Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8267, del 05-04-2018 (2018/2422)

RESOLUCIÓ de 21 de febrer de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 45/17-EAE Picassent i 52/17-EAE Benafigos.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8267

Data del DOGV
:   05-04-2018

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2018/2422

CVE


Data del document
:   21-02-2018

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Benafigos](javascript:void(0))
    * [Picassent](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 21 de febrer de 2018, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació dels informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 45/17-EAE Picassent i 52/17-EAE Benafigos. [2018/2422]  
De conformitat amb l'article 51.7 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de l'informe ambiental i territorial estratègic, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana els informes ambientals i territorials estratègics corresponents als expedients 45/17-EAE Picassent i 52/17-EAE Benafigos.  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Objecte: modificació puntual estructural núm. 18 del Pla General. Delimitació de Pla de Reforma Interior al costat del Barranc de Picassent  
Tràmit: avaluació ambiental estratègica de la modificació del Pla  
  
Promotor: Ajuntament de Picassent  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme  
Localització: Picassent (València)  
Núm. d'expedient: 045/2017-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 25 de gener de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual estructural núm. 18 del Pla General. Delimitació de Pla de Reforma Interior al costat del Barranc de Picassent, en els termes següents:  
  
A. Fonaments pels quals se sotmet la modificació a avaluació ambiental estratègica  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la qual s'estableix (article 46) que seran objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, i també les seues modificacions, que adopte o aprove una administració pública i l'elaboració i aprovació de la qual estiga exigida per una disposició legal o reglamentària o per acord del Consell.  
  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
En la LOTUP s'estableix (article 46) que seran objecte d'aquesta avaluació ambiental i territorial estratègica ordinària els plans i programes, i també les seues modificacions, que adopte i aprove una administració pública i l'elaboració i aprovació de la qual estiga exigida per una disposició legal o reglamentària o acord del Consell, amb compliment dels supòsits de l'apartat 1 de l'article esmentat.  
D'acord amb allò que s'ha estipulat en l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental determinarà si un pla o programa ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada o ordinària, en els casos hi previstos i tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII de la llei, tot això amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades i d'acord amb les fases de la tramitació exposades en l'article 49.  
B. Document inicial estratègic  
B.1. Documentació aportada  
Amb data 23 de juny de 2016, l'Ajuntament de Picassent va remetre al Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica la Modificació Puntual Estructural núm. 18 del Pla General. Delimitació de Pla de Reforma Interior al costat del Barranc de Picassent, motivada per la necessitat de resoldre la problemàtica següent, a l'efecte que es produïsca un pronunciament per part de l'òrgan ambiental:  
- Reordenació del vessant est del nucli urbà, que dóna al barranc de Picassent, a fi de millorar la imatge del nucli en aquesta part de la població. L'actuació complementa l'acordada per l'Ajuntament al juliol de 2008, en la qual es va delimitar i posteriorment desenvolupar a nivell de planejament de l'illa 89980, zona d'eixamplament.  
  
Una vegada remesa la documentació, la subdirectora d'Avaluació Ambiental sol·licita al Servei Territorial d'Urbanisme, el 21 de juliol de 2016, un pronunciament sobre si la modificació plantejada:  
- Constitueix objecte d'ordenació detallada, en aquest cas i ja que seria d'aprovació municipal, comunique a l'Ajuntament de Picassent que, basant-se en la nova redacció de l'article 48.c de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, l'òrgan ambiental i territorial seria l'Ajuntament.  
- O si al contrari es considera que integra l'ordenació estructural, i en aquest cas, i ja que seria d'aprovació autonòmica, es requereix STU perquè emeta un informe en l'àmbit de les seues competències i també, juntament amb aquest, que adjunte la documentació original enviada, per a l'obertura de l'expedient d'avaluació ambiental estratègica.  
De la mateixa manera, en no disposar dels serveis urbans efectivament implantats, correspon l'avaluació ambiental a l'òrgan autonòmic.  
  
El Servei Territorial d'Urbanisme de València contesta amb un escrit, de data 12 de juliol de 2017, que adjunta un informe tècnic on s'indica, entre altres consideracions que s'assenyalaran més endavant en aquest informe, que l'instrument de planejament afecta determinacions de l'ordenació estructural, per la qual cosa requeriria aprovació autonòmica.  
El 31 de juliol de 2017 es comunica l'obertura de l'expedient a l'Ajuntament de Picassent (41/2016-EAE), si bé per a continuar amb aquest, es va requerir:  
- Documentació presentada en format digital.  
Finalment es rep la documentació sol·licitada el 18 d'agost de 2017.  
  
  
B.2 Informació territorial  
El municipi de Picassent, situat a la comarca de l'Horta Sud a la província de València, té una població de 20.427 habitants (segons l'IVE a 01.01.2015). La superfície del terme municipal és de 85,79 km². Se situa a 47 msnm i a una distància de 17,3 km de València.  
  
Limita amb els termes municipals d'Alcàsser, Silla i Almussafes, a l'est; Torrent, al nord; Montserrat, a l'oest, i Llombai, Alfarp i Benifaió, al sud.  
El municipi està en un lloc de transició entre la plana litoral de l'Albufera i les serres interiors de l'oest (de Perenxisa, de Dos Aguas, etc.). Les muntanyes tenen un perfil suavitzat, on s'alternen les planes amb els tossals que mai arriben a sobrepassar els 300 metres d'altura.  
  
Als tossals pròxims a la vila s'han alçat en les últimes dècades diverses urbanitzacions residencials; la Creueta, la Cañada del Císcar, l'Alter, etc.  
El clima és el corresponent a la zona mediterrània, per tant és temperat i humit a causa de la proximitat del mar. Picassent es troba en una zona de temperatures mitjanes anuals que oscil·len entre els 16 i els 18 graus centígrads.  
  
B.3. Planejament vigent.  
El planejament vigent el constitueix un Pla General d'Ordenació Urbana aprovat en la Comissió Territorial d'Urbanisme (a excepció del polígon industrial al costat de l'autovia N-340) el 29 de setembre de 1998 i publicat en el DOGV el 5 de març de 1999.  
Aquest Pla General d'Ordenació Urbana va ser avaluat ambientalment per mitjà de declaració d'impacte ambiental de data 3 de juliol de 1998 (exp. 470/97-AIA).  
L'àmbit de la modificació ocupa sòl urbà definit en les NU del pla general.  
L'Ajuntament de Picassent es planteja en la modificació la reordenació del vessant est de la població que dóna al barranc, a fi de millorar la imatge d'aquesta part del nucli urbà que ofereix en l'actualitat una panoràmica degradada, configurada per les parts posteriors de les edificacions amb façana al carrer de la Séquia, la qual cosa desvirtua la vista de la població i el paisatge urbà.  
Aquesta reordenació comprén el front del barranc de dos illes, una la que se situa entre el pont d'accés a la població i el carrer de la Penya i una altra la compresa entre els carrers de la Penya i Santa Teresa. La primera illa correspon a Zona de Centre Històric (ZCH) i la segona a la Zona d'Eixamplament (ZEC).  
Ja amb anterioritat, l'Ajuntament va delimitar, amb data de juliol de 2008, i posteriorment va desenvolupar a nivell de planejament derivat, l'illa 89980, corresponent a la Zona d'Eixamplament (ZEC), contornejada pels carrers Séquia, Santa Teresa, futur carrer Barranc i avinguda del Sud. Si bé el planejament derivat, Pla de Reforma Interior, el Projecte d'Urbanització i el Projecte de Reparcel·lació, integrats en un Programa d'Actuació Integrada gestionat directament per l'Ajuntament van ser aprovats, la urbanització de l'entorn es va deixar en suspens a causa de la situació econòmica, ja que l'Ajuntament va entendre, a sol·licitud dels propietaris que en aquesta època i en les esmentades circumstàncies no podien afrontar, en aquell moment, costejar les càrregues de la urbanització.  
Aquesta actuació completa l'anteriorment mencionada, de manera que es tracta de regularitzar la situació d'un àmbit que comprendria globalment la façana de la població respecte del barranc, des de l'entrada a la població pel pont de l'antiga carretera de Silla a Alborache fins al pont recentment construït en la prolongació de l'avinguda del Sud. A continuació s'exposa l'àmbit de l'illa 89980.  
  
B.4. Objecte de la proposta de la modificació  
L'àmbit que es delimita, objecte del desenvolupament posterior del Pla de Reforma Interior, comprén sòl classificat com a urbà i qualificat parcialment com a Xarxa Primària d'Espai Lliure (XPEL), vial corresponent al futur carrer Barranc amb una amplària de 10 metres, que discorre linealment al costat d'aquest, i residencial corresponent a part de les illes, una (illa 1) la que se situa entre el pont d'accés a la població i el carrer de la Penya, i una altra, (illa 2) la compresa entre els carrers de la Penya i Santa Teresa. La primera illa correspon a la Zona de Centre Històric (ZCH) i la segona a la Zona d'Eixamplament (ZEC).  
  
La descripció física i jurídica de les mencionades parcel·les s'efectuarà en el programa que es tramitarà després de l'aprovació del Pla Especial.  
En la part que dóna al barranc s'ha seguit el criteri del Pla de Reforma Interior de l'illa 89980, pel que fa al front de les dues illes, incloent-hi una banda de sòl de 3 m d'amplària, qualificada com a Xarxa Primària d'Espais Lliures (XPEL-3) que s'incorpora al vial, ja que amplia la vorera i configura un passeig o albereda que discorre al llarg del barranc, i que constituirà un banda delimitadora entre el vial de caràcter de vianants amb accés per a residents i activitats de càrrega i descàrrega i les zones verdes escalonades que es projectaran al costat del barranc, qualificades com a Xarxa Primària d'Espais Lliures.  
  
Pel que fa a la resta de la delimitació per a cada una de les dues illes, cal tindre en consideració les característiques diferenciades de cada una d'aquestes.  
  
- Illa 1.  
Illa contornejada per la Carretera VP-3065 d'accés a la població a través del pont sobre el barranc, carrer de la Séquia, carrer de la Penya i futur carrer del Barranc.  
· En la via d'accés a la població, la delimitació la constitueix la línia de façana per estar totalment urbanitzada la via.  
· Aquesta illa disposa de profunditat edificable a 20 metres de façana. La línia divisòria entre parcel·les que donen al carrer de la Séquia i al futur carrer Barranc coincideix aproximadament amb aquesta línia de profunditat, però s'ha separat convenientment la línia de delimitació perquè no coincidisquen ambdues línies i evitar problemes de servitud de vistes de les parts posteriors de les edificacions que es construïsquen que donen al carrer Barranc respecte del pati d'illa de cases.  
  
· Els extrems de la delimitació d'aquesta illa configuren espais irregulars juntament amb els xamfrans, si bé s'ha evitat incidir en edificacions contigües consolidades en ús i funcionament, i s'ha comprovat que els espais residuals dels extrems són suficients per a garantir el disseny de dependències que complisquen la normativa d'habitabilitat d'habitatges de la Comunitat Valenciana.  
  
  
  
- Illa 2.  
Illa contornejada pel carrer de la Penya, carrer de la Séquia, carrer de Santa Teresa i futur carrer Barranc.  
· Al carrer de Santa Teresa, la delimitació s'ajusta a l'eix del carrer.  
  
· Aquesta illa no disposa de profunditat edificable a diferència de l'anterior. La línia de delimitació s'ha fet coincidir amb la divisòria de les parcel·les que donen al carrer de la Séquia i al futur carrer Barranc, per a evitar problemes de propietat.  
· Els extrems de la delimitació d'aquesta illa configuren espais irregulars juntament amb els xamfrans, si bé s'ha evitat incidir en edificacions consolidades en ús i funcionament, i s'ha comprovat que els espais residuals dels extrems són suficients per a garantir el disseny de dependències que complisquen la normativa d'habitabilitat d'habitatges de la Comunitat Valenciana.  
S'ha considerat que els criteris exposats són els més raonables i apropiats de cara a l'agilitat en el desenvolupament del programa d'actuació integrada que es redacte a aquest efecte.  
  
  
  
  
B.5. Justificació de la proposta de la modificació  
L'actuació al marge de minimitzar l'impacte territorial generat per les illes planificades al costat del Barranc té per objecte complir una seré d'objectius que s'indiquen a continuació. Cadascun d'aquests és raó suficient que justifica la redacció d'un Pla de Reforma Interior.  
  
- Com ja s'ha indicat anteriorment, l'objectiu principal que es planteja consisteix en la reordenació del vessant est de la població que dóna al barranc, a fi de millorar la imatge d'aquesta part del nucli urbà que ofereix en l'actualitat una panoràmica degradada, configurada per les parts posteriors de les edificacions amb façana al carrer de la Séquia, la qual cosa desvirtua la vista de la població i el paisatge urbà.  
  
- Cal fer constar, que l'Ajuntament està condicionant el sòl qualificat com a Xarxa Primària d'Espais Lliures (XPEL-4), situat en l'altre costat del barranc al costat del polígon industrial, on s'han ubicat, recentment, zones d'arbratge i recreació, circuit docent de senyalització viària per a instruir els xiquets, rutes de vianants amb àrees dotades d'elements per a l'exercici físic i recinte tancat per a gossos i d'altres.  
  
- L'àrea que ens ocupa conformaria juntament amb el desenvolupament i la urbanització del sòl qualificat com a Xarxa Primària d'Espais Lliures (XPEL-3), constituït per plataformes escalonades que s'hauran d'enjardinar, el vial del futur carrer Barranc i l'àrea anteriorment descrita, el conjunt integral del barranc, que quedarà habilitat per a gaudi en ambdós costats, i es millorarà, al seu torn, la imatge visual del front d'aquesta part del nucli urbà.  
- En conseqüència, abans es requereix, per a possibilitar les futures actuacions, la preparació a nivell de planejament de la zona a desenvolupar, perquè les esmentades actuacions que es pretenen fer siguen viables.  
- Això implicarà la inclusió d'una normativa urbanística que tinga com a finalitat principalment homogeneïtzar el tractament en la composició de façanes, cobertes, buits, volades i materials.  
- Regularització d'usos en plantes baixes per mitjà de normativa adequada. Aquests hauran d'estar d'acord amb el desenvolupament d'una zona de passeig, recreació i expansió.  
- Regularització de l'estructura parcel·lària. De la simple observació del pla parcel·lari es dedueix la impossibilitat d'atorgament de llicències, pel fet que les propietats estan distorsionades respecte de l'estructura viària. Hi ha parts de parcel·les incloses en la delimitació de les illes que disposen de formes irregulars, triangulars i trapezoïdals. I moltes parcel·les la superfície de les quals ocupen majoritàriament sòl qualificat per a vial i xarxa primària d'espais lliures impedeixen que d'altres parcel·les disposen de façana al futur carrer Barranc, les quals queden a l'interior de l'illa.  
- L'àmbit que es pretén delimitar està en estat rural, camps amb cultius o degradats al costat del barranc, sense cap tipus d'urbanització i, per tant, correspon «assenyalar rasants, obrir nous carrers o definir noves alineacions en el seu àmbit i concretar el règim d'usos aplicable que no contradiga el dominant de l'àrea d'ordenança corresponent», tal com s'indica en l'article 3.21, apartat 1, de la normativa del Pla General referent a «particularitats dels plans de reforma interior».  
  
- En aquest cas, d'acord amb el que preveu la LOTUP, s'elaborarà un programa d'actuació integrada per gestió directa que desenvolupe el pla de reforma interior i que establirà l'ordenació detallada de l'àrea d'actuació.  
  
B.6. Selecció d'alternatives proposades  
L'abast de l'actuació que es proposa és local, la qual correspon a un àmbit total de 11.366,56 m² de superfície. Es tracta en definitiva de delimitar una àrea en sòl urbà, no consolidat i pendent d'urbanització, en la qual es definiran les vores i la integració de les dotacions de Xarxa Primària previstes en el Pla General, la qual cosa permetrà escometre la urbanització i la consolidació de l'edificació, i aplicar els criteris adequats per a minimitzar els impactes de tipus territorial i ambiental.  
  
Com ja s'ha indicat, es tracta d'una actuació condicionada per l'existència de restes de xicotetes edificacions auxiliars de ferramentes, existents en les parts posteriors de les parcel·les que donen al carrer de la Séquia, que pretén homogeneïtzar el front d'aquestes illes amb vista al barranc, i millorar la imatge urbana de la població.  
  
C. Possibles efectes sobre el medi ambient  
Atés que la modificació es realitza sobre sòl urbà i ja va ser avaluada ambientalment, els únics possibles efectes considerats (i per als quals se sol·licita l'informe corresponent de l'òrgan sectorial) són les afeccions al paisatge i les produïdes pel risc d'inundació atés que l'àmbit d'actuació és limítrof amb el barranc de Picassent.  
D. Consultes realitzades  
La direcció general competent, com a òrgan ambiental, ha sotmés a consultes el document inicial estratègic, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de definir el contingut de l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE), a les següents administracions perquè, si ho consideren oportú, hi formulen suggeriments:  
  
  
Consulta Informe Administració consultada  
21/07/16 15/06/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
Servei d'Urbanisme. Direcció Territorial de València.  
01/08/17 26/12/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SDG d'Ordenació del Territori i Paisatge. Servei Infraestructura Verda i Paisatge  
01/08/17 11/10/17 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
SDG d'Ordenació del Territori i Paisatge. PATRICOVA  
01/08/17 Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Comissaria d'Aigües.  
01/08/17 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport.  
DT València. Unitat d'Inspecció del Patrimoni Historicoartístic.  
  
  
Nota: els informes rebuts es publicaran en el web http://www.agroambient.gva.es/eae juntament amb el pronunciament ambiental que siga procedent.  
  
E. Valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
S'analitzen el document inicial estratègic i els informes rebuts i s'efectua la valoració dels possibles efectes d'aquesta Modificació Puntual Estructural núm. 18 del Pla General. Delimitació de Pla de Reforma Interior al costat del Barranc de Picassent, seguint els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana.  
Així, tenint en consideració les característiques de la modificació, amb aquesta es pretén la reordenació del vessant est del nucli urbà, que dóna al barranc de Picassent, i configurar la delimitació el Pla de Reforma Interior que afecta un àmbit de sòl classificat com a urbà, a fi de millorar aquesta part del nucli urbà. Es redacta, ja que el Pla General no la va delimitar, l'àrea o unitat d'execució a aquest efecte i l'àmbit està en estat rural, sense cap tipus d'urbanització. S'inclourà la normativa que faça uniforme el tractament de façanes, cobertes, buits, volades i materials, i també regularitze l'ús de les plantes baixes, que hauran d'estar d'acord amb el desenvolupament de la zona de passeig, recreació i expansió contigu. Així mateix, es pretén regularitzar l'estructura parcel·lària actual. La superfície total de l'àmbit és de 6.260,83 m², amb una edificabilitat total de 22.485,26 m²sostre. S'inclou una xicoteta franja de zona verda de la Xarxa Primària XPEL-3.  
  
Així, dels informes rebuts s'observen les consideracions següents tant de tipus legal com ambiental que descriurem:  
  
  
- Infraestructura Verda i Paisatge  
El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge informa el 26 de desembre de 2017 que des del punt de vista de les seues competències es tindran en consideració les qüestions següents:  
- A tots els efectes, l'ordenació d'un àmbit, amb independència del seu caràcter estructural o detallat, té incidència en el paisatge, ja que les seues determinacions, com serien la definició de la infraestructura verda municipal i urbana i de la xarxa de dotacions, la delimitació i regulació de zones i subzones, la fixació d'alineacions i rasants o les condicions d'urbanització, de parcel·lació i d'edificació, són rellevants per a la configuració d'un determinat paisatge urbà. En aquest sentit, la LOTUP estableix com a preceptiva, la presa en consideració de l'instrument de paisatge que acompanye al pla per a la regulació de les determinacions pròpies d'ambdós ordenacions.  
- Tenint en compte l'objecte i l'abast de la modificació, aquesta tindrà incidència en el paisatge del municipi i, en concret, en la configuració del seu paisatge urbà, ja que l'ordenació proposada incideix en aspectes i paràmetres rellevants per a la configuració d'aquest i afecta elements de la infraestructura verda, com són el barranc de Picassent, element que estructura la infraestructura verda a escala supramunicipal, i la seqüència de zones verdes i espais que delimiten l'entorn.  
  
· Per això, és necessària l'elaboració d'un instrument de paisatge que, en el cas d'aquest instrument de planejament, serà un estudi d'integració paisatgística, de conformitat amb l'article 6.4 de la LOTUP, amb el contingut regulat en l'annex II d'aquesta.  
· L'estudi haurà de valorar la incidència en la conformació del paisatge de l'àmbit de les determinacions pròpies de l'ordenació que s'adopten, reflectides tant en la normativa com en els plans d'ordenació, i adoptar les oportunes mesures d'integració, enfocades principalment a l'adequada configuració de la vora urbana, tant a nivell d'urbanització com d'edificació.  
· En tot cas, les mesures d'integració paisatgística que es deriven de l'estudi d'integració s'hauran d'incloure com a determinacions del pla, a fi de garantir la seua implementació en el desenvolupament de l'àmbit.  
  
- Quant a la infraestructura verda, i d'acord amb els articles 4.3 i 5.3 de la LOTUP, es delimitarà, si escau, la infraestructura verda de l'àmbit, i s'integrarà en l'existent, i es garantirà el respecte i adequació a aquesta.  
· En tot cas, la infraestructura verda de l'àmbit quedarà incorporada al Pla General amb l'aprovació de l'instrument de planejament que es tramita.  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme  
L'informe de 12 de juliol de 2017, del Servei d'Urbanisme de la Direcció Territorial de València, remet un informe sobre la consulta realitzada per la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental de 27 de juliol de 2016, en la qual es demandava pronunciament sobre si la modificació proposada s'integrava en l'ordenació estructural, i en aquest cas emetre un informe respecte d'això.  
D'acord amb l'anàlisi realitzat pel servei territorial, una vegada revisada la documentació, s'emet un informe per a la seua incorporació en fases posteriors del procediment, en els termes següents:  
- L'instrument de planejament proposat afecta determinacions de l'ordenació estructural, ja que la delimitació d'àmbits de planejament urbanístic diferenciat i els criteris generals per a la determinació de les àrees de repartiment i per a l'establiment de l'aprofitament tipus constitueixen determinacions de l'ordenació estructural d'acord amb l'article 21 de la LOTUP.  
- Quant a l'òrgan ambiental i territorial, serà l'autonòmic ja que d'acord amb l'article 48.c punt 3, no pot ser-ho el municipal ja que, si bé la modificació afecta l'ordenació estructural de sòl urbà, en aquest cas no disposa de serveis urbanístics efectivament implantats.  
  
- S'haurà de justificar que no es varia l'edificabilitat proposada des del Pla General.  
· En tot cas, quant a aprofitament tipus i l'Índex d'Edificabilitat Bruta resultant, se supera el metre quadrat edificable per metre quadrat de sòl i, per tant, d'acord amb l'article 36 de la LOTUP (punts 3 i 4), s'haurà de justificar l'edificabilitat mitjana preexistent en la subzona d'ordenació detallada que ja supera el metre quadrat de sostre per metre quadrat de sòl, i que el nou planejament no augmenta l'edificació aplicable a cada parcel·la respecte a les previsions del planejament anterior ni arriba a la mitjana preexistent.  
- Si s'incrementa l'edificabilitat respecte al planejament vigent, se suplementarà la dotació de parc públic de xarxa primària (d'acord amb el punt III.8 de l'annex IV de la LOTUP).  
- Quant a la delimitació de l'àmbit, no queda justificada l'exclusió de la parcel·la XPEL 3-, a la qual el sector enfronta. Haurà de justificar-se si aquests terrenys són ja de propietat municipal, i incloure'ls en el PRI si no ho són, per a obtenir-los a càrrec de l'actuació.  
- Els plànols P-05 i P-06 separen l'àmbit en dues illes. En la sol·licitud d'inici d'avaluació ambiental i territorial estratègica s'indica que l'àmbit és susceptible de subdivisió en dues fases, i en aquest cas es desenvoluparien independentment sengles plans de reforma interior.  
  
· D'acord amb el servei territorial, el sector que es propose i la seua àrea de repartiment hauria de ser únic, per a millor ordenació de la zona, amb independència que puga subdividir-se en dues unitats d'execució.  
  
· En aquest cas, s'haurà de realitzar una anàlisi de l'àrea urbana homogènia on s'inserisquen les unitats d'execució per a justificar que (segons l'article 75.3 de la LOTUP) l'aprofitament en cada UE té un valor semblant, sense que existisca una diferència en més o en menys del 15 %, respecte a l'aprofitament urbanístic mitjà de l'àrea urbana homogènia en què estan inclosos.  
- S'haurà de justificar si la delimitació de la zona d'ordenació ZCH està considerada com a Bé de Rellevància Local, i se sol·licitarà informe la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural valencià.  
  
- De conformitat amb l'article 40.3 de la LOTUP, s'haurà d'aportar la documentació que s'indica, en particular, l'estudi de viabilitat econòmica i la memòria de sostenibilitat econòmica.  
  
En tot cas, l'informe indica que es tracta d'un Sòl Urbà ja previst pel Pla General, i amb la justificació prèvia de les observacions realitzades, es considera que de les modificacions proposades no es derivaran efectes significatius sobre el medi ambient des de la visió de les competències urbanístiques del servei.  
  
- Risc d'inundació (PATRICOVA)  
L'11 d'octubre de 2017 es rep l'informe del Servei d'Ordenació del Territori relatiu al risc d'inundació de nivell 6 i al compliment de les directrius del PATRICOVA en el qual es realitza la valoració següent:  
  
- D'acord amb l'informe, part de l'àmbit de la modificació està afectat per perillositat d'inundació i, fins i tot, per la zona de flux preferent del barranc de Picassent.  
- No obstant això, atés que el plantejament de la proposta de modificació és diferir l'ordenació detallada a l'aprovació d'un Pla de Reforma Interior, no es pot determinar, en aquest moment, la incidència de la perillositat d'inundació sobre l'ordenació d'usos que es propose.  
  
· Per tant, la modificació haurà d'incloure com una de les condicions de desenvolupament (recollida en les condicions d'ordenació de la fitxa de gestió per al desenvolupament del PRI), que es realitze una anàlisi de la inundabilitat i que s'adapte l'ordenació detallada a la incidència de la perillositat d'inundació, a fi de complir els articles 17.3 i 20 de la normativa de PATRICOVA.  
  
Per tant, conclou que la modificació està parcialment afectada per risc d'inundació i és COMPATIBLE amb les determinacions normatives del PATRICOVA, sempre que s'incloga el condicionant del fet que el PRI analitze el risc d'inundació.  
  
F. Determinació de l'existència d'efectes significatius  
Segons el que estableix l'article 46 de la LOTUP, l'òrgan ambiental ha de determinar si un pla o la seua modificació ha de ser objecte d'avaluació ambiental i territorial si es determina l'existència d'efectes significatius en el medi ambient, tenint en compte els criteris establits en l'annex VIII, si és el cas, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades, i amb les consideracions a què fa referència l'article 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentació presentada, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol,d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) considera:  
Que la modificació puntual estructural núm. 18 del Pla General. Delimitació de Pla de Reforma Interior al costat del Barranc de Picassent suposa una modificació menor sobre un sòl urbà pendent d'urbanitzar, però dins d'un entorn perfectament consolidat, i també a causa de la seua reduïda extensió, sempre que en el cas d'ajustar-se al compliment de les mesures que s'establiran en les determinacions finals per a la minimització dels possibles efectes significatius sobre el medi ambient que podrien produir-se per:  
- Risc d'inundabilitat en l'àmbit, ja que està al costat del barranc de Picassent, i també la seua possible afecció a la zona de flux preferent.  
  
- Possible afecció paisatgística, en tindre l'ordenació proposada incidència en els aspectes i paràmetres rellevants per a la configuració del paisatge urbà, i també la seua afecció a elements de la infraestructura verda que han de ser considerats.  
- Compatibilitat de la modificació proposada amb la consideració de la zona d'ordenació ZCH com a Bé de Rellevància Local.  
Per tant, en la mesura que limiten aquests efectes, la modificació proposada no afecta el model territorial ni representa efectes significatius negatius sobre el medi ambient.  
Per tant, analitzada la documentació presentada i el seu objecte, els informes sectorials emesos i revisada la cartografia existent en el Sistema d'Informació Territorial d'aquesta conselleria, es pot determinar, respecte de la Modificació Puntual Estructural núm. 18 del Pla General. Delimitació de Pla de Reforma Interior al costat del Barranc de Picassent, que el procediment d'avaluació simplificada i les obligades determinacions que se'n deriven són suficients per a determinar que la modificació no presenta efectes significatius addicionals sobre el medi ambient.  
  
G. Proposta d'acord  
D'acord amb el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, d'acord amb el que s'ha exposat es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual estructural núm. 18 del Pla General. Delimitació de Pla de Reforma Interior al costat del Barranc de Picassent, d'acord amb els criteris de l'annex VIII de la LOTUP, per no tindre efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta modificació d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste a allò que s'ha descrit en la documentació presentada i també amb el que estableix la legislació vigent i els informes emesos respecte d'això, i es complisquen preceptivament les determinacions següents:  
1. S'haurà d'incloure en les condicions d'ordenació de les fitxes de gestió de desenvolupament dels futurs plans de reforma interior, com a condició de desenvolupament, l'obligatorietat de realitzar una anàlisi de la inundabilitat, i adaptar, d'acord amb el resultat, l'ordenació detallada a la incidència de perillositat, i obtindre un informe favorable de l'òrgan autonòmic competent en matèria de risc d'inundació.  
  
2. Abans de l'aprovació definitiva de la modificació del pla, s'haurà de delimitar i integrar adequadament en el Pla General la infraestructura verda afectada i s'haurà d'elaborar un estudi d'integració paisatgística, que ha de tindre el pronunciament de l'òrgan competent, el Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, i incorporar-hi les determinacions que, si escau, s'indiquen.  
3. Finalment, se sol·licitarà un informe previ a l'aprovació definitiva de la conselleria competent en matèria de patrimoni cultural valencià, respecte a la consideració per part del planejament de la zona ZCH com a Bé de Rellevància Local i la seua possible afecció.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera aprovat la modificació puntual estructural núm. 18 del Pla General. Delimitació de Pla de Reforma Interior al costat del Barranc de Picassent en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic al qual fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tant, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica de la Modificació Puntual Estructural núm. 18 del Pla General. Delimitació de Pla de Reforma Interior al costat del Barranc de Picassent, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 30 de gener de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe ambiental i territorial estratègic  
Tràmit: Avaluació ambiental de la modificació puntual 1/2017 de les Normes Subsidiàries.  
Promotor: Ajuntament de Benafigos.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
  
Localització: Municipi de Benafigos (Castelló).  
Expedient: 052-17-EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 25 de gener de 2018, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de l'informe ambiental i territorial estratègic de la modificació puntual 1/2017 de les Normes Subsidiàries de Benafigos, en els termes següents:  
  
Amb data 30 d'agost de 2017 es rep de l'Ajuntament de Benafigos, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló sol·licitud d'inici de l'avaluació ambiental i territorial estratègica de la modificació puntual 1/2017 de les Normes Subsidiàries.  
  
Documentació aportada  
El 30 d'agost 2017 es rep de l'Ajuntament de Benafigos, a través del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló, la següent documentació en format paper i digital: document inicial estratègic i document de planejament de la modificació, juntament amb l'informe del Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
  
Planejament vigent  
El municipi de Benafigos disposa, com a document de planejament urbanístic, normes subsidiàries de planejament aprovades per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló el 31 de gener de 1989.  
  
En el vigent planejament s'estableix el següent:  
«Capítol II - Normes per al sòl no urbanitzable de protecció de vistes.  
Article 70. No es permetrà cap tipus d'edificació, ni tan sols les que s'anomenen en l'apartat 2 de l'article 85 del text refós de la Llei del sòl i en l'article 69 de les presents Normes Urbanístiques  
  
Article 71. Podran realitzar-se transformacions agràries amb murs de maçoneria o terraplens naturals. Es prohibeixen els murs de formigó vista, rajola o blocs  
Les edificacions que exercien una activitat agropecuària amb anterioritat a l'aprovació de les Normes Subsidiàries podran legalitzar la seua situació, i establir mesures correctores tendents a suavitzar l'impacte visual que pogueren produir, com ara: implantació d'arbratge en el perímetre i contornada de l'edificació (és aconsellable el 50 % de la superfície de la parcel·la), tanques per mitjà de murs de maçoneria i vegetació, etc.  
Article 72. Queden expressament prohibides en aquest tipus de sòl:  
1. L'explotació de pedreres  
2. Les instal·lacions industrials o de serveis que fins i tot no implicant construccions suposen, per la necessitat de grans superfícies pavimentades, pals, torres i altres motius, la degradació del paisatge de l'àrea.»  
  
Imatge I - Plànol de qualificació del planejament vigent. SNUPV: ratllat taronja, sòl no urbanitzable de protecció de vistes. Situació dels disseminats en SNUPV.  
  
En la memòria justificativa del vigent planejament s'indica que el SNU-PV és aquell que ha de romandre lliure de l'edificació i de modificacions del terreny perquè no s'altere la percepció de la imatge del poble dominant el paisatge des del cim de la muntanya que li serveix d'assentament.  
  
Objecte de la modificació  
La modificació té per objecte modificar la regulació d'usos en el sòl no urbanitzable de protecció de vistes, situat entorn del sòl urbà, nucli principal, per a permetre l'ús d'allotjament per a turisme rural en edificacions legalment existents amb anterioritat a l'aprovació de les Normes Subsidiàries. Per a això es modifica la redacció de l'article 71 que quedarà com segueix:  
«Article 71. Podran realitzar-se transformacions agràries amb murs de maçoneria o terraplens naturals. Es prohibeixen els murs de formigó vista, rajola o blocs.  
Les edificacions que exercien una activitat agropecuària amb anterioritat a l'aprovació de les Normes Subsidiàries, podran legalitzar la seua situació, i establir mesures correctores tendents a suavitzar l'impacte visual que pogueren produir, com ara: implantació d'arbratge en el perímetre i contornada de l'edificació (és aconsellable el 50 % de la superfície de la parcel·la), tanques per mitjà de murs de maçoneria i vegetació, etc.  
Així mateix, es permetrà l'allotjament per a turisme rural en les edificacions legalment existents amb anterioritat a l'aprovació d'aquestes Normes Subsidiàries.»  
La modificació consisteix a afegir a l'article 71 l'últim paràgraf abans indicat.  
  
Justificació de la modificació  
D'acord amb la documentació, en el sòl no urbanitzable de protecció de vistes, SNU-PV, estan enclavats en la seua totalitat tres nuclis disseminats, que són: Serradeta, Mas de la Portera i Mas dels Albis, i una part d'un quart nucli disseminat, el Maset del Pla del Pou.  
En aquests nuclis disseminats hi ha habitatges habitats permanentment i altres que són utilitzats com a habitatge de segona residència. Les normes urbanístiques per a aquesta zona de protecció de vistes no recullen expressament l'ús d'allotjament turístic rural, per aquesta raó es pretén modificar la regulació del SNU-PV, en el sentit de poder desenvolupar aquest tipus d'activitat en les edificacions existents legalment.  
La modificació pretén la utilització i posada en valor dels habitatges existents, de tal manera que es possibilite evitar el deteriorament que pateixen alguns d'aquests ja que estan en estat de semiabandó i afavorir així la recuperació del patrimoni històric tradicional, procurar una major dinamització de la zona i millorar la qualitat de vida de la població.  
  
  
Consultes realitzades  
Per part d'aquesta direcció general, la documentació inicial remesa s'ha sotmés a consultes, d'acord amb el que disposa l'article 51 de la LOTUP, a fi de determinar els efectes significatius en el medi ambient, d'acord amb els criteris exposats en l'annex VIII de l'esmentada llei.  
  
Per això, tenint en consideració les característiques de la modificació presentada i els aspectes ambientals en què pot incidir, es consulta a les administracions següents:  
  
Consulta Informe Administració consultada  
26/09/17 24.01.2018 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge; Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori.  
26/09/17 23/01/18 Subdirecció General de Medi Natural: Servei de Vida Silvestre.  
26/09/17 Subdirecció General de Medi Natural: Servei d'Ordenació i Gestió Forestal.  
26/09/17 06/10/17 Subdirecció General d'Emergències; Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències.  
26/09/17 24/10/17 Agència Valenciana de Turisme  
 30/08/17 Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló  
  
  
Els informes rebuts juntament amb l'informe ambiental i territorial estratègic es publicaran en la pàgina següent web: www.agroambient.gva.es/eae  
  
- Servei Territorial d'Urbanisme de Castelló (30.08.2017): s'indica que la modificació proposada afecta l'ordenació estructural, per això l'aprovació definitiva serà autonòmica, i l'òrgan ambiental serà la Comissió d'Avaluació Ambiental.  
S'indica que el servei no té cap objecció a efectuar.  
- Subdirecció General d'Emergències; Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències (06.10.2017), d'aquest es destaca el següent:  
  
· El risc de lliscament baix afecta parcialment el sòl no urbanitzable de protecció de vistes (SNU-PV), no obstant això, aquest risc no afecta els habitatges inclosos en l'àmbit de la modificació puntual.  
· La totalitat dels nuclis disseminats afectats per la modificació limiten o estan en les proximitats de sòl forestal, però la modificació no pretén ampliar les zones urbanitzades sinó únicament el manteniment de les edificacions existents i la possible implantació de murs perimetrals, per tant, caldrà considerar, quant al risc d'incendis, el següent:  
  
- Execució d'obres i treballs en zones forestals o voltants: totes les actuacions que es realitzen en zones forestals, i també en els seus voltants, hauran de complir el que indica el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
- Agència Valenciana de Turisme (30.08.2017): emet informe favorable  
- Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, Subdirecció General de Territori i Paisatge (24.01.2018): s'indica que la incidència en el paisatge no serà significativa sempre que es preserven les característiques morfològiques i tipològiques que contribueixen a la configuració del paisatge de la zona.  
Amb la finalitat de garantir la preservació del caràcter i les condicions de percepció del paisatge d'elevat valor afectat (d'acord amb la seua qualificació urbanística i la seua pertinença a l'àmbit d'un paisatge de rellevància regional) i contribuir a la millora del paisatge urbà dels nuclis disseminats existents en l'àmbit de la modificació, s'haurà de tindre en compte la condició següent, de conformitat amb l'article 6.3 de la LOTUP: En les preceptives autoritzacions o llicències que es tramiten per a la implantació dels usos permesos, haurà d'estudiar-se la integració paisatgística i visual de les actuacions que es realitzen amb incidència paisatgística, com ara el cas de les rehabilitacions que afecten la configuració exterior de les edificacions, les possibles ampliacions i les construccions o instal·lacions auxiliars necessàries per a l'exercici de l'activitat (piscines, zones d'aparcament, espais lliures, tanques, etc.).  
  
- Servei de Vida Silvestre (23.01.2018): es remet la resolució del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental de valoració preliminar de repercussions sobre la Xarxa Natura 2000, en la qual s'indica que no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i no s'ha de sotmetre a avaluació detallada.  
  
Identificació i valoració dels possibles efectes sobre el medi ambient  
D'acord amb el que estipula l'article 46.3 de la LOTUP, l'òrgan ambiental i territorial determinarà, tenint en consideració els criteris de l'annex VIII, el sotmetiment al procediment d'avaluació ambiental i territorial ordinari o simplificat, en funció de l'existència d'efectes significatius sobre el medi ambient, amb consulta prèvia a les administracions públiques afectades a les quals fan referència els articles 48.d i 51.1 de la LOTUP.  
  
Imatge II- Ortofoto de l'àmbit de la modificació. Cercle roig.  
El nucli de població principal, sòl urbà, ocupa el cim d'un relleu muntanyós de 950 metres d'altitud. Entorn d'aquest s'ubica el SNU-PV, i en les zones de menor pendent s'ubiquen diferents disseminats o masies en què es concentren diverses edificacions i construccions. Es tracta de materials calcaris i margosos, fonamentalment cretacis, en relleus amb terrasses (murs de pedra seca), per al cultiu de cereals i de fruiters de secà (ametler, avellaner). La vegetació natural està constituïda per pastius i matolls mesosupramediterranis continentals, i s'observen en algunes zones exemplars de carrasques (Quercus rotundifolia).  
  
Part de l'àmbit està inclòs en l'espai Xarxa Natura 2000, ZEPA Penyagolosa.  
L'àmbit de la modificació està considerat d'acord amb el SIG d'aquesta Conselleria parcialment com a terreny forestal, i part d'aquest estratègic. Part d'aquestes zones considerades com a terreny forestal són zones abancalades cultivades i part està ocupada per vegetació natural. Alguna de les edificacions i construccions està en zona considerada en el SIG com a terreny forestal.  
L'àmbit està solcat per diversos camins ramaders que discorren juntament amb edificacions.  
No hi ha afecció per risc d'inundació.  
En relació amb les característiques de la modificació, aquesta no comporta un canvi en el model territorial, no influeix decisivament en altres plans o programes de superior jerarquia i no es produeixen problemes ambientals significatius relacionats amb el possible desenvolupament de la zona a modificar.  
En relació amb les característiques dels efectes i de l'àrea probablement afectada:  
La modificació consisteix a permetre un nou ús, allotjament turístic rural, en una zona situada entorn del nucli urbà principal en edificacions legalment existents amb anterioritat a l'aprovació del vigent planejament.  
Per les característiques del nou ús en edificacions existents no es preveuen afeccions negatives significatives en espècies, hàbitats i espais naturals d'interés. No es modificarà tampoc la topografia.  
Algunes edificacions estan en terrenys forestals, i si foren objecte d'aquest ús no és previsible tampoc afeccions negatives significatives a aquest factor sense perjudici que haurà de complir-se el que establisca la legislació sectorial respecte a l'obtenció de llicències i autoritzacions (capítol II, articles 28 i següents del Decret 58/2013, de 3 de maig, que aprova el PATFOR), i també la resta de legislació sectorial forestal (camins ramaders, etc.).  
Des d'un punt de vista paisatgístic, ja que es tracta d'usar edificacions existents i recuperar-les o rehabilitar-les, no són previsibles afeccions negatives significatives sempre que en la rehabilitació se seguisquen criteris de manteniment del paisatge, ús de materials, colors i formes d'acord amb la tipologia de les edificacions de la zona, i també que es complisca la condició establida en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge.  
Des del punt de vista del patrimoni cultural, es tracta d'una zona on hi ha masies i corrals que poden tindre un cert interés des del punt de vista cultural, no obstant això, l'objecte de la modificació és la recuperació del patrimoni cultural tradicional, per tant, en principi, no han de produir-se afeccions negatives significatives. Es considera necessari, no obstant això, que s'establisca alguna mesura preventiva respecte d'això. En aquells casos en què s'intervinga en la recuperació d'edificacions amb arquitectura tradicional i es pretenga dur a terme intervencions que se separen de les formes, materials i tipologia tradicional en la zona, s'haurà d'efectuar una consulta prèvia a la Conselleria de Cultura.  
No es considera, respecte al consum de recursos (aigua) i generació de residus (aigües residuals i residus sòlids), que es generen afeccions significatives quant al pla, sense perjudici que quant al projecte en la concessió de llicències hauran d'adoptar-se les mesures correctores i preventives necessàries (depuració d'aigües residuals, recollida de residus, etc.).  
Tenint en compte el que s'ha indicat, no es considera que es produïsquen efectes negatius significatius sobre el medi ambient a nivell de pla sempre que s'adopten les mesures correctores indicades.  
  
Consideracions jurídiques  
L'avaluació ambiental estratègica és l'instrument de prevenció, establit en la Directiva 2001/42/CE, del Parlament Europeu i del Consell, de 27 de juny, per a la integració dels aspectes ambientals en la presa de decisions de plans i programes públics. Aquesta directiva s'incorpora al dret intern espanyol per mitjà de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i al dret autonòmic per mitjà de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Reial decret legislatiu 7/2015, de 30 d'octubre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de sòl i rehabilitació urbana, estableix, en l'article 22, que els instruments d'ordenació territorial i urbanística estan sotmesos a avaluació ambiental de conformitat amb el que preveu la legislació d'avaluació ambiental.  
  
Proposta d'acord  
D'acord amb el que s'ha exposat, es resol emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable, segons el que estableix l'article 51.2.b de la LOTUP, en relació amb la modificació puntual 1/2017 de les Normes Subsidiàries del municipi de Benafigos (Castelló), i d'acord amb els criteris de l'annex VIII d'aquesta llei el projecte no té incidència en el model territorial, no produeix un increment significatiu en el consum de recursos, no afecta negativament el patrimoni ambiental i cultural, per tant, tenint en compte les consultes realitzades i l'anàlisi efectuada, es pot concloure que el procediment d'avaluació simplificada és suficient per a determinar que aquesta modificació no té efectes significatius sobre el medi ambient, i correspon continuar la tramitació d'aquesta d'acord amb la seua normativa sectorial, sempre que s'ajuste als condicionants següents:  
1. Abans de l'aprovació definitiva s'hauran d'introduir els condicionants en la normativa de la modificació següents:  
1.1. En les actuacions de rehabilitació o recuperació de les edificacions amb destinació a ús d'allotjament per a turisme rural:  
a) S'haurà de complir la condició establida en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, de 24 de gener de 2018, i seguir els criteris de manteniment del paisatge tant de les edificacions com del seu entorn: ús de materials, colors i formes concordes amb la tipologia de les edificacions de la zona, i de les normes específiques per a aqueixa qualificació en les normes subsidiàries.  
b) En aquells casos en què s'intervinga en la recuperació d'edificacions amb arquitectura tradicional i es pretenguen dur a terme intervencions que se separen de les formes, materials i tipologia tradicional en la zona, s'haurà d'efectuar consulta prèvia a la Conselleria de Cultura.  
  
1.2. S'haurà de complir el que establisca la legislació sectorial forestal respecte a l'obtenció de llicències i autoritzacions (capítol II, articles 28 i següents del Decret 58/2013, de 3 de maig, que aprova el PATFOR), i també la resta de legislació sectorial forestal (camins ramaders, etc.).  
En especial, totes les actuacions que es realitzen en zones forestals, i també en els seus voltants, hauran de complir el que indica el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que s'han d'observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.  
Segons el que estableix l'article 51.7 de la LOTUP, l'informe ambiental i territorial estratègic perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si una vegada publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no s'haguera aprovat la modificació en el termini màxim de quatre anys des de la publicació. En aquest cas, el promotor haurà d'iniciar novament el procediment d'avaluació ambiental i territorial estratègica simplificada de la modificació.  
  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre l'informe ambiental i territorial estratègic al qual fa referència l'article 51.2.b de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que disposa l'article 3.2 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Per tot el que s'ha dit, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre informe ambiental i territorial estratègic favorable en el procediment simplificat d'avaluació ambiental i territorial estratègica a la Modificació Puntual 1/2017 de les Normes Subsidiàries del municipi de Benafigos, per considerar que no té efectes significatius en el medi ambient, amb el compliment de les determinacions que s'inclouen en l'esmentat informe.  
Notificar a les persones interessades que contra aquesta resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
La qual cosa li notifique perquè en prenga coneixement i a l'efecte oportú.  
La qual cosa se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 31 de gener de 2018.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 21 de febrer de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8267, del 05-04-2018 (2018/2422)

RESOLUCIÓN de 21 de febrero de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 45/17-EAE Picassent y 52/17-EAE Benafigos.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8267

Fecha DOGV
:   05-04-2018

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2018/2422

CVE


Fecha del documento
:   21-02-2018

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Benafigos](javascript:void(0))
    * [Picassent](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 21 de febrero de 2018, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 45/17-EAE Picassent y 52/17-EAE Benafigos. [2018/2422]  
De conformidad con el artículo 51.7 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana del informe ambiental y territorial estratégico, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana los informes ambientales y territoriales estratégicos correspondientes a los expedientes 45/17-EAE Picassent y 52/17-EAE Benafigos.  
  
«Informe Ambiental y Territorial Estratégico  
Objeto: Modificación puntual estructural núm. 18 del Plan General. Delimitación de Plan de Reforma Interior junto al Barranco de Picassent.  
Trámite: Evaluación ambiental estratégica de la modificación del Plan.  
Promotor: Ayuntamiento de Picassent.  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo.  
Localización: Picassent (Valencia).  
Núm. expediente: 045/2017-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 25 de enero de 2018, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual estructural núm. 18 del Plan General. Delimitación de Plan de Reforma Interior junto al Barranco de Picassent, en los siguientes términos:  
  
A. Fundamentos por los que se somete la modificación a evaluación ambiental estratégica.  
La Evaluación Ambiental Estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP), en la que se establece (art. 46), que serán objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten o aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o por acuerdo del Consell.  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
En la LOTUP se establece (art. 46), que serán objeto de esta evaluación ambiental y territorial estratégica ordinaria los planes y programas, así como sus modificaciones, que se adopten y aprueben por una administración pública y cuya elaboración y aprobación venga exigida por una disposición legal o reglamentaria o acuerdo del Consell, cumpliendo los supuestos del apartado 1 de dicho artículo.  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental determinará si un plan o programa debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada u ordinaria, en los supuestos allí previstos y teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII de la ley, todo ello previa consulta a las administraciones públicas afectadas y de acuerdo con las fases de la tramitación expuestas en el artículo 49.  
B. Documento inicial estratégico  
B.1 Documentación aportada  
En fecha 23 de junio de 2016, el Ayuntamiento de Picassent remitió al Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica la modificación puntual estructural núm. 18 del Plan General. Delimitación de Plan de Reforma Interior junto al Barranco de Picassent, motivada por la necesidad de solventar la siguiente problemática, a efectos de que se produzca un pronunciamiento por parte del órgano ambiental:  
- Reordenación de la vertiente este del casco urbano, recayente al barranco de Picassent, con objeto de mejorar la imagen del núcleo en esta parte de la población. La actuación complementa la acordada por el Ayuntamiento en julio de 2008, en la que se procedió a la delimitación y posterior desarrollo a nivel de planeamiento, de la manzana 89980, Zona de Ensanche.  
Remitida la documentación, la subdirectora de Evaluación Ambiental solicita al Servicio Territorial de Urbanismo el 21 de julio de 2016 pronunciamiento relativo a si la modificación planteada:  
- Constituye objeto de ordenación pormenorizada, en cuyo caso y puesto que sería de aprobación municipal, comunique al Ayuntamiento de Picassent que, en base a la nueva redacción del art. 48.c de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, el órgano ambiental y territorial sería el propio Ayuntamiento.  
- O si por el contrario, se considera que integra la ordenación estructural, en cuyo caso, y puesto que sería de aprobación autonómica, se requiere al STU la emisión de informe en el ámbito de sus competencias y la remisión, junto al mismo, de la documentación original enviada, para la apertura del expediente de evaluación ambiental estratégica.  
De la misma manera, al no disponer de los servicios urbanos efectivamente implantados, por lo que corresponde la evaluación ambiental al órgano autonómico.  
El Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia contesta en escrito de fecha 12 de julio de 2017, con informe técnico adjunto en el que se señala, entre otras consideraciones que se señalarán más adelante en el presente informe, que el instrumento de planeamiento afecta a determinaciones de la ordenación estructural, por lo que requeriría aprobación autonómica.  
El 31 de julio de 2017 se comunica la apertura del expediente al Ayuntamiento de Picassent (41/2016-EAE), si bien para continuar con el mismo, se requirió:  
- Documentación presentada en formato digital.  
Finalmente se recibe la documentación solicitada el 18 de agosto de 2017.  
  
B.2 Información territorial  
El municipio de Picassent, situado en la comarca de L`Horta Sud en la provincia de Valencia, tiene una población de 20.427 habitantes (según el IVE a 01.01.2015). La superficie del término municipal es de 85,79 km². Se sitúa a 47 msnm y a una distancia de 17,3 km de València.  
Limita con los términos municipales de Alcàsser, Silla y Almussafes al este, Torrent al norte; Montserrat al oeste y Llombai, Alfarp y Benifaió al sur.  
El municipio se halla en un lugar de transición entre la llanura litoral de La Albufera y las sierras interiores del oeste (Sierra Perenchiza, Sierra de Dos Aguas, etc.) Las montañas tienen un perfil suavizado, donde se alternan las llanuras con las colinas que nunca llegan a sobrepasar los 300 metros de altura.  
En las colinas próximas a la villa se han levantado en las últimas décadas varias urbanizaciones residenciales; la Creueta, la Cañada del Císcar, El Alter etc.  
El clima es el correspondiente a la zona mediterránea, siendo por tanto templado y húmedo debido a la proximidad del mar. Picassent se halla en una zona de temperaturas medias anuales que oscilan entre los 16 y los 18 grados centígrados.  
  
B.3. Planeamiento vigente.  
El planeamiento vigente lo constituye un Plan General de Ordenación Urbana aprobado en la Comisión Territorial de Urbanismo (a excepción del polígono industrial junto a la autovía N-340) el 29 de septiembre de 1998 y publicado en el DOGV el 5 de marzo de 1999.  
Dicho Plan General de Ordenación Urbana fue evaluado ambientalmente mediante declaración de impacto ambiental de fecha 3 de julio de 1998 (Exp. 470/97-AIA).  
El ámbito de la modificación ocupa suelo urbano definido en las NNUU del plan general.  
El Ayuntamiento de Picassent se plantea en la modificación la reordenación de la vertiente este de la población recayente al Barranco, al objeto de mejorar la imagen de esta parte del núcleo urbano que ofrece en la actualidad una panorámica degradada, configurada por las partes traseras de las edificaciones con fachada a la calle de la Sequia, lo que desvirtúa la vista de la población y el paisaje urbano.  
Esta reordenación comprende el frente al Barranco de dos manzanas, una la que se sitúa entre el puente de acceso a la población y la calle de la Penya y otra la comprendida entre las calles de la Penya y Santa Teresa. La primera mazana corresponde a la Zona de Centro Histórico (ZCH) y la segunda a la Zona de Ensanche (ZEC).  
Ya con anterioridad, el Ayuntamiento procedió en fecha de julio de 2008, a la delimitación y posterior desarrollo a nivel de planeamiento derivado de la manzana 89980, correspondiente a la Zona de Ensanche (ZEC), contorneada por las calles Sequia, Santa Teresa, futura calle Barranco y avenida del Sur. Si bien el planeamiento derivado, Plan de Reforma Interior, el Proyecto de Urbanización y el Proyecto de Reparcelación, integrados en un Programa de Actuación Integrada gestionado directamente por el Ayuntamiento fueron aprobados, la urbanización del entorno se dejó en suspenso debido a la situación económica, y entender el Ayuntamiento, a solicitud de los propietarios, que estos en dicha época y en las citadas circunstancias, no podían hacer frente en ese momento a costear las cargas de la urbanización.  
La presente actuación completa la anteriormente mencionada, de forma que se trata de regularizar la situación de un ámbito que abarcaría globalmente la fachada de la población respecto del Barranco, desde la entrada a la población por el puente de la antigua carretera de Silla a Alborache hasta el puente recientemente construido en la prolongación de la avenida del Sur. A continuación se expone el ámbito de la manzana 89980.  
B.4 Objeto de la propuesta de la modificación  
El ámbito que se delimita, objeto del desarrollo posterior del Plan de Reforma Interior, abarca suelo clasificado como urbano y calificado parcialmente como Red Primaria de Espacio Libre (RPEL), viario correspondiente a la futura calle Barranco con una anchura de 10 metros, que discurre linealmente junto al mismo, y residencial correspondiente a parte de las manzanas, una (manzana1) la que se sitúa entre el puente de acceso a la población y la calle de la Penya, y otra (manzana 2) la comprendida entre las calles de la Penya y Santa Teresa. La primera mazana corresponde a la Zona de Centro Histórico (ZCH) y la segunda a la Zona de Ensanche (ZEC).  
La descripción física y jurídica de las mencionadas parcelas se efectuará en el Programa que se tramitará tras la aprobación del Plan Especial.  
En la parte recayente al Barranco se ha seguido el criterio del Plan de Reforma Interior de la manzana 89980, en lo que respecta al frente de las dos manzanas, incluyendo un banda de suelo de 3 m. de anchura, calificada como Red Primaria de Espacios Libres (RPEL-3) que se incorpora al viario, ampliando la acera y configurando un paseo o alameda que discurre a lo largo del Barranco, y que constituirá un banda delimitadora entre el viario de caracter peatonal con acceso para residentes y actividades de carga y descarga y las zonas verdes escalonadas que se proyectarán junto al Barranco, calificadas como Red Primaria de Espacios Libres.  
En lo que respecta al resto de la delimitación para cada una de las dos manzanas hay que tener en consideración las características diferenciada de cada una de ellas.  
  
- Manzana 1.  
Manzana contorneada por Carretera VP-3065 de acceso a la población a través del Puente sobre el Barranco, Calle de la Sequia, Calle de la Penya, y futura Calle Barranco.  
· En la vía de aceso a la población la delimitación lo constituye la línea de fachada por encontrarse totalmente urbanizada la vía.  
· Dicha manzana dispone de profundidad edificable a 20 metros de fachada. La línea divisoria entre parcelas recayentes a la calle de la Sequia y a la futura calle Barranco coincide aproximadamente con esta línea de profundidad, pero se ha separado convenientemente la línea de delimitación para que no coincidan ambas líneas y evitar problemas de servidumbre de vistas de la partes traseras de las edificaciones que se construyan recayentes a la calle Barranco respecto del patio de manzana.  
· Los extremos de la delimitación de esta manzana, configuran espacios irregulares junto a los chaflanes, si bien se ha evitado incidir en edificaciones colindantes consolidadas en uso y funcionamiento, y se ha comprobado que los espacios residuales de los extremos son suficientes para garantizar el diseño de dependencias que cumplan la normativa de habitabilidad de viviendas de la Comunitat Valenciana.  
  
  
  
- Manzana 2.  
Manzana contorneada por la calle de la Penya, calle de la Sequia, calle de Santa Teresa y futura calle Barranco.  
· En la calle de Santa teresa la delimitación se ajusta al eje de la calle.  
· Dicha manzana no dispone de profundidad edificable a diferencia de la anterior. La línea de delimitación se ha hecho coincidir con la divisoria de las parcelas recayentes a la calle de la Sequia y a la futura calle Barranco, para evitar problemas de propiedad.  
Los extremos de la delimitación de esta manzana, configuran espacios irregulares junto a los chaflanes, si bien se ha evitado incidir en edificaciones consolidadas en uso y funcionamiento, y se ha comprobado que los espacios residuales de los extremos son suficientes para garantizar el diseño de dependencias que cumplan la normativa de habitabilidad de viviendas de la Comunitat Valenciana.  
Se ha considerado que los criterios expuestos son los más razonables y apropiados de cara a la agilidad en el desarrollo del Programa de Actuación Integrada que se redacte al efecto.  
  
  
  
  
B.5 Justificación de la propuesta de la modificación  
La actuación al margen de minimizar el impacto territorial generado por las manzanas planificadas junto al Barranco, tiene por objeto cumplir una sere de objetivos que a continuación se relacionan, siendo cada uno de ellos, razón suficiente que justifica la redacción de un Plan de Reforma Interior.  
- Como ya se ha indicado anteriormente el objetivo principal que se plantea consiste la reordenación de la vertiente este de la población recayente al Barranco, al objeto de mejorar la imagen de esta parte del núcleo urbano que ofrece en la actualidad una panorámica degradada, configurada por las partes traseras de las edificaciones con fachada a la calle de la Sequia, lo que desvirtúa la vista de la población y el paisaje urbano.  
- Hay que hacer constar, que el Ayuntamiento está acondicionando el suelo calificado como Red Primaria de Espacios Libres (RPEL-4), situado en el otro lado del Barranco junto al Polígono Industrial, dónde se han ubicado recientemente, zonas de arbolado y recreo, circuito docente de señalización viaria para adiestramiento de niños, rutas peatonales con áreas dotadas de elementos para el ejercicio físico y recinto acotado para perros y otros.  
- El área que nos ocupa conformaría junto al desarrollo y urbanización del suelo calificado como Red Primaria de Espacios Libres (RPEL-3), constitiuido por plataformas escalonadas que deberán ajardinarse, el viario de la futura Calle Barranco, y el área anteriormente descrita, el conjunto integral del Barranco, que quedará habilitado para su disfrute en ambos lados del mismo, mejorando a su vez la imagen visual del frente de esta parte del núcleo urbano.  
- En consecuencia, se requiere previamente, para posibilitar las futuras actuaciones, la preparación a nivel de planeamiento de la zona a desarrollar, para que las citadas actuaciones que se pretenden, sean viables.  
- Ello implicará la inclusión de una normativa urbanística que tenga como finalidad principalmente homogeneizar el tratamiento en la composición de fachadas, cubiertas, huecos, voladizos y materiales.  
- Regularización de usos en plantas bajas mediante normativa adecuada. Los mismos tendrán que ser acordes con el desarrollo de una zona de paseo, recreo y expansión.  
- Regularización de la estructura parcelaria. De la simple observación del plano parcelario se deduce la imposibilidad de otorgamiento de licencias, debido a que las propiedades están distorsionadas respecto de la estructura viaria. Hay partes de parcelas incluida en la delimitación de las mazanas que disponen de formas irregulares, triangulares y trapezoidales. Y muchas parcelas cuya superficie ocupa mayoritariamente suelo calificado para viario y red primaria de espacios libres impiden que otra parcelas dispongan de fachada a la futura calle Barranco, quedando estas últimas interiores de la manzana.  
- El ámbito que se pretende delimitar se encuentra en estado rural, campos con cultivos o degradados junto al Barranco, sin ningún tipo de urbanización, y por tanto corresponde, «señalar rasantes, abrir nuevas calles o definir nuevas alineaciones en su ámbito y concretar el régimen de usos aplicable que no contradiga el dominante del área de ordenanza correspondiente», tal como se indica en el artículo 3.21, apartado 1, de la normativa del Plan General referente a «particularidades de los planes de Reforma interior.  
- En el presente caso, de acuerdo con lo previsto en la LOTUP, se procederá a la elaboración de un Programa de Actuación Integrada por gestión directa que desarrolle el Plan de Reforma Interior y que establecerá la ordenación pormenorizada del área de actuación.  
  
B.6 Selección de alternativas propuestas.  
El alcance de la actuación que se propone es local, correspondiente a un ámbito total de 11.366,56 m² de superficie. Se trata en definitiva de delimitar un área en suelo urbano, no consolidado y pendiente de urbanización, en la que se definirán los bordes y la integración de las dotaciones de Red Primaria previstas en el Plan General, lo que permitirá acometer la urbanización y la consolidación de la edificación, aplicando los criterios adecuados para minimizar los impactos de tipo territorial y ambiental.  
Como ya se ha indicado, se trata de una actuación condicionada por la existencia de restos de pequeñas edificaciones auxiliares de aperos, existentes en las partes traseras de las parcelas recayentes a la calle de la Sequia, que pretende homogeneizar el frente de dichas manzanas con vistas al Barranco, mejorando la imagen urbana de la población.  
  
C. Posibles efectos sobre el medio ambiente  
Dado que la modificación se realiza sobre Suelo Urbano y ya fue evaluada ambientalmente, los únicos posibles efectos considerados (y para los que se solicita el informe correspondiente del órgano sectorial) son las afecciones al paisaje y las producidas por el riesgo de inundación dado que el ámbito de actuación es limítrofe con el barranco de Picasssent.  
D. Consultas realizadas  
Por parte de la dirección general competente, como órgano ambiental, se ha sometido a consultas el documento inicial estratégico, conforme a lo dispuesto en el art. 51 de la LOTUP, a fin de definir el contenido del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico (EATE), a las siguientes administraciones para que, si lo estiman oportuno, formulen sugerencias al mismo:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
21/07/16 15/06/17 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
Servicio de Urbanismo. Dirección Territorial de Valencia.  
01/08/17 26/12/17 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
SubDG de Ordenación del Territorio y Paisaje. S. Infr. Verde y Paisaje  
01/08/17 11/10/17 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio.  
SubDG de Ordenación del Territorio y Paisaje. PATRICOVA  
01/08/17 Confederación Hidrográfica del Júcar. Comisaría de Aguas.  
01/08/17 Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte.  
D.T. Valencia. Unidad de Inspección del Patrimonio Histórico-Artístico.  
  
  
Nota: los informes recibidos se publicarán en la web http://www.agroambient.gva.es/eae junto con el pronunciamiento ambiental procedente.  
  
E. Valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente.  
Analizado el documento inicial estratégico y los informes recibidos, se efectúa la valoración de los posibles efectos de la presente modificación puntual estructural núm. 18 del Plan General. Delimitación de Plan de Reforma Interior junto al Barranco de Picassent, siguiendo los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana.  
Así, teniendo en consideración las características de la modificación, por la misma se pretende la reordenación de la vertiente este del casco urbano, recayente al barranco de Picassent, configurando la delimitación el Plan de Reforma Interior afectando a un ámbito de suelo clasificado como urbano, con el fin de mejorar esta parte del núcleo urbano. Se redacta ya que el Plan General no delimitó área o unidad de ejecución al efecto y el ámbito se encuentra en estado rural, sin ningún tipo de urbanización. Se incluirá la normativa que homogeinice el tratamiento de fachadas, cubiertas, huecos, voladizos y materiales, así como regularizar el uso de las plantas bajas, que tendrán que ser acordes con el desarrollo de la zona de paseo, recreo y expansión colindante. Asimismo se pretende regularizar la estructura parcelaria actual. La superficie total del ámbito es de 6.260,83 m², con una edificabilidad total de 22.485,26 m²t. Se incluye una pequeña franja de zona verde de la Red Primaria RPEL-3.  
Dicho lo cual, de los informes recibidos se observan las siguientes consideraciones tanto de tipo legal como ambiental que pasamos a describir:  
  
- Infraestructura Verde y Paisaje.  
El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje informa el 26 de diciembre de 2017 que desde el punto de vista de sus competencias se tendrán en consideración las siguientes cuestiones:  
- A todos los efectos, la ordenación de un ámbito, con independencia de su carácter estructural o detallado, tiene incidencia en el paisaje, en cuanto que sus determinaciones, como serían la definición de la infraestructura verde municipal y urbana y de la red de dotaciones, la delimitación y regulación de zonas y subzonas, la fijación de alineaciones y rasantes, o las condiciones de urbanización, de parcelación y de edificación, son relevantes para la configuración de un determinado paisaje urbano. En este sentido, la LOTUP establece como preceptiva, la toma en consideración del instrumento de paisaje que acompañe al plan para la regulación de las determinaciones propias de ambos ordenaciones.  
- Teniendo en cuenta el objeto y alcance de la modificación, esta tendrá incidencia en el paisaje, del municipio y en concreto, en la configuración de su paisaje urbano, en cuanto que la ordenación propuesta incide en aspectos y parámetros relevantes para la configuración del mismo y afecta elementos de la Infraestructura Verde, como son el barranco de Picassent, elemento estructurando de la infraestructura verde a escala supramunicipal, y la secuencia de zonas verdes y espacios entregas delimitadas a su entorno.  
· Por eso, resulta necesaria la elaboración de un instrumento de paisaje, que en el caso de este instrumento de planeamiento será un estudio de integración paisajística, conforme al artículo 6.4 de la LOTUP, con el contenido regulado en el anexo II de la misma.  
· El estudio tendrá que valorar la incidencia en la conformación del paisaje del ámbito de las determinaciones propias de la ordenación que se adoptan, reflejadas tanto en la normativa como en los planes de ordenación, y adoptar las oportunas medidas de integración, enfocadas principalmente a la adecuada configuración del borde urbano, tanto a nivel de urbanización como de edificación.  
· En todo caso, las medidas de integración paisajística que se derivan del estudio de integración tendrán que incluirse como determinaciones del plan, con objeto de garantizar su implementación en el desarrollo del ámbito.  
- En cuanto a la Infraestructura Verde, y de acuerdo con los artículos 4.3 y 5.3 de la LOTUP, se delimitará, si es el caso, la infraestructura verde del ámbito, y se integrará en el existente, garantizando el respeto y adecuación a la misma.  
· En todo caso, la infraestructura verde del ámbito quedará incorporada al Plan General con la aprobación del instrumento de planeamiento que se tramita.  
  
- Servicio Territorial de Urbanismo  
El informe de 12 de julio de 2017, del Servicio de Urbanismo de la Dirección Territorial de Valencia remite informe sobre la consulta realizada por la Subdirección General de Evaluación Ambiental de 27 de julio de 2016, en la que se demandaba pronunciamiento sobre si la modificación propuesta se integraba en la ordenación estructural, y en este caso emitir informe al respecto.  
De acuerdo con el análisis realizado por el servicio territorial, una vez revisada la documentación se emite informe para su incorporación en fases posteriores del procedimiento, en los siguientes términos:  
- El instrumento de planeamiento propuesto afecta a determinaciones de la ordenación estructural, ya que la delimitación de ámbitos de planeamiento urbanístico diferenciado, y los criterios generales para la determinación de las áreas de reparto y para el establecimiento del aprovechamiento tipo constituyen determinaciones de la ordenación estructural de acuerdo con el art. 21 de la LOTUP.  
- En cuanto al órgano ambiental y territorial, será el autonómico ya que (de acuerdo con el art. 48.c. punto 3), no puede serlo el municipal puesto que, si bien la modificación afecta a ordenación estructural de suelo urbano, en este caso NO dispone de servicios urbanísticos efectivamente implantados.  
- Se deberá justificar que no se varía la edificabilidad propuesta desde el Plan General.  
· En todo caso, en cuanto a Aprovechamiento Tipo e Índice de Edificabilidad Bruta resultante, se supera el metro cuadrado edificable por metro cuadrado de suelo, y por tanto de acuerdo con el art. 36 de la LOTUP (puntos 3 y 4) se deberá justificar la edificabilidad media preexistente en la subzona de ordenación pormenorizada ya supera el metro cuadrado de techo por metro cuadrado de suelo, y que el nuevo planeamiento no aumenta la edificación aplicable a cada parcela respecto a las previsiones del planeamiento anterior ni alcanza la media preexistente.  
- Si se incrementara la edificabilidad respecto al planeamiento vigente, se suplementará la dotación de parque público de red primaria (de acuerdo con el punto III.8 del anexo IV de la LOTUP).  
- En cuanto a la delimitación del ámbito, no queda justificada la exclusión de la parcela RPEL-3, a la que el sector da frente. Deberá justificarse si dichos terrenos son ya de propiedad municipal, e incluirlos en el PRI si no lo son, para su obtención con cargo a la actuación.  
- Los planos P-05 y P-06 se paran el ámbito en dos manzanas. En la solicitud de inicio de evaluación ambiental y territorial estratégica, se señala que el ámbito es susceptible de subdivisión en dos fases, en cuyo caso se desarrollarían independientemente sendos Planes de Reforma Interior.  
· De acuerdo con el servicio territorial, el sector que se proponga y su área de reparto debería ser único, para mejor ordenación de la zona, con independencia que pueda subdividirse en dos unidades de ejecución.  
· En tal caso se deberá realizar un análisis del área urbana homogénea donde se inserten las unidades de ejecución para justificar que (según el art. 75.3 de la LOTUP) el aprovechamiento en cada UE tiene un valor similar, sin que exista una diferencia en más o en menos del 15 %, respecto al aprovechamiento urbanístico medio del área urbana homogénea en que se hallen incluidos.  
- Se deberá justificar si la delimitación de la zona de ordenación ZCH está considerada como Bien de Relevancia Local, y se solicitará informe a la conselleria competente en materia de patrimonio cultural valenciano.  
- De conformidad con el art. 40.3 de la LOTUP se deberá aportar la documentación que se señala, en particular, estudio de viabilidad económica y memoria de sostenibilidad económica.  
  
En todo caso, el informe señala que se trata de un Suelo Urbano ya previsto por el Plan General, y previa justificación de las observaciones realizadas, se considera que de las modificaciones propuestas no se derivarán efectos significativos sobre el medio ambiente desde la visión de las competencias urbanísticas del servicio.  
  
- Riesgo de inundación (PATRICOVA).  
El 11 de octubre de 2017 se recibe el informe del Servicio de Ordenación del Territorio relativo al riesgo de inundación de nivel 6 y al cumplimiento de las directrices del PATRICOVA en el que se realiza la siguiente valoración:  
- De acuerdo con el informe parte del ámbito de la modificación está afectado por peligrosidad de inundación e incluso por la zona de flujo preferente del barranco de Picassent.  
- No obstante, dado que el planteamiento de la propuesta de modificación es diferir la ordenación pormenorizada a la aprobación de un Plan de Reforma Interior, no se puede determinar, en este momento, la incidencia de la peligrosidad de inundación sobre la ordenación de usos que se proponga.  
· Por tanto, la modificación deberá incluir como una de las condiciones de desarrollo (recogida en las condiciones de ordenación de la Ficha de Gestión para el desarrollo del PRI, que se realice un análisis de la inundabilidad y que se adapte la ordenación pormenorizada a la incidencia de la peligrosidad de inundación, a fin de cumplir los art. 17.3 y 20 de la normativa de PATRICOVA.  
  
Por tanto concluye que la modificación se encuentra parcialmente afectada por riesgo de inundación y es compatible con las determinaciones normativas del PATRICOVA, siempre que se incluya el condicionante de que el PRI analice el riesgo de inundación.  
  
F. Determinación de la existencia de efectos significativos  
Según establece el artículo 46 de la LOTUP el órgano ambiental debe determinar si un plan o su modificación debe ser objeto de evaluación ambiental y territorial si se determina la existencia de efectos significativos en el medio ambiente, teniendo en cuenta los criterios establecidos en el anexo VIII, en su caso, previa consulta a las administraciones públicas afectadas, y con las consideraciones a las que se refiere el art. 51 de la LOTUP.  
A la vista de la documentación presentada, conforme a los criterios del anexo VIII de la Ley 5/2014, de 25 de julio,de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje (LOTUP) considera:  
Que de la modificación puntual estructural núm. 18 del Plan General. Delimitación de Plan de Reforma Interior junto al Barranco de Picassent supone una modificación menor sobre un suelo urbano pendiente de urbanizar, pero dentro de un entorno perfectamente consolidado, así como debido a su reducida extensión, siempre y cuando en el caso de ajustarse al cumplimiento de las medidas que se establecerán en las determinaciones finales para la minimización de los posibles efectos significativos sobre el medio ambiente que podrían producirse por:  
- Riesgo de inundabilidad en el ámbito al encontrarse junto al barranco de Picassent, así como su posible afección a la zona de flujo preferente.  
- Posible afección paisajística, al tener la ordenación propuesta incidencia en los aspectos y parámetros relevantes para la configuración del paisaje urbano, así como su afección a elementos de la infraestructura verde que deben ser considerados.  
- Compatibilidad de la modificación propuesta con la consideración de la zona de ordenación ZCH como Bien de Relevancia Local.  
Por tanto en la medida que limiten dichos efectos, la modificación propuesta no afecta al modelo territorial ni representa efectos significativos negativos sobre el medio ambiente.  
Así pues, analizada la documentación presentada y su objeto, los informes sectoriales emitidos, revisada la cartografía existente en el Sistema de Información Territorial de esta conselleria, se puede determinar, respecto de la modificación puntual estructural núm. 18 del Plan General. Delimitación de Plan de Reforma Interior junto al Barranco de Picassent que el procedimiento de evaluación simplificada y las obligadas determinaciones que de él se deriven son suficientes para determinar que la modificación no presenta efectos significativos adicionales sobre el medio ambiente.  
  
G. Propuesta de acuerdo  
Atendiendo a lo establecido en el artículo 51.2.b de la LOTUP, de acuerdo con lo expuesto se resuelve: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual estructural núm. 18 del Plan General. Delimitación de Plan de Reforma Interior junto al Barranco de Picassent de acuerdo con los criterios del anexo VIII de la LOTUP, por no tener efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de dicha modificación conforme a su normativa sectorial, siempre y cuando se ajuste a lo descrito en la documentación presentada así como a lo establecido en la legislación vigente y en los informes emitidos al respecto, y se cumplan preceptivamente las siguientes determinaciones:  
1. Se deberá recoger en las condiciones de ordenación de las Fichas de Gestión de desarrollo de los futuros Planes de Reforma Interior, como condición de desarrollo, la obligatoriedad de realizar un análisis de la inundabilidad, adaptando de acuerdo con su resultado la ordenación pormenorizada a la incidencia de peligrosidad, obteniendo informe favorable del órgano autonómico competente en materia de riesgo de inundación.  
2. Previo a la aprobación definitiva de la modificación del plan, se delimitará e integrará adecuadamente en el Plan General la infraestructura verde afectada y se elaborará un estudio de integración paisajística, que contará con el pronunciamiento del órgano competente, el Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, incorporando a la mismo las determinaciones, que en su caso se indiquen.  
3. Finalmente, se solicitará informe previo a la aprobación definitiva de la conselleria competente en materia de patrimonio cultural valenciano, respecto a la consideración por parte del planeamiento de la zona ZCH como Bien de Relevancia Local y su posible afección.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la modificación puntual estructural núm. 18 del Plan General. Delimitación de Plan de Reforma Interior junto al Barranco de Picassent en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual estructural núm. 18 del Plan General. Delimitación de Plan de Reforma Interior junto al Barranco de Picassent, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 30 de enero de 2018.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
  
  
«Informe Ambiental y Territorial Estratégico  
Trámite: Evaluación ambiental de la modificación puntual 1/2017 de las Normas Subsidiarias.  
Promotor: Ayuntamiento de Benafigos.  
Autoridad sustantiva: Comisión territorial de Urbanismo de Castellón.  
Localización: Municipio de Benafigos (Castellón).  
Expediente: 052-17-EAE.  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 25 de enero de 2018, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta del informe ambiental y territorial estratégico de la modificación puntual 1/2017 de las Normas Subsidiarias de Benafigos, en los siguientes términos:  
  
En fecha 30 de agosto de 2017 se recibe del Ayuntamiento de Benafigos, a través del servicio territorial de urbanismo de Castellón solicitud de inicio de la evaluación ambiental y territorial estratégica de la modificación puntual 1/2017 de las Normas Subsidiarias.  
  
Documentación aportada  
El 30 de agosto 2017 se recibe del Ayuntamiento de Benafigos, a través del servicio territorial de urbanismo de Castellón, la siguiente documentación en formato papel y digital: documento inicial estratégico y documento de planeamiento de la modificación, junto con el informe del servicio territorial de urbanismo de Castellón.  
  
Planeamiento vigente  
El municipio de Benafigos dispone, como documento de planeamiento urbanístico, Normas Subsidiarias de planeamiento aprobadas por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón el 31 de enero de 1989.  
En el vigente planeamiento se establece lo siguiente:  
«Capítulo II - Normas para el suelo no urbanizable de protección de vistas.  
Artículo 70. No se permitirá ningún tipo de edificación, ni siquiera las que se nombran en el apartado 2 del artículo 85 del texto refundido de la Ley del suelo y en el artículo 69 de las presentes Normas Urbanísticas  
Artículo 71. Podrán realizarse transformaciones agrarias con muros de mampostería o terraplenes naturales. Se prohíben los muros de hormigón visto, ladrillo o bloques  
Las edificaciones que vinieran desarrollando una actividad agropecuaria con anterioridad a la aprobación de las Normas Subsidiarias, podrán legalizar su situación, estableciendo medidas correctoras tendentes a suavizar el impacto visual que pudieran producir, tales como: implantación de arbolado en el perímetro y alrededores de la edificación (siendo aconsejable el 50 % de la superficie de la parcela), valladas mediante muros de mampostería y vegetación, etc.  
Artículo 72. Quedan expresamente prohibidas en este tipo de suelo:  
1. La explotación de canteras  
2. Las instalaciones industriales o de servicios que aun no implicando construcciones supongan por la necesidad de grandes superficies pavimentadas, postes, torres y otros motivos la degradación del paisaje del área.»  
  
Imagen I - Plano de calificación vigente planeamiento. SNUPV: rayado naranja, suelo no urbanizable protección de vistas. Situación diseminados en SNUPV.  
  
En la memoria justificativa del vigente planeamiento se indica que el SNU-PV es aquel que debe permanecer libre de la edificación y de modificaciones del terreno para que no se altere la percepción de la imagen del pueblo dominando el paisaje desde la cima del monte que le sirve de asiento.  
  
Objeto de la modificación  
La modificación tiene por objeto modificar la regulación de usos en el suelo no urbanizable de protección de vistas, situado en torno al suelo urbano, núcleo principal, para permitir el uso de alojamiento para turismo rural en edificaciones legalmente existentes con anterioridad a la aprobación de las Normas Subsidiarias. Para ello se modifica la redacción del artículo 71 que quedará como sigue:  
«Artículo 71. Podrán realizarse transformaciones agrarias con muros de mampostería o terraplenes naturales. Se prohíben los muros de hormigón visto, ladrillo o bloques.  
Las edificaciones que vinieran desarrollando una actividad agropecuaria con anterioridad a la aprobación de las Normas Subsidiarias, podrán legalizar su situación, estableciendo medidas correctoras tendentes a suavizar el impacto visual que pudieran producir, tales como: implantación de arbolado en el perímetro y alrededores de la edificación (siendo aconsejable el 50 % de la superficie de la parcela), valladas mediante muros de mampostería y vegetación, etc.  
Asimismo se permitirá el alojamiento para turismo rural en las edificaciones legalmente existentes con anterioridad a la aprobación de estas Normas Subsidiarias.»  
La modificación consiste en añadir al artículo 71 el último párrafo antes indicado.  
  
Justificación de la modificación  
De acuerdo con la documentación, en el suelo no urbanizable de protección de vistas, SNU-PV, se encuentran enclavados en su totalidad tres núcleos diseminados, que son: Serradeta, Mas de la Portera y Mas dels Albis, y una parte de un cuarto núcleo diseminado, el Maset del Pla del Pou.  
En estos núcleos diseminados existen viviendas habitadas permanentemente y otras que son utilizadas como vivienda de segunda residencia. Las normas urbanísticas para esta zona de protección de vistas no recogen expresamente el uso de alojamiento turístico rural, por esta razón se pretende modificar la regulación del SNU-PV, en el sentido de poder desarrollar este tipo de actividad en las edificaciones existentes legalmente.  
La modificación pretende la utilización y puesta en valor de las viviendas existentes, de tal modo que se posibilite evitar el deterioro que sufren algunas de ellas al encontrarse en estado de semiabandono y favorecer así la recuperación del patrimonio histórico tradicional, procurar una mayor dinamización de la zona y mejorar la calidad de vida de la población.  
  
Consultas realizadas  
Por parte de esta Dirección General se ha sometido a consultas la documentación inicial remitida, conforme a lo dispuesto en el artículo 51 de la LOTUP, con el fin de determinar los efectos significativos en el medio ambiente, de acuerdo con los criterios expuestos en el Anexo VIII de dicha ley.  
Por ello, teniendo en consideración las características de la modificación presentada y los aspectos ambientales en los que puede incidir, se consulta a las siguientes administraciones:  
  
Consulta Informe Administración consultada  
26/09/17 24.01.2018 Servicio de infraestructura verde y paisaje, subdirección general de territorio y paisaje; Conselleria de vivienda, obras públicas y vertebración del territorio.  
26/09/17 23/01/18 Subg general de medio natural: servicio de vida silvestre.  
26/09/17 Subg general de medio natural: servicio de ordenación y gestión forestal.  
26/09/17 06/10/17 Subdirección general de emergencias; Agencia de seguridad y respuesta a las emergencias.  
26/09/17 24/10/17 Agencia Valenciana de Turismo  
 30/08/17 Servicio territorial de urbanismo de Castellón  
  
  
Los informes recibidos junto con el Informe Ambiental y Territorial Estratégico se publicarán en la siguiente página web: www.agroambient.gva.es/eae  
  
- Servicio territorial de urbanismo de Castellón (30.08.2017): se informa que la modificación propuesta afecta a la ordenación estructural por lo que la aprobación definitiva será autonómica, siendo el órgano ambiental la Comisión de Evaluación Ambiental.  
Se informa que el servicio no tiene objeción que efectuar.  
- Subdirección general de emergencias; Agencia de seguridad y respuesta a las emergencias (06.10.2017): del mismo se destaca lo siguiente:  
· El riesgo de deslizamiento bajo afecta parcialmente al suelo no urbanizable de protección de vistas (SNU-PV), no obstante este riesgo no afecta a las viviendas incluidas en el ámbito de la modificación puntual.  
· La totalidad de los núcleos diseminados afectados por la modificación limitan o se encuentran en las proximidades de suelo forestal, pero la modificación no pretende ampliar las zonas urbanizadas sino únicamente el mantenimiento de las edificaciones existentes y la posible implantación de muros perimetrales, será necesario considerar respecto al riesgo de incendios lo siguiente:  
- Ejecución de obras y trabajos en zonas forestales o inmediaciones: todas las actuaciones que se realicen en zonas forestales, así como en sus alrededores deberán cumplir lo que indica el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el cual se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales que se han de observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus alrededores.  
- Agencia Valenciana de Turismo (30.08.2017): informa favorablemente.  
- Servicio de infraestructura verde y paisaje, subdirección general de territorio y paisaje (24.01.2018): se indica que la incidencia en el paisaje no será significativa siempre que se preserven las carcaterísticas morfológicas y tipológicas que contribuyen a la configuración del paisaje de la zona.  
Con la finalidad de garantizar la preservación del carácter y las condiciones de percepción del paisaje de elevado valor afectado (de acuerdo con su calificación urbanística y su pertenencia al ámbito de un paisaje de relevancia regional) y contribuir a la mejora del paisaje urbano de los núcleos diseminados existentes en el ámbito de la modificación, se tendrá en cuenta la siguiente condición, conforme al artículo 6.3 de la LOTUP: En las preceptivas autorizaciones o licencias que se tramiten para la implantación de los usos permitidos, deberá estudiarse la integración paisajística y visual de las actuaciones que se realicen con incidencia paisajística, como seria el caso de las rehabilitaciones que afecten a la configuración exterior de las edificaciones, las posibles ampliaciones y las construcciones o instalaciones auxiliares necesarias para el ejercicio de la actividad (piscinas, zonas de aparcamiento, espacios libres, vallas, etc.).  
- Servicio de vida silvestre (23.01.2018): se remite resolución del director general de Medio Natural y Evaluación Ambiental de valoración preliminar de repercusiones sobre la Red Natura 2000, en la que se indica que no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 y no debe someterse a evaluación detallada.  
  
Identificación y valoración de los posibles efectos sobre el medio ambiente  
Conforme a lo estipulado en el artículo 46.3 de la LOTUP, el órgano ambiental y territorial determinará, teniendo en consideración los criterios del anexo VIII, el sometimiento al procedimiento de evaluación ambiental y territorial ordinario o simplificado, en función de la existencia de efectos significativos sobre el medio ambiente, previa consulta a las administraciones públicas afectadas a las que se refieren los artículos 48.d y 51.1 de la LOTUP.  
  
Imagen II- Ortofoto del ámbito de la modificación. Círculo rojo.  
El núcleo de población principal, suelo urbano, ocupa la cima de un relieve montañoso de 950 metros de altitud. En torno al mismo se ubica el SNU-PV, y en las zonas de menor pendiente se ubican diferentes diseminados o masías en las que se concentran diversas edificaciones y construcciones. Se trata de materiales calizos y margosos, fundamentalmente Cretácicos, en relieves aterrazados (muros de piedra seca) para el cultivo de cereales y de frutales de secano (almendro, avellano). La vegetación natural está constituida por pastizales y matorrales meso-supramediterráneos continentales, observándose en algunas zonas ejemplares de carrascas (Quercus rotundifolia).  
Parte del ámbito se encuentra incluido en el espacio Red Natura 2000, ZEPA Penyagolosa.  
El ámbito de la modificación está considerado de acuerdo con el SIG de esta Conselleria parcialmente como terreno forestal, y parte del mismo estratégico. Parte de estas zonas consideradas como terreno forestal son zonas abancaladas cultivadas y otra parte está ocupada por vegetación natural. Alguna de las edificaciones y construcciones se encuentra en zona considerada en el SIG como terreno forestal.  
El ámbito está surcado por varias vías pecuarias que discurren junto a edificaciones.  
No hay afección por riesgo de inundación.  
En relación con las características de la modificación, la misma no supone un cambio en el modelo territorial, no influye decisivamente en otros planes o programas de superior jerarquía y no se producen problemas ambientales significativos relacionados con el posible desarrollo de la zona a modificar.  
En relación con las características de los efectos y del área probablemente afectada:  
La modificación consiste en permitir un nuevo uso, alojamiento turístico rural, en una zona situada en torno al núcleo urbano principal en edificaciones legalmente existentes con anterioridad a la aprobación del vigente planeamiento.  
Por las características del nuevo uso en edificaciones existentes no se prevé afecciones negativas significativas en especies, hábitats y espacios naturales de interés. No se modificará tampoco la topografía.  
Algunas edificaciones están en terrenos forestales, si fueran objeto de este uso no es previsible tampoco afecciones negativas significativas a este factor sin perjuicio de que deberá cumplirse lo que establezca la legislación sectorial respecto a la obtención de licencias y autorizaciones (capítulo II, artículos 28 y siguientes del Decreto 58/2013, de 3 de mayo que aprueba el PATFOR), así como el resto de legislación sectorial forestal (vías pecuarias, etc.).  
Desde un punto de vista paisajístico al tratarse de usar edificaciones existentes y consistir en su recuperación o rehabilitación, no son previsibles afecciones negativas significativas siempre que en la rehabilitación se sigan criterios de mantenimiento del paisaje, uso de materiales, colores y formas acordes con la tipología de las edificaciones de la zona, así como que se cumpla la condición establecida en el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje.  
Desde el punto de vista del patrimonio cultural se trata de una zona donde existen masías y corrales que pueden tener cierto interés desde el punto de vista cultural, no obstante el objeto de la modificación es la recuperación del patrimonio cultural tradicional por lo que en principio no deben producirse afecciones negativas significativas. Se estima no obstante necesario que se establezca alguna medida preventiva al respecto. En aquellos casos en los que se intervenga en la recuperación de edificaciones con arquitectura tradicional y se pretendan llevar a cabo intervenciones que se separen de las formas, materiales y tipología tradicional en la zona se deberá efectuar consulta previa a la conselleria de cultura.  
No se considera respecto al consumo de recursos (agua) y generación de residuos (aguas residuales y residuos sólidos) que se generen afecciones significativas a nivel de plan, sin perjuicio de que a nivel de proyecto en la concesión de licencias deberán adoptarse las medidas correctoras y preventivas necesarias (depuración de aguas residuales, recogida de residuos, etc.).  
Teniendo en cuenta lo indicado no se considera que se vayan a producir efectos negativos significativos sobre el medio ambiente a nivel de plan siempre que se adopten las medidas correctoras indicadas.  
  
Consideraciones jurídicas  
La evaluación ambiental estratégica es el instrumento de prevención, establecido en la Directiva 2001/42/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 27 de junio, para la integración de los aspectos ambientales en la toma de decisiones de planes y programas públicos. Dicha directiva se incorpora al derecho interno español mediante la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de Evaluación Ambiental, y al derecho autonómico mediante la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana (LOTUP).  
El Real decreto legislativo 7/2015, de 30 de octubre, por el que se aprueba el texto refundido de la Ley de suelo y rehabilitación urbana, establece en el artículo 22 que los instrumentos de ordenación territorial y urbanística están sometidos a evaluación ambiental de conformidad con lo previsto en la legislación de evaluación ambiental.  
  
Propuesta de acuerdo  
De acuerdo con lo expuesto, se resuelve emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable según establece el artículo 51.2.b de la LOTUP, en relación a la modificación puntual 1/2017 de las Normas Subsidiarias del municipio de Benafigos (Castellón), de acuerdo con los criterios del anexo VIII de esta ley, no tiene incidencia en el modelo territorial, no produce un incremento significativo en el consumo de recursos, ni afecta negativamente al patrimonio ambiental y cultural, y teniendo en cuenta las consultas realizadas y el análisis efectuado, se puede concluir que el procedimiento de evaluación simplificada es suficiente para determinar que la referida modificación no presenta efectos significativos sobre el medio ambiente, correspondiendo continuar la tramitación de la misma conforme a su normativa sectorial, siempre que se ajuste a los siguientes condicionantes:  
1. Previamente a la aprobación definitiva se introducirán los siguientes condicionantes en la normativa de la modificación:  
1.1. En las actuaciones de rehabilitación o recuperación de las edificaciones con destino a uso de alojamiento para turismo rural:  
a. Se deberá cumplir la condición establecida en el informe del servicio de infraestructura verde y paisaje de 24 de enero de 2018, y seguir criterios de mantenimiento del paisaje tanto de las edificaciones como de su entorno: uso de materiales, colores y formas acordes con la tipología de las edificaciones de la zona, y de las normas específicas para esa calificación en las normas subsidiarias.  
b. En aquellos casos en los que se intervenga en la recuperación de edificaciones con arquitectura tradicional y se pretendan llevar a cabo intervenciones que se separen de las formas, materiales y tipología tradicional en la zona se deberá efectuar consulta previa a la conselleria de cultura.  
1.2. Deberá cumplirse lo que establezca la legislación sectorial forestal respecto a la obtención de licencias y autorizaciones (capítulo II, artículos 28 y siguientes del Decreto 58/2013, de 3 de mayo que aprueba el PATFOR), así como el resto de legislación sectorial forestal (vías pecuarias, etc.).  
En especial, todas las actuaciones que se realicen en zonas forestales, así como en sus alrededores, deberán cumplir lo que indica el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el cual se aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales que se han de observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus alrededores.  
Según establece el artículo 51.7 de la LOTUP, el informe ambiental y territorial estratégico perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana no se hubiera procedido a la aprobación de la modificación en el plazo máximo de cuatro años desde su publicación. En tal caso, el promotor deberá iniciar nuevamente el procedimiento de evaluación ambiental y territorial estratégica simplificada de la modificación.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir el informe ambiental y territorial estratégico a que se refiere el artículo 51.2.b de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.2 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir informe ambiental y territorial estratégico favorable en el procedimiento simplificado de evaluación ambiental y territorial estratégica a la modificación puntual 1/2017 de las Normas Subsidiarias del municipio de Benafigos, por considerar que no tiene efectos significativos en el medio ambiente, con el cumplimiento de las determinaciones que se incluyen en el citado informe.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 31 de enero de 2018.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 21 de febrero de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML