene:  
1. Informe del Área de Conservación de Espacios Naturales. De dicho informe se extracta: ...El proyecto no afecta a Espacios Naturales pertenecientes a la Red Natura 2000 (LICs o ZEPAS). Tampoco tiene afección sobre ningún otro Espacio Natural Protegido ni sobre ningún hábitat prioritario (Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres).  
No obstante, la zona del proyecto se encuentra afectada territorialmente por el PORN del Parque Natural del Montgó. Los terrenos por los que pretende pasar la conducción de gas son áreas agrícolas, áreas urbanas y urbanizables.  
Dicho informe se muestra favorable para la Alternativa 1 y desfavorable para la Alternativa del Trazado Básico.   
2. Presentada alternativa al trazado de la Antena de Gas para suministro a Gata de Gorgos, el Área de Conservación de Espacios Naturales emite informe del que se extracta: La empresa titular del proyecto (Endesa Gas), mediante escrito de fecha 1 de febrero de 2007, aporta documentación complementaria sobre el proyecto, en la cual se comprueba la rectificación en el trazado del gasoducto, en la parte que afecta a la zona PORN del Parque Natural del Montgó, clasificada como zona agrícola. El nuevo trazado se adopta entre los vértices V-AL-002 y V-AL-005.   
Con este nuevo trazado se corrigen los impactos ambientales que se apreciaban en el primer informe al transcurrir, el nuevo trazado, paralelo a un camino ya existente y que será aprovechado como parte de la pista de trabajo.  
En consecuencia se emite informe favorable (trazado básico con el cambio del trazado propuesto) al proyecto Antena de Alta Presión para suministro de gas Natural al término municipal a Gata de Gorgos (Alicante).  
3. El Expediente contiene copia del Informe de Impacto arqueológico y Etnológico del que se extracta lo siguiente: El Gasoducto Antena de alta presión A para suministro de gas natural al término municipal de Gata de Gorgos (Alicante) presenta a priori una nula incidencia en el patrimonio arqueológico de los términos municipales por los que transcurre. No obstante, se propone en dicho informe la realización de un exhaustivo control durante la fase de obra con el fin de evitar cualquier afección al Pozo de la Colada de Oquins a La Llosa, en el término municipal de Pedreguer.  
Afecciones legales  
El trazado de la Antena de Gas en el término municipal de Gata de Gorgos discurre por suelo industrial.  
En el término municipal de Gata de Gorgos, la antena discurre por suelo industrial, no urbanizable y suelo urbano.  
El proyecto presentará afección a las siguientes vías pecuarias: Colada de Oquins a La Llosa, Colada de Denia a Gata.  
De acuerdo con los informes emitidos por el Área de Conservación de Espacios Naturales, la antena de gas discurrirá por terrenos afectados por el Plan de Ordenación de Recursos Naturales del Montgó (área agrícolas, urbanas y urbanizables).  
El proyecto no afecta a Espacios Naturales pertenecientes a la Red Natura 2000 (LICs o ZEPAS). Tampoco tiene afección sobre ningún otro Espacio Natural Protegido ni sobre ningún hábitat prioritario (Directiva 92/43/CEE, relativa a la conservación de los hábitats naturales y de la fauna y flora silvestres).  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El Estudio de Impacto ambiental identifica los siguientes elementos que pueden verse afectados por el proyecto:  
- Medio físico: atmósfera, geomorfología y geología, suelo, vegetación, fauna, paisaje, espacios naturales.  
- Medio socioeconómico: población, empleo, infraestructuras, arqueología.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
El Estudio de Impacto Ambiental identifica y valora los siguientes impactos (en extracto):  
- Impacto moderado sobre la calidad del aire por presencia de partículas sólidas en suspensión, incremento de gases contaminantes y alteración de los límites sonoros.  
- Impacto moderado sobre el suelo por compactación y alteración de su estructura debido a la apertura de zanjas.  
- Impacto de compatible a moderado respecto a la eliminación total de la vegetación por la pista de trabajo.  
- Impacto positivo sobre los factores del medio socioeconómico.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental.  
El Estudio de impacto Ambiental propone las siguientes medidas preventivas:  
a) Sobre la atmósfera:  
- Aplicación de riegos sistemáticos.  
- Mantenimiento adecuado de la maquinaria  
b) Sobre el suelo:  
- Evitar el paso de la maquinaria pesada sobre la capa de tierra vegetal resguardada.  
- Señalización adecuada de la pista de trabajo.  
- Gestión adecuada de los posibles vertidos procedentes de la maquinaria.  
c) Vegetación:  
- Se evitará la eliminación de especies recogidas en la Orden de 20 de diciembre de 1985 sobre protección de especies endémicas o amenazadas.  
- Se triturarán los restos vegetales empleándose después en la restauración de la pista.   
- Se respetarán los ejemplares arbóreos de gran porte.  
- Las playas de acopio se situarán en zonas cultivadas donde no se detecte ningún impacto importante.  
d) Fauna:  
- Antes del inicio de las obras se realizará una prospección en campo con el fin de evitar daños a fauna protegida .  
- Se efectuarán pequeñas variaciones en el trazado con el fin de evitar la afección a nidos o dormideros.  
- Se realizarán cambios en el calendario de las obras siempre que se detecte intrusión en los calendarios de cría o reproducción de fauna protegida.  
- Las zanjas dispondrán de rampas de salida en las zanjas y ésas se revisarán con el fin de evacuar a los animales atrapados en ellas.  
e) Residuos:   
- Limpieza de zonas de ocupación temporal.  
- Recogida inmediata de los residuos catalogados como peligrosos.  
- Almacenamiento de residuos en lugares impermeabilizados.  
f) Medio socio - económico:  
- Señalización adecuada de los límites de la pista de trabajo.  
- Se evitará el cruce por el centro de las fincas.  
- Reposición de los servicios afectados.  
- Presencia de un arqueólogo en las obras.  
- En los cruces con vías pecuarias, se garantizará el paso por las mismas.  
- Se minimizará la afección al sector primario realizándose las obras después de la recogida de cosechas, restituyendo el terreno a su estado inicial.   
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental, Anexo I,punto 7 y concordantes de su Reglamento.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el decreto 32/2006 por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación,el proyecto Antena de Alta Presión A para suministro de Gas Natural al término municipal de Gata de Gorgos (Alicante) siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se obtendrá el informe regulado en el artículo 11 del Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano, modificada por la Ley 5/2007. Los condicionantes emitidos en dicho informe se entenderán incluidos en la presente Declaración.   
2. Se obtendrán los correspondientes permisos de cruce u ocupación de vías pecuarias.  
3. La pista de trabajo se reducirá al mínimo imprescindible con el fin de evitar afecciones innecesarias a campos de cultivo. Además, el trazado de dicha Antena se ajustará, por los mismos motivos, a lindes o caminos.  
4. Cualquier afección del trazado de la Antena que influya en el planeamiento de los municipios afectados deberá pactarse con dichos municipios.   
5. Las zonas de acopio de materiales se situarán preferentemente en parcelas donde la afección a al vegetación sea mínima.  
6. La tierra obtenida del fondo de las zanjas no se mezclará con la tierra vegetal y ésta no se empleará para la solera o cubierta de las tuberías sino para restaurar las capas más superficiales del suelo.  
7. En el caso de rotura de márgenes o lindes realizados con piedra, tierra o cualquier otro elemento natural, éstos deberán ser repuestos a su estado original.  
8. En el desarrollo de las obras se respetarán los preceptos contenidos en la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de la Generalitat Valenciana, contra la Contaminación Acústica y las Ordenanzas municipales dictadas al respecto.   
9. Se efectuará una correcta gestión de los residuos -de acuerdo con la Ley 10/2000 de Residuos de la Comunidad Valenciana - generados en la obra debiendo quedar a su finalización los terrenos expéditos de cualquier resto procedentes de la misma.   
10. Se revisarán diariamente las zanjas con el fin de evacuar la fauna atrapada en las mismas y se revisará la correcta disposición de las rampas de salida.  
11- Se contarán con los permisos pertinentes para la captación del agua empleada en la prueba hidráulica de las tuberías. Se implantarán medidas para evitar la absorción de la fauna por la fuerza de succión de las bombas de agua. En el caso de emplear algún producto químico en la prueba hidráulica, se deberá realizar una balsa de decantación de manera que los sobrantes tengan las características adecuadas para su vertido a cauce público. Los productos químicos sobrantes, se derivarán a gestor autorizado.  
12. Cualquier variación del trazado de la Antena de Gas que pueda producirse con posterioridad a la emisión de la presente Declaración de Impacto Ambiental, solo deberá someterse a nuevo procedimiento cuando dicho trazado afecte a bienes de relevancia medioambiental en suelo natural, seminatural o inculto clasificado como suelo no urbanizable.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 20 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 391/06-AIA  
Título: Construcción de pista de acceso al Mas del Portell  
Promotor: Argelio Solsona Ahís  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Benafigos  
Objeto del proyecto: Apertura de Pista Forestal  
Localización: Benafigos (Castellón)  
Descripción del Proyecto  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
La actuación consiste en la apertura de pista forestal para dotar de acceso al Mas del Portell situado en el Término Municipal de Benafigos (Castellón).  
La principal vía de comunicación desde la cual se pretende acceder a la finca es la carretera CV-169, de la cual parte una pista sin asfaltar en el PK - 3 que accede a barranco de la Redonda y al Rio Montlleó y circula paralela a él en dirección norte.  
La longitud total de la vía prevista es de 526 metros y la anchura de 3 metros. El trazado discurre del perfil 0 al 4 por cultivos y del perfil 4 al 11 por monte bajo de carrascas, sabinas y enebros.  
Las obras a realizar serán las siguientes:  
1. Desbroce de la vegetación y retirada de suelo edáfico.  
2. Movimiento de tierras. Se prevé un volumen de desmonte de 241,2 m³ de tierra, 255,8m³ de tránsito y 142,5 m³ de roca. El volumen total de desmonte será de 639,5m³ y 621,3m³ de terraplén.  
3. Otros trabajos: perfilado y compactación del firme del camino, excavación de cunetas de sección triangular, perfilado y refino de taludes desmontados.  
La pendiente máxima de la pista será del 16% en un tramo de 50 metros, seguida de una rasante de 14,7% entre los puntos 0,350 y 0,400.  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
el proyecto y estudio de impacto ambiental fue remitido por los servicios territoriales de Medio Ambiente de Castellón teniendo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Territorio y Vivienda el día 23 de noviembre de 2006.  
La información pública se realizó mediante publicación en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón del día 25 de noviembre de 2006. Según consta en el certificado emitido al efecto, durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones.   
Informes sectoriales  
El expediente contiene los siguientes informes:  
1. Informe de la Sección Forestal de los servicios territoriales de Territorio y Vivienda de Castellón: De dicho informe se destaca lo siguiente: «La zona en la que se pretende construir la pista ... está localizada en un área de bancales de cultivo en régimen de secano con una longitud aproximada de 200 metros y el resto por un sotobosque ...».  
«De acuerdo con el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana publicado en el DOGV de 29 de junio de 2004, figura como suelo forestal la zona por la que discurre la pista en su parte final y en sus primeros 200 m. como no forestal.»  
«... se estima que la solución presentada supone un impacto que puede ser valorado como moderado,...»  
2. Informe del técnico de Infraestructuras e Integración Paisajística del que se extracta lo siguiente: «En la primera parte del trazado...la apertura de la caja de la pista generará taludes de desmonte y terraplén entre 3 y 4 metros de altura, según el proyecto. En este sentido, se recomienda aprovechar la existencia de bancales para el trazado de la pista, de forma que se minimice el movimiento de tierras». «...el proyecto de apertura de una pista de acceso al Mas del Portell se considera aceptable...»  
El informe concluye con la enumeración de las medidas correctoras propuestas que se incorporarán a la presente declaración de impacto.   
Afecciones legales  
La actuación prevista tiene previsto realizarse en Suelo Rústico sin protección específica.  
Según el Plan General de Ordenación Forestal de la Comunidad Valenciana, dicho suelo se califica como suelo forestal no afectando a Monte de Utilidad Pública.  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El entorno donde va a realizarse la construcción de la pista es predominantemente montañoso. La zona propuesta para el trazado afectará en su primer tramo a bancales de cultivo y, en el último, a terreno naturalizado donde predominan los arbustos esclerófilos y el sotobosque. Las especies vegetales predominantes en el área son (de acuerdo con los informes emitidos por el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón) ejemplares aislados de Quercus rotundifolia, y Quercus coccifera, Pinus halepensis, Rhamnus alaternus, Pistacea lentiscus, Juniperus oxyxedrus y Juniperus phoenicea. Algunas de estas especies están comprendidas en la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura y Pesca, sobre protección de especies endémicas o amenazadas.  
En cuanto a la fauna y según el estudio de impacto ambiental, no existe ninguna especie amenazada en peligro de extinción en la zona de estudio. Además el estudio valora la calidad del paisaje como media especificando que la cuenca visual es reducida, viéndose la pista sólo en su entorno inmediato.  
Por otra parte, en el informe arqueológico previo se destaca la no afección de la obra a yacimientos inventariados.   
2. Identificación y valoración de impactos.  
El estudio de impacto identifica y califica los siguientes impactos:  
- Aumento del nivel de ruidos: este impacto se califica como compatible tanto en la fase de construcción como en la fase de funcionamiento.  
- Compactación del suelo: en general el impacto se considera como moderado. Dicho impacto se producirá tanto en la fase de construcción (por la maquinaria empleada en la construcción de la pista), como en la fase de funcionamiento (debido al tránsito de vehículos).   
- Eliminación de la vegetación: será un impacto severo porque se elimina totalmente la vegetación en una franja de 5 metros de manera permanente.  
- Fauna: se considera moderado por la posible incidencia a la misma en la fase de construcción y en la de funcionamiento de la pista.  
- Economía y población: impacto positivo al aumentar el valor de la finca y generar empleo.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y Programa de Vigilancia Ambiental.  
El estudio propone como medidas correctoras las siguientes:  
- Reducción del ruido mediante la aplicación del Decreto 1439/1972, de 25 de mayo, sobre homologación de vehículos frente al ruido y el Decreto 3025 de 1971, de 9 de agosto, sobre disposiciones internas de Seguridad en maquinaria y equipos.  
- Mantenimiento adecuado de la maquinaria, limitación del trabajo a horas diurnas evitando movimientos innecesarios de la misma.  
- Revegetación de taludes con especies herbáceas.  
- Colocación de pedraplén para estabilización de taludes donde sea necesario. Si es necesario, el pedraplén será sustituido por muro de mampostería hidráulica.   
- Apertura de cunetas a lo largo de todo el trazado para la evacuación de aguas de lluvia.  
- Se evitarán movimientos innecesarios de la maquinaria fuera de la caja del camino.   
El Plan de Vigilancia Ambiental tendrá por finalidad el seguimiento y control de las actuaciones previstas en el proyecto y en especial los impactos no previstos.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1 i.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 8.3 c), del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, El Proyecto de construcción de pista de acceso al Mas del Portell siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. A la mayor brevedad se remitirá a la presente Secretaría Autonómica el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, de Patrimonio Cultural Valenciano. En la ejecución de las obras se seguirán los preceptos contenidos en los artículos 63, 64, 65 de la citada Ley. En todo caso, las obras deberán ser respetuosas con cualquier elemento etnológico que se pueda encontrar en las inmediaciones de la misma.  
2. Se señalizará con cinta la traza de la pista para evitar desplazamientos innecesarios de maquinaria.  
3. Se repondrán los muros de mampostería que se vean afectados por la obra.  
4. Entre los perfiles 1 y 5 se intentará aprovechar la existencia de bancales para el trazado de la pista con el fin de minimizar los movimientos de tierras y se intentará evitar la afección a tramos rocosos que requieran el uso del martillo rompedor.  
5. Además de la siembra de herbáceas, los taludes se restaurarán con la plantación de especies autóctonas al menos en cabecera y pie de talud.  
6. Se evitarán afecciones innecesarias al arbolado.  
7. La pista tendrá una anchura máxima de 3,0 metros que solo podrá ser ampliada por razones justificadas de seguridad de la misma.  
8. El Programa de vigilancia ambiental incluirá el seguimiento del arraigo de la vegetación en taludes así como de la aparición de signos de erosión o deterioro de la pista iniciándose, en su caso, los trabajos necesarios para su correcta restauración.   
9. Se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.   
10. Antes del inicio de las obras se contará, en su caso, con los permisos regulados en la Orden de 20 de diciembre de 1985, de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación sobre protección de especies endémicas y amenazadas así como cualquier otro permiso derivado de la afección a vegetación forestal.  
11. Las zonas de acopios de materiales se situarán en lugares aptos al efecto, esto es, donde se minimicen los impactos sobre la vegetación natural o terrenos cultivados.  
12. Si en la ejecución de las obras se produjera algún vertido de la maquinaria, deberá limpiarse la zona llevándose los residuos a gestor autorizado. Se recomienda la trituración de los restos vegetales y su incorporación al camino con el fin de protegerlo de la erosión. Si ello no es posible, dichos restos deberán gestionarse de forma adecuada Asimismo, a la terminación de las obras no deberá quedar ningún residuo en la zona llevándose todos los restos a vertedero autorizado.   
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006 por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 12 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.  
Declaración de impacto ambiental  
Datos del expediente  
Expediente: 520-1/1997 AIA  
Título: Complejo hotelero y de golf Xeresa Golf  
Promotor: Xeresa Golf SA.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Benidorm.  
Localización: En la parcela NNED-1 del PEDUI Área Parque Temático de Benidorm-Finestrat (Alicante).  
Descripción del proyecto  
1. Objeto del proyecto  
El objeto es la evaluación de un Resort de Golf, compuesto por dos campos de golf, incluidos dentro de un Complejo hotelero y de golf Xeresa Golf, sobre suelo clasificado como Suelo No Urbanizable No Protegido.  
Según anexo I del Decreto 162/1990, que contiene el Reglamento que desarrolla la Ley 2/89 de Impacto Ambiental, en el que se especifican las obras, instalaciones o actividades cuyos proyectos deben someterse al trámite de Declaración de Impacto Ambiental, se incluyen: Proyectos de transformaciones de golf de terrenos seminaturales, naturales o incultos.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto  
Localización  
La ubicación de las actuaciones se sitúa en la zona denominada como Área del Parque Temático, en los términos municipales de Benidorm y Finestrat, concretamente en el sector denominado NNED-1 según el Plan Especial director de Usos y Infraestructuras del Área del Parque Temático Benidorm-Finestrat.  
La parcela NNED-1 se sitúa al noroeste de la población de Benidorm, dentro de su municipio y junto al margen de la autovía A-7. Estando al sur del parque temático Terra Mítica.  
Planeamiento vigente y propuesto  
Por acuerdo del Gobierno Valenciano de fecha 26 de noviembre de 1996, se constituye la empresa pública de la Generalitat Sociedad Parque Temático de Alicante SA como mercantil instrumental de apoyo a la actuación pública, cuyo objeto social estatutario se circunscribe a realizar cuantas actuaciones sean precisas para lograr la implantación de un parque temático. En el ejercicio 2002 la SPTA pasa a denominarse Sociedad Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SA.  
El 29 de julio de 1997 se aprueba el Plan Especial para la formación de patrimonio público de suelo de la Generalitat Valenciana, en virtud del cual se delimita un área de reserva de terrenos en los términos municipales de Benidorm-Finestrat para su posible expropiación e incorporación al patrimonio público de suelo de la Generalitat Valenciana. El objeto de este primer Plan Especial tenía el alcance exclusivo de delimitar un área de terrenos dentro de los cuales se legitimaba la potencial expropiación de todos o parte de los mismos.  
El 10 de febrero de 1998 se aprueba definitivamente el Plan Especial director de Usos e Infraestructuras (PEDUI) Área Parque Temático de Benidorm-Finestrat. El PEDUI tiene por objeto ordenar los diversos usos del suelo dentro del área establecida por el Plan Especial.  
Las instalaciones proyectadas son las siguientes:  
- Complejo hotelero y de golf situado en las parcelas NNET y NPPV-2.  
- Complejo hotelero y de golf situado en la parcela NNED-1.  
- Centro comercial situado en la parcela NNET.  
- Planta de biogás, compostaje y valorización de neumáticos usados situados en la parcela NNEP-2.  
- Estación de servicio situada en la parcela NNED-2.  
Es necesaria una evaluación de impacto ambiental propia para cada una de las actividades permitidas.  
De hecho, el condicionante primero de la Declaración de Impacto Ambiental del PEDUI expresa textualmente:  
Las actuaciones previstas en el Plan que se encuentren sometidas a Evaluación de Impacto Ambiental, según lo establecido en los Anexos del Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/89, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental, deberán tramitarse en la forma reglamentaria prevista en dicho Decreto.  
Parte de los terrenos afectados por la actuación promovida por Xeresa Golf han sido terrenos naturales, seminaturales o incultos, hecho que implica la obligatoriedad de someter el proyecto de referencia al procedimiento de evaluación de impacto ambiental.  
Según las normas urbanísticas establecidas en el Plan Especial director de Usos e Infraestructuras, el suelo sobre el que se sitúa el campo de golf está clasificado como Suelo No Urbanizable No Protegido.  
Ordenación prevista y usos  
En el sector planteado, NNED-1, se incluye la implantación de dos hoteles y de dos campos de golf.  
Los hoteles son, uno de cinco estrellas, que ocupa una superficie de 751.073 m², y el otro de cinco estrellas plus, con una superficie de 769.761 m².  
La actuación proyectada es un Resort de Golf compuesto por dos campos de golf.  
- Championship Course: 18 hoyos de campeonato.  
- Executive Course: 18 hoyos turísticos y un campo de prácticas con putting-green y chipping-green.  
La finca destinada al desarrollo del Resort de Golf presenta una superficie aproximada de 152 ha, ocupando la zona destinada a golf una superficie aproximada de 125 ha. La parcela tiene una longitud aproximada de 2.300 m y una anchura media de 700 m, desarrollándose en sentido longitudinal de forma paralela a la autopista AP-7.  
Según la ficha normativa 3 del área NNED-1, correspondiente al PEDUI, el uso característico es el deportivo: golf y servicios anejos; y como usos tolerados plantean hotelero tipos A y B, restauración, terciario y aparcamiento.  
Tramitación administrativa  
En fecha 8 de marzo de 2006 el Ayuntamiento de Benidorm remite el Estudio de Impacto Ambiental junto con la documentación técnica, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental del campo de golf promovido por la mercantil Xeresa Golf SA.  
1. Información pública  
El estudio de impacto ambiental de la instalación de varias infraestructuras en el ámbito de ordenación del Parque Temático, se expuso al público en la Conselleria de Territorio y Vivienda, en el DOGV número 4853, de 30 de septiembre de 2004.  
El expediente de licencia de apertura de Hotel y Campo de Golf estuvo sometido a exposición pública, en el Ayuntamiento de Benidorm, desde el 18 de junio hasta el 15 de julio de 2003, sin haberse presentado alegación alguna respecto de la instalación de la actividad.  
Según certificado de la Conselleria de Territorio y Vivienda, de fecha 24 de noviembre de 2004, se presentan alegaciones del Centre d'Aqüicultura Experimental, con fecha 12 de noviembre de 2004.  
2. Resumen de la alegación  
Solicita la anulación de la exposición pública, en tanto no se facilite el acceso a su contenido en sistema informatizado.  
Peticiones de información ó documentación complementaria  
Se solicita informe al Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad, sobre el paso de la fauna en el campo de golf, en fecha 30 de marzo de 2006.  
En fecha de salida 4 de abril de 2006, el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicita la siguiente documentación:  
1. Justificación de la disponibilidad de agua residual por la entidad gestora de la EDAR de Benidorm, y de la EDAR propia.  
Autorización de cambio de uso, de riego agrícola a riego de campo de golf, de la Confederación Hidrográfica del Júcar,   
2. Informe favorable relativo al tratamiento de las dos vías pecuarias afectadas de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
3. Certificado de suficiencia de recursos hídricos emitido por el Organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, para poder satisfacer las necesidades de agua potable tanto para las instalaciones del campo de golf como para los complejos hoteleros.  
4. Respecto las aguas residuales generadas por las instalaciones hoteleras e instalaciones complementarias del campo de golf, el EIA no dice nada sobre su destino, es decir, si van a la EDAR propia o a la municipal. Debe aclararse este aspecto.  
Certificado o acuerdo por el que la entidad gestora de la EDAR, asuma los caudales de aguas residuales generados por la implantación del sector.  
5. Previsión de los residuos sólidos urbanos generados y presentar certificado en el que la entidad gestora asuma la gestión de dichos residuos. Se deberá cumplir lo establecido en el Plan Integral de Residuos y en el Plan Zonal correspondiente.  
6. Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
7. Debe especificarse la gestión de los residuos vegetales que se produzcan, siendo preferible la valoración a la eliminación  
El césped cortado no se debe verter en las áreas de hábitats naturales, ni permitir que entre en sistemas acuáticos naturales.  
Se debe diseñar un sistema mediante el cual se puedan recolectar y almacenar las hierbas en un lugar designado y que no provocará contaminación del agua a nivel freático.  
8. A los barrancos que discurren por el ámbito de actuación, le son de aplicación el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
Se deberá mantener libre de todo obstáculo para el uso público la zona de servidumbre de 5 m a cada lado del cauce del barranco afectado.  
Asimismo, se deberá disponer de autorización administrativa previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para los nuevos usos propuestos en el Plan Parcial en la zona de policía de cauces del barranco afectado, como establece el Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
9. Para el vertido de las aguas pluviales recogidas en el sector a los barrancos existentes, se deberá obtener la autorización correspondiente del Organismo de Cuenca. Previo al punto de vertido de las aguas pluviales, se deberá disponer una instalación de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites o grasas arrastrados por las aguas de lluvia.  
10. Respecto de las obras efectuadas en los barrancos, se deberá obtener la autorización correspondiente del Organismo de Cuenca.  
11. Estudio de Paisaje y el informe favorable sobre él, emitido por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.  
12. Con respecto a los usos previstos en el sector, no se establecen los usos prohibidos. Se establecerán los usos característicos y tolerados, debiendo quedar excluidos todos los demás.  
13. Se buscarán zonas de conexión con espacios exteriores, a través de cerramientos vegetales, o bien de valla cinegética, que permitan el tránsito de la fauna, especialmente en el extremo este y suroeste de la parcela, colindante con otra parcela aún sin edificar y poblada de un pinar.  
También se debe permitir la permeabilidad de la fauna a través de los barrancos.  
14. Se debe aclarar que parte de suelo forestal se ha conservado, y si se ha mantenido, qué medidas correctoras y protectoras se aplican.  
15. Justificación de la elección de la variedad de césped. Se debe elegir especies apropiadas para el clima y suelo, y que necesiten poca cantidad de agua.  
16. En el EIA se debe ampliar:  
- Debe analizar la afección al LIC Sierra Aitana, al LIC Serra Gelada, al monte Puig Campana y a las dos microrreservas, Puig Campana y Tossal Corbs, y proponer medidas preventivas y correctoras.  
- Debe proponer medidas para conservar e integrar el pinar ubicado en la esquina sureste de la parcela.  
- Ampliar las medidas para reducir y evitar la contaminación de las aguas y suelos  
En fecha 28.07.2006 se realiza nuevo requerimiento de documentación con lo que falta por entregar, en base a la documentación recibida en fecha 12 de julio de 2006.  
1. Justificación de la disponibilidad de agua residual por la entidad gestora de la EDAR de Benidorm.  
Autorización de cambio de uso, de riego agrícola a riego de campo de golf, del Organismo de cuenca competente.  
2. Informe favorable relativo al tratamiento de las dos vías pecuarias afectadas de los servicios territoriales de Medio Ambiente de Alicante de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
3. Certificado de suficiencia de recursos hídricos emitido por el Organismo de cuenca competente, o entidad colaboradora autorizada para el suministro, para poder satisfacer las necesidades de agua potable de las instalaciones del campo de golf.  
4. Certificado o acuerdo en el que la EDAR correspodiente, asuma la totalidad del caudal de agua residual generada por la implantación de las instalaciones complementarias del campo de golf.  
5. Informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
6. Autorización administrativa previa de la Confederación Hidrográfica del Júcar para los nuevos usos propuestos en el Plan Parcial en la zona de policía de cauces de los barrancos afectados, como establece el Reglamento del Dominio Público Hidráulico.  
7. Para el vertido de las aguas pluviales recogidas en el sector a los barrancos existentes, se deberá obtener la autorización correspondiente del Organismo de Cuenca.   
En cualquiera de los casos, los vertidos de aguas residuales y pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
8. Respecto de las obras efectuadas en los barrancos, se deberá presentar la autorización correspondiente del Organismo de Cuenca.  
9. Se debe presentar Estudio de Paisaje y el informe favorable sobre él, emitido por el Área de Urbanismo de la Dirección General de Planificación y Ordenación Territorial.  
10. Se buscarán zonas de conexión con espacios exteriores, a través de cerramientos vegetales, o bien de valla cinegética, que permitan el tránsito de la fauna, especialmente en el extremo este y suroeste de la parcela, colindante con otra parcela aún sin edificar y poblada de un pinar.  
También se debe permitir la permeabilidad de la fauna a través de los barrancos.  
Documentación complementaria  
En fecha de entrada 12 de julio de 2006, el ayuntamiento de Benidorm entrega la siguiente documentación:  
- Certificado en el que la entidad gestora asume la gestión de los residuos sólidos urbanos.  
- Informe de fecha 2 de junio de 2006, donde analiza puntualmente cada una de las exigencias de información: gestión de residuos vegetales, medidas para conservar el suelo forestal, justificación de la variedad de césped, medidas para evitar la contaminación de las aguas.  
En fecha 30 de noviembre de 2006 se recibe el informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport.  
En fecha 26 de diciembre de 2006 se recibe la siguiente documentación:  
- Informe técnico favorable del tratamiento de las dos vías pecuarias afectadas.  
- Informe favorable de la Conselleria de Cultura, Educació y Esport.  
- Autorización de La Confederación Hidrográfica del Júcar para las obras en los barrancos, así como para la ejecución de las obras a realizar en la zona de policía de los mismos.   
- Copia de la presentación del estudio de paisaje en la Conselleria de Territori i Habitatge.  
- Propuesta de cerramientos vegetales para su aprobación.  
Informes sectoriales  
Informe favorable de cultura de fecha 16 de noviembre de 2006.  
En el estudio previo del Patrimonio Histórico Cultural se efectúa una recopilación, estudio y evaluación de los bienes patrimoniales existentes en el entorno del Complejo Hotelero y Campo de Golf Xeresa Golf dado que el proyecto se encuentra ejecutado y en funcionamiento.  
No se han documentado en el citado estudio previo bienes de naturaleza arqueológica, etnográfica, paleontológica o arquitectónica, que previamente no fueran ya analizados, estudiados o protegidos, como es el caso del yacimiento de El Moralet.  
El estudio concluye que no debían existir bienes patrimoniales sobre la base de los estudios efectuados de la zona con anterioridad a su ejecución por lo que no parece que haya habido ningún tipo de incidencia. Tampoco se proponen medidas correctoras.  
Desde la consideración del patrimonio etnológico el impacto de la actuación parece revelarse inexistente.  
Por lo visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, Estudio Previo del Complejo Hotelero y Campo de Golf Xeresa Golf de Benidorm.  
El presente informe se contrae al presente Estudio de Impacto Ambiental en los términos en que se ha descrito la actuación literal y gráficamente con el sello de autorización en todas y cada una de las páginas del documento, en prueba de conformidad, con la expresa advertencia de que si como consecuencia de la incidencia de otras legislaciones sectoriales y protectoras, se produjeran variaciones con respecto a la propuesta ahora informada, deberá someterse la misma de nuevo al informe vinculante establecido en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural.  
En orden a garantizar el cumplimiento de las medidas preventivas o correctoras estrictamente patrimoniales establecidas en el presente informe deberá remitirse a esta administración tutelar copia de la declaración de impacto de la actuación tan pronto como ésta se pronuncie.  
Informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad de fecha 18.08.2006.  
La zona en cuestión no tiene especiales valores para la conservación de flora, fauna o hábitats, si bien su biodiversidad debe mantener un equilibrio con zonas adyacentes mejor conservadas o de mayor interés.  
En la actualidad la vegetación de la zona está formada por matorrales y pastizales termomediterráneos seriales, con un estrato arbolado escaso de Pinus halepensis, que en general no tiene un grado de naturalidad que los haga especialmente interesantes para la conservación de la biodiversidad. Tampoco ocupan una extensión importante de la zona de actuación, por lo que la afección a estos hábitats es discreta.  
Las comunidades en concreto son las siguientes:  
5330 Stipo tenacissimae-Sideritidetum leucanthae O. Bolòs 1957.  
6220 Teucrio pseudochamaepityos-Brachypodietum ramosi O. Bolòs 1957  
6220 Aristido coerulescentis- Hyparrhetnietum pubescemtis   
5330 Chamaeropo humilis- Rhamnetum lyciodis.  
La presencia de fauna en la zona de los barrancos, como es el caso del zorro y perdiz, así como otras aves en los lagos, no parece que vaya a ser impedida por la presencia del campo de golf, aunque sí por urbanizaciones. En cualquier caso la actuación, caso de ser vallada, no debe impedir el paso de fauna por todo su entorno.  
Certificado de la Comunidad de Regantes del Canal Bajo del Algar, en Benidorm  
De fecha 19 de octubre de 2006, certifica que, según consta en los Registros de la Comunidad de Regantes, las tierras que figuran a nombre de la Mercantil Sociedad Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana SA., comprendidos en zonas recreativas y la parcela NNED-1, donde se encuentra situado un campo de Golf, tienen derecho al uso de las aguas de esta Comunidad de Regantes y procedentes de la Depuradora de Benidorm.  
Informe sobre la modificación de trazado de las Vías Pecuarias Colada de la Cala, Colada del Camposanto, Colada de Vives y Colada de Baldo, en el término municipal de Benidorm. De fecha 21 de marzo de 2006.  
Como complemento al informe emitido con fecha de 11 de noviembre de 2005, adjunto plano de ubicación de la superficie de 84,87 ha que se propone para compensar la diferencia resultante de la valoración realizada para las modificaciones de trazado de estas vías pecuarias que se están tramitando a solicitud de la Sociedad Proyectos Temáticos de la Comunidad Valenciana en el término municipal de Benidorm.  
Estos terrenos cumplen con las características establecidas en el Reglamento de la Ley 3/1993, Forestal de la Comunidad Valenciana en su artículo 11, para la declaración de utilidad pública de los montes públicos.  
En concreto en lo referente a la trascendencia hidrológico-forestal, la defensa del suelo contra la erosión, degradación y desertización. Como funciones ecológicas: contribuye a la regulación de la dinámica de la biosfera, a la preservación de la diversidad biológica y al mantenimiento de los procesos ecológicos. Por último como funciones sociales: es susceptible de fomentar el uso social, recreativo y cultural de los montes, de mejorar la economía rural y de contribuir a la salubridad pública.  
Por todo ello propongo que una vez llevada a efecto la modificación de trazado y estos terrenos sean patrimonio de la Generalitat Valenciana se declaren de utilidad pública.  
Informe sobre la modificación de trazado de las Vías Pecuarias Colada de la Cala, Colada del Camposanto, Colada de Vives y Colada de Baldo, en el término municipal de Benidorm. De fecha 11 de noviembre de 2005.  
Todos los trazados alternativos de las vías pecuarias afectadas vienen descritos en los planos presentados. Los trazados propuestos discurren bien por terreno forestal (suelo no urbanizable protegido), bien por terreno no urbanizable común, bien por zonas verdes de viales.  
Todos ellos cumplen con lo estipulado en la Ley 3/1995, de 23 de marzo de vías pecuarias, en lo referente a la continuidad del tránsito ganadero y de los demás usos compatibles y complementarios, integridad superficial e idoneidad de los trazados (artículo 11). Adaptándose de tal manera a la nueva ordenación territorial (artículo 12).  
Como consecuencia de la modificación de los trazados la superficie de estas vías pecuarias se verá incrementada, pasando de 103.152,52 m² a 126.690,24 m². La anchura de las vías pecuarias será variable, siendo en gran parte del recorrido igual a la original, respetando siempre una anchura mínima de 7 metros.  
En los siguientes párrafos expone los criterios de valoración y las cargas incluidas en la superficie de los trazados alternativos.  
Por último, propone las condiciones generales para las ocupaciones:  
1) La presente autorización no constituye gravamen alguno sobre la vía pecuaria afectada, que conservará su condición de bien de dominio público destinado a sus específicos fines.  
2) Esta autorización se concede exclusivamente para las ocupaciones detalladas en el anexo 1, que afectan a:  
- 910 m de la vía pecuaria denominada Colada de la Cala.  
- 14.386 m de la vía pecuaria denominada Colada del Campo Santo.  
- 10.556 m de la vía pecuaria denominada Colada del Alto e Vives.  
- 3.620 m de la vía pecuaria denominada Colada de Baldó.  
3) Se ajustará, tanto en la localización como a las características y elementos constructivos, al proyecto o documentos que obran en el expediente.  
4) Deberá cumplir las vigentes disposiciones sobre la materia y las obras procedentes habrán de realizarse con las debidas garantías de seguridad, no interrumpiendo en ningún momento el tránsito ganadero no impidiendo los demás usos compatibles ó complementarios con aquel, descritos en el Título II de la vigente Ley de Vías Pecuarias.  
5) El titular de la autorización será el responsable de los daños y perjuicios a las personas que puedan originarse por las obras inherentes a la misma.  
6) Dicho titular comunicará a los de esta Dirección Territorial las fechas de comienzo y terminación de las obras para las comprobaciones que procedan; debiendo atenerse a las observaciones que procedan; debiendo atenerse a las observaciones y requerimientos que puedan ser formulados.  
7) La presente autorización se concede hasta por un período de 10 años, sin perjuicio de su ulterior renovación, si procede.  
8) El titular de la autorización abonará una sola vez y en concepto de canon la cantidad de 1.473,9 ?, según lo dispuesto en el Decreto Legislativo, 1/2005, de 23 de febrero, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Tasas de la Generalitat Valenciana.  
9) El expresado importe habrá de ser ingresado por el peticionario en la forma y plazo que se determinará cuando se resuelva el expediente.  
10) La ubicación de la instalación autorizada no prejuzgará en ningún caso los límites de la vía pecuaria.  
11) Siempre que sea preciso realizar alguna obra de conservación, reparación o de cualquier otra clase que afecte a los terrenos de la vía pecuaria, el beneficiario deberá solicitar previamente la autorización de la Dirección Territorial.  
12) Al término de la vigencia de la autorización, el beneficiario queda obligado a restituir la vía pecuaria a su primitivo estado en un plazo máximo de tres meses, comunicándolo a la Dirección Territorial, a efectos de las oportunas comprobaciones.  
13) En caso de que las obras de restitución de la vías pecuaria no merecieran la conformidad de la Dirección Territorial, se procederá por este Organismo y por cuenta del titular, a la ejecución de las obras complementarias precisas, sin perjuicio de las responsabilidades a que hubiera lugar.  
14) Si durante la vigencia de esta autorización se dispusiera la enajenación de la parcela ó parcelas de la vía pecuaria que resultan afectadas por la instalación, el beneficiario podrá optar preferentemente a la adquisición de las mismas, en el precio que reglamentariamente se fija, si se diera el caso de renuncia por parte de quienes tuvieran mejor derecho para su adquisición.  
15) La titularidad de la presente autorización no podrá ser traspasada a tercera persona sin el previo conocimiento y consentimiento de la Dirección Territorial, a efectos de la correspondiente subrogación en los derechos y obligaciones que lleva implícita.  
16) La presente autorización se resolverá por las siguientes causas:  
a) Renuncia voluntaria el beneficiario.  
b) Cesar el uso para el que se concedió.  
c) Utilización para destino distinto del que fundó su otorgamiento.  
d) Vencimiento del plazo fijado.  
c) Incumplimiento de cualquiera de las condiciones estipuladas.  
17) La presente autorización se otorga sobre la base de ser ciertos y exactos cuantos datos suministra el peticionario, quien toma a su cargo los daños y perjuicios que puedan derivarse de su inexactitud.  
18) Esta autorización se otorga única y exclusivamente en el ámbito de las competencias de la Conselleria de Territorio y Vivienda en materia de vías pecuarias y sin perjuicio de las competencias que las leyes determinan a favor de otros organismos de la administración de las demás autorizaciones y permisos que fueran necesarias para el desarrollo del objeto de la petición.  
Informe del Consorcio para el Abastecimiento de Aguas y Saneamiento de la Marina Baja (Alicante)  
De fecha 22 de noviembre de 2006 emite el siguiente informe:  
Es objeto del presente informe, la comprobación de la disponibilidad de las infraestructuras básicas de agua y saneamiento en la instalación del campo de golf denominado Real de Faula integrante del PEDUI Área Parque Temático Benidorm-Finestrat.  
1. El PEDUI Área Parque Temático Benidorm-Finestrat, contemplaba los usos previstos en la instalación del referido Campo de Golf integrante en el ámbito de este Plan Especial, suponiendo un incremento en las demandas de agua para riego y abastecimiento a satisfacer por el sistema de abastecimiento del Consorcio de Aguas para Abastecimiento y Saneamiento de la Marina Baja.  
2. El incremento de agua para riego, es asumible, habida cuenta de que la mitad del agua a reutilizar en riego en zonas verdes y golf procederá de la propia reutilización interna de agua depurada en el ámbito del Plan Especial completándose el resto con aguas de la conducción de Reutilización de Aguas Residuales Depuradas para riego de este Consorcio, la cual arranca en la EDAR de Benidorm. No obstante, para garantizar correctamente la demanda de riego, se deberán construir balsas de regulación, con capacidad mínima de almacenamiento de un mes.  
3. La disponibilidad de recursos para el abastecimiento de agua potable de las instalaciones complementarias del Campo de Golf (centro social y hotel), está garantizada por los recursos propios de este sistema de abastecimiento.  
4. Se hace constar que la viabilidad de la gestión de los recursos hidráulicos, tanto los externos al ámbito de reserva del Plan Especial como los disponibles enclavados dentro del mismo, se coordinarán desde el marco legal que definen las bases de Explotación y Gestión Integrada del Consorcio de Aguas de la Marina Baja, regulado concretamente en su artículo nº 8.  
Conclusión.  
Informa favorablemente sobre la suficiencia de abastecimiento de agua potable y saneamiento para los usos previstos en la instalación del Campo de Golf denominado Real de Faula integrante del Plan Especial director de Usos e Infraestructuras Area Parque Temático Benidorm-Finestrat, a efectos de la Declaración de Impacto Ambiental por parte de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para la construcción de Complejo Deportivo Turístico promovido por Xeresa Golf SA, que afecta a varios cauces públicos.  
De fecha 18 de septiembre de 2001, establece unas condiciones particulares, entre las cuales, autoriza a la mercantil Xeresa Golf SA las obras de encauzamiento y cubrición de los barrancos afectados por la construcción de un complejo deportivo turístico en el término municipal de Benidorm (Alicante), así como para la ejecución de las obras a realizar en la zona de policía de los mismos, de acuerdo con los proyectos presentados.   
Afecciones legales  
1. En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000, se constata la existencia en el noreste del ámbito de actuación de lugares de importancia comunitario denominados LIC, propuestos para formar parte de la Red Natura 2000, es el LIC Aitana, Serrela ó Puig Campana, y en el EIA lo denomina Sierra de Cortina. También al sur de la actuación se encuentra el LIC marino Serra Gelada i Litoral de la Marina Baixa. Además al noroeste del sector hay un monte de utilidad pública denominado Puig Campana.   
2. En un entorno de 5 km del proyecto se encuentran 2 microrreservas, que contienen una elevada concentración de plantas raras, endémicas o amenazadas o de elevado interés científico:  
- Puig Campana, a 4 km al oeste del proyecto, de 20 ha de superficie.  
- Tossal Corbs, a 5 km al noroeste.  
3. A la vista de la información disponible y de la visita a la zona, puede concluirse la existencia de zonas incultas y zonas de pinar.  
Según el EIA la vegetación potencial de la zona, los lentiscares, se encuentran muy poco representados, y están instalados entre la repoblación de pino carrasco. Bajo la pinada destacan por su abundancia los lastonares denominados Brachypodium retusum.  
En las zonas que no han sido sometidas a repoblación dominan los tomillares. Esta comunidad es sustituida por los espartales de Stipa tenacissima en las laderas soleadas y pedregosas.  
4. Según la cartografía de incendios aparecen varias zonas incendiadas dentro del sector. Concretamente, en el año 1996, 1997, 1999, 2000 y 2001, que afectan a un total de 0,23 ha. El EIA no refleja estos incendios.  
Dichas zonas no podrán ser objeto de reclasificación tal y como recoge el artículo 14 de la Ley 4/2004 de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje.  
Desde el punto de vista urbanístico, el suelo mantiene su clasificación de Suelo No Urbanizable No Protegido, establecida en las normas urbanísticas del PEDUI, ya aprobado en 1.998, con su correspondiente Declaración de Impacto Ambiental positiva.  
5. Existen varios barrancos en el área de actuación, y son, de oeste a este: la rambla de la Tapia, barranco del Rajarell, barranco del Xixo, barranco de Les Foietes y barranco de L'Aigüera.  
En la visita al campo de golf, se observa que en la rambla de la Tapia han mantenido la vegetación natural de los márgenes, y que se han construido varios diques que, a su vez, permiten el paso sobre el barranco. En estos diques hay un pequeño paso para que circule el agua.  
Le son de aplicación el Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas. Se deberá mantener libre de todo obstáculo para el uso público la zona de servidumbre de 5 m a cada lado del cauce del barranco afectado.  
Presentan autorización de la Confederación Hidrográfica del Júcar para las obras a realizar en la zona de policía de los barrancos y, así como para las obras de encauzamiento y cubrición de los barrancos afectados por la construcción de un complejo deportivo turístico.  
6. El sector es atravesado por las vías pecuarias de norte a sur, que son las siguientes: Colada del Camposanto, Colada de la Cala, Colada de Baldo y Colada del Alto de Vivens.  
Las vías pecuarias están reguladas por la Ley 3/95, de 23 de marzo, de Vías Pecuarias, en la que se indica como fin principal el mantenimiento de la integridad superficial de las vías, la idoneidad de los itinerarios y trazados, junto con la continuidad del tránsito ganadero y el resto de usos complementarios y compatibles con éste.  
Según el informe de la Dirección Territorial de Alicante, de fecha 21 de febrero de 2005, la construcción del campo de golf tiene cortado el trazado de estas dos vías pecuarias, que atraviesan esta zona de norte a sur, ocupando terrenos pertenecientes a estas vías pecuarias sin autorización.  
Se presenta un informe favorable sobre la modificación del trazado de las vías pecuarias, de fecha 21 de marzo de 2006, como complemento al informe emitido con fecha 11 de noviembre de 2005. En él propone que una vez llevada a cabo la modificación de trazado y estos terrenos sean patrimonio de la Generalitat Valenciana, se declaren de utilidad pública.  
7. La Conselleria de Cultura, Educación y Deportes tiene inventariados los bienes muebles e inmuebles de valor histórico, artístico, arquitectónico, arqueológico, paleontológico, etnológico, documental, bibliográfico, científico, técnico, o de cualquier otra naturaleza cultural, regulados por la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano y que tiene por objeto su protección, conservación, difusión, fomento, investigación y el acrecentamiento del patrimonio cultural valenciano.  
Según el EIA, dentro del sector existe una zona de especial protección, por yacimiento arqueológico, denominado Yacimiento del Moralet, que queda delimitado, vallado y sellado con recubrimiento de grava.  
Se presenta el informe favorable a los efectos patrimoniales contemplados en el art. 11 de la Ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.  
8. Según la cartografía del Inventario Forestal vigente en la Comunidad Valenciana (E 1:10.000), la mayor parte del suelo del sector corresponde a Suelo Forestal.  
En la información complementaria al EIA aseguran que se ha respetado mayoritariamente el pinar existente en el terreno ubicado en la esquina sureste de la parcela.  
En la documentación enviada en julio de 2006, afirman que el suelo forestal ha sido sustancialmente conservado, habiéndose adoptado las siguientes medidas correctoras y protectoras.  
- Se recogerán basuras, pequeños inertes o vertidos accidentales que puedan haberse producido durante el funcionamiento de esta zona de acopio y mantenimiento.  
- Posteriormente se realizarán tareas de silvicultura sobre esta zona del pinar, con retirada de restos forestales y podas selectivas. Estas tareas deberán realizarse con una frecuencia anual.  
- Para finalizar, las zonas que se sitúen entre el pinar y el campo de golf y que no hayan sido objeto de restauración o paisajismo serán restauradas.   
Consideraciones ambientales   
1. En el sector planteado ya están implantados los campos de golf y los hoteles.  
2. A continuación se citan las afecciones ambientales más importantes detectadas mediante la cartografía temática y las visitas de campo:  
- Vulnerabilidad de acuíferos a la contaminación  
El ámbito posee una vulnerabilidad Media en la mitad del sector, y baja en la otra mitad, a la contaminación de acuíferos.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se deben establecer medidas correctoras y preventivas para evitar y reducir la contaminación de aguas y suelos.  
- Riesgo de Deslizamiento-Desprendimiento  
En la parte norte del ámbito hay riesgo de deslizamiento bajo.  
En la Sierra que está situada al norte del sector hay riesgo de desprendimiento.  
- Riesgo de Erosión Actual y Potencial  
En toda la superficie el riesgo de erosión actual es Moderado, y el riesgo de erosión potencial muy alto.  
Se deben proponer medidas correctoras.  
- Accesibilidad potencial a los recursos hídricos  
Se caracteriza por poseer una clasificación de grado Alto en la mitad del sector y Baja en la otra mitad.  
- Capacidad agrológica del suelo.  
Atendiendo a la clasificación del suelo por su aptitud para la explotación agrícola y forestal, la zona de estudio se encuentra dentro de una capacidad agronómica baja.  
3. Se minimizará la afección al medio físico utilizando productos fitosanitarios poco contaminantes, que no sean nocivos para la fauna. Este factor exige un control periódico, durante la vida de las instalaciones, de su posible afección al suelo, a los acuíferos y a la fauna existente.  
Se deben cumplir las siguientes prácticas:  
- Se deben almacenar y manipular las substancias químicas de acuerdo con todos los requisitos legales y estipulados en las etiquetas correspondientes.  
- Garantizar instalaciones de almacenamiento adecuadas para contener derrames y fugas.  
- Deben haber aparatos para fregar/recoger y equipo de seguridad a mano.  
En la edificación para el mantenimiento del campo de golf, se ha habilitado una estancia independiente y cuyos drenajes se recogen en un depósito impermeable, para el almacenamiento de productos fitosanitarios y de fertilizantes y de los envases usados de éstos (considerados residuos peligrosos). La recogida se efectuará por un gestor de residuos peligrosos.  
En la documentación enviada en julio de 2006, afirman que las enmiendas que se aportan regularmente al césped del campo de golf son fertilizantes, ya que las de tipo sanitario son únicamente como tratamiento correctivo, no preventivo, y por lo tanto son ocasionales.  
Fertilizantes únicamente se añaden de tipo inorgánico, de liberación lenta y en formato granulado. Las aportaciones que dan al terreno son bajas, del orden de 159 kg de nitrógeno por Ha y año.  
Como medida de prevención y control, se realizarán tomas de muestras de aguas y en suelos para verificar la ausencia de contaminantes en el campo de golf.  
4. Respecto a la variedad de césped, se les solicita que justifiquen la variedad de césped, debiendo elegir especies apropiadas para el clima y el suelo, y que necesitan poca cantidad de agua.  
En la selección de las especies de césped utilizado en el campo de golf, se ha tenido en cuenta, a nivel general, los siguientes factores: la temperatura de la zona, ausencia de períodos de heladas, precipitaciones escasas, la calidad de las aguas de riego y experiencia en campos de golf cercanos a este ámbito.  
Las especies utilizadas en el campo de golf en las zonas de green ha sido Agorstis stolonifera, y Cynodon dactilon en los teen y fairway. Ambas especies son óptimas para el tipo de gestión del campo de golf. Son especies perennes, que no tienen unos requerimientos hídricos excesivos y que en las épocas de estiaje se secan exteriormente manteniendo su funcionalidad en el campo.   
5. Por lo que respecta a la fauna, no se ha habilitado malla cinegética en el cercado perimetral, tal y como indicaba el EIA.  
Según el informe adicional al EIA los tramos de barrancos y ramblas que discurren por la parcela no se han vallado en sus zonas de entrada y salida, por lo que cumplen una pequeña función de corredor de fauna, permitiendo su paso.  
En la visita a la zona de actuación, en la zona del barranco, se observa un zorro y también una perdiz, y diversas especies de aves en uno de los lagos.  
Los campos de golf deben ser diseñados de forma que permitan el tránsito de las especies. Se buscarán zonas de conexión con espacios exteriores, a través de cerramientos vegetales, o bien de valla cinegética, que permitan el tránsito de la fauna, especialmente en el extremo este y suroeste de la parcela, colindante con otra parcela aún sin edificar y poblada de un pinar; también se debe permitir la permeabilidad a través de los barrancos.   
El Servicio de Conservación de la Biodiversidad emite un informe de fecha 18 de agosto de 2006, en el que concluye que la actuación, caso de ser vallada, no debe impedir el paso de fauna por todo su entorno.  
6. Agua potable:  
En el EIA establece que la demanda de agua potable deberá ser satisfecha por el sistema de abastecimiento del Consorcio de Aguas para Abastecimiento y Saneamiento de la Marina Baja.  
Según el EIA, el consumo de agua potable estimado en la fase de funcionamiento de los hoteles es de 0,5 hm³/año.   
Se presenta un certificado del Consorcio para el Abastecimiento de Aguas y Saneamiento de la Marina Baja (Alicante), de fecha 22 de noviembre de 2006, en el que garantiza la disponibilidad de recursos para el abastecimiento de agua potable de las instalaciones complementarias del Campo de Golf (Centro Social y Hotel).  
7. Aguas residuales:  
Respecto a las aguas residuales generadas por las instalaciones hoteleras e instalaciones complementarias del campo de golf, en la contestación al requerimiento de documentación, afirman que las aguas residuales procedentes de las instalaciones hoteleras serán tratadas por una nueva depuradora que se ubicará en los terrenos del complejo campo de golf-hotel.  
La depuradora será de oxidación total por reactor biológico con recirculación de fangos y retirada de los mismos de forma periódica.  
El efluente obtenido de la depuración se enviará a uno de los lagos artificiales para reutilizarla como agua de riego para el campo de golf y vegetación de jardines del complejo hotelero.  
Presentan en diciembre de 2006, el proyecto visado de esta EDAR.  
Por otra parte, el agua residual que sale de las instalaciones de mantenimiento puede contener una mezcla de césped cortado, aceite, combustible, pesticidas, etc. Pueden utilizarse simples separa aceites con cierta efectividad, los filtros cesta pueden eliminar gran parte de los residuos sólidos. El agua sobrante puede dirigirse a un área de filtración y estanque de retención antes de su descarga final a la red de saneamiento.  
8. Agua destinada al riego del campo de golf:  
Existe una EDAR de la SPTCV, que se encuentra ya construida. Dicha depuradora cuenta con tratamiento terciario, lo que hace a sus efluentes aptos para su uso en el riego de zonas verdes en donde existe contacto con las personas.  
Según la información complementaria al EIA, el campo de golf se nutre en su totalidad de las aguas provenientes de la salida de la depuradora de Benidorm y de las aguas provenientes de las precipitaciones sobre el campo de golf.  
El agua de la depuradora de Benidorm es gestionada por una comunidad de regantes que cede parte de su uso a la Sociedad de Proyectos Temáticos de Alicante (SPTA) la cual la somete a un tratamiento terciario y las aguas las destina al consumo de los terrenos que gestiona: Terra Mítica, Terra Natura y Campo de Golf principalmente.  
La parte entregada al campo de golf es destinada inicialmente a una balsa de regulación existente de 97.000 m³ de capacidad. Este embalse de regulación está interconectado en ambas direcciones mediante un sistema de conducciones y bombas a las tres lagunas artificiales existentes. Ofreciendo el conjunto una capacidad total de 200.000 m³.  
Desde estas lagunas se procede a realizar el riego mediante aspersión nocturna. El resto de la vegetación paisajística no exige riego alguno.  
Según el EIA, la demanda para los dos campos de golf es de 900.000 m³/año. El caudal que proporciona la EDAR de la SPTCV es de 7.559.880 m³/año.  
Se aporta el certificado de la Comunidad de Regantes del Canal Bajo del Algar, de fecha 19 de octubre de 2006, donde asegura que tienen derecho al uso de las aguas de esta comunidad de regantes y procedentes de la Depuradora de Benidorm.  
También aportan certificado del Consorcio de Aguas de la Marina Baja, de fecha 22 de noviembre de 2006, en el que asume el incremento de agua para riego, habida cuenta de que la mitad del agua a reutilizar en riego en zonas verdes y golf procederá de la propia reutilización interna de aguas depurada en el ámbito del Plan Especial completándose el resto con aguas de la conducción de Reutilización de Aguas Residuales Depuradas para riego de este Consorcio, la cual arranca de la EDAR de Benidorm.  
Se debe aportar la concesión otorgada por la Comisión Hidrográfica de la cuenca, órgano competente para la asignación de usos de agua, que permita la utilización del agua para riego del campo de golf.  
Además de justificarse la cantidad de agua depurada, se debe asegurar la calidad del agua utilizada, por lo que deberán presentarse análisis físico-químicos que garanticen la adecuada calidad del agua para este uso.  
9. Aguas pluviales.  
Los dos campos de golf contienen una red de drenaje en la mayor parte de su amplitud que evacua de forma efectiva toda el agua pluvial que caiga en su terreno. Este mecanismo es realizado para evitar el encharcamiento de su superficie.   
Las eventuales precipitaciones que se produzcan drenan sobre el terreno del campo de golf preparado mediante sistemas de drenaje y conducciones, almacenándose dicha agua en las lagunas y por intercomunicación a la balsa de regulación.  
Hay una numerosa red de tuberías de desagüe, que vierten el agua bien en los lagos artificiales o bien en el cauce de los barrancos del Murtal o de la Tapia.  
Se les solicita la autorización de la Confederación Hidrográfica para el vertido de las aguas pluviales, y la instalación de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites ó grasas arrastrados por el agua de lluvia.  
En la documentación enviada en julio de 2006, justifican la no colocación del tratamiento debido a:  
1. Debido a la extensa y efectiva red de drenaje, las aguas pluviales no llegan a formar escorrentías, por lo que el arrastre de materiales es muy escaso o nulo.  
2. Los drenajes son en su mayor parte difusos, mediante tuberías microperforadas, mallas drenantes situados bajo la superficie de las plantaciones y por lo tanto el propio terreno actúa como filtro.  
3. Aunque una pequeña parte de los drenajes se vierten al cauce público, estos lo hacen por numerosos puntos (60) por lo que serían numerosos los pretratamientos a realizar.  
Se propone realizar toma de muestras y analíticas de las aguas pluviales y, en el caso de que resultasen positivas por contener contaminantes, se realizarán las instalaciones de pretratamiento.  
10. Gestión de los residuos.  
Deberá estar prevista la gestión de los residuos vegetales que se produzcan durante su funcionamiento, siendo preferible la valoración a la eliminación.  
En la documentación enviada en julio de 2006, informan que actualmente, los restos de segado de césped son depositados in situ, de tal forma que estos son integrados en la materia orgánica del suelo del propio césped mediante un proceso natural de compostaje. Por tanto no existe riesgo de contaminación de los sistemas acuáticos.  
También se presenta certificado en el que la entidad gestora, Fomento, asume la gestión de los residuos sólidos urbanos.  
11. En cuanto a los usos propuestos en el Plan presentado, como característicos serán deportivo: golf y servicios anejos; como tolerados hoteleros tipo A y B, restauración, terciario y aparcamientos. El uso hotelero únicamente se admite una unidad hotelera por campo de golf, con un número máximo de 230 habitaciones. Sólo podrán existir dos campos de golf con un mínimo de 18 hoyos por campo.  
Consideraciones jurídicas  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El Artículo 8.3.C, del Decreto 137/2006, de 29 de septiembre, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Secretaría Autonómica la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por tanto y a la vista de todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente:  
Declaración de impacto ambiental  
Primero  
Se estima aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, Complejo hotelero y de golf Xeresa Golf Benidorm, en Alicante, cuyo promotor es Xeresa Golf SA, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada, y con los condicionantes establecidos a continuación.  
Segundo  
Se supedita la ejecución del proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:  
1. El agua utilizada para el riego de los dos campos de golf será, única y exclusivamente, agua residual depurada con tratamiento terciario.  
2. Se debe reutilizar la totalidad de las aguas residuales generadas en las propias instalaciones. No se producirá vertido externo de aguas residuales.  
3. Se deberá acreditar la disponibilidad de los caudales de agua residual para riego del campo de golf mediante la correspondiente autorización del organismo de cuenca competente o mediante el correspondiente certificado de entidad suministradora debidamente autorizada.  
4. Se deben cumplir las condiciones establecidas en los informes sobre la modificación de trazado de las vías pecuarias de fechas 21 de marzo de 2006 y 11 de noviembre de 2005.  
La presente Declaración queda supeditada a la resolución favorable del expediente de modificación del trazado de las vías pecuarias.  
Aquellas consideraciones que se desprendan de esta resolución favorable serán consideradas como propias de la presente Declaración.  
5. Se deberán cumplir las cautelas establecidas en el informe vinculante de la Dirección General de Patrimonio de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, de fecha 16 de noviembre de 2006, sobre la conformidad del proyecto con la Normativa de Protección del Patrimonio Cultural Valenciano, de acuerdo al artículo 11 de la ley 4/1998.  
6. Se debe presentar la autorización correspondiente del Organismo de Cuenca para el vertido de las aguas pluviales a los barrancos existentes.  
En cualquiera de los casos, los vertidos de aguas pluviales, deberán ajustarse a lo dispuesto en la normativa específica vigente y en particular al Real Decreto Legislativo 1/2001, de 20 de julio, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de Aguas.  
Se deben realizar toma de muestras y analíticas de las aguas pluviales y, en el caso de que resultasen positivas por contener contaminantes, se realizarán las instalaciones de pretratamiento con el fin de eliminar los sólidos en suspensión, aceites ó grasas arrastrados por el agua de lluvia.  
7. Tal y como establece el Informe del Servicio de Conservación de la Biodiversidad, la actuación no debe impedir el paso de fauna por todo su entorno. El cerramiento del campo de golf debe ser diseñado de manera que permita el tránsito de las especies, especialmente en el extremo este y suroeste de la parcela, colindante con otra parcela aún sin edificar y poblada de un pinar; también se debe permitir la permeabilidad a través de los barrancos.  
8. Se deben aplicar las propuestas de conservación y puesta en valor planteadas en el Estudio de Paisaje.  
9. Se deben cumplir todas y cada una de las medidas preventivas y correctoras especificadas en el Estudio de Impacto Ambiental, Información complementaria al EIA e Informe de Ampliación de la documentación de fecha 2 de junio de 2006.  
10. Los residuos que se generen de cualquier tipología deberán ser gestionados de acuerdo a su legislación sectorial y en su caso a la planificación que en desarrollo del Plan Integral de Residuos se establezca por la Generalitat Valenciana.  
11. Con carácter anual, y como complemento al Programa de Vigilancia Ambiental, se realizará un informe, que se remitirá el último mes del año a esta Secretaria Autonómica que contemple los siguientes aspectos:  
- Consumos mensuales de agua depurada utilizada para el riego del campo de golf.  
- Resultados de las características físico-químicas de las analíticas realizadas del agua depurada utilizada para el riego del campo de golf, con periocidad mensual.  
- Caracterización tanto cualitativa como cuantitativa de los abonos y productos fitosanitarios utilizados.  
12. El Ayuntamiento de Benidorm, en calidad de órgano sustantivo, deberá verificar el cumplimiento de los condicionantes recogidos en la presente Declaración de Impacto Ambiental. El Ayuntamiento deberá remitir una copia de los informes y certificados requeridos la Secretaria Autonómica de la Conselleria de Territorio y Vivienda.  
Tercero  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
Cuarto  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Valencia, 22 de marzo de 2007.- La secretaria autonómica de Territorio y Medio Ambiente: Cristina Serrano Mateo.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML