Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 5009, del 19-05-2005 (2005/5391)

RESOLUCIÓ de 10 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   5009

Data del DOGV
:   19-05-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/5391

CVE


Data del document
:   10-05-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Crevillent](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 de maig de 2005, de la directora general de Gestió del Medi Natural, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/S5391]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu Reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 021/04-AIA Villena, 126/03-AIA Fuenterrobles, 023/1997-AIA Vall d'Alba, 091/03-AIA Agost i 162/03-AIA Crevillent, que segons el Reglament aprovat per Decret 162/1990, estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 10 de maig de 2005.- La directora general de Gestió del Medi Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 21/04-AIA: Pedrera La Solana i planta de reciclatge de residus de la construcció i demolició
  
Promotor: Hijos de Miguel Serra, SL
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia, Mines (Alacant)
  
Objecte del projecte: Extracció d'argiles i arenes en secció A
  
Localització: municipal de Villena (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques del projecte
  
El projecte pretén la legalització de l'activitat extractiva d'àrids naturals i la ubicació d'una xicoteta planta de tractament per al reciclatge i tractament de les runes procedents d'aquestes, com també dels materials que es puguen extraure de l'esmentada zona. L'explotació està localitzada en les parcel·les 2, 3, 4 i 5 del polígon 56, situada a la partida La Solana del terme municipal de Villena.
  
En els esmentats terrenys hi ha una zona ja explotada de forma irregular des de fa anys, que constitueix un buit de considerables dimensions que seria integrat en el total de la superfície afectada i la restauració del qual seria integrada en el total de la superfície afectada que seria assumida per Hijos de Miguel Serra SL segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental presentat pel promotor.
  
La producció que es té previst realitzar és de 20.000 m3l'any, per la qual cosa les reserves estimades al ritme de producció previst són de 10 anys.
  
2. Alternatives
  
No es presenta cap tipus d'estudi d'alternatives, ni justificació de l'emplaçament triat.
  
Tramitació administrativa
  
1. Tramitació administrativa
  
En data de 12 de febrer de 2004 té lloc l'entrada d'un escrit del Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant la tramitació del procediment d'avaluació d'impacte ambiental corresponent a l'expedient MIEXPA/2002/3 corresponent a la sol·licitud d'explotació de la secció A denominada La Solana al terme municipal de Villena.
  
Juntament amb aquest escrit es va rebre la documentació següent:
  
- Estudi d'impacte ambiental i Pla de restauració (memòria i plànols).
  
2. Informació pública
  
No s'ha realitzat el tràmit d'informació pública.
  
Ampliacions de documentació
  
En data de 20 de desembre de 2002 es va rebre una documentació corresponent a l'esmentada activitat, la qual va ser tornada en data de 7 de gener de 2003 perquè el contingut d'aquesta no complia amb els requisits establerts en la legislació ambiental, segons Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
La documentació presentada novament no semble haver considerat els aspectes que van motivar l'esmentada devolució en la totalitat d'aquesta, perquè s'hi segueixen observant deficiències.
  
Afeccions legals
  
A priori, no hi ha impediments legals a l'execució del projecte per temes urbanístics o espais naturals protegits, no obstant això, no queda clar com es duria a terme la restitució topogràfica proposada, perquè no s'especifica amb quins materials es produirà l'esmentat farciment, ja que sembla que l'esmentada activitat és un abocador de residus inerts, i en aquest cas hauria d'estar localitzat a més de 500 m de sòl urbà o urbanitzable, segons el Pla integral de residus de la Generalitat Valenciana.
  
Atés que hi ha una explotació prèvia en aquelles parcel·les, explotades pel mateix promotor i amb un expedient de sol·licitud d'autorització de mines com MMISA 95/52, com a aprofitament temporal, considerem que l'esmentada sol·licitud ha d'entendre's com una ampliació a aquesta activitat extractiva.
  
D'altra banda, aquesta activitat extractiva sol·licitada en 1995 correspon a una explotació a la qual es va emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental dictada en data de 3 de desembre de 1996, corresponent a l'expedient 54/96-AIA i publicat en el DOGV 3.549, de data de 29 de juliol de 1999.
  
En l'esmentada declaració d'impacte ambiental es va presentar un pla de restauració al qual se li van posar condicionants per a la revegetació dels talussos proposats, i segons es desprén de l'estudi d'impacte ambiental presentat s'ha incomplit, tant en la superfície establerta com en el pla de restauració.
  
Consideracions ambientals
  
Des del punt de vista ambiental cal destacar diferents aspectes referents a la documentació presentada. En primer lloc el fet de l'incompliment d'una declaració d'impacte ambiental duta a terme pel mateix promotor comporta una falta de consideració davant dels aspectes ambientals avaluats per aquest Servei.
  
D'altra banda, com es va indicar en la devolució de la documentació en data de 7 de gener de 2003, l'esmentada documentació no és clara ni definida pel que fa a l'explotació ni a la restauració proposada.
  
No compleix amb els continguts mínims establerts en la legislació ambiental definits per Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
A més, segons l'article 11 de la Llei 7/1998, d'11 de juny, de patrimoni cultural valencià, l'estudi d'impacte ambiental ha d'incloure un informe vinculant favorable; si la documentació no té l'esmentat informe, no es pot admetre a tràmit aquesta documentació.
  
Sobre l'activitat de valoració de residus de la construcció i demolició que es pretén establir, els informem que es tracta d'una activitat que ha de ser autoritzada pel Servei de Gestió de Residus, la qual no s'ha sol·licitat; i està sotmesa al mateix temps al procediment d'avaluació d'impacte ambiental per la Llei 3/89, d'impacte ambiental, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
Finalment, pel que fa al farciment per a la restitució topogràfica, no s'ha determinat quins materials s'usaran, per la qual cosa ha de definir-se la naturalesa i origen dels esmentats materials.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix dos dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una avaluació d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordant amb el Reglament d'aquesta. L'activitat extractiva de minerals no metàl·lics es troba en l'apartat 3 C1 de l'annex I i, per un altre costat en l'apartat G de l'annex II: instal·lacions de tractament i eliminació de residus inerts, com també l'ampliació d'aquesta, segons el Decret 162/1990, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1990 d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient no s'han observat tots els tràmits previstos en el Decret 1621990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació, per a l'activitat d'extracció La Solana a Villena (Alacant).
  
3. Per Ordre de 9 de setembre de 2003, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge i segons l'article 17, s'atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural l'avaluació ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent,
  
Declaració
  
Primer
  
Considerar desfavorable, al sol efecte ambiental, el projecte d'extracció La Solana i la restauració d'aquesta, com també de la planta de reciclatge de residus de la construcció i demolició, ja que la documentació presentada no ha esmenat les deficiències posades de manifest en la devolució duta a terme en data de 7 de gener de 2003, per haver incomplit la declaració d'impacte ambiental dictada en data de 3 de desembre de 1996 corresponent a l'expedient 54/96-AIA i per no presentar tots els tràmits necessaris per a les dues activitats proposades.
  
Segon
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs; sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, s'estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present estimació d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 2 d'abril de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 126/2003-AIA
  
Títol: Legalització d'explotació avícola de reproductores
  
Promotor: SAT 9076 MIGAL
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de Fuenterrobles (València)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a legalització de granja avícola de reproductores (posta d'ous per a incubació)
  
Localització: Paratge La Parada, polígon 2, parcel·la 218. Terme municipal de Fuenterrobles (València)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'activitat
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a legalitzar l'explotació avícola de reproductores, les característiques de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació la formen un centre per a classificació d'ous i 4 naus per a animals, amb 33.000 places (30.000 reproductores i 3.000 mascles). El sistema d'explotació triat és sobre sòl, amb nius de posta. Els ous obtinguts es classifiquen, i aquells seleccionats com a vàlids són portats a una altra explotació per a la incubació d'aquests. El cicle dura 10 mesos, i es practica el sistema tot dins - tot fora. La solera interior de les naus és de formigó.
  
S'estima una producció de fem de 782 t/cicle. En acabar el cicle, el fem és retirat per Conrado González Cañada, amb DNI 4604272V, qui presenta contracte de compravenda, vigent i firmat per ambdues parts.
  
L'aigua potable procedeix de una perforació pròxima a l'explotació.
  
Es disposarà d'un sistema a pressió per a la desinfecció de vehicles que hagen d'entrar en l'explotació, es dotarà de tela per a ocells en els buits i finestres de naus, i es tancarà el perímetre de l'explotació.
  
En visita realitzada a l'explotació en data 6 d'abril de 2004, es comprova que no hi ha gual sanitari a l'entrada a l'explotació. L'explotació es troba tancada i s'ha respectat la vegetació existent tant en l'interior del recinte com en el perímetre de la tanca.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
El 10 d'abril de 2003 la Comissió de Qualificació d'Activitats remet l'expedient, constituït per projecte d'activitat i expedient municipal, i el 17 de juny de 2003 tramita l'estudi d'impacte ambiental.
  
La informació pública per l'Ajuntament de Fuenterrobles, s'ha realitzat en el BOP número 294, d'11 de desembre de 2002, i a veïns confrontants sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
\* Informe desfavorable de l'enginyer tècnic industrial.
  
\* Informe favorable del cap local de sanitat.
  
\* Autorització prèvia de la COPUT, que té informe favorable de la Conselleria d'Agricultura. L'autorització està condicionada a la previsió del proveïment d'aigua potable i completa evacuació, recollida i depuració dels residus, com també que la posició i acabament de l'edifici han de ser acords amb el caràcter aïllat i rural d'aquest, i que la superfície de la finca no ocupada ha d'estar i mantenir-se en explotació agrària efectiva.
  
No s'hi ha inclòs informe del veterinari d'àrea.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons les normes subsidiàries del municipi de Fuenterrobles.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha efectuat una relació d'elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, paisatge i medi socioeconòmic.
  
El projecte no afecta comunitats botàniques o faunístiques d'especial interés ambiental o espècies protegides, endèmiques, en perill d'extinció o de distribució escassa o puntual a nivell provincial o de Comunitat Valenciana.
  
L'explotació se situa en zona agrícola, amb predomini de cultius de secà com cereal, vinya o fruiters. La zona presenta construccions agrícoles de característiques semblants a les de l'activitat.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
L'estudi d'impacte ambiental efectua valoració qualitativa i quantitativa dels impactes, en les fases de construcció i funcionament, i conclou que els impactes més importants són els que afecten flora, aire i paisatge.
  
En aquest cas, s'estima que els possibles impactes derivats de l'activitat són:
  
\* Contaminació atmosfèrica per emissió d'olors, encara que en concentrar-se en moments puntuals de càrrega i descàrrega d'animals o fem, i estar les granges allunyades de nucli urbà, es considera una afecció de menor grau.
  
\* Contaminació de sòls per gestió inadequada del fem.
  
\* Contaminació d'aigües superficials i subterrànies, per maneig inadequat dels residus generats.
  
\* Impacte paisatgístic, per la introducció d'elements permanents que alteren el paisatge.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:
  
\* Recollida del fem per una empresa especialitzada, al final del cicle de posta, amb càrrega a camió.
  
\* Tanca del perímetre de l'explotació, col·locació de tela per a ocells en buits i finestres i instal·lació de sistema a pressió per a desinfecció de vehicles que hagen d'entrar en l'explotació, consistent en motxilla amb desinfectant.
  
\* Retirada a la caseta municipal de les baixes que es produïsquen en l'explotació.
  
\* Integració de les construccions en l'entorn (disseny i materials tradicionals).
  
Es considera que el sistema proposat per a la gestió del fem podria no ser eficaç del tot, per la dificultat en la sincronització dels treballs d'extracció del fem i càrrega a camió per a transport, que podria plantejar problemes derivats d'acumulacions incontrolades de residu en l'explotació.
  
Per a assegurar el bon funcionament del sistema, s'ha de prestar especial atenció a l'operació de buidatge de les naus i càrrega en vehicle del residu en finalitzar el cicle. Si s'observa que la coordinació d'aquests treballs, no assegura el maneig adequat del fem generat, s'ha de construir femer amb capacitat suficient per a assegurar el magatzem i contenció de les dejeccions.
  
El femer ha d'edificar-se obligatòriament, com indica l'article 55 de la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Generalitat Valenciana, i ha de dissenyar-se a base de solera impermeable de formigó, amb parets laterals i lleuger pendent, de manera que s'hi puguen canalitzar els possibles lixiviats que es produïsquen en el munt, els quals han de dirigir-se a una bassa impermeable i estanca construïda amb aquesta finalitat.
  
Atés que el sistema d'eliminació de cadàvers emprat en l'actualitat és transitori i només vàlid fins a finals de l'any 2005, l'explotació ha d'adequar-se al que estableix el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà, i ha de presentar davant d'aquesta Direcció General contracte amb una empresa autoritzada per a gestionar aquest tipus de residus, vigent i firmat per ambdues parts.
  
Les mesures correctores proposades s'han d'ampliar amb l'adopció dels condicionants establerts en la present declaració d'impacte ambiental.
  
El programa de vigilància ambiental proposat es limita a la revisió de l'estat de la tanca perimetral i comprovació de la tela per a ocells.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte de legalització d'explotació avícola de reproductores, situada en el terme municipal de Fuenterrobles (València), promoguda per SAT núm. 9076 MIGAL, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
\* L'extracció del fem de la nau al final del cicle i la càrrega d'aquesta a vehicle de l'empresa contractada a aquest efecte s'ha de realitzar en el menor temps possible.
  
\* En cas que no siga adequada la sincronització de les tasques de retirada del fem de l'interior de les naus i la càrrega a camió per part de l'empresa contractada per a eliminació del residu, s'ha de construir un femer amb capacitat suficient per a assegurar-ne la correcta gestió, i s'ha de dissenyar com s'indica en aquesta declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que estableix la Llei 6/2003, de 4 de març, de la Generalitat, de ramaderia de la Generalitat Valenciana, i s'han de presentar davant d'aquesta Direcció General plànols de situació, detall i característiques que ho definisquen.
  
\* S'ha de presentar davant d'aquesta Direcció General contracte amb l'empresa autoritzada per a gestionar els cadàvers d'animals, vigent i firmat per ambdues parts.
  
\* S'ha de disposar de sistema eficaç en l'accés, per a la desinfecció de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació, com també d'un sistema apropiat per a la desinfecció de la resta del vehicle.
  
\* Ha de presentar-se la concessió de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer, per a aprofitament del pou d'aigua potable del qual es proveeix l'explotació.
  
\* S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 d'abril de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 23/97-AIA
  
Títol: Explotació porcina d'encebament
  
Promotor: Hermanos Bernal Palau, CB
  
Autoritat substantiva: Ajuntament de la Vall d'Alba (Castelló)
  
Objecte del projecte: Obtenció de la llicència d'activitat per a legalitzar l'activitat porcina d'encebament
  
Localització: Partida Juncosa, polígon 21, parcel·la 30, del terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
Es pretén obtenir la llicència d'activitat per a la legalització i ampliació d'una explotació porcina d'encebament, les característiques, de la qual segons la documentació aportada, són:
  
L'explotació parteix d'una nau de planta rectangular i coberta a dues aigües, amb capacitat per a 1.000 porcs. L'ampliació proposada consisteix en la construcció d'una altra nau, amb capacitat per a 520 porcs, de característiques constructives semblants.
  
Les naus disposen de fosses de purins inferiors, amb capacitat total per a 418 m3. A més es disposa d'una bassa de purins, amb capacitat per a contenir 175 m3, construïda amb murs de formigó i soterrada en el sòl.
  
Es disposa de tanca perimetral en l'explotació, com també de gual sanitari en la porta d'accés.
  
Es realitzaran 2,45 cicles/any.
  
S'instal·larà malla per a ocells a les finestres de l'explotació.
  
El purí s'extraurà cada quatre mesos, serà tractat amb complex bacterià, de manera que s'afavorisca la transformació de la majoria de nitrogen soluble en nitrogen proteic bacterià, al mateix temps que es redueixen les olors.
  
Es calcula una producció anual de purins de 3.268 m3, dels quals 1.755 m3 seran utilitzats com a adob orgànic en camps de cultiu, i la resta es destinarà a la planta de tractament de purins de la Vall d'Alba.
  
Les baixes que es produïsquen en l'explotació seran retirades a una caseta municipal de recollida de cadàvers d'explotacions ramaderes.
  
L'explotació es localitza a 5 km del nucli urbà de la Vall d'Alba i 4,5 km del nucli urbà de Cabanes.
  
El volum de purins que es generarà anualment, segons el Reial decret 324/00, d'ordenació de les explotacions porcines, serà de 3.268 m3, per la qual cosa es necessitarà un total de 64,82 ha de superfície agrícola on aplicar el purí com a adob orgànic.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
En data 21 de gener de 1997 la Direcció Territorial de Medi Ambient remet estudi d'impacte ambiental.
  
El projecte d'activitat, l'expedient municipal i l'estudi d'impacte ambiental és remés per l'Ajuntament de Vall d'Alba en data 13 d'agost de 2003, i en ell s'inclou un estudi d'impacte ambiental actualitzat.
  
La informació pública s'ha efectuat en el BOP núm. 75, de 19 de juny de 2003, sense que s'hi hagen presentat al·legacions.
  
2. Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
En data 3 de febrer de 1997 se sol·licita a l'Ajuntament que complete l'expedient, amb la remissió d'una còpia de l'expedient municipal, com també del projecte d'activitat.
  
En data 28 de juliol de 1997 el promotor presenta ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, en la qual aporta relació de les parcel·les on s'ha d'aplicar el purí com a adob orgànic, com també el pla cadastral de les esmentades parcel·les.
  
En data 10 de setembre de 1997 se sol·licita ampliació a l'estudi d'impacte ambiental, relativa a la justificació de la destinació dels purins generats en l'explotació, ja que l'estudi d'impacte ambiental presentat al gener de 1997 indica que els purins es destinaran a la planta de tractament de purins de la Vall d'Alba, moment en què l'esmentada planta es trobava encara fora de servei. A més, se sol·licitava la presentació d'un sistema de tractament de la totalitat dels purins generats, que millore el tractament proposat. Finalment se sol·licita aclariment relatiu a la contradicció detectada en l'estudi d'impacte ambiental, en el qual s'indica en l'annex que hi ha fosses d'emmagatzematge de purins, i no obstant això, en l'estudi d'impacte ambiental només es fa referència a una bassa de purins.
  
En data 31 de març de 2004 se sol·licita al promotor, a través de l'Ajuntament, ampliació relativa a la justificació de la superfície agrícola on s'aplicarà el purí com a adob orgànic, documentació que es rep en aquesta Direcció General el 5 d'abril de 2004, i es considera completat l'expedient.
  
Informes sectorials
  
L'expedient municipal recull la informació següent:
  
\* Autorització prèvia de la COPUT, concedida en data 25 d'abril de 2003.
  
\* Informe de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, en el qual s'indica, entre altres qüestions, l'obligació de la dotació a la totalitat d'instal·lacions de l'explotació de:
  
\* Sistema eficaç de desinfecció (gual sanitari) de les rodes dels vehicles que entren o isquen de l'explotació en els accessos a aquesta, com també de sistema apropiat per a desinfecció de la resta del vehicle.
  
\* Tanca de l'explotació (tanca perimetral) i sistemes de protecció contra possibles transmissions de malalties (malla de galliner o malla metàl·lica en finestres i buits).
  
\* Disposició de construccions, instal·lacions, utillatge i equipament que possibilite una eficaç desinfecció, desinsectació i desratització.
  
\* Disposar de sistema de recollida o tractament i eliminació de cadàvers, amb suficients garanties sanitàries i de protecció del medi ambient.
  
\* Adequat llatzaret per a l'observació i segrest dels animals.
  
\* Mesures higienicosanitàries necessàries perquè el personal i l'utillatge de l'explotació no puguen transmetre malalties.
  
\* Estris de neteja, maneig i vestuari d'ús exclusiu en l'explotació.
  
\* Pediluvis o altres mitjans d'eficàcia semblants, a l'entrada de locals, naus o parcs.
  
\* Disposar d'un llibre de visites on s'anoten totes les que es produïsquen i el número de les matrícules dels vehicles que hagen entrat en l'explotació.
  
\* Disposar de basses de fem envoltades i impermeabilitzades, naturalment o artificialment, que eviten el risc de filtració i contaminació de les aigües superficials i subterrànies, i assegurar que s'impedisquen pèrdues per sobreeiximent o per inestabilitat geotècnica, amb la grandària necessària per a poder emmagatzemar la producció d'almenys tres mesos, que en permeta la gestió adequada.
  
\* Disseny de les instal·lacions de manera que es complisquen els requisits de benestar animal que exigeix el Reial decret 1138/2002 sobre normes mínimes per a la protecció de porcs.
  
\* Informació pública en el BOP núm. 75, de 19 de juny de 2003.
  
\* Informe favorable del cap local de sanitat.
  
\* Informe favorable de l'arquitecte municipal.
  
\* Informe favorable del veterinari d'àrea.
  
\* Informe favorable de l'alcaldia.
  
Afeccions legals
  
El sòl on se situa l'explotació està classificat com a sòl no urbanitzable comú, segons PGOU.
  
L'activitat proposada no afecta cap espai natural protegit de la província de Castelló ni cap espai natural actualment inclòs en l'àmbit de plans d'ordenació dels recursos naturals o plans rectors d'ús i gestió aprovats, en tramitació o en redacció, o alguna altra figura reglamentada en desplegament de la Llei 11/94, d'espais naturals protegits de la Comunitat Valenciana.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'han identificat els elements ambientals susceptibles de ser afectats pel projecte, entre els quals s'inclou: aire, sòl, aigua, flora, fauna i medi socioeconòmic.
  
L'explotació es localitza en una zona agrícola, dedicada a cultius de secà, amb predomini de cereals, ametllers i oliveres.
  
En general, i a causa de la forta antropització de la zona, els valors ambientals que presenta són poc destacables; es considera que els elements ambientals més rellevants en aquella zona susceptibles de ser afectats pel projecte són: el sòl, per la contaminació associada a l'abocament de purins o problemes de percolació per impermeabilització deficient en l'explotació; l'aigua, per contaminació per purins; i l'aire, per emissió d'olors associades a la fermentació de purins, etc.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'ha realitzat una identificació dels impactes més rellevants que pot causar l'actuació, referits a l'impacte sobre l'aire per l'emissió d'olors, sobre la fauna, hidrologia, vegetació, paisatge i medi socioeconòmic. Ateses les reduïdes dimensions de la superfície afectada i ateses les característiques de l'activitat, s'ha considerat que l'impacte sobre la qualitat de l'aire, clima i sòl és nul.
  
L'impacte associat a l'emissió d'olors es considera en l'estudi d'impacte ambiental moderat, ja que l'explotació es localitza a més de 4 km dels nuclis de població més pròxims. L'impacte sobre la hidrologia s'ha considerat nul, ja que no hi ha cap llit públic ni curs d'aigua permanent on abocar els residus. L'impacte sobre les aigües subterrànies es considera elevat, si la utilització dels purins no es realitza de manera adequada, per la qual cosa han d'aplicar-se mesures preventives per a la utilització d'aquests.
  
L'impacte sobre la fauna es considera segons l'estudi d'impacte ambiental sever, associat a la propagació de malalties contagioses i epidèmies, des dels animals estabulats cap a la fauna silvestre que podria ser vector transmissor, per la qual cosa han d'adoptar-se mesures preventives al respecte.
  
L'impacte sobre la vegetació es considera nul, ja que la zona està dedicada a l'agricultura de secà, i es troba fortament antropitzada.
  
L'impacte sobre el paisatge es considera mínim, ja que l'explotació es troba integrada harmònicament en el paisatge circumdant.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures preventives i correctores que es descriuen en l'estudi d'impacte ambiental inclouen les següents:
  
\* Per a combatre l'impacte associat a l'emissió d'olors, s'ha de disminuir el volum d'aigua utilitzada en la neteja i d'aquella manera, el volum de purins. El purí produït s'ha de tractar amb un complex bacterià, amb capacitat, entre altres, per a transformar bona part del nitrogen soluble en nitrogen proteic bacterià, i per a reduir així mateix les olors; aquest producte s'ha d'utilitzar tant a les basses de dejecció com a la fossa d'emmagatzematge. Una altra de les mesures proposades és aplicar part de purí com a adob orgànic, i la resta ser traslladat a la planta de tractament de la Vall d'Alba. Aquesta última mesura no es considera factible ja que la planta de tractament de purins es troba inoperant.
  
\* Per a evitar l'impacte sobre la fauna, s'ha de col·locar un gual sanitari a l'entrada de l'explotació, malles de galliner en finestres, de manera que s'impedisca el pas de vectors.
  
Les mesures correctores han d'ampliar-se amb l'adopció dels condicionants recollits a continuació.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta, annex I apartat 1.H.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, la granja porcina situada en el terme municipal de la Vall d'Alba (Castelló), promoguda per Hermanos Bernal Palau, CB, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i els condicionants i modificacions establerts a continuació:
  
\* S'ha de disposar de bassa de purins impermeabilitzada i tancada, amb capacitat suficient per a emmagatzemar la producció de purins d'almenys tres mesos, tot això segons l'article 5.U. B.1. del Reial Decret 324/2000, de 3 de març, per el qual s'estableixen normes bàsiques d'ordenació de les explotacions porcines.
  
\* Les instal·lacions s'han de dissenyar de manera que es complisquen els requisits de benestar animal que exigeix el Reial decret 1138/2002 sobre normes mínimes per a la protecció de porcs.
  
\* S'ha d'assegurar la correcta impermeabilització de les edificacions on s'alberguen els animals, com també de les fosses de purins.
  
\* S'ha d'utilitzar sistema protector que impedisca l'accés de vectors a les naus, com malla metàl·lica o semblant.
  
\* S'ha de disposar de tanca perimetral de l'explotació.
  
\* A l'hora d'utilitzar el purí com a fertilitzant, s'ha de limitar la zona d'aplicació a camps de cultiu i pastius no naturals; evitar les proximitats de corrents d'aigua, rius, rierols, barrancs, etc., com també fonts, conduccions subterrànies d'aigua i altres possibles focus de contaminació. No es pot superar la quantitat de 170 kg de N/ha i any. S'ha de llaurar i soterrar immediatament per a evitar les possibles pèrdues de nitrogen amoniacal.
  
\* S'ha de comprovar l'eficàcia del tractament de purí i se n'ha de modificar la manipulació o s'ha de substituir per un altre tractament si se n'observa la ineficàcia amb la correcta manipulació d'aquest. Per a això, ha de dur a terme una anàlisi abans de començar el tractament que servisca com a blanc. Aquestes anàlisis s'han de presentar davant d'aquesta Direcció General i en funció dels resultats es podran aplicar, en cas de ser necessari, les correccions oportunes al tractament. Entre els paràmetres que s'han a analitzar han d'estar com a mínim: pH, conductivitat, sòlids en suspensió, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totals, coliformes fecals i estreptococs fecals.
  
\* S'ha de gestionar l'eliminació de cadàvers conforme a allò que s'ha estipulat en el Reglament 1774/2002, del Parlament Europeu i del Consell de 3 d'octubre de 2002, pel qual s'estableixen les normes sanitàries aplicables als subproductes animals no destinats al consum humà.
  
\* S'ha de comunicar a aquesta Direcció General qualsevol variació que es produïsca en la destinació dels residus.
  
Segon
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Tercer
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 d'abril de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 091/03-AIATítol: Explotació de la pedrera d'argiles El Roiget
  
Promotor: Hijos de Francisco Morant, SL
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant
  
Localització: Terme Municipal d'Agost (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació
  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una pedrera d'argiles denominada El Roiget tramitada com a recurs de la secció A de la Llei de mines.
  
La parcel·la que s'ha d'explotar es correspon amb la parcel·la núm. 1-a, polígon 47 del cadastre d'Agost, partida l'Alabastre i ocupa una superfície de 80.000 m2 dels quals explotables són uns 60.000 m2. La parcel·la es troba al voltant de les rambles del Roiget i l'Alabastre al sud-est del municipi i afronta amb el terme municipal d'Alacant.
  
La zona afronta amb una antiga extracció d'argiles actualment abandonada i el front d'explotació de la qual es troba totalment al descobert. Es pretén continuar amb les labors d'explotació en el front obert que afronta amb la parcel·la objecte d'explotació, i treballar sobre un talús inicial de 7 m a cota 194,5 m.s.n.m.
  
Característiques de l'explotació:
  
\* Arrancada directa del material, càrrega i transport a fàbrica.
  
\* Talús final d'explotació format per dos bancs de 7m d'alçada.
  
\* Cota final d'explotació 180 m.s.n.m.
  
\* Reserva estimada d'argila de 840.000 m3. Extracció anual prevista de 30.000 m3 i vida mitjana de 28 anys.
  
\* Coeficient d'aprofitament del 98%.
  
\* Nombre de camions diaris per al transport d'argila de 10.
  
\* Dues alternatives d'explotació - restauració:
  
\* Restauració al final de l'explotació i plantació d'espècies agrícoles típiques de la zona com puga ser el raïm de taula.
  
\* Realitzar una restauració progressiva: a mesura que es recupera el banc inicial (a cota més alta), es comença amb l'explotació del segon. Revegetació amb espècies vegetals autòctones. Una vegada s'abandona el banc inicial de treball, és desplegat en uns altres dos d'alçària més xicoteta (3,5m) deixant un pendent de 30º i bermes intermèdies amb contrapendent i inclinació lateral que permeta el correcte drenatge de les aigües d'escorriment.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient
  
Al març de 2003 el Servei Territorial d'Indústria i Energia d'Alacant remet el projecte d'explotació, l'estudi d'impacte ambiental i el Pla de restauració de la pedrera d'argiles El Roiget. S'adjunta, a més, el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient indicant que després d'haver-se publicat en el DOGV núm. 4.426 de 27/01/03 no es van presentar al·legacions.
  
Consultat l'Ajuntament d'Agost, es rep en data 25 de setembre de 2003 informe on s'indica que l'activitat proposada és admissible en els terrenys proposats per les normes subsidiàries del municipi.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat
  
L'accés a la parcel·la es realitza des d'Agost per la CV-826, passada l'estació de ferrocarril i després de més de 3 km de camins la majoria sense asfaltar, s'accedeix a la parcel·la.
  
L'explotació se situa en l'extrem sud-est del terme municipal d'Agost, rodejada de dues rambles de règim irregular per on únicament circula aigua després de pluges intenses. La rambla del Roiget conflueix en la de l'Alabastre que es troba seguint la demarcació que indica el terme municipal entre Alacant i Agost.
  
Als voltants de la pedrera hi ha explotacions mineres en explotació i altres abandonades que han deixat profunds buits sense restaurar.
  
La zona es troba classificada i qualificada per l'Ajuntament d'Agost com a sòl no urbanitzable on s'admeten les explotacions mineres.
  
A l'altre costat de la rambla l'Alabastre, al terme municipal d'Alacant hi ha una urbanització qualificada com a sòl urbà de segona residència segons el Pla General d'Ordenació Urbana d'Alacant.
  
Els materials que s'han d'explotar es corresponen amb materials triàsics del Buntsandstein constituïts per arenoses roges amb intercalacions argiloses i nivells limonítics.
  
El clima de la zona es classifica com a mediterrani semiàrid amb influència marítima moderada en el qual les temperatures mitjanes són superiors a 10ºC al gener i de 24 a 26ºC al juliol, les precipitacions mitjanes anuals són inferiors a 400 mm i els vents dominants procedeixen de l'oest.
  
A causa de l'anterior ocupació humana de la parcel·la, les característiques edàfiques i climatològiques de la zona, la vegetació no presenta grans valors ecològics ni espècies amb cap protecció.
  
De la mateixa manera, la fauna no presenta cap interés, i l'avifauna és la més destacable.
  
Des del punt de vista socioeconòmic, el municipi d'Agost s'ha dedicat tradicionalment a la ceràmica i artesania canterera. Actualment la major font de riquesa la constitueix la fabricació de rajoles, activitat que disposa d'onze fàbriques. L'agricultura ha passat a un segon pla, però hi destaca el cultiu de raïm, ametllers, oliveres i hortalisses.
  
Revisats els camins ramaders catalogats en el municipi d'Agost, es comprova que la pedrera i els accessos a aquesta, no n'afecten cap.
  
Pel que fa als jaciments arqueològics i paleontològics inventariats i catalogats dins del municipi es considera que la pedrera no n'afectarà cap.
  
2. Identificació i valoració dels impactes
  
Les principals accions susceptibles de causar impactes són les següents: construcció de vials, desguassos i drenatges, preparació de fronts, arrancada, càrrega i transport de material, enderroc temporal i creació de buits.
  
Els efectes ambientals derivats de les esmentades accions serien:
  
Destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, discontinuïtat en el paisatge i canvi de color, modificació del relleu, possibilitat de contaminar el subsòl, contaminació de les aigües superficials, modificació dels drenatges, increment de transit rodat i producció de pols i soroll.
  
La identificació i valoració duta a terme en l'estudi es considera adequada, no obstant això, la restauració proposada ha d'anar encaminada a restaurar els fronts d'explotació de manera progressiva quan s'esgoten els bancs d'explotació. La revegetació pot plantejar-se de forma mixta de manera que en els talussos es planten espècies vegetals autòctones i que la plataforma final de restauració es destine a ús agrícola.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
D'acord amb el projecte, les mesures protectores previstes per a reduir o minimitzar els efectes són: la reducció de les emissions de pols a l'atmosfera i la generació de sorolls, adequat manteniment de la maquinària, detecció i control de restes arqueològiques.
  
D'altra banda, l'estudi proposa dues alternatives de restauració de les quals es considera adequada aquella que consisteix en el remodelatge de la topografia alternada amb l'explotació, amb l'ajust en la mesura que es puga a la topografia natural de l'entorn. La restauració es du a terme de manera que quan s'esgoten els successius bancs d'explotació, es configuraran bancs de 3,5 m d'alçada i pendent final no superior a 30º.
  
La revegetació dels talussos i bermes intermèdies ha de realitzar-se mitjançant espècies vegetals autòctones mentre que la plataforma final pot destinar-se al cultiu de raïm.
  
Altres mesures que s'han de tenir en compte són la recollida i manteniment en òptimes condicions dels sòls, el condicionament i manteniment de camins d'accés i el correcte drenatge de les aigües d'escorriment.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 162/1990 de 15 d'octubre pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. Segons l'Ordre de 9 de setembre de 2003 de la Conselleria de Territori i Habitatge, en la qual es desenvolupa el Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, en l'article 17 estableix que li correspon a l'Àrea d'Avaluació Ambiental executar la coordinació de l'avaluació i l'estimació d'impactes de plans, programes i projectes.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi són d'aplicació, el projecte d'obertura de la pedrera d'argiles tramitada com a secció A denominada El Roiget, al terme municipal d'Agost, promogut per Hijos de Francisco Morant, SL sempre que l'activitat s'exercisca de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establerts en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:
  
1. Les recollides de terra vegetal s'han de dipositar en l'interior de la plaça de la pedrera i no superar els 2 m d'alçària i la terra s'ha de mantenir en condicions òptimes per a l'ús d'aquesta en la restauració posterior.
  
2. Els camins d'accés a la parcel·la han de condicionar-se de manera que l'alçament de pols pel trànsit de camions siga mínim. Així mateix, els camions que transporten el material cap a la fàbrica han de portar la caixa tapada al llarg de tot el trajecte.
  
3. Els bancs de restauració no poden superar en cap cas els 3,5 m d'alçada i els 35º respecte a l'horitzontal. Les bermes han de ser prou amples per a dotar el talús final de restauració d'un pendent no superior al 25º.
  
4. Per a evitar processos erosius les bermes intermèdies de restauració s'han de dissenyar amb un contrapendent del 2% per a facilitar l'evacuació de les aigües. La inclinació lateral de les terrasses ha d'estar en funció del drenatge dissenyat, que ha de reconduir l'aigua des dels canals de drenatge de cada terrassa fins a la zona de menor cota.
  
5. Cap als límits laterals de l'explotació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració han d'adaptar-se progressivament i suaument a la topografia del terreny circumdant, sense ocasionar formes ni contrastos excessivament geomètrics i sense superar els angles de pendent màxima establerts per a els esmentats bancs.
  
6. La restauració del conjunt de l'explotació s'ha de realitzar de forma progressiva i per mitjà de fases simultaniejades amb les labors d'extracció minera, de manera que es restaure progressivament l'espai afectat a mesura que es vaja produint l'esgotament dels diferents bancs de restauració. En conseqüència, els successius plans de labors que s'han de presentar anualment davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia han de plantejar-se donant prioritat al ràpid esgotament d'aquells fronts i bancs que afavorisquen el compliment d'aquesta condició.
  
7. Si durant el procés d'explotació de la pedrera es troben restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, el titular ha de posar el fet en coneixement de la Conselleria de Cultura, de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents amb vista a la protecció i conservació d'aquestes, i de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, de patrimoni cultural valencià.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.
  
València, 13 d'abril de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 162/2003-AIA
  
Títol: Subestació transformadora 132/20 kV
  
Promotor: Cooperativa Eléctrica Ltda. Benéfica de Consumo de Electricitat, San Francisco de Asís
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Infrastructura i Transports
  
Objecte del projecte: Subestació transformadora de 132/20 kV
  
Localització: Terme municipal de Crevillent (Alacant)
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte
  
L'objecte del projecte és la construcció d'una subestació transformadora de 132/20 kV de 2x30 MW. En una primera fase 30 MW i deixar prevista la subestació per a una futura ampliació en una altra màquina de 30 MW.
  
La justificació de l'obra es defineix per la finalitat de suplir l'augment de demanda d'energia elèctrica generat en l'esmentada zona, amb la millora del servei i la qualitat de subministrament.
  
La subestació se situa al costat de la línia elèctrica de 132 kV Granja de Rocamora - Elx-sud, propietat d'Iberdrola Distribució Elèctrica SAU, la línia s'obre en el suport núm. 13 bis i disposa d'una entrada/eixida en la subestació objecte del projecte bàsic.
  
El projecte es localitza en el paratge conegut com a Casa Galindo, al sud del nucli urbà i de l'autovia A-7.
  
Continua indicant l'estudi d'impacte ambiental que els terrenys destinats a acollir el projecte actualment estan erms i únicament se'n fa un ús apícola. Aquests terrenys presenten la cobertura vegetal típica d'una colonització després d'un ús agrícola, amb predomini d'un estrat arbustiu, en el qual hi ha vestigis residuals d'aquest ús agrícola com quatre oliveres i tres garroferes. També acullen diferents pals de línies de mitjana i alta tensió; el projecte afecta una línia de 132 kV d'Iberdrola i una altra de mitjana tensió propietat de la Cooperativa de San Francisco de Asís de Crevillent.
  
Destaca l'estudi d'impacte ambiental la presència d'un camí ramader que travessa els terrenys per la banda nord d'aquests i que actualment serveix de camí veïnal.
  
Els elements principals de la subestació són:
  
A. Dues posicions de línia de 132 kV equipades amb 3 transformadors de tensió capacitatius, 1 seccionador tripolar, 1 interruptor automàtic tripolar, 3 transformadors d'intensitat, 1 seccionador tripolar per a connectar a la posició de barres.
  
B. Una posició de barra de 132 kV constituïda per un embarrat format per tub d'alumini i aïlladors de suport 132 kV; 3 transformadors de tensió inductius.
  
C. Una posició de transformador, 132/20 kV i 30 MW, equipada amb 1 seccionador tripolar per a connectar a la posició de barres; 1 interruptor automàtic tripolar; 3 transformadors d'intensitat; 3 autovàlvules amb comptador de descàrregues; 1 transformador de potència; 1 reactància de posada a terra.
  
D. Cel·les de 20 kV (cel·les de connexió a transformador, 4 cel·les d'eixides línia, 1 cel·la de connexió a transformador de serveis auxiliars, 1 cel·la de connexió a bateria de condensadors).
  
E. Una instal·lació de serveis auxiliars que consta d'1 transformador de SSAA.; 1 grup electrogen.
  
En un futur, i d'acord amb l'evolució de la demanda, s'instal·larà una posició de transformador de 132/20 kV 30 MW i una posició de cel·les de 20 kV semblants a les especificades.
  
2. Alternatives
  
En aquest apartat l'estudi d'impacte ambiental es limita a justificar l'elecció de l'emplaçament triat sense plantejar-hi altres alternatives d'ubicació.
  
L'elecció de l'emplaçament es justifica en l'estudi d'impacte ambiental per la distància d'aquest de 3 km del Parc Natural del Fondo; considera un enclavament immillorable per a la reducció de la línia elèctrica que comportaria aquest projecte en qualsevol altra zona, ja que sobre aquests terrenys es produeix un encreuament de línies d'alta i mitjana tensió prèvies a l'existència del projecte, per la qual cosa la línia elèctrica es limitarà a realitzar una presa i eixida d'aquestes línies preexistents. Aquest fet reduiria al màxim el possible impacte per a l'avifauna i l'impacte visual de noves línies elèctriques.
  
Tramitació administrativa
  
El projecte bàsic, l'estudi d'impacte ambiental i el resultat del període d'informació pública han sigut remesos a través del Servei Territorial d'Indústria a Alacant.
  
La informació pública ha tingut lloc mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant en data 3 de març de 2003. Segons escrit del director territorial, dins del termini establert, s'hi ha presentat una al·legació. Es remet també una fotocòpia de l'escrit presentat pel titular de la instal·lació com a contestació a l'al·legació presentada.
  
L'al·legació presentada està constituïda per sis punts dels quals només el sisé és estrictament de caràcter ambiental ja que cita l'impacte negatiu contra el medi ambient en situar-se a escassos 3 km del Parc Natural del Fondo, declarat zona d'especial protecció per a les aus.
  
S'han efectuat consultes a l'Ajuntament de Crevillent; a la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports; a la Direcció Territorial de Territori i Habitatge; i al Servei de Conservació i Gestió de la Biodiversitat.
  
S'han observat algunes mancances en l'estudi d'impacte ambiental per la qual cosa se li va sol·licitar al promotor que completara la documentació presentada.
  
Els aspectes sobre els quals s'havia d'ampliar la informació són: nivell sonor, camps electromagnètics; manteniment dels distints equips, residus que es produeixen i tipus de tractament; integració de la subestació i utilització de les línies de 20 kV ja existents.
  
Informes sectorials
  
De les consultes efectuades s'han rebut informes dels diferents organismes d'entre les quals s'ha de ressaltar:
  
\* Ajuntament de Crevillent: de conformitat amb les normes urbanístiques del PGMO, els terrenys sobre els quals es pretén instal·lar la subestació estan classificats com a sòl no urbanitzable agrícola de règim comú. De conformitat amb l'article 19.2 G, de la Llei 4/1992, de sòl no urbanitzable, que literalment diu: Obres o instal·lacions característiques de les xarxes de subministrament i comunicacions, de necessari emplaçament en sòl no urbanitzable, l'autorització de les quals no escaiga tramitar-se d'acord amb el que disposa l'article 7; s'admet l'ús sol·licitat prèvia declaració d'interés comunitari. Per tant, i d'acord amb allò que s'ha exposat, no hi ha inconvenient a accedir a allò que s'ha sol·licitat, sempre que es complisquen els requisits següents:
  
\* Els condicionants impostos en la declaració d'impacte ambiental.
  
\* Declaració d'interés comunitari.
  
\* Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià: ?..des de la consideració del patrimoni etnològic l'estudi redactat per un geògraf i una biòloga no fa referència al patrimoni etnològic ni al patrimoni industrial, aquest estudi sobre patrimoni etnològic i industrial, redactat per un tècnic competent, ha de ser necessàriament inclòs en l'estudi d'impacte ambiental d'acord amb el que estableix l'art. 2.4 de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental i l'art. 6 del Reglament d'aquesta, i preveure expressament l'afecció sobre el patrimoni de la construcció de la subestació transformadora. Sense perjudici de les actuacions derivades del projecte en qüestió se sotmetran al règim d'autoritzacions puntuals que deriven de la norma patrimonial referenciada?.
  
\* Direcció Territorial de Medi Ambient a Alacant: «el camí ramader assagador del Bosch, passa al costat dels terrenys del projecte, això no obstant, no s'hi ha trobat cap plànol de detall a escala on hi apareguen grafiades les instal·lacions en relació al camí ramader, per la qual cosa no tenim elements per a determinar si pot existir o no afecció al camí ramader en part de l'amplària legal d'aquest, que en aquell tram és de 15 m, i entenem per la nostra part que ha de quedar expedita la totalitat de l'esmentada amplària.»
  
\* Servei de Conservació i Gestió: la ubicació proposada per a la subestació se situa en la proximitats de l'autovia Alacant-Cartagena, a uns tres quilòmetres del límit del Parc Natural del Fondo, la qual cosa fa aconsellable extremar les precaucions en el disseny de la subestació de manera que se'n garantisca la seguretat per a les aus que puguen utilitzar-la per a posar-s'hi.
  
\* Si bé es tracta d'una zona antropitzada i al voltant de la qual hi ha nombroses línies elèctriques aèries, resulta aconsellable informar als promotors que la xarxa de cablejat procedent de la subestació, ha de desenvolupar-se cap al nord, evitar l'acostament al parc natural i la zona d'influència d'aquest.
  
Afeccions legals
  
La subestació transformadora es troba en sòl no urbanitzable agrícola de règim comú.
  
Es veu afectat el camí ramader assagador del Bosch que en la parcel·la de la subestació té una amplària de 15 metres.
  
L'actuació proposada es troba a una distància de 3 km del Parc Natural del Fondo, zona d'especial protecció per a les aus (ZEPA).
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte
  
En l'estudi d'impacte ambiental s'indica que els elements del medi susceptibles de veure's afectats pel projecte són: atmosfera, sòl, aigua, flora, fauna, medi perceptiu, usos del territori, infrastructures, humà-cultural, economia-població.
  
Les accions del projecte que poden originar efectes negatius són:
  
\* Fase de construcció: accessos i vials; desbrossament i tala; moviment de terres; abocaments; abassegament de materials; maquinària pesant; trànsit de vehicles; instal·lacions provisionals; construcció pròpiament dita; increment de mà d'obra; inversió.
  
\* Fase de funcionament: instal·lació; inversió; accions socials i econòmiques.
  
2. Identificació i valoració d'impactes
  
En la valoració efectuada en l'estudi d'impacte ambiental s'ha tingut en compte la fase de construcció i la fase de funcionament. D'aquesta valoració es conclou que:
  
Fase de construcció: com a compatible s'han valorat els efectes sobre l'atmosfera; l'aigua; la fauna; el paisatge; infrastructures; aspectes humans i culturals.
  
Com a moderat s'ha valorat l'efecte sobre el sòl; sobre la flora; sobre els usos del sòl.
  
Com a impacte positiu s'ha valorat l'efecte sobre l'economia i població.
  
Fase de funcionament: com a compatible s'ha valorat l'efecte sobre l'atmosfera; sòl; fauna; paisatge; factors humans i culturals.
  
Com a positius els usos del territori, infrastructures i economia-població.
  
Tot això després d'aplicar les mesures correctores que es proposen a continuació.
  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures correctores i del programa de vigilància ambiental
  
Les mesures correctores que es proposen en l'estudi d'impacte ambiental són, entre altres, les següents:
  
\* Per a evitar l'alçament de pols s'han de cobrir els camions amb tendals; es mullaran els terrenys d'actuació previ al moviment de terres i evitar en la mesura que es puga el treball en dies de vents forts.
  
\* Per a prevenir la contaminació acústica, tota la maquinària de construcció i elements instal·lats del projecte han de complir la legislació vigent i les normatives municipals oportunes.
  
\* Es prohibeix l'abocament de qualsevol tipus de substàncies al 2n Canal d'Albatera, l'abassegament de materials prop d'aquest i la neteja de materials en ell per a no influir en la qualitat de l'aigua.
  
\* S'ha de destinar una part del sòl per al dipòsit de recollida d'olis de la instal·lació, es recomana la impermeabilització del sòl on es vol col·locar el dipòsit com també on es produeixen aquests olis. Si no n'hi ha s'han de col·locar arquetes per a evitar-hi fugues.
  
\* S'ha de contractar un gestor autoritzat de residus per a la gestió d'aquells produïts a les instal·lacions de la subestació.
  
\* S'han d'indicar clarament les obres i vials que es vegen afectats per aquestes. S'han d'indicar les mesures necessàries per a evitar-hi col·lapses, com la regulació del trànsit mitjançant personal adequat.
  
\* Adequació de la zona d'aparcament, sobretot de cara a vehicles pesants i maquinària, evitant així l'ocupació dels camins i la reducció de visibilitat en aquests. S'ha d'evitar també realitzar abassegaments de materials de construcció o maquinària en les vies.
  
\* S'ha de conservar la vegetació pròxima al canal, com també de les oliveres i el magraner present en aquest sector. En cas d'haver d'utilitzar aquest espai, s'han de trasplantar les oliveres, ja que s'han de conservar. En deixar aquest marge pròxim del canal es compleix a més amb la normativa municipal de protecció de llits i canals.
  
\* Es poden realitzar les obres de construcció tenint en compte les preocupacions i possibles indicacions dels agricultors veïns per a no perjudicar-ne les explotacions i cultius.
  
\* La instal·lació d'espirals salvaocells en les noves línies elèctriques per a evitar la col·lisió d'aus i d'aïllants en el cablejat per a evitar morts per electrocució, són les dues mesures principals d'aquest apartat i a través de les quals es vol reduir el risc de manera notòria pel que fa a l'impacte de l'actuació sobre la fauna.
  
\* El soterrament de part del cablejat en la mesura que les condicions tècniques ho permeten, ha de possibilitar la interferència en la fauna de la zona.
  
\* S'han de plantar barreres vegetals per a minimitzar en la mesura que siga possible l'impacte visual de la subestació. A causa de l'alçària de la subestació és convenient establir espècies arbòries, com per exemple pins. En aquest cas es podrien fins i tot utilitzar els garrofers de la zona o les oliveres en el cas que hagen de ser trasplantades per a dur a terme l'actuació.
  
\* L'edifici de manteniment i de control ha d'estar, en la mesura que es puga, d'acord amb els edificis preexistents en el medi.
  
Com a programa de vigilància ambiental la proposta que es realitza en l'estudi d'impacte ambiental és la realització d'informes periòdics que reflecteixen el grau d'eficàcia de les tècniques utilitzades, aquests informes han de presentar-se a Medi Ambient i als serveis tècnics de l'Ajuntament de Crevillent:
  
\* Grau de compliment en la replantació de les oliveres, palmeres i altres espècies.
  
\* Mesuraments sistemàtics, amb una periodicitat no superior a un any dels aspectes comentats en les mesures correctores. Sobretot en el control de residus i sorolls.
  
\* Inventari de mortalitat de l'avifauna.
  
Respecte a l'ampliació de l'estudi d'impacte ambiental, el promotor presenta annex en el qual s'aclareixen de forma superficial alguns dels aspectes qüestionats com són:
  
Nivell sonor: el nivell sonor previst és de 58 dB nivell de pressió acústica, 82 dB nivell de potència acústica. En realitzar un treball de camp en una subestació semblant, es comprova que aquesta potència acústica no s'aprecia a més de 50 metres. Amb les barreres vegetals proposades es vol minimitzar l'augment de contaminació acústica.
  
Camps electromagnètics: els camps electromagnètics són normals.
  
Generació de residus: només es preveu l'oli dels transformadors. S'ha de contractar un gestor autoritzat de residus. S'ha de destinar una part del sòl on es localitze la instal·lació, a més de la impermeabilització del sòl on es localitze el dipòsit, com també on es produeixen aquests olis. Es disposa també d'una cubeta de contenció per a cas que es produïsca un abocament.
  
Línies que s'han d'usar: en la fase de funcionament de la subestació les línies de presa i evacuació són les 4 ja existents.
  
Segons les exposicions anteriors, es considera que alguns aspectes no han sigut prou explicats i justificats.
  
En el cas de la generació de residus es parla exclusivament de la generació d'olis usats, i no es parla si els interruptors que s'utilitzen són d'hexafluorur de sofre i per tant quines mesures protectores i correctores s'adopten per a evitar afeccions i riscos derivats de l'ús de SF6.
  
En el cas dels camps electromagnètics ha de justificar-se adequadament que els valors estan per davall dels límits establerts en la Recomanació del Consell de la Unió Europea de 12 de juliol de 1999.
  
Atés que la subestació s'ubicarà en una zona agrícola, s'ha de retirar la capa de terra fèrtil per a aprofitar-la en altres camps com també en les mesures d'integració de la subestació, a fi de no perdre aquest recurs, i facilitar les labors d'integració.
  
La distribució en la parcel·la dels elements de la subestació s'ha d'ajustar al criteri de mantenir allunyades dels habitatges les activitats que produïsquen una major contaminació sonora.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5é de la Llei d'impacte ambiental i concordants del Reglament d'aquesta.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament d'impacte ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article cinqué del Decret 162/90, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, d'impacte ambiental, atribueix la competència a l'òrgan ambiental, per a les declaracions i estimacions d'impacte ambiental dels projectes als quals hi siga d'aplicació aquesta llei.
  
4. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar acceptable, només a l'efecte ambiental i sense perjudici de les autoritzacions que hi siguen preceptives, el projecte de subestació transformadora 132/20 kV al terme municipal de Crevillent (Alacant) el promotor del qual és Cooperativa Eléctrica San Francisco de Asís, sempre que aquest es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i es complisquen les condicions exposades en l'apartat segon de la present resolució.
  
Segon
  
Se supedita l'execució de l'esmentat projecte al compliment dels condicionants següents:
  
1. Una vegada es trobe en funcionament la subestació s'ha de realitzar un seguiment sobre la creació de camps electromagnètics fonamentalment en les zones transitades a fi de garantir que es troben per davall dels límits establerts en la Recomanació del Consell de la Unió Europea de 12 de juliol de 1999.
  
2. La distribució de l'actuació en la parcel·la s'ha d'ajustar al criteri de mantenir allunyades d'habitatges les activitats de la subestació elèctrica que produïsquen una major contaminació sonora.
  
Integració completa de la subestació. S'han d'aplicar totes les mesures que garantisquen el desenvolupament i manteniment de les plantacions i sembres proposades mitjançant l'aplicació de regs, adobs, reposició de malles, etc.
  
A part de la revegetació prevista en l'estudi d'impacte ambiental s'ha de crear un tancament opac de dos metres d'alçària com a mínim en el perímetre de la ST, amb materials i colors propis de la zona. Els materials i colors propis de la zona s'han d'aplicar en les construccions.
  
3. S'han de recollir totes les restes d'obra que es produïsquen (materials, terres, etc.) que han de traslladar-se a abocadors autoritzats.
  
3. Pel que fa a les futures línies d'eixida i entrada de la ST, a banda de complir els requisits previstos en la Llei d'impacte ambiental, la seua ubicació, disseny, etc. han de plantejar-se de manera que resulten innòcues per a les aus.
  
4. El camí ramader assagador de Bosch ha de quedar expedit en tota l'amplària d'aquest.
  
5. S'ha de comprovar la no-afecció de les obres al patrimoni etnològic d'acord amb allò que s'ha disposat per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports.
  
6. S'ha de presentar en aquesta Direcció General la restauració duta a terme mitjançant un informe i reportatge fotogràfic dins dels tres primers mesos de la finalització de les obres, com també el resultat del programa de vigilància ambiental.
  
Tercer
  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produeix indefensió, no es pot interposar cap recurs, sense perjudici d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret, ?estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 5009, del 19-05-2005 (2005/5391)

RESOLUCIÓN de 10 de mayo de 2005, de la directora general, de Gestión del Medio Natural, de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   5009

Fecha DOGV
:   19-05-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/5391

CVE


Fecha del documento
:   10-05-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Crevillent](javascript:void(0))
    * [Fuenterrobles](javascript:void(0))
    * [Agost](javascript:void(0))
    * [Villena](javascript:void(0))
    * [Vall d'Alba](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de mayo de 2005, de la directora general, de Gestión del Medio Natural, de la Conselleria de Territorio y Vivienda por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/S5391]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de Evaluación de Impacto Ambiental y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las Declaraciones de Impacto Ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana de Impacto Ambiental, y de su Reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 021/04-AIA Villena, 126/03-AIA Fuenterrobles, 023/97-AIA Vall d'Alba, 091/03-AIA Agost, y 162/03-AIA Crevillente, que según el Reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación
  
Valencia, 10 de mayo de 2005. - La directora general de Gestión del Medio Natural: Concepción Maroto Álvarez.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 21/04-AIA: Cantera «La Solana» y Planta de Reciclaje de Residuos de la Construcción y Demolición.
  
Promotor: Hijos de Miguel Serra, Sl
  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía (Minas). Alicante.
  
Objeto del proyecto: Extracción de arcillas y arenas en sección «A».
  
Localización: término municipal de Villena (Alicante)
  
Descripción del proyecto
  
1.Descripción de las características del proyecto
  
El proyecto pretende la legalización de la actividad extractiva de áridos naturales y la ubicación de una pequeña planta de tratamiento para el reciclaje y tratamiento de los escombros procedentes de los mismos así como de los materiales que se puedan extraer de la citada zona. La explotación está localizada en las parcelas 2, 3, 4 y 5 del polígono 56 ubicada en la partida ?La Solana- del término municipal de Villena.
  
En los citados terrenos existe una zona ya explotada de forma irregular desde hace años, constituyendo un hueco de considerables dimensiones que sería integrado en el total de la superficie afectada y cuya restauración sería integrada en el total de la superficie afectada y cuya restauración sería asumida por Hijos de Miguel Serra SL. según se indica en el estudio de impacto ambiental presentado por el promotor.
  
La producción que se tiene previsto realizar es de 20.000 m3 al año, por lo que las reservas estimadas al ritmo de producción previsto es de 10 años.
  
Alternativas
  
No se presenta ningún tipo de estudio de alternativas, ni justificación del emplazamiento elegido.
  
Tramitación administrativa
  
Tramitación administrativa
  
En fecha de 12 de febrero de 2004 tiene lugar la entrada escrito del Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante la tramitación del procedimiento de evaluación de impacto ambiental correspondiente al Expediente MIEXPA/2002/3 correspondiente a la solicitud de Explotación de la Sección A denominada «La Solana» en el término municipal de Villena.
  
Junto con este escrito se recibió la siguiente documentación:
  
Estudio de Impacto Ambiental y plan de restauración (memoria y planos)
  
Información pública
  
No se ha realizado el trámite de información pública
  
Ampliaciones de documentación
  
En fecha de 20 de diciembre de 2002 se recibió una documentación correspondiente a dicha actividad, la cual fue devuelta en fecha de 7 de enero de 2003 porque el contenido de la misma no cumplía con los requisitos establecidos en la legislación ambiental, según Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
La documentación presentada de nuevo no parece haber considerado los aspectos que motivaron dicha devolución en su totalidad, pues siguen observándose deficiencias en la misma.
  
Afecciones legales
  
A priori, no existen impedimentos legales a la ejecución del proyecto por temas urbanísticos o espacios naturales protegidos, sin embargo, no queda claro como se llevaría a cabo la restitución topográfica propuesta, pues no se especifica con que materiales se va a producir dicho relleno. Pues parece que dicha actividad es un vertedero de residuos inertes, en cuyo caso debería estar localizado a más de 500 m de suelo urbano o urbanizable, según el Plan Integral de Residuos de la Generalitat Valenciana.
  
Dado que existe una explotación previa en esas parcelas, explotadas por el mismo promotor y con un expediente de solicitud de autorización de minas como MMISA 95/52, como aprovechamiento temporal, consideramos que dicha solicitud debe entenderse como una ampliación a esta actividad extractiva.
  
Por otro lado, esta actividad extractiva solicitada en 1995 corresponde a una explotación a la cual se emitió la correspondiente declaración de impacto ambiental dictada en fecha de 3 de diciembre de 1996, correspondiente al expediente 54/96-AIA y publicado en el DOGV 3.549, de fecha de 29 de julio de 1999.
  
En dicha declaración de impacto ambiental, se presentó un plan de restauración al cual se le pusieron condicionantes para la revegetación de los taludes propuestos, y según se desprende del estudio de impacto ambiental presentado se ha incumplido, tanto en la superficie establecida como en el plan de restauración.
  
Consideraciones ambientales
  
Desde el punto de vista ambiental hay que destacar diferentes aspectos referentes a la documentación presentada. En primer lugar el hecho del incumplimiento de una declaración de impacto ambiental llevada a cabo por el mismo promotor supone una falta de consideración ante los aspectos medioambientales evaluados por este servicio.
  
Por otro lado, tal y como se indicó en la devolución de la documentación en fecha de 7 de enero de 2003, dicha documentación no es clara ni definida en cuanto a la explotación ni a la restauración propuesta.
  
No cumple con los contenidos mínimos establecidos en la legislación ambiental definidos por Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana.
  
Además, según el artículo 11 de la Ley 7/1998, de 11 de junio, de Patrimonio Cultural Valenciano, el estudio de impacto ambiental deberá incluir informe vinculante favorable por lo que al carecer de dicho informe la documentación no se puede admitir a trámite dicha documentación.
  
Sobre la actividad de valorización de residuos de la construcción y demolición que se pretende establecer, les informamos que se trata de una actividad que debe ser autorizada por el Servicio de Gestión de Residuos, la cual no se ha solicitado, estando a su vez sometida al procedimiento de Evaluación de Impacto Ambiental por la Ley 3/1989, de Impacto Ambiental, del consell de la Generalitat Valenciana.
  
Por último, el relleno para la restitución topográfica no se ha determinado con que materiales se va a llevar a cabo, por lo que deberá definirse la naturaleza y origen de dichos materiales.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye dos de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Evaluación de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordante con su Reglamento. La actividad extractiva de minerales no metálicos se encuentra en el apartado 3 C1 del anexo I y, por otro lado en el apartado g del anexo II: Instalaciones de tratamiento y eliminación de residuos inertes, así como su ampliación, según el Decreto 162/1990 por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1990 de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente no se han observado todos los trámites previstos en el Decreto 162/90, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación, para la actividad de extracción «La Solana» en Villena (Alicante).
  
3. Por Orden de 9 de septiembre de 2003, de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat Valenciana por el cual se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda y según el artículo 17, se atribuye a la dirección General de Gestión del Medio Natural la Evaluación Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente:
  
Declaración
  
Primero
  
Considerar desfavorable, a los efectos ambientales, el proyecto de extracción «La Solana» y su restauración así como de la planta de reciclaje de residuos de la construcción y demolición, dado que la documentación presentada no ha subsanado las deficiencias puestas de manifiesto en la devolución llevada a cabo en fecha de 7 de enero de 2003, por haber incumplido la Declaración de Impacto Ambiental dictada en fecha de 3 de diciembre de 1996 correspondiente al expediente 54/96-AIA y por no presentar todos los trámites necesarios para las dos actividades propuestas.
  
Segundo
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente estimación de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 2 de abril de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 126/03-AIA
  
Título: Legalización de explotación avícola de reproductoras
  
Promotor: SA T. 9076 MIGAL
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Fuenterrobles (Valencia)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para legalización de granja avícola de reproductoras (puesta de huevos para incubación).
  
Localización: Paraje «La Parada», polígono 2, parcela 218. Término municipal de Fuenterrobles (Valencia)
  
Descripción DEL Proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actividad.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para legalizar la explotación avícola de reproductoras, cuyas características según la documentación aportada, son:
  
La explotación la forman un centro para clasificación de huevos y 4 naves para animales, con 33.000 plazas (30.000 reproductoras y 3.000 machos). El sistema de explotación elegido es sobre suelo, con nidales de puesta. Los huevos obtenidos se clasifican, y aquellos seleccionados como válidos son llevados a otra explotación para su incubación. El ciclo dura 10 meses, y se practica el sistema todo dentro - todo fuera. La solera interior de las naves es de hormigón.
  
Se estima una producción de estiércol de 782 t/ciclo. Al terminar el ciclo, el estiércol es retirado por Conrado González Cañada, con DNI 4604272-V, presentando contrato de compra-venta, vigente y firmado por ambas partes.
  
El agua potable procede de perforación próxima a la explotación.
  
Se dispondrá de un sistema a presión para la desinfección de vehículos que deban entrar en la explotación, se dotará de tela pajarera en los huecos y ventanas de naves, se vallará el perímetro de la explotación.
  
En visita realizada a la explotación en fecha 6 de abril de 2004, se comprueba que no existe vado sanitario a la entrada a la explotación. La explotación se encuentra vallada, y se ha respetado la vegetación existente tanto en el interior del recinto como en el perímetro del vallado.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública. Remisión del expediente.
  
El 10 de abril de 2003 la Comisión de Calificación de Actividades remite el expediente, constituido por proyecto de actividad y expediente municipal, y el 17 de junio de 2003 tramita el Estudio de Impacto Ambiental.
  
La información pública por el Ayuntamiento de Fuenterrobles, se ha realizado en el BOP núm. 294, de 11 de diciembre de 2002, y a vecinos colindantes sin que se hayan presentado alegaciones.
  
Informes sectoriales
  
El expediente municipal recoge la siguiente información:
  
\* Informe desfavorable del ingeniero técnico industrial.
  
\* Informe favorable del jefe local de Sanidad.
  
\* Autorización previa de la COPUT, que cuenta con informe favorable de la Conselleria de Agricultura. La autorización está condicionada a la previsión del abastecimiento de agua potable y completa evacuación, recogida y depuración de los residuos, así como a que la posición y acabado del edificio han de ser acordes con su carácter aislado y rural, y a que la superficie de la finca no ocupada habrá de estar y mantenerse en explotación agraria efectiva.
  
No se ha incluido informe del Veterinario de Área.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación está clasificado como suelo no urbanizable común, según normas subsidiarias del municipio de Fuenterrobles.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el estudio de impacto ambiental se ha efectuado una relación de elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: aire, suelo, agua, flora, paisaje y medio socioeconómico.
  
El proyecto no afecta a comunidades botánicas o faunísticas de especial interés medioambiental o especies protegidas, endémicas, en peligro de extinción o de distribución escasa o puntual a nivel provincial o de Comunidad Valenciana.
  
La explotación se ubica en zona agrícola, con predominio de cultivos de secano como cereal, viña o frutales. La zona presenta construcciones agrícolas de características similares a las de la actividad.
  
Identificación y valoración de impactos.
  
El estudio de impacto ambiental efectúa valoración cualitativa y cuantitativa de los impactos, en las fases de construcción y funcionamiento, concluyendo que los impactos más importantes son los que afectan a flora, aire y paisaje.
  
En este caso, se estima que los posibles impactos derivados de la actividad serán:
  
\* Contaminación atmosférica por emisión de olores, aunque al concentrarse en momentos puntuales de carga y descarga de animales o estiércol, y estar las granjas alejadas de núcleo urbano, se considera una afección de menor grado.
  
\* Contaminación de suelos por gestión inadecuada del estiércol.
  
\* Contaminación aguas superficiales y subterráneas, por manejo inadecuado de los residuos generados.
  
\* Impacto paisajístico, por la introducción de elementos permanentes que alteran el paisaje.
  
Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del
  
programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras que se describen en el estudio de impacto ambiental incluyen las siguientes:
  
\* Recogida del estiércol por empresa especializada, al final del ciclo de puesta, con carga a camión.
  
\* Vallado del perímetro de la explotación, colocación de tela pajarera en huecos y ventanas e instalación de sistema a presión para desinfección de vehículos que deban entrar en la explotación, consistente en mochila con desinfectante.
  
\* Retirada a la caseta municipal de las bajas que se produzcan en la explotación.
  
\* Integración de las construcciones en el entorno (diseño y materiales tradicionales).
  
Se considera que el sistema propuesto para la gestión del estiércol podría no ser del todo eficaz, por la dificultad en la sincronización de los trabajos de extracción del estiércol y carga a camión para transporte, que podría plantear problemas derivados de acumulaciones incontroladas de residuo en la explotación.
  
Para asegurar el buen funcionamiento del sistema, se deberá prestar especial atención a la operación de vaciado de las naves y carga en vehículo del residuo al finalizar el ciclo. Si se observara que la coordinación de estos trabajos, no asegura el manejo adecuado del estiércol generado, se construirá estercolero con capacidad suficiente para asegurar el almacén y contención de las deyecciones.
  
El estercolero deberá edificarse obligatoriamente, tal y como indica el artículo 55 de la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Generalitat Valenciana, y deberá diseñarse a base de solera impermeable de hormigón, con paredes laterales y ligera pendiente, de manera que se puedan canalizar los posibles lixiviados que se produzcan en el montón, los cuales deberán dirigirse a poceta impermeable y estanca construida para tal fin.
  
Considerando que el sistema de eliminación de cadáveres empleado en la actualidad es transitorio y sólo válido hasta finales del año 2005, la explotación deberá adecuarse a lo establecido en el Reglamento 1774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano, y deberá presentar ante esta Dirección General contrato con empresa autorizada para gestionar este tipo de residuos, vigente y firmado por ambas partes.
  
Las medidas correctoras propuestas se deberán ampliar con la adopción de los condicionantes establecidos en la presente Declaración de Impacto Ambiental.
  
El programa de vigilancia ambiental propuesto se limita a la revisión estado del vallado perimetral y comprobación de la tela pajarera.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, anexo I apartado 1.h..
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de legalización de explotación avícola de reproductoras, situada en el término municipal de Fuenterrobles (Valencia), promovida por SAT núm. 9076 «MIGAL», siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
La extracción del estiércol de la nave al final del ciclo y su carga a vehículo de la empresa contratada a tal efecto se realizará en el menor tiempo posible.
  
En caso de no ser adecuada la sincronización de las tareas de retirada del estiércol del interior de las naves y la carga a camión por parte de la empresa contratada para eliminación del residuo, se construirá estercolero con capacidad suficiente para asegurar la correcta gestión del mismo, y se diseñará tal y como se indica en esta Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo con lo establecido por la Ley 6/2003, de 4 de marzo, de la Generalitat, de Ganadería de la Generalitat Valenciana, y se presentarán ante esta Dirección General planos de situación, detalle y características que lo definan.
  
Se deberá presentar ante esta Dirección General contrato con empresa autorizada para gestionar los cadáveres de animales, vigente y firmado por ambas partes.
  
Se dispondrá de sistema eficaz en el acceso, para la desinfección de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación, así como de un sistema apropiado para la desinfección del resto del vehículo.
  
Deberá presentarse la concesión de la Confederación Hidrográfica del Júcar, para aprovechamiento del pozo de agua potable del que se abastece la explotación.
  
Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 13 de abril de 2004. - El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 23/1997-AIA
  
Título: Explotación porcina de cebo
  
Promotor: Hermanos Bernal Palau, C.B.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Vall d'Alba (Castellón)
  
Objeto del proyecto: Obtención de la licencia de actividad para legalizar la actividad porcina de cebo
  
Localización:: Partida «Juncos», polígono 21, parcela 30, del término municipal de Vall d'Alba (Castellón)
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
Se pretende obtener la licencia de actividad para la legalización y ampliación de una explotación porcina de cebo, cuyas características, según la documentación aportada, son:
  
La explotación parte de una nave de planta rectangular y cubierta a dos aguas, con capacidad para 1.000 cerdos. La ampliación propuesta consiste en la construcción de otra nave, con capacidad para 520 cerdos, de características constructivas similares.
  
Las naves disponen de fosas de purines inferiores, con capacidad total para 418 m3. Además se dispone de una balsa de purines, con capacidad para contener para 175 m3, construida con muros de hormigón y enterrada en el suelo.
  
Se dispone de vallado perimetral en la explotación, así como vado sanitario en la puerta de acceso.
  
Se realizará 2,45 ciclos/año.
  
Se instalará malla pajarera en las ventanas de la explotación.
  
El purín se extraerá cada cuatro meses, tratado con complejo bacteriano, de manera que se favorezca la transformación de la mayoría de nitrógeno soluble en nitrógeno proteico bacteriano, al mismo tiempo que se reducen los olores.
  
Se calcula una producción anual de purines de 3.268 m3, de los cuales 1.755 m3 serán utilizados como abono orgánico en campos de cultivo, destinándose el resto a la planta de tratamiento de purines de Vall d'Alba.
  
Las bajas que se produzcan en la explotación serán retiradas a caseta municipal de recogida de cadáveres de explotaciones ganaderas.
  
La explotación se localiza a 5 km. del casco urbano de Vall d'Alba y 4,5 km. del casco urbano de Cabanes.
  
El volumen de purín que se generará anualmente, según el Real Decreto 324/00 de ordenación de las explotaciones porcinas, será de 3.268 m3, por lo que se necesitará un total de 64,82 ha. de superficie agrícola donde aplicar el purín como abono orgánico.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública. Remisión DEL Expediente
  
En fecha 21 de enero de 1997 la Dirección Territorial de Medio Ambiente remite Estudio de Impacto Ambiental.
  
El proyecto de actividad, expediente municipal y el estudio de impacto ambiental es remitido por el Ayuntamiento de Vall d'Alba en fecha 13 de agosto de 2003, en el que se incluye un estudio de impacto ambiental actualizado.
  
La información pública se ha efectuado en el BOP núm. 75, de 19 de junio de 2003, sin que se haya presentado alegaciones.
  
Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria
  
En fecha 3 de febrero de 1997 se solicita al Ayuntamiento complete el expediente, con la remisión de una copia del expediente municipal, así como del proyecto de actividad.
  
En fecha 28 de julio de 1997 el promotor presenta ampliación al estudio de impacto ambiental, en la que aporta relación de las parcelas donde se aplicará el purín como abono orgánico, así como plano catastral de dichas parcelas.
  
En fecha 10 de septiembre de 1997 se solicita ampliación al estudio de impacto ambiental, relativa a la justificación del destino de los purines generados en la explotación, ya que el estudio de impacto ambiental presentado en enero de 1997 indica que los purines se destinarán a la planta de tratamiento de purines de Vall d'Alba, momento en que dicha planta se encontraba todavía fuera de servicio. Además se solicitaba la presentación de un sistema de tratamiento de la totalidad de los purines generados, que mejore el tratamiento propuesto. Por último se solicita aclaración relativa a la contradicción detectada en el Estudio de Impacto Ambiental, en el que se indica en el Anexo que existe fosas de almacenamiento de purines, y sin embargo en el Estudio de Impacto Ambiental sólo hace referencia a una balsa de purines.
  
En fecha 31 de marzo de 2004 se solicita al promotor, a través del Ayuntamiento, ampliación relativa a la justificación de la superficie agrícola donde se aplicará el purín como abono orgánico, documentación que se recibe en esta Dirección General el 5 de abril de 2004, considerándose completado el expediente.
  
Informes sectoriales
  
El expediente municipal recoge la siguiente información:
  
\* Autorización previa de la COPUT, concedida en fecha 25 de abril de 2003.
  
\* Informe de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, en el que se indica, entre otras cuestiones, la obligación de la dotación a la totalidad de instalaciones de la explotación de:
  
\* Sistema eficaz de desinfección (vado sanitario) de las ruedas de los vehículos que entren o salgan de la explotación en los accesos ea la misma así como sistema apropiado para desinfección del resto del vehículo.
  
\* Cercado de la explotación (vallado perimetral) y sistemas de protección contra posibles transmisiones de enfermedades (tela pajarera o malla metálica en ventanas y huecos).
  
\* Disposición de construcciones, instalaciones, utillaje y equipo que posibilite una eficaz desinfección, desinsectación y desratización.
  
\* Disponer de sistema de recogida o tratamiento y eliminación de cadáveres, con suficientes garantías sanitarias y de protección del medio ambiente.
  
\* Adecuado lazareto para la observación y secuestro de los animales.
  
\* Medidas higiénico sanitarias necesarias para que el personal y utillaje de la explotación no puedan transmitir enfermedades.
  
\* Utillajes de limpieza, manejo y vestuario de uso exclusivo en la explotación.
  
\* Pediluvios u otros medios de eficacia semejantes, a la entrada de locales, naves o parques.
  
\* Disponer de un libro de visitas donde se anoten todas las que se produzcan y el número de las matrículas de los vehículos que hayan entrado en la explotación.
  
\* Disponer de balsas de estiércol cercadas e impermeabilizadas, natural o artificialmente, que eviten el riesgo de filtración y contaminación de las aguas superficiales y subterráneas, asegurando que se impidan pérdidas por rebosamiento o por inestabilidad geotécnica, con el tamaño preciso para poder almacenar la producción de al menos tres meses, que permita la gestión adecuada de los mismos.
  
\* Diseño de las instalaciones de forma que se cumplan los requisitos de bienestar animal que exige el Real Decreto 1138/2002 sobre normas mínimas para la protección de cerdos.
  
\* Información pública en el BOP núm. 75, de 19 de junio de 2003
  
\* Informe favorable del jefe local de Sanidad.
  
\* Informe favorable del arquitecto municipal.
  
\* Informe favorable del veterinario de àrea.
  
\* Informe favorable de la Alcaldía.
  
Afecciones legales
  
El suelo donde se ubica la explotación, está clasificado como suelo no urbanizable común, según Plan General de Ordenación Urbana.
  
La actividad propuesta no afecta a ningún espacio natural protegido de la provincia de Castellón ni a ningún espacio natural actualmente incluido en el ámbito de Planes de Ordenación de los Recursos Naturales o Planes Rectores de Uso y Gestión aprobados, en tramitación o en redacción, o alguna otra figura reglamentada en desarrollo de la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el estudio de impacto ambiental se ha identificado los elementos ambientales susceptibles de ser afectados por el proyecto, entre los que se incluye: aire, suelo, agua, flora, fauna y medio socioeconómico.
  
La explotación se localiza en una zona agrícola, dedicada a cultivos de secano, con predominio de cereales, almendros y olivos.
  
En general, y debido a la fuerte antropización de la zona, los valores ambientales que presenta son poco destacables, considerando los elementos ambientales más relevantes en esa zona, susceptibles de ser afectados por el proyecto: el Suelo, por la contaminación asociada al vertido de purines o problemas de percolación por impermeabilización deficiente en la explotación; el agua, por contaminación por purines; y el aire, por emisión de olores asociada a la fermentación de purines, etc.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En el Estudio de Impacto Ambiental se ha realizado una identificación de los impactos más relevantes que puede causar la actuación, referidos al impacto sobre el aire por la emisión de olores, sobre la fauna, hidrología, vegetación, paisaje y medio socioeconómico. Dadas las reducidas dimensiones de la superficie afectada y dadas las características de la actividad, se ha considerado que el impacto sobre la calidad del aire, clima y suelo será nula.
  
El impacto asociado a la emisión de olores se considera en el estudio de impacto ambiental moderado, ya que la explotación se localiza a más de 4 km. de los núcleos de población más cercanos. El impacto sobre la hidrología se ha considerado nulo, ya que no existe ningún cauce público ni curso de agua permanente donde verter los residuos. El impacto sobre las aguas subterráneas se considera elevado, si la utilización de los purines no se realiza de manera adecuada, por lo que deberá aplicarse medidas preventivas para su utilización.
  
El impacto sobre la fauna se considera según el Estudio de Impacto Ambiental severo, asociado a la propagación de enfermedades contagiosas y epidemias, desde los animales estabulados hacia la fauna silvestre que podría ser vector transmisor, por lo que deberá adoptarse medidas preventivas al respecto.
  
El impacto sobre la vegetación se considera nulo, ya que la zona está dedicada a la agricultura de secano, encontrándose fuertemente antropizada.
  
El impacto sobre el paisaje se considera mínimo, ya que la explotación se encuentra integrada armónicamente en el paisaje circundante.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas preventivas y correctoras que se describen en el Estudio de Impacto Ambiental incluyen las siguientes:
  
\* Para combatir el impacto asociado a la emisión de olores, se disminuirá el volumen de agua utilizada en la limpieza y de esa manera, el volumen de purín. El purín producido será tratado con un complejo bacteriano, con capacidad, entre otras, para transformar buena parte del nitrógeno soluble en nitrógeno proteico bacteriano, reduciendo asimismo los olores, producto que se utilizará tanto en los fosos de deyección como en la fosa de almacenamiento. Otra de las medidas propuestas es aplicar parte de purín como abono orgánico, y el resto ser trasladado a la Planta de Tratamiento de Vall d'Alba. Esta última medida no se considera factible ya que la Planta de Tratamiento de purines se encuentra inoperante.
  
\* Para evitar el impacto sobre la fauna, se colocará vado sanitario a la entrada de la explotación, mallas pajareras en ventanas, de manera que se impida el paso de vectores.
  
Las medidas correctoras deberán ampliarse con la adopción de los condicionantes recogidos a continuación.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I apartado 1.h.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El Art. 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, la granja porcina situada en el término municipal de Vall d'Alba (Castellón), promovida por Hermanos Beranl Palau, C.B., siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del Estudio de Impacto Ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:
  
\* Se dispondrá de balsa de purines impermeabilizada y vallada, con capacidad suficiente para almacenar la producción de purines de al menos tres meses, todo ello según el artículo 5.Uno. B.1. del Real Decreto 324/2000, de 3 de marzo, pro el que se establecen normas básicas de Ordenación de las Explotaciones Porcinas.
  
\* Se deberá diseñar las instalaciones de forma que se cumplan los requisitos de bienestar animal que exige el Real Decreto 1.138/2002, sobre normas mínimas para la protección de cerdos.
  
\* Se asegurará la correcta impermeabilización de las edificaciones donde se alberga los animales, así como de las fosas de purines.
  
\* Se utilizará sistema protector que impida el acceso de vectores a las naves, tal como malla metálica o similar.
  
\* Se dispondrá de vallado perimetral de la explotación.
  
\* A la hora de utilizar el purín como fertilizante, se limitará la zona de aplicación a campos de cultivo y pastizales no naturales, evitando las proximidades de corrientes de agua, ríos, arroyos, barrancos, etc., así como fuentes, conducciones subterráneas de agua y otros posibles focos de contaminación. No se superará la cantidad de 170 kg de N/ha y año. Se deberá labrar y enterrar inmediatamente para evitar las posibles pérdidas de nitrógeno amoniacal.
  
\* Se comprobará la eficacia del tratamiento de purines y se modificará su manipulación o se sustituirá por otro tratamiento si se observa la ineficacia del mismo con su correcta manipulación. Para ello, deberá llevar a cabo análisis antes de comenzar el tratamiento que sirva como blanco. Estos análisis se presentarán ante esta Dirección General y en función de los resultados se podrán aplicar, caso de ser necesario, las correcciones oportunas al tratamiento. Entre los parámetros a analizar se encontrarán como mínimo: pH, conductividad, sólidos en suspensión, DBO5, DQO, N total, N amoniacal, P, K, coliformes totales, coliformes fecales y estreptococos fecales.
  
\* Se deberá gestionar la eliminación de cadáveres conforme a lo estipulado en el Reglamento 1.774/2002, del Parlamento Europeo y del Consejo de 3 de octubre de 2002, por el que se establecen las normas sanitarias aplicables a los subproductos animales no destinados al consumo humano.
  
\* Se comunicará a esta Dirección General cualquier variación que se produzca en el destino de los residuos.
  
Segundo
  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Tercero
  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 13 de abril de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 091/03-AIA
  
Título: Explotación cantera de arcillas «El Roiget».
  
Promotor: Hijos de Francisco Morant, SL.
  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante.
  
Localización: Término municipal de Agost (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto es la apertura de una cantera de arcillas denominada «El Roiget» tramitada como recurso de la Sección A) de la Ley de Minas.
  
La parcela a explotar se corresponde con la parcela núm. 1-a, polígono 47 del catastro de Agost, partida «L'Alabastre» y ocupa una superficie de 80.000 m2 de los cuales explotables serán unos 60.000 m2. La parcela se encuentra en las inmediaciones de las ramblas «El Roiget» i «L'Alabastre» al sureste del municipio lindando con el término municipal de Alicante.
  
La zona linda con una antigua extracción de arcillas actualmente abandonada y cuyo frente de explotación se encuentra totalmente al descubierto. Se pretende continuar con las labores de explotación en el frente abierto que linda con la parcela objeto de explotación, trabajando sobre un talud inicial de 7 m. a cota 194,5 m.s.n.m.
  
Características de la explotación:
  
\* Arranque directo del material, carga y transporte a fábrica.
  
\* Talud final de explotación formado por dos bancos de 7m. de altura.
  
\* Cota final de explotación 180 m.s.n.m.
  
\* Reserva estimada de arcilla de 840.000 m3. Extracción anual prevista de 30.000 m3 y vida media de 28 años.
  
\* Coeficiente de aprovechamiento del 98%.
  
\* Numero de camiones diarios para el transporte de arcilla de 10.
  
\* Dos alternativas de explotación - restauración:
  
\* Restauración al final de la explotación y plantación de especies agrícolas típicas de la zona como pueda ser la uva de mesa.
  
\* Realizar una restauración progresiva: a medida que se va recuperando el banco inicial (a cota más alta), se comienza con la explotación del segundo. Revegetación con especies vegetales autóctonas. Una vez se abandone el banco inicial de trabajo, será desdoblado en otros dos de altura más pequeña (3,5m) dejando una pendiente de 30º y bermas intermedias con contrapendiente e inclinación lateral que permita el correcto drenaje de las aguas de escorrentía.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública. Remisión del expediente.
  
En marzo de 2003 el Servicio Territorial de Industria y Energía de Alicante remite el proyecto de explotación, estudio de impacto ambiental y plan de restauración de la cantera de arcillas «El Roiget». Se adjunta además el certificado del resultado de información pública del expediente indicando que tras haberse publicado en el DOGV núm. 4.426 de 27 de enero de 2003 no fueron presentadas alegaciones.
  
Consultado el Ayuntamiento de Agost, se recibe en fecha 25 de septiembre de 2003 informe en el que se indica que la actividad propuesta es admisible en los terrenos propuestos por las normas subsidiarias del municipio.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
El acceso a la parcela se realiza desde Agost por la CV-826, pasada la Estación de Ferrocarril y después de más de 3 km. de caminos la mayoría de ellos sin asfaltar, se accede a la parcela.
  
La explotación se sitúa en el extremo sudeste del término municipal de Agost, rodeada de dos ramblas de régimen irregular en las que únicamente circula agua después de lluvias intensas. La rambla de «El Roiget» confluye en la de «L'Alabastre» que se encuentra siguiendo la demarcación que indica el término municipal entre Alicante y Agost.
  
En el entorno de la cantera hay explotaciones mineras en explotación y otras abandonadas que han dejado profundos huecos sin restaurar.
  
La zona se encuentra clasificada y calificada por el Ayuntamiento de Agost como suelo no urbanizable donde se admiten las explotaciones mineras.
  
Al otro lado de la rambla «L'Alabastre», en término municipal de Alicante hay una urbanización calificada como suelo urbano de segunda residencia según el Plan General de Ordenación Urbana de Alicante.
  
Los materiales a explotar se corresponden con materiales triásicos del Buntsandstein constituidos por areniscas rojas con intercalaciones arcillosas y niveles limoníticos.
  
El clima de la zona se clasifica como mediterráneo semiárido con influencia marítima moderada en el que las temperaturas medias son superiores a 10ºC en enero y de 24 a 26ºC en julio, las precipitaciones medias anuales son inferiores a 400 mm y los vientos dominantes proceden del Oeste.
  
Debido a la anterior ocupación humana de la parcela, las características edáficas y climatológicas de la zona, la vegetación no presenta grandes valores ecológicos ni especies con protección alguna.
  
Del mismo modo, la fauna no presenta ningún interés, siendo la avifauna la más destacable.
  
Desde el punto de vista socioeconómico, el municipio de Agost se ha dedicado tradicionalmente a la cerámica y artesanía alfarera. Hoy en día la mayor fuente de riqueza la constituye la fabricación de ladrillos, actividad que cuenta con once fábricas. La agricultura ha pasado a un segundo plano destacando el cultivo de uva, almendros, olivos y hortalizas.
  
Revisadas las vías pecuarias catalogadas en el municipio de Agost, se comprueba que la cantera y sus accesos no afectan ninguna de ellas.
  
En cuanto a los yacimientos arqueológicos y paleontológicos inventariados y catalogados dentro del municipio se considera que la cantera no afectará ninguno de ellos.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
Las principales acciones susceptibles de causar impactos serán las siguientes: construcción de viales, desagües y drenajes, preparación de frentes, arranque, carga y transporte de material, escombrera temporal y creación de huecos.
  
Los efectos ambientales derivados de dichas acciones serían:
  
Destrucción del suelo y vegetación asociada, incremento de los procesos erosivos, discontinuidad en el paisaje y cambio de color, modificación del relieve, posibilidad de contaminar el subsuelo, contaminación de las aguas superficiales, modificación de los drenajes, incremento de tráfico rodado y producción de polvo y ruido.
  
La identificación y valoración llevada a cabo en el estudio se considera adecuada, sin embargo la restauración propuesta debe ir encaminada a restaurar los frentes de explotación de manera progresiva tan pronto como se agoten los bancos de explotación.
  
La revegetación puede plantearse de forma mixta de forma que en los taludes se planten especies vegetales autóctonas y que la plataforma final de restauración se destine a uso agrícola.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
De acuerdo con el proyecto, las medidas protectoras previstas para reducir o minimizar dichos efectos son: la reducción de las emisiones de polvo a la atmósfera y la generación de ruidos, adecuado mantenimiento de la maquinaria, detección y control de restos arqueológicos.
  
Por otra parte, el estudio propone dos alternativas de restauración de las cuales se considera adecuada aquella que consiste en el remodelado de la topografía alternada con la explotación, ajustándola en lo posible a la topografía natural del entorno. La restauración se lleva a cabo de manera que tan pronto como se agoten los sucesivos bancos de explotación, se configurarán bancos de 3,5 m. de altura y pendiente final no superior a 30º.
  
La revegetación de los taludes y bermas intermedias deberá realizarse mediante especies vegetales autóctonas mientras que la plataforma final podrá destinarse al cultivo de uva.
  
Otras medidas que deberán tenerse en cuenta son el acopio y mantenimiento en óptimas condiciones de los suelos, el acondicionamiento y mantenimiento de caminos de acceso y el correcto drenaje de las aguas de escorrentía.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 162/1990, de 15 de octubre por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
Según la Orden de 9 de septiembre de 2003 de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en la que se desarrolla el Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, en su artículo 17 estable que le corresponde al Área de Evaluación Ambiental ejecutar la coordinación de la evaluación y la estimación de impactos de planes, programas y proyectos.
  
Declaración de Impacto Ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de apertura de la cantera de arcillas tramitada como sección A) denominada «El Roiget», en el término municipal de Agost, promovido por hijos de Francisco Morant, SL, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.
  
Segundo
  
Como condiciones a cumplir en la ejecución del citado proyecto se establecen las siguientes:
  
1. Los acopios de tierra vegetal se depositaran en el interior de la plaza de la cantera y no superaran los 2 m. de altura manteniéndolos en condiciones óptimas para su uso en la restauración posterior.
  
2. Los caminos de acceso a la parcela deberán acondicionarse de modo que el levantamiento de polvo por el tránsito de camiones sea el mínimo. Asimismo, los camiones que transportan el material hacia la fábrica deberán lleva la caja tapada a lo largo de todo el trayecto.
  
3. Los bancos de restauración no superaran en ningún caso los 3,5 m. de altura y los 35º respecto a la horizontal. Las bermas serán lo suficientemente anchas para dotar al talud final de restauración de una pendiente no superior al 25º.
  
4. Para evitar procesos erosivos las bermas intermedias de restauración se diseñaran con una contrapendiente del 2% para facilitar la evacuación de las aguas. La inclinación lateral de las terrazas estará en función del drenaje diseñado, que reconducirá el agua desde los canales de drenaje de cada terraza hasta la zona de menor cota.
  
5. Hacia los límites laterales de la explotación, los taludes de los bancos y las bermas del perfil de restauración deberán adaptarse progresiva y suavemente a la topografía del terreno circundante, sin ocasionar formas ni contrastes excesivamente geométricas y sin superar los ángulos de pendiente máxima establecidos para dichos bancos.
  
6. La restauración del conjunto de la explotación se realizará de forma progresiva y por medio de fases simultaneadas con las labores de extracción minera, de manera que se proceda a restaurar progresivamente el espacio afectado conforme se vaya produciendo el agotamiento de los diferentes bancos de restauración. En consecuencia, los sucesivos Planes de Labores a presentar anualmente ante el Servicio Territorial de Industria y Energía deberá plantearse dando prioridad al rápido agotamiento de aquellos frente y bancos que favorezcan el cumplimiento de esta condición.
  
7. Si durante el proceso de explotación de la cantera, se encontrasen restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, el titular deberá poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura, de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, y de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Se publicará la presente Declaración de Impacto Ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 13 de abril de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Fco. Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 162/03-AIA
  
Título: Subestación transformadora 132/20 kV
  
Promotor: Cooperativa Eléctrica Limitada Benéfica de Consumo de Electricidad San Francisco de Asís.:
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Infraestructura y Transportes.
  
Objeto del proyecto:: Subestación Transformadora de 132/20 kV.
  
Localización:: término municipal de Crevillente (Alicante).
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
El objeto del proyecto es la construcción de una subestación transformadora de 132/20 kV de 2x30 MW. En una primera fase 30 MW dejando prevista la subestación para una futura ampliación en otra máquina de 30 MW.
  
La justificación de la obra viene definida por la finalidad de suplir el aumento de demanda de energía eléctrica generado en dicha zona, mejorando el servicio y la calidad de suministro.
  
La subestación se ubica junto a la línea eléctrica de 132 KV Granja de Rocamora-Elche Sur, propiedad de Iberdrola Distribución Eléctrica SAU, abriendo la línea en el apoyo núm. 13 bis y disponiendo una entrada/salida de esta línea en la subestación objeto del proyecto básico.
  
El proyecto se localiza en el paraje conocido como Casa Galindo, al sur del núcleo urbano y de la Autovía A-7.
  
Sigue indicando el estudio de impacto ambiental que los terrenos destinados a acoger el proyecto actualmente están baldíos y únicamente cuentan hoy día con un uso apícola. Estos terrenos presentan la cobertura vegetal típica de una colonización tras un uso agrícola, con predominio de un estrato arbustivo, en el cual existen vestigios residuales de este uso agrícola como cuatro olivos y tres garroferos. También acogen diferentes postes de líneas de media y alta tensión, afectando el proyecto a una línea de 132 kV de Iberdrola y otra de media tensión propiedad de la Cooperativa de San francisco de Asís de Crevillente.
  
Destaca el estudio de impacto ambiental la presencia de una vía pecuaria que atraviesan los terrenos por su parte norte y que actualmente sirve de camino vecinal.
  
Los elementos principales de la subestación son:
  
A. Dos posiciones de línea de 132 kV equipadas con 3 transformadores de tensión capacitivos, 1 seccionador tripolar, 1 interruptor automático tripolar, 3 transformadores de intensidad, 1 seccionador tripolar para conectar a la posición de barras.
  
B. Una posición de barra de 132 kV constituida por un embarrado formado por tubo de aluminio y aisladores de apoyo 132 kV; 3 transformadores de tensión indutivos.
  
C. Una posición de transformador, 132/20 kV y 30 MW, equipada con 1 seccionador tripolar para conectar a la posición de barras; 1 interruptor automático tripolar; 3 transformadores de intensidad; 3 autoválvulas con contador de descargas; 1 transformador de potencia; 1 reactancia de puesta a tierra.
  
D. Celdas de 20 kV (celdas de conexión a transformador, 4 celdas de salidas línea, 1 celda de conexión a transformador de servicios auxiliares, 1 celda de conexión a batería de condensadores).
  
E. Una instalación de servicios auxiliares que consta de 1 transformador de SSAA.; 1 grupo electrógeno.
  
En un futuro, y de acuerdo a la evolución de la demanda se instalará una posición de transformador de 132/20 kV 30 MW y una posición de celdas de 20 kV similares a las especificadas.
  
2. Alternativas.
  
En este apartado el estudio de impacto ambiental se limita a justificar la elección del emplazamiento elegido sin plantear otras alternativas de ubicación.
  
La elección del emplazamiento se justifica en el estudio de impacto ambiental por su distancia de 3 km. del Parque Natural del Hondo; considera un enclave inmejorable para la reducción del tendido eléctrico que conllevaría este proyecto en cualquier otra zona, ya que sobre estos terrenos se produce una encrucijada de líneas de alta y media tensión previas a la existencia de del proyecto, por lo que el tendido eléctrico se limitará a realizar una toma y salida de estas líneas preexistentes. Este hecho reduciría al máximo el posible impacto para la avifauna y el impacto visual de nuevos tendidos eléctricos.
  
Tramitación administrativa
  
El proyecto básico, estudio de impacto ambiental y el resultado del periodo de información pública han sido remitidos a través del Servicio Territorial de Industria en Alicante.
  
La información pública ha tenido lugar mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante en fecha 3 de marzo de 2003. Según escrito del director Territorial, dentro del plazo establecido, se ha presentado una alegación. Se remite también fotocopia del escrito presentado por el titular de la instalación como contestación a la alegación presentada.
  
La alegación presentada está constituida por seis puntos de los cuales solamente el sexto es estrictamente de carácter medioambiental ya que cita «el impacto negativo contra el medio ambiente al situarse a escasos 3 km del Parque Natural de El Hondo, declarado Zona de Especial Protección para las Aves».
  
Se han efectuado consultas al Ayuntamiento de Crevillente; a la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes; Dirección Territorial de Territorio y Vivienda; Servicio de Conservación y Gestión de la Biodiversidad.
  
Se han observado algunas carencias en el estudio de impacto ambiental por lo que le fue solicitado al promotor completase la documentación presentada.
  
Los aspectos sobre los que se debía ampliar la información son: nivel sonoro, campos electromagnéticos; mantenimiento de los distintos equipos, residuos que se producen y tipo de tratamiento; integración de la subestación; utilización de las líneas de 20 kV ya existentes.
  
Informes sectoriales
  
De las consultas efectuadas se han recibido informes de los diferentes organismos de los que cabe resaltar:
  
Ayuntamiento de Crevillente: De conformidad con las normas urbanísticas del Plan General Municipal de Ordenación, los terrenos sobre los que se pretende instalar la subestación están clasificados como suelo no urbanizable agrícola de régimen común. De conformidad con el artículo diecinueve 2 G), de la Ley 4/1992 de suelo no urbanizable, que literalmente dice: «Obras o instalaciones propias de las redes de suministro y comunicaciones, de necesario emplazamiento en suelo no urbanizable, cuya autorización no proceda a tramitarse de acuerdo a lo dispuesto en el artículo siete?, se admite el uso solicitado previa declaración de interés comunitario. Por tanto y de acuerdo con lo expuesto, no existe inconveniente en acceder a lo solicitado, siempre que se cumplan los siguientes requisitos:
  
\* Los condicionantes impuestos en la declaración de impacto ambiental.
  
\* Declaración de interés comunitario.
  
\* Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano: «..desde la consideración del patrimonio etnológico el estudio redactado por un geógrafo y una bióloga no hace referencia al Patrimonio Etnológico ni al Patrimonio Industrial, este estudio sobre patrimonio etnológico e industrial, redactado por un técnico competente, ha de ser necesariamente incluido en el estudio de Impacto Ambiental de acuerdo con lo establecido en el artículo 2.4 de la Ley 2/1989, de 3 de marzo de Impacto Ambiental y el artículo 6 de su Reglamento, contemplando expresamente la afección sobre el patrimonio de la construcción de la subestación transformadora. Sin perjuicio de las actuaciones derivadas del proyecto en cuestión se someterán al régimen de autorizaciones puntuales que deriven de la norma patrimonial referenciada».
  
\* Dirección Territorial de Medio Ambiente en Alicante: «la vía pecuaria «Cordel del Boch» pasa junto a los terrenos del proyecto, sin embargo, no se ha encontrado ningún plano de detalle a escala donde aparezcan grafiadas las instalaciones en relación a la vía pecuaria, por lo que no tenemos elementos para determinar si puede existir o no afección a la vía pecuaria en parte de su anchura legal, que en ese tramo es de 15 m. Entendiendo por nuestra parte que debe quedar expedita la totalidad de dicha anchura.»
  
\* Servicio de conservación y gestión: la ubicación propuesta para la subestación se sitúa en la cercanías de la autovía Alicante-Cartagena, a unos tres kilómetros del límite del Parque Natural del Hondo, lo que hace aconsejable extremar las precauciones en el diseño de la subestación de forma que se garantice su seguridad para las aves que puedan utilizarla como posadero.
  
\* Si bien se trata de una zona antropizada y alrededor de la cual existen numerosas líneas eléctricas aéreas, resulta aconsejable informar a los promotores de que la red de cableado procedente de la subestación, deberá desarrollarse hacia el norte, evitando su acercamiento al parque natural y su zona de influencia.
  
Afecciones legales
  
La subestación transformadora se emplaza en suelo no urbanizable agrícola de régimen común.
  
Se ve afectada la vía pecuaria Colada del Boch que en la parcela de la subestación tiene una anchura de 15 metros.
  
La actuación propuesta se encuentra a una distancia de 3 km. del Parque Natural del Hondo, Zona de Especial protección para las Aves (ZEPA).
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto.
  
En el estudio de impacto ambiental se indica que los elementos del medio susceptibles de verse afectados por el proyecto son: atmósfera, suelo, agua, flora, fauna, medio perceptual, usos del territorio, infraestructuras, humano-cultural, economía-población.
  
Las acciones del proyecto que pueden originar efectos negativos son:
  
\* Fase de construcción: accesos y viales; desbroce y tala; movimiento de tierras; vertidos; acopio de materiales; maquinaria pesada; tráfico de vehículos; instalaciones provisionales; construcción propiamente dicha; incremento de mano de obra; inversión.
  
\* Fase de funcionamiento: instalación; inversión; acciones socioeconómicas.
  
2. Identificación y valoración de impactos.
  
En la valoración efectuada en el estudio de impacto ambiental se ha tenido en cuenta la fase de construcción y la fase de funcionamiento. De esta valoración se concluye que:
  
Fase de construcción: como compatible se ha valorado los efectos sobre la atmósfera; el agua; la fauna; el paisaje; infraestructuras; aspectos humanos cultural.
  
Como moderado se ha valorado el efecto sobre el suelo; sobre la flora; sobre los usos del suelo.
  
Como impacto positivo se ha valorado el efecto sobre la economía y población.
  
Fase de funcionamiento: como compatible se ha valorado el efecto sobre la atmósfera; suelo; fauna; paisaje; factores humanos-cultural.
  
Como positivos los usos del territorio, infraestructuras y economía-población.
  
Todo ello tras aplicar las medidas correctoras que se proponen a continuación.
  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas correctoras y del programa de vigilancia ambiental.
  
Las medidas correctoras que se proponen en el estudio de impacto ambiental son, entre otras, las siguientes:
  
\* Para evitar el levantamiento de polvo se cubrirán los camiones con toldos; se mojaran los terrenos de actuación previo al movimiento de tierras y evitar en lo posible el trabajo en días de fuertes vientos.
  
\* Para prevenir la contaminación acústica, toda la maquinaria de construcción y elementos instalados del proyecto deberán cumplir la legislación vigente y las normativas municipales oportunas.
  
\* Se prohibe el vertido de todo tipo de sustancias al 2º Canal de Albatera, el acopio de materiales cerca de éste y la limpieza de materiales en él para no influir en la calidad del agua.
  
\* Se destinará una parte del suelo para el depósito de recogida de aceites de la instalación, se recomienda la impermeabilización del suelo donde se va a colocar el depósito así como en el que se producen estos aceites. En su defecto se colocarán arquetas para evitar fugas.
  
\* Se deberá contratar un gestor autorizado de residuos para la gestión de los que se produzcan en las instalaciones de la subestación.
  
Se deberá indicar claramente las obras y viales que se vean afectados por las mismas. Se deberán indicar las medidas necesarias para evitar colapsos en los mismos, como la regulación del tráfico mediante personal adecuado.
  
\* Adecuación de la zona de aparcamiento, sobre todo de cara a vehículos pesados y maquinaria, evitando así la ocupación de los caminos y la reducción de visibilidad en los mismos. Se debe evitar también realizar acopios de materiales de construcción o maquinaria en las vías.
  
\* Se conservará la vegetación próxima al canal, así como de los olivos y el granado presentes en este sector. En caso de tener que utilizar este espacio se trasplantarán los olivos, ya que deben ser conservados. Dejando este margen cercano del canal se cumple además con la normativa municipal de protección de cauces y canales.
  
\* Se pueden realizar las obras de construcción teniendo en cuenta las preocupaciones y posibles indicaciones de los agricultores vecinos para perjudicar sus explotaciones y cultivos.
  
\* La instalación de espirales salvapájaros en los nuevos tendidos para evitar la colisión de aves y de aislantes en el cableado para evitar muertes por electrocución, son las dos medidas principales de este apartado y a través de las cuales se reducirá el riesgo de manera notoria el impacto de la actuación sobre la fauna.
  
\* El soterramiento de parte del cableado en la medida que las condiciones técnicas lo permitan, posibilitará interferencia en la fauna de la zona.
  
\* Se deberá plantar barreras vegetales para minimizar en la medida de lo posible el impacto visual de la subestación. Debido a la altura de la subestación es conveniente establecer especies arbóreas, como por ejemplo pinos. En este caso se podrían incluso utilizar los algarrobos de la zona o los olivos en caso de que tengan que ser transplantados para llevar a cabo la actuación.
  
\* El edificio de mantenimiento y de control será, en lo posible, acorde con los edificios preexistentes en el medio.
  
Como programa de vigilancia ambiental la propuesta que se realiza en el estudio de impacto ambiental es la realización de informes periódicos reflejando el grado de eficacia de las técnicas utilizadas, estos informes deberán presentarse a Medio Ambiente y a los Servicios Técnicos del Ayuntamiento de Crevillente:
  
\* Grado de cumplimiento en la replantación de los olivos, palmeras y otras especies.
  
\* Mediciones sistemáticas, con una periodicidad no superior a un año de los aspectos comentados en las medidas correctoras. Sobre todo en el control de residuos y ruidos.
  
\* Inventario de mortalidad de la avifauna.
  
Respecto a la ampliación del estudio de impacto ambiental, el promotor presenta anexo en el que se aclara de forma superficial algunos de los aspectos cuestionados como son:
  
Nivel sonoro: el nivel sonoro previsto es de 58 dB nivel de presión acústica, 82 dB nivel de potencia acústica. Realizando un trabajo de campo en una subestación similar, se comprueba que esta potencia acústica no se aprecia a más de 50 metros. Con las barreras vegetales propuestas se minimizará el aumento de contaminación acústica.
  
Campos electromagnéticos: los campos electromagnéticos son normales.
  
Generación de residuos: sólo se prevé el aceite de los transformadores. Se deberá contratar un gestor autorizado de residuos. Se destinará una parte del suelo donde se localice la instalación, además de la impermeabilización del suelo donde se localice el depósito así como en el que se producen estos aceites. Se dispone también de una cubeta de contención para caso de que se produzca un vertido.
  
Líneas a emplear: en la fase de funcionamiento de la subestación las líneas de toma y evacuación son las 4 ya existentes.
  
Atendiendo a lo expuesto se considera que algunos aspectos no han sido los suficientemente explicado y justificados.
  
En el caso de la generación de residuos se habla exclusivamente de la generación de aceites usados, y no se habla si los interruptores que se utilizan son de hexafluoruro de azufre y por tanto qué medidas protectoras y correctoras se adoptan para evitar afecciones y riesgos derivados del uso de SF6.
  
En el caso de los campos electromagnéticos debe justificarse adecuadamente que los valores están por debajo de los límites establecidos en la «Recomendación del Consejo de la Unión Europea de 12 de julio de 1999».
  
Dado que la subestación se ubicará en una zona agrícola se deberá retirar la capa de tierra fértil para aprovecharla en otros campos así como en las medidas de integración de la subestación, con el fin de no perder este recurso, y facilitar las labores de integración.
  
La distribución en la parcela de los elementos de la subestación se ajustará al criterio de mantener alejadas de viviendas las actividades que produzcan una mayor contaminación sonora.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una Declaración de Impacto Ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprenden del art. 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo quinto del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental, atribuye la competencia al Órgano Ambiental, para las Declaraciones y Estimaciones de Impacto Ambiental de los proyectos a los que se aplique esta Ley.
  
4. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación del Impacto Ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de las autorizaciones que le sean preceptivas, el proyecto de «Subestación Transformadora 132/20 kV» en el término municipal de Crevillente (Alicante) cuyo promotor es Cooperativa Eléctrica San Francisco de Asís, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y se cumplan las condiciones expuestas en el apartado segundo de la presente resolución.
  
Segundo
  
Se supedita la ejecución del citado proyecto al cumplimiento de los siguientes condicionantes:
  
1. Una vez que se encuentre en funcionamiento la subestación se realizará un seguimiento sobre la creación de campos electromagnéticos fundamentalmente en las zonas transitadas con el fin de garantizar que se encuentran por debajo de los límites establecidos en la «Recomendación del Consejo de la Unión Europea de 12 de julio de 1999».
  
2. La distribución de la actuación en la parcela se ajustará al criterio de mantener alejadas de viviendas las actividades de la subestación eléctrica que produzcan una mayor contaminación sonora.
  
Integración completa de la subestación. Se aplicarán todas las medidas que garanticen el desarrollo y mantenimiento de las plantaciones y siembras propuestas mediante la aplicación de riegos, abonados, reposición de marras, etc.
  
A parte de la revegetación prevista en el estudio de impacto ambiental se procederá a crear un cerramiento opaco de dos metros de altura como mínimo en el perímetro de la ST, con materiales y colores propios de la zona. Los materiales y colores propios de la zona se aplicarán en las construcciones.
  
3. Se recogerán todos los restos de obra que se produzcan (materiales, tierras, etc.) que deberán trasladarse a vertederos autorizados.
  
3. En cuanto a las futuras líneas de salida y entrada de la ST, a parte de cumplir los requisitos previstos en la Ley de Impacto Ambiental, su ubicación, diseño, etc. deberá plantearse de forma que resulten inocuas para las aves.
  
4. La vía pecuaria Colada del Boch debe quedar expedita en toda su anchura.
  
5. Se deberá comprobar la no afección de las obras al patrimonio etnológico de acuerdo con lo dispuesto por la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes.
  
6. Se presentará en esta Dirección General la restauración llevada a cabo mediante informe y reportaje fotográfico dentro de los tres primeros meses de la finalización de las obras, así como el resultado del programa de vigilancia ambiental.
  
Tercero
  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente Declaración de Impacto Ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML