Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6830, del 31-07-2012 (2012/7297)

RESOLUCIÓ de 10 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Siete Aguas, Onil, Biar, Almoradí, Albatera i Xàtiva. Expedient número 060/2008 AIA i altres.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6830

Data del DOGV
:   31-07-2012

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2012/7297

CVE


Data del document
:   10-05-2012

Organisme emissor
:   Conselleria d'Infraestructures, Territori i Medi Ambient

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Onil](javascript:void(0))
    * [Xàtiva](javascript:void(0))
    * [Almoradí](javascript:void(0))
    * [Albatera](javascript:void(0))
    * [Siete Aguas](javascript:void(0))
    * [Biar](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 10 de maig de 2012, de la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, per la qual s'ordena la publicació d'unes declaracions d'impacte ambiental dels termes municipals de Siete Aguas, Onil, Biar, Almoradí, Albatera i Xàtiva. Expedient número 060/2008 AIA i altres. [2012/7297]  
De conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental, el qual establix que una vegada transcorregut el termini assenyalat en l'article 26 sense que s'hagen plantejat discrepàncies, i sense perjuí de la seua notificació al titular, la declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resolc,  
  
Article únic  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponents als expedients; 060/2008 AIA, 85/2008 AIA, 108/2008 AIA, 362/2006 AIA i 231/2008 AIA.  
  
  
València, 10 de maig de 2012.- El director general d'Avaluació Ambiental i Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 060/2008- AIA.  
Promotor: Áridos Mare Nostrum, SL.  
Autoritat substantiva: Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València.  
Conselleria d'Empresa, Universitat i Ciència.  
Objecte del projecte: explotació de recursos de la secció A) El Llano.  
Localització: parcel·les cadastrals 242, 243, 244, 503, 512, 1.299, 1.300 i 1.301 del polígon núm. 10 del terme municipal de Siete Aguas (València).  
Descripció del projecte:  
1. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una nova explotació minera tramitada com a recurs de la secció A) per, la Llei de Mines. El projecte es localitza en la partida coneguda com El Llano al terme municipal de Siete Aguas (València). La superfície a afectar per l'explotació està quasi en la seua totalitat en la muntanya d'utilitat pública V- 68, denominada Malacara.  
L'activitat extractiva projecta explotar un depòsit calcari juràssic en superfície, constituït principalment per calcàries i calcàries margoses, que seran utilitzades com a matèries primeres en obra civil i en la construcció en general.  
El sistema d'explotació a emprar serà el d'extracció a cel obert, per mitjà d'arrancada per voladures. L'explotació es realitzarà en quatre fases en les quals s'extrauran els materials per mitjà de bancs descendents d'alçària màxima de 15 metres i inclinació de 72º. La restauració es dissenya com una plaça de pedrera amb un desnivell de l'1%, des de la cota 835 msnm en la zona nord fins als 830 msnm en la zona sud. Esta superfície està rodejada per quatre bancs en la zona nord i dos en la zona sud. Estos bancs s'obtindran desplegant els bancs de treball per mitjà de voladura i les seues dimensions seran: 7,5 metres d'alçària, pendents de 35º i bermes intermèdies de 3 metres.   
2. Estudi d'alternatives i justificació de la solució adoptada.  
Els criteris en què es basa la selecció de les parcel·les en les quals es localitza el projecte són diversos: en primer lloc, l'existència de recursos potencialment aprofitables, després s'hi apliquen diversos criteris excloents: el perímetre de seguretat al voltant de nuclis de població i les principals vies de comunicació, l'anàlisi de visibilitat des de distints nuclis de població i finalment, les restriccions mediambientals (espais protegits, masses arbrades i riscos ambientals). L'estudi d'impacte ambiental no ha considerat excloent ser un sòl no urbanitzable comú d'especial protecció forestal i l'activa regeneració de la vegetació després de l'últim incendi, succeït en 1994, que segons el punt trenta-dos de l'article únic de la Llei 10/2006, de 28 d'abril, per la qual es modifica la Llei 43/2003, de 21 de novembre, de la Forest, impedix el seu canvi d'ús en 30 anys.  
Tramitació administrativa:  
1. Remissió de l'expedient.  
El 21 de febrer 2008 es rep del Servici Territorial d'Indústria i Seguretat Industrial de València la següent documentació referent a l'explotació de recursos de la secció A), denominada El Llano, del terme municipal de Siete Aguas: projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental, pla de restauració integral, document de síntesi, memòria tècnica de mesures correctores de contaminació atmosfèrica, informe patrimonial favorable de 17 d'agost de 2005 i informe forestal al Pla de Restauració Integral favorable, de 02 de gener de 2008.  
  
El 25 de març de 2008 es remet sol·licitud d'informe urbanístic al Servici Territorial de Planificació i Ordenació del Territori de València.  
Amb Registre d'Eixida de 09 de maig de 2008 se sol·licita certificat de compatibilitat urbanística de l'activitat sol·licitada a l'Ajuntament de Siete Aguas (València).  
Amb Registre d'Entrada de 19 de maig de 2008 es rep contestació del Servici Territorial de Planificació i Ordenació del Territori de València, en què s'informa de la classificació i qualificació com a sòl no urbanitzable protegit zona forestal de la major part de la superfície afectada per l'activitat minera.  
2. Informació pública:  
La documentació va estar sotmesa a informació pública i transcorregut el termini de 30 dies hàbils no s'hi van presentar al·legacions. L'anunci de la sol·licitud es va publicar en el DOCV núm. 5.522, de 29 de maig de 2007.  
3. Documentació addicional:  
Informe de la Secció Forestal del Servici Territorial de Medi Ambient de València, de data d'11.09.2006, en resposta a la consulta feta per la promotora relativa als valors que van motivar la inclusió de la dita muntanya en el catàleg d'utilitat pública. En este informe es desaconsella qualsevol actuació que altere la coberta vegetal i la topografia del territori. S'informa, així mateix, d'un projecte de restauració hidrològica- forestal al terme municipal de Siete Aguas, executat per l'administració forestal autonòmica.  
Consideracions ambientals:  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
S'accedix a la zona d'estudi per l'autovia A- 3, en l'eixida 302 denominada Siete Aguas, es pren la carretera comarcal C- 388 també denominada VV- 6308 direcció Siete Aguas, i transcorreguts uns 3 km es pren el camí anomenat El Pedregal, que travessa majoritàriament la muntanya d'utilitat pública Malacara. Este camí rural no està preparat al trànsit de vehicles que projecta l'activitat.  
  
La morfologia del terme municipal de Siete Aguas es definix per elevacions allargades, i planures terciàries, amb sòls molt fèrtils, on s'ubiquen els centres habitats i els cultius. L'explotació se situa en un espai relativament muntanyós, rodejat de serres: al sud la serra de Malacara, al nord les serres del Teix i dels Serrans. Les espècies arbòries predominants són el pi blanc (Pinus alepensis) i la carrasca (Quercus ilex), també a causa dels incendis patits durant diversos anys hi ha formacions vegetals més típiques de zones mediterrànies degradades. Les parcel·les de secà s'intercalen amb els terrenys forestals en les zones més planes. En els turons, entre la cobertura vegetal, apareixen afloraments de calcària.  
La zona d'estudi se situa en un massís calcari i forma part de l'eix anticlinal del Juràssic superior situat a Siete Aguas. Les litologies trobades corresponen a roques sedimentàries consolidades com a calcàries i margues calcàries. Els distints tipus de sòl trobats en la zona són: rendzines, castanozems i cambisòls.  
L'estudi del medi del projecte descriu els distints tipus de vegetació de la zona:  
a) Matoll de solana: en la zona sud de les parcel·les domina el coscoll (Quercus coccifera) acompanyat d'espècies pròpies de matolls en regeneració, entre altres Ulex parviflorus, Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris. En l'estrat arbustiu destaquen els ginebres (Juniperus oxycedrus), i algun exemplar dispers d'aladern (Rhammus alaternus) i carrasca (Quercus ilex rotundifolia).  
b) Matoll d'ombria: en la zona nord a més de coscollar i de la resta d'espècies que apareixen en la solana, hi ha una major presència de carrasques i altres espècies que s'han regenerat després de l'últim incendi, com ara ginebres (Juniperus oxycedrus), aladerns (Rhamnus alaternus) i algun exemplar dispers de savina negra (Juniperus phoenicea). També són freqüents les rubiàcies davall el matoll, destaca la presència d'orella de llebre (Bupleurum rigidum), indicador de la vegetació potencial, i d'argelaga negra (Calicotome spinosa). Apareixen també alguns exemplars de pi blanc (Pinus halepensis).  
c) Penyal amb material: en la part més alta de la parcel·la són freqüents els afloraments rocosos, per la qual cosa la cobertura vegetal es reduïx. Dominen el coscoll (Quercus coccifera), el romer (Rosmarinus officinalis), l'argelaga, les esteperoles, el llistó (Brachypodium retosum), Stipa offeneri i Dactylis hispanica. De forma escassa apareixen també: el crespinell (Sedum album, Sedum acre), Muscari armemiacum, Anthylls vulnerària.  
d) Cultius abandonats: en la part nord-est apareixen cultius de secà abandonats, invadits per matoll, argelaga, Santolina chamaecyparissus, ginebres, entre d'altres. Apareixen prou exemplars jóvens de pi blanc (Pinus alepensis), afavorit en esta zona després de l'incendi. També hi ha ací algun exemplar de carrasca.  
e) Cultius d'ametler: en el límit oriental de la zona d'estudi, hi ha diverses parcel·les dedicades al cultiu d'ametler, estes parcel·les es veuran afectades per les instal·lacions auxiliars projectades.  
f) Pineda: al nord de les parcel·les hi ha un rodal de pi blanc (Pinus alepensis) de repoblació.  
g) Barranc: en els barrancs que rodegen la zona d'estudi no existix actualment vegetació de ribera. Cal destacar algun exemplar d'arç blanc (Crataegus monogyna), de noguerola (Pistacea terebinthus) i de carrasques de bon port (Quercus ilex rotundifolia) a l'altre costat del barranc d'Aguas Blancas.  
Resumint, la vegetació actual de la zona correspon a un matoll heliòfil, principalment coscollar i està en activa regeneració després de l'últim incendi (l'any 1994), i ja hi ha bons exemplars de carrasca i ginebre rebrotats, a més dels pins que van sobreviure a l'incendi ja recuperats.  
  
La zona d'estudi pertany al pis termomediterrani sec. Partint de les dades de l'estació meteorològica de Requena, tenim que la temperatura mitjana anual és de 13,2 ºC, l'oscil·lació tèrmica anual és de 17,5 ºC. La precipitació mitjana anual és de 394,95 mm, amb màximes a la tardor i mínimes a l'estiu. Els màxims de tardor es relacionen amb fenòmens de gota freda. La sequera fisiològica s'estén des de maig fins a setembre, i és més important en els mesos de juliol i agost.  
  
La fauna existent en la zona d'estudi és la característica dels hàbitats alterats de serres, penyals i barrancs, del sector mediterrani.   
  
La zona d'estudi pertany a la conca hidrogràfica del Xúquer, en concret a la subconca del riu Magre que és un dels seus afluents. En les proximitats de la zona d'estudi hi ha uns quants barrancs que arrepleguen les aigües procedents de pluges i que drenen en el riu Bunyol.   
Des del punt de vista socioeconòmic, el terme municipal de Siete Aguas pertany a la comarca de la Hoya de Buñol, està a una distància de 52,4 km de la ciutat de València i té una superfície de 110,60 km². La principal activitat econòmica és l'agricultura de secà, encara que en les últimes dècades el tradicional secà s'ha començat a transformar en regadiu. L'economia també es basa en part en la ramaderia. Segons les últimes dades l'activitat industrial també és important en este municipi. La taxa de desocupació està per davall de la mitjana de la província (segons dades de 2005).  
2. Afeccions legals:  
Sòl d'especial protecció forestal:  
L'activitat projectada afectaria, majoritàriament, un terreny classificat com a sòl no urbanitzable d'especial protecció forestal, inclòs en l'inventari forestal. La zona va resultar afectada per un incendi forestal l'any 1994.  
Segons el punt trenta-dos de l'article únic de la Llei 10/2006, de 28 d'abril, per la qual es modifica la Llei 43/2003 de la Forest, l'article 50 d'esta llei queda redactat en els termes següents:  
«Les comunitats autònomes hauran de garantir les condicions per a la restauració dels terrenys forestals incendiats i queda prohibit:  
  
a) El canvi d'ús forestal almenys durant 30 anys.  
b) Tota activitat incompatible amb la regeneració de la coberta vegetal, durant el període que determine la legislació autonòmica  
Amb caràcter singular, les comunitats autonòmiques podran acordar excepcions a estes prohibicions sempre que, amb anterioritat a l'incendi forestal, el canvi d'ús estiguera previst en:  
1. Un instrument de planejament prèviament aprovat.  
2. Un instrument de planejament pendent d'aprovació, si ja haguera sigut objecte d'avaluació ambiental favorable o, si no és esta exigible, si ja haguera sigut sotmés al tràmit d'informació pública.  
  
3. Una directriu de política agroforestal que regule l'ús agrari o ramader extensiu de muntanyes no arbrades amb espècies autòctones incultes o en estat d'abandó»  
En el moment de l'incendi no s'havia previst el canvi d'ús del sòl segons cap d'estos supòsits, per la qual cosa l'activitat prevista és incompatible amb allò que s'ha establit per a sòls forestals incendiats en la Llei de la Forest.  
Domini públic hidràulic:  
No s'ha presentat l'informe de conformitat amb el projecte de l'organisme de conca competent, en este cas la Confederació Hidrogràfica del Xúquer. Sí que s'ha presentat una còpia de la sol·licitud d'este, amb Registre d'Entrada de 23 de febrer de 2006 en la Confederació Hidrogràfica del Xúquer.  
Patrimoni:  
S'ha presentat l'informe de Cultura, de conformitat amb el projecte, i l'actuació no afectaria cap element patrimonial.  
Vies pecuàries i altres figures de protecció:  
L'actuació no afecta cap via pecuària directament, tampoc no se n'utilitzarà cap com a camí d'accés.  
En relació amb la transposició de la Directiva 92/43/CEE i la Xarxa Natura 2000 no s'ha constatat l'existència en l'àmbit d'actuació de llocs d'importància, LIC, ni zones d'especial protecció per a les aus, ZEPA, designades per a formar part de la Xarxa Natura 2000. Tampoc afecta cap de les figures de protecció definides per la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana.  
  
Infraestructures:  
L'activitat minera estima un trànsit mitjà de 6 camions/hora. En l'autovia A- 3 açò suposa un augment de l'1% del trànsit, segons projecte. En la carretera comarcal CV- 388 suposarà un augment de quasi el 7%, segons projecte. Finalment el camí que es pren des d'esta carretera comarcal fins a l'explotació no està habilitat per al trànsit de vehicles descrits en el projecte, per la qual cosa es veurà severament afectat per l'activitat.  
3. Identificació i valoració dels impactes. Propostes de mesures correctores.  
Els efectes més destacables del projecte que poden afectar negativament la zona d'estudi són:  
L'eliminació del sòl, de la vegetació i de la fauna associada. Increment dels processos erosius. Modificació del relleu i transformació geomorfològica. Augment del trànsit de vehicles i producció de pols i soroll, que afectarà la contornada de l'explotació i els camins i carreteres d'accés. Tant durant les labors d'explotació com durant les labors de restauració es faran voladures, per tant, durant els quasi 32 anys de duració del projecte, es produiran vibracions i s'incrementarà el nivell sonor de la zona.  
4. Consideracions sobre l'aplicació de les mesures correctores proposades.  
Les mesures correctores i el pla de vigilància, no permeten contrarestar l'afecció de la pedrera al procés regeneratiu de la muntanya després de l'últim incendi forestal.  
D'altra banda, hi ha diverses contradiccions entre l'EIA i el PRI, com el pressupost de la restauració, l'existència d'una planta de tractament auxiliar a l'activitat extractiva, o la construcció d'una llosa de formigó com a parc de maquinària.  
Finalment les mesures proposades per a la correcció de determinats impactes com l'erosió i l'afecció sobre la hidrologia superficial de la zona, no estan prou justificades i els impactes produïts per la pols i pel soroll es descriuen d'una manera vaga i excessivament generalitzada.  
Consideracions jurídiques:  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, amb resolució administrativa prèvia que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. L'activitat proposada està inclosa en l'annex I, apartat 3c.1. del Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, pel qual es modifica el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual es va aprovar el reglament de la Llei 2/1989, de 3 març, d'Impacte Ambiental.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/90, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16, apartat 2, lletra m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
A la vista de l'anterior i de la proposta tècnica de declaració d'impacte ambiental, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule el declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar desfavorablement, només als efectes ambientals, el projecte d'obertura de l'explotació de recursos de la secció A) denominat El Llano, al terme municipal de Siete Aguas (València) promogut per Áridos Mare Nostrum, SL, pels motius exposats en les consideracions ambientals de la part expositiva de la present resolució, especialment per la incompatibilitat, establida en la Llei de la Forest, de l'activitat sol·licitada en sòls incendiats durant si més no 30 anys.  
  
  
Segon  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit que no posa fi al procediment ni produïx indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret s'estimen pertinents.  
  
Tercer  
Es publicarà la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 15 de setembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 85/2008- AIA.  
Títol: Planta solar fotovoltaica: Onil - Biar.  
Promotor: Orcelitana Energía Solar, SL.  
Ubicació: terme municipal de Biar: una part de la parcel·la 104 del polígon 5; terme municipal d'Onil: parcel·la 5 i una part de la parcel·la 4 del polígon 14.  
Òrgan substantiu: Direcció Territorial de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge d'Alacant  
Antecedents:  
El dia 7 de març de 2008 es rep en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge l'expedient relatiu a la planta solar fotovoltaica Onil - Biar les característiques principals de la qual eren les següents:  
Ubicació de la instal·lació:  
- Terme municipal de Biar: parcel·les 104,107,108 i 109 del polígon 5.   
- Terme municipal d'Onil: parcel·les 4 i 5 del polígon 14.   
Al terme municipal de Biar (polígon 5) les parcel·les 107,108 i 109 estan afectades per zona de protecció de carreteres; una part de la parcel·la 104 és sòl no urbanitzable de protecció especial i està inclosa en l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana com a sòl forestal.   
  
Al terme municipal d'Onil, una part de la parcel·la 4 té la qualificació urbanística de sòl no urbanitzable de protecció especial i figura en l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana com a forestal.   
  
No obstant això, en els plans del projecte s'observa que la superfície ocupada per panells fotovoltaics respecta en tot moment el terreny forestal.  
Característiques de la instal·lació:   
- 6,1 MW de potència nominal i 7,07 MW de potència pic.  
El dia 5 de juny de 2008 es rep documentació modificativa del projecte amb l'objectiu d'eliminar i aclarir la qualificació urbanística de les parcel·les incloses en el projecte.   
D'acord amb la nova documentació aportada, este no afectaria sòl protegit, forestal i d'afecció de carreteres. Per tant l'avaluació ambiental del projecte es referirà a esta última documentació aportada. A estos efectes al terme municipal de Biar s'ocuparia una part de la parcel·la 104 del polígon 5 i al terme municipal d'Onil, una part de la parcel·la 4 i la parcel·la 5 del polígon 14, segons es detalla en l'apartat següent.  
  
Als efectes de tramitació de l'expedient, el canvi en les característiques de la planta fotovoltaica, afecta tant l'ocupació del territori com la potència instal·lada, fet que faria factible avaluar la instal·lació proposada per mitjà d'una estimació d'impacte ambiental; no obstant això, pel fet que l'expedient es va iniciar en vistes a emetre la corresponent declaració d'impacte ambiental, s'opta per avaluar l'expedient per mitjà d'esta.  
Per tant, segons la documentació aportada el dia 5 de juny de 2008, no hi ha terrenys afectats pel projecte amb la qualificació de sòl protegit ni sòl forestal. Les noves parcel·les i la seua delimitació es detallen en el següent apartat.   
Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
D'acord amb la documentació remesa el dia 5 de juny de 2008 l'objecte del projecte és la instal·lació en sòl no urbanitzable comú d'un hort solar fotovoltaic.   
La ubicació de la instal·lació serà la següent:  
- Terme municipal d'Onil: en el polígon 14 s'ocuparà la parcel·la 5 i una part de la parcel·la 4 (una part de la parcel·la la qualificació urbanística de la qual és de sòl no urbanitzable comú i no figura en l'inventari forestal de la Comunitat Valenciana com a forestal).   
La superfície total ocupada serà de 66.521 metres quadrats.  
- Terme municipal de Biar: parcel·la 104 del polígon 5.   
La superfície total ocupada serà de 25.969 metres quadrats i no s'ocupa sòl protegit ni forestal.  
En total, la superfície d'ocupació de panells s'estima en 21.031 metres quadrats.  
La instal·lació fotovoltaica Onil- Biar és una central de producció d'energia elèctrica amb 3,2 MW de potència nominal i 3,71 MW de potència pic, que estarà composta per 32 instal·lacions de 100 kW cada una de les quals consta de 525 panells agrupats en 25 paral·lels de 21 panells en sèrie de 221 wp i un inversor d'exteriors de 100 kW.   
Cada instal·lació de 100 kW consta de 5 files de panells de doble altura i una fila de panells de triple altura a fi que servisca de teulada per a l'inversor que va col·locat en la part posterior de la fila. Cada fila de panells s'orientarà al sud i s'inclinarà l'estructura 28º sobre l'horitzontal del terreny. L'ancoratge al sòl s'aconseguix per mitjà de pivots de formigó de 30x30x30 cm enrasats amb el nivell del sòl.  
Es construiran un total de 4 casetes prefabricades, 3 per a centres de transformació i 1 per a centre d'energia i connexió amb la xarxa. A este últim se li connecten els 4 transformadors existents en la parcel·la per mitjà d'una xarxa de MT subterrània en anell i del centre d'entrega ix la línia de connexió amb la xarxa elèctrica.  
A més la instal·lació disposarà dels corresponents inversors, així com d'un centre d'alarma i control.  
Tota la instal·lació estarà rodejada de tanca metàl·lica i es respectaran les servituds de les carreteres limítrofes.  
Tramitació administrativa.  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
L'expedient, als efectes de l'obtenció de la declaració d'interés comunitari, es va admetre a tràmit el dia 20 de desembre de 2007.   
El dia 7 de març de 2008 va tindre entrada en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge l'expedient consistent en l'estudi d'impacte ambiental i la documentació tècnica del projecte.  
El tràmit d'exposició pública es va realitzar per mitjà de publicació en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el dia 8 de febrer de 2008.  
Durant el període d'informació pública es va produir una al·legació referent a la possible incompatibilitat d'activitat minera pròxima amb la instal·lació fotovoltaica, al·legació que no és acceptada i s'exposa que l'article 24 de la Llei 10/2004, de la Comunitat Valenciana, del Sòl No Urbanitzable, no establix cap incompatibilitat entre ambdós activitats.   
  
El mateix al·legant indica que diverses parcel·les afectades pel projecte tenen la qualificació de sòl no urbanitzable de protecció ecològica i paisatgística.  
A tals efectes el dia 5 de juny de 2008 es rep l'informe procedent de la Direcció Territorial d'Alacant en què s'expressa el següent:  
  
«... tant el sòl de la parcel·la 5 com una part del sòl de la parcel·la 4 on s'ubica la instal·lació, ambdós del polígon 14 del terme municipal d'Onil estan classificats com a no urbanitzable comú, en virtut d'una modificació puntual al Pla General, aprovada pel Consell de la Generalitat Valenciana el 30 de setembre de 2003».  
En eixa mateixa data es remet al Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental la documentació modificativa de l'expedient en què consta la no-afecció a sòl protegit. Els terrenys afectats en esta modificació del projecte, així com les noves característiques de l'activitat (d'acord amb el que s'ha exposat en l'apartat «Antecedents») són els que són objecte de l'actual declaració d'impacte ambiental.  
Informes sectorials.  
L'expedient conté els informes següents:  
- Còpia d'informe urbanístic de l'Ajuntament d'Onil (en extracte):  
  
«... Si bé l'activitat sol·licitada no està expressament inclosa en els usos previstos pel vigent PGOU, atés que el dit pla no està homologat a la Llei 10/2004, de 9 de desembre, de Sòl No Urbanitzable, ha d'entendre's que l'ús està permés segons el que establix l'article 24 de la Llei 10/2004, de Sòl No Urbanitzable».  
- Còpia del certificat de compatibilitat urbanística expedit per l'Ajuntament d'Onil:  
«...Segons el vigent Pla General d'Ordenació Urbana ....l'emplaçament de l'activitat pretesa està classificat com a sòl no urbanitzable comú».  
«... L'activitat sol·licitada està dins dels usos permesos en el sòl no urbanitzable comú, per la qual cosa sí que és compatible amb l'emplaçament sol·licitat».  
- Còpia d'informe de compatibilitat urbanística de l'Ajuntament de Biar (en extracte):  
«...La zona i les seues proximitats en què es pretén ubicar l'activitat es classifica com a sòl no urbanitzable comú sense cap tipus de protecció. Les parcel·les on es pretén desenrotllar l'activitat es troben actualment en estat d'abandó, per la qual cosa l'exercici de l'activitat no incidirà fortament en el paisatge agrícola».  
- Informe del Servici d'Ordenació Sostenible del Medi:  
«...L'actuació que es pretén instal·lar no s'ubica dins de cap dels espais de la Xarxa Natura 2000, ni dels espais protegits de la Comunitat Valenciana, previstos en la Llei 11/1994».  
- Informe de la Secció Forestal dels ST de Medi Ambient d'Alacant:  
«... el cap de la secció forestal indica que esta actuació no afecta béns mediambientals gestionats per eixa Secció».  
- Informe del Servici de Biodiversitat:  
«La instal·lació dels panells fotovoltaics es fa sobre terrenys agrícoles situats fora del LIC Maigmó i serres de la Foia de Castalla, i fora també del paisatge protegit de la serra del Maigmó i de la serra del Sit.  
Consultada la informació disponible en el Banc de Dades de Biodiversitat de la Comunitat Valenciana corresponent a les quadrícules d'1x1 km, afectades pel projecte, no hi ha cap cita d'espècies protegides o amenaçades de flora o fauna en l'àrea d'actuació».  
- Còpia de l'informe d'inspecció tècnica de Patrimoni Artístic sobre l'Estudi d'Impacte Ambiental. Biar i Onil (en extracte):  
«...haurà de dur-se a terme una prospecció arqueològica que permeta definir l'afecció de les obres previstes sobre el patrimoni arqueològic, ...així com les mesures correctores a adoptar...».  
«...respecte al patrimoni arquitectònic, és necessari l'informe d'arquitecte superior, on es manifeste l'existència o no de construccions arquitectòniques d'interés patrimonial que puguen veure's afectades per l'actuació proposada...».  
Afeccions legals.  
D'acord amb els informes sectorials emesos l'actuació no afecta cap espai protegit en virtut de la Directiva 43/92/CEE, ni cap espai emparat per la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, i els espais proposats, segons la qualificació urbanística, són aptes per a l'exercici de l'activitat.  
  
L'activitat no ocupa muntanya d'utilitat pública ni terreny forestal; tampoc presenta afecció directa a vies pecuàries conegudes o a domini públic hidràulic.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
L'estudi d'impacte ambiental destaca com a elements del medi, afectats per l'activitat, la vegetació, la fauna, el paisatge, l'atmosfera i el medi socioeconòmic.  
2. Identificació i valoració d'impactes.  
En funció dels elements ambientals afectats es realitza la valoració dels impactes esperats dels quals es destaquen els següents:   
  
- Augment de la contaminació atmosfèrica causada per l'activitat dels vehicles en la fase de construcció: es considera irrellevant.  
- Reducció de la contaminació atmosfèrica en la fase de vida del projecte: impacte positiu.  
- Desaparició de la coberta vegetal: impacte compatible a causa de l'escassa qualitat de la coberta vegetal actual.  
- Augment de l'efecte barrera per a la fauna, alteració de l'hàbitat: valorada la fauna existent en el territori, l'impacte es considera compatible.  
- Deteriorament del paisatge: a causa del medi limítrof antropitzat, es considera un impacte compatible.  
- Augment de l'activitat productiva: impacte favorable.  
3. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
Es proposen les mesures correctores (en síntesi) següents:  
A fi de garantir la compatibilitat de l'actuació amb la conservació dels valors naturals s'exclouran les zones cavallonades i amb vegetació de l'actuació per a evitar problemes erosius i es delimita l'activitat per mitjà de tanca cinegètica per a permetre el tràfec de fauna menor i se senyalitza esta per mitjà de distintius visibles de plàstic i la instal·lació de tanca perimetral amb espècies autòctones.  
  
La protecció contra el soroll espera aconseguir-se per mitjà de l'execució de les revisions establides en la normativa vigent considerant tant la fase de construcció com la fase de funcionament; per a disminuir les emissions a l'atmosfera es programaran regs periòdics i s'evitarà la crema de restes.  
Quant a la protecció de les aigües i sistema hidrològic, s'evitarà realitzar abocaments de qualsevol tipus i es procedirà a una correcta gestió dels residus.   
La contaminació lumínica s'evitarà per mitjà de la instal·lació de lluminàries que projecten la llum cap al sòl.  
Al cessament de l'activitat (30 anys) es procedirà al desmantellament de la instal·lació i al reciclatge dels panells o la seua entrega a gestor autoritzat.  
El programa de vigilància ambiental proposat té com a objectiu controlar la correcta execució de les mesures preventives i correctores i detectar impactes no previstos.  
Es considera que l'afecció més significativa de les instal·lacions fotovoltaiques està derivada de l'ocupació del territori i el consegüent impacte sobre el paisatge. En el projecte proposat per Orcelanita Energía Solar s'han realitzat les modificacions necessàries en el projecte per a evitar l'afecció a sòl protegit tenint en compte en les correccions ambientals aspectes com ara l'erosió del terreny o el possible impacte sobre la fauna.  
En qualsevol cas cal concretar algunes mesures preventives i correctores a fi d'assegurar que l'activitat no causarà impactes en la pròxima zona forestal, disminuir la qualitat del sòl o augmentar els impactes acústics sobre el territori.  
Quant a les vies pecuàries, el projecte no presenta afecció directa sobre cap d'estes; no obstant això, pròxima al projecte i al terme municipal de Castalla, circula l'Assagador Reial de l'Empenyador i, a causa de la seua amplària legal, es jutja pertinent assegurar-se que el projecte no ocupa domini públic, per això abans de procedir a qualsevol ocupació hauran d'obtindre's els informes necessaris.  
L'afecció al patrimoni cultural i jaciments arqueològics es realitza per mitjà de l'enumeració dels jaciments coneguts en els municipis afectats; al terme municipal de Biar es localitza un jaciment a uns 500 metres de l'activitat l'afecció directa del qual és improbable però que, en tot cas, necessitarà el pronunciament de l'òrgan competent perquè este dicte les oportunes mesures preventives.  
  
L'activitat projectada està dins de les activitats compreses en l'article 48 del Decret 120/2006, pel qual s'aprova el Reglament del Paisatge de la Comunitat Valenciana i, per tant, subjecta a la tramitació que, per als estudis d'integració paisatgística, marca el dit decret.  
  
L'impacte causat per la planta solar fotovoltaica es considera que té un impacte notable sobre el paisatge en presentar sinergia amb altres activitats presents en la zona (pedreres), la proximitat de zona forestal, muntanya d'utilitat pública, i zones LIC (LIC serra del Maigmó i serres de la Foia de Castalla i LIC serra del Maigmó i serra del Sit) a més d'estar a escassos metres del paisatge protegit serra del Maigmó i serra del Sit, figura prevista en la Llei 11/1994, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana. L'efecte a més serà dilatat en el temps en estimar-se la vida útil de funcionament de la planta en 30 anys. No obstant això, a la finalització de l'activitat el paisatge pot tornar al seu estat original pel fet que únicament s'afecta sòl agrícola en estat d'abandó.   
  
Cal afegir que en el projecte no s'especifiquen ni les característiques tècniques ni el traçat de la línia elèctrica de connexió amb la xarxa d'Iberdrola. Per tant, esta documentació haurà de ser remesa a l'Àrea d'Avaluació Ambiental a fi d'avaluar tots els possibles efectes ambientals que el projecte ocasionarà sobre el medi ambient.   
  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Article 24 de la Llei 10/2004, de la Generalitat del Sòl No Urbanitzable.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
Per tot l'anterior formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte planta solar fotovoltaica: Onil - Biar (parcel·la 5 i una part de la parcel·la 4 del polígon 14 del terme municipal d'Onil i una part de la parcel·la 104 del polígon 5 del terme municipal de Biar) sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i les modificacions establides a continuació:  
1. En relació amb la valoració de l'impacte paisatgístic de l'activitat, haurà de realitzar-se la tramitació marcada en el Decret 120/2006 anteriorment mencionat, i obtindre's el preceptiu informe de la Direcció General de Paisatge, la còpia del qual es remetrà a l'Àrea d'Avaluació Ambiental.   
2. S'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià, el sentit i les condicions del qual vincularan la present declaració d'impacte ambiental; en el transcurs de les obres es respectaran els preceptes continguts en la dita llei.  
  
3. La instal·lació disposarà de tots els dispositius exigits per la legislació vigent per a disminuir la contaminació acústica i complirà la Llei 7/2002, de 3 de desembre, de Protecció contra la Contaminació Acústica.   
4. A fi d'evitar impactes innecessaris sobre el territori, haurà d'estudiar-se la compatibilitat de l'actual activitat amb les explotacions mineres existents.  
5. La il·luminació que s'instal·le es compondrà de llums de vapor de sodi de baixa pressió.   
6. A fi d'aclarir la possible afecció a la via pecuària Assagador Reial de l'Empenyador se sol·licitaran els informes oportuns. En qualsevol cas es respectaran els 75 metres d'amplària indicada en l'article 4 de la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, i es respectaran els preceptes indicats en la dita llei.  
7. La línia d'evacuació de l'energia generada es traçarà preferentment soterrada i fora de zona forestal. La documentació del projecte, així com l'estimació de les seues afeccions ambientals es remetran a l'Àrea d'Avaluació Ambiental a fi que s'emeten les resolucions o els informes necessaris.  
8. En el transcurs de les obres es respectarà el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals a observar en l'execució d'obres i treballs que es realitzen en terreny forestal o en els seus voltants.   
A més en el transcurs de l'activitat s'implantaran aquelles mesures que la legislació vigent, si és el cas, establisca per a la prevenció d'incendis forestals procedents de fonts elèctriques, així com els mitjans generals de prevenció.  
En qualsevol cas haurà d'establir-se una zona de seguretat de 5 metres entre les instal·lacions i la zona forestal.  
9. Els talussos generats en l'obra es restauraran i revegetaran de forma convenient amb espècies pròpies de la zona.   
A fi de preservar les característiques fisicoquímiques del sòl (sempre que les característiques de l'activitat no ho impedisquen) les zones lliures entre fileres de panells no hauran de quedar despullades i es proposa l'ocupació de qualsevol tipus «d'encoixinament», la sembra d'espècies vegetals que se segaran en verd, o qualsevol actuació dirigida a preservar el sòl de l'acció dels elements del medi.  
10. Es definirà el punt d'abocament de la xarxa de drenatge de pluvials, i es demanarà en cas necessari els permisos oportuns a la Confederació Hidrogràfica i vetlar perquè este abocament es realitze dins dels paràmetres adequats.  
11. En el programa de vigilància ambiental s'inclourà la vigilància dels nivells sonors, els accidents per xoc de la fauna contra la tanca o altres elements de la instal·lació i l'adequada gestió dels abocaments que puguen produir-se i s'adoptaran, en cas necessari, mesures correctores addicionals.  
12. Una vegada entre en funcionament l'activitat es remetrà a l'Àrea d'Avaluació Ambiental reportatge fotogràfic, així com memòria en què s'incloguen les mesures concretes que s'han dut a terme per al compliment de la present declaració d'impacte ambiental.  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 18 de setembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 108/2008- AIA.  
Títol: Gasoducte Ramal Almoradí (Alacant)  
Promotor: Endesa Gas Alacant.  
Òrgan substantiu: Servici Territorial d'Energia d'Alacant.  
Localització: Almoradí (Alacant).  
Descripció del projecte.  
L'objecte del projecte és la construcció d'un gasoducte a fi de reforçar el subministrament de gas natural al terme municipal d'Almoradí.  
  
El traçat del ramal, en acer de diàmetre de 4" partix del gasoducte de gas natural Redován - Los Montesinos - Torrevieja, on s'instal·larà una estació de mesura.  
La dita estructura es projecta paral·lela a la carretera CV- 935, es dirigix cap al nord, creua el riu Segura i seguix en esta direcció fins a creuar la carretera CV- 910, punt en què seguix paral·lela a esta fins a creuar la carretera CV- 935. A partir d'este punt recorre la direcció paral·lela a la carretera CV- 935 cap al nord aprofitant els vials del polígon industrial. El traçat acabarà en una estació de regulació i mesura en el dit polígon. La longitud del traçat és de 1.276 metres i transcorre en la seua totalitat al terme municipal d'Almoradí.  
  
La pressió màxima de servici del ramal serà de 16 bar relatius, comptarà amb un sistema de protecció catòdica i s'instal·larà un conducte de polietilé per a la instal·lació futura de cables de telecomunicacions.  
Les unitats constructives seran les següents:  
- Obertura de pista de treball: l'amplària de treball de pista en condicions normals serà de 10 metres.  
- Obertura de rasa  
- Distribució de materials d'obra, corbament i soldadura de la canonada.  
- Posada en rasa i reblert.  
- Restitució del terreny i senyalitzacions.  
L'encreuament amb el riu Segura es farà per mitjà de perforació dirigida.  
Alternatives  
Es presenten dos alternatives al projecte de les quals es rebutja la segona per la seua major longitud de traçat i l'afecció a nombre més gran de passos d'aigua (séquies).  
Tramitació administrativa  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient  
El 9 d'abril de 2008 es va rebre en els Servicis Centrals de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge l'expedient incloent la justificació de la realització del tràmit d'informació pública junt amb les al·legacions i la contestació d'estes, el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i el document de síntesi.  
La informació pública es va fer per mitjà de publicació en el Butlletí Oficial de la Província d'Alacant del 28 de desembre de 2007 i en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del dia 7 de gener de 2008.  
  
Durant el període d'informació pública es van produir al·legacions, una part de les quals tenen caràcter ambiental.  
- Particular al·lega el següent:  
«El traçat del projecte eliminarà una part de l'horta tradicional, ja que en dividir per la meitat les parcel·les, ja de per si xicotetes, es dificultarà greument l'explotació, la qual cosa agreuja clarament el ja manifest problema de l'agricultura, i posa en perill la seua existència, el que ambientalment és molt negatiu per als interessos ecològics generals, ja que esta ha de tindre especial protecció i evitar la seua destrucció en la mesura que siga possible, la qual cosa pot aconseguir-se en el present cas».   
L'interessat presenta tres alternatives al traçat proposat per Endesa Gas Alacant.  
A tals efectes, el promotor, la contestació del qual a les al·legacions ha assumit l'òrgan substantiu, respon:  
«...el pas de la canonada no suposa greus perjuís sobre el cultiu de les parcel·les per les quals discorre, ja que únicament establix la impossibilitat de plantar arbres o arbustos d'arrels profundes en una part de la superfície de dos metres a cada costat de l'eix de la conducció. De la mateixa manera, es permet el cultiu de qualsevol tipus d'espècie en la resta de la parcel·la, i es garantix que l'ús dels terrenys a la conclusió de les obres del gasoducte, podrà ser el mateix que en l'estat previ a estes...».  
Quant a les alternatives al traçat proposat per l'al·legant, es rebutgen les alternatives una i tres per afectar tercers no incursos en l'actual expedient i que podrien al·legar en el mateix sentit, així com per necessitar encreuaments dificultosos amb infraestructures. Quant a l'alternativa número dos exposa: «No es pot acceptar la variant proposada ja que implica l'afecció de tercers no incursos en l'expedient, que podrien manifestar-se en el mateix sentit que l'actual al·legant. Esta modificació també implicaria el canvi en el punt de connexió en la xarxa i el trasllat de la canonada a una via pecuària i séquia».  
  
Respecte a l'al·legació presentada i en termes estrictament ambientals s'exposa que la present declaració d'impacte ambiental tindrà en compte allò que s'ha exposat a fi que s'afecte en la menor mida possible els valors ambientals entre els quals es tindrà en compte el paper del medi agrari en la protecció d'estos valors.  
  
- Gas Natural Cegas, SA, presenta al·legació al projecte i exposa «...com no és rendible econòmicament ni d'impacte ambiental la construcció de dos infraestructures en el mateix terme municipal per a la prestació del mateix servici...».  
En relació amb els termes ambientals de l'al·legació s'exposa que la duplicitat d'infraestructures duplica els impactes ambientals. És per això que en la declaració d'impacte ambiental actual es tindrà en compte els següents criteris establits en la Llei 4/2004, d'Ordenació del Territori i Protecció del Paisatge; açò és:  
- «Proporcionada ocupació del sòl pels creixements urbans i les infraestructures, i procurar un òptim desenrotllament amb la menor ocupació del sòl possible». (article 2.3.e).  
- «La planificació i la implantació d'infraestructures de transport, energia, aigua i comunicacions tindrà com a objectius... Reduir al mínim els possibles efectes ambientals, culturals i territorials negatius» (article 23).  
A este efecte s'avaluaran els possibles efectes ambientals negatius derivats de la construcció de la infraestructura proposada i es procurarà reduir al mínim els seus efectes ambientals.  
Informes sectorials  
L'expedient conté:   
- Informe municipal de l'Ajuntament d'Almoradí que s'expressa en el sentit següent:  
«El traçat de la xarxa proposada travessa transversalment el llit del riu Segura així com les carreteres CV- 91 i CV- 935, fins al polígon industrial Las Maromas.  
En sintonia amb allò que han manifestat els propietaris afectats, pareix més adequat que el traçat previst per a la conducció es realitze utilitzant els corredors que ja produïxen les infraestructures existents com és la carretera CV- 935, i evitar l'afecció a nombrosos propietaris i la interferència amb instal·lacions de reg i drenatge del regadiu tradicional i abaratir tant l'import d'expropiacions com el d'execució material del projecte.  
Ha de fer-se notar la coincidència del traçat en alguns punts amb xarxes de drenatge, aspecte que haurà de tindre's en compte a l'hora de preservar el seu funcionament correcte.  
Respecte a la classificació del sòl, d'acord amb les normes subsidiàries municipals, la traça discorre majoritàriament per sòl no urbanitzable comú d'horta. En els trams al costat del riu Segura, la classificació del sòl és la de sòl no urbanitzable d'especial protecció de vies i al costat de la CV- 91 és zona de protecció de carreteres.  
La zona sobre la qual s'ubica la conducció està afectada globalment per risc d'inundació, d'acord amb el que s'establix el PATRICOVA i per això han de complir-se les seues determinacions en les condicions tècniques del projecte».  
- Informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de Medi Ambient d'Alacant:  
«Donada l'afecció a terrenys de vies pecuàries, béns de domini públic d'acord amb la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries (article 2), la tramitació de les oportunes ocupacions, requerix prèviament el reconeixement de la utilitat pública del projecte (art.14). En el dit article s'assenyala que les ocupacions no hauran d'alterar el trànsit ramader ni impedir els altres usos compatibles o complementaris amb aquell...».   
L'expedient conté còpia d'autorització de prospecció arqueològica en relació amb el projecte Gasoducte Ramal Almoradí, emesa pel Servici de Patrimoni Arqueològic, Etnològic i Històric, així com còpia de la petició davant de la Conselleria de Cultura de l'informe mencionat en l'article 11 de la Llei del Patrimoni Cultural Valencià per part d'Endesa Gas Alacant.   
Afeccions legals  
Vies pecuàries: carrerada del Río, sendera de Dolores.  
Domini públic hidràulic: riu Segura  
Sòl no urbanitzable d'especial protecció de vies, sòl no urbanitzable comú.  
Consideracions ambientals  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.  
L'estudi d'impacte ambiental assenyala com a elements ambientals que podran veure's afectats per la realització del projecte els següents; atmosfera, sòl, aigua, vegetació, fauna, medi socioeconòmic, elements arqueològics.  
Quant a la valoració dels impactes esperats es consideren moderats els impactes següents: augment de partícules sòlides en l'aire, pèrdua de sòl, pèrdua de vegetació, afecció a llits hídrics.  
  
L'estudi d'impacte considera compatible els impactes següents: augment de sorolls, alteració del relleu.  
Es valora com a positiva l'afecció al medi socioeconòmic.  
Es considera que els impactes més importants de l'obra es realitzen en la fase d'obertura de rasa on és necessari afectar 10 metres d'amplària de terreny al llarg de més d'un quilòmetre de conducció.   
  
Els punts singulars del traçat des del punt de vista ambiental són l'encreuament del riu Segura i el pas de la conducció pel paratge del Raiguero.  
El pas per mitjà de perforació dirigida del llit del riu Segura garantix una disminució d'impactes ambientals.  
En l'encreuament pel paratge del Raiguero (terreny perforat de forma natural per les aigües de pluja o pel qual discorren aigües de pluja) s'afecta terreny seminatural o inculte. Esta circumstància haurà de ser tinguda en compte en la realització del projecte i, encara que el terreny no continga elements ambientals destacables, per ser zona susceptible de contindre per tractar-se de zona natural d'acumulació d'aigües, es procurarà evitar degradacions o impactes innecessaris.   
Quant a l'estudi sobre les possibles afeccions patrimonials, l'estudi preliminar assenyala la necessitat de realitzar una prospecció sistemàtica superficial en l'àrea afectada sense que a priori es tinga constància de l'existència de jaciments inventariats.  
La valoració general de l'impacte sobre el paisatge s'estima com a moderat a causa de la qualitat visual intrínseca i de l'entorn però, quant a la capacitat d'absorció del territori, d'una alta fragilitat.   
  
El projecte no afecta cap figura de protecció prevista en la Llei 11/1994, de 27 de desembre, d'Espais Naturals Protegits de la Comunitat Valenciana, muntanya d'utilitat pública o zones de protecció en virtut de la Directiva 92/43/CEE del Consell, relativa a la conservació dels espais naturals i de la fauna i flora silvestres.  
1. Consideracions sobre la proposta de mesures protectores, correctores i programa de vigilància ambiental.  
L'estudi d'impacte proposa una sèrie de mesures correctores dirigides a evitar o disminuir els efectes de l'obra sobre l'entorn. Es destaquen aquelles dirigides a evitar impactes sobre el medi socioeconòmic com són (en síntesi): creuament de finques per límit de parcel·les o zones on s'evite al màxim l'abatiment de peus arboris, gestió adequada de la terra vegetal per a la posterior utilització en labors de restauració, s'evitaran interferències innecessàries sobre l'activitat agrícola.  
  
L'estudi conté un pla de gestió de residus que detalla la gestió dels residus que s'esperen produir en el transcurs de la realització del projecte i la gestió del qual tindrà en compte l'autorització administrativa regulada en el Decret 200/2004, del Consell, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i reblert, o amb fins de construcció.  
El programa de vigilància ambiental proposat té com a objectiu la vigilància de les mesures protectores i correctores, així com la detecció i la correcció de possibles impactes que ocórreguen en el transcurs de les obres.   
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5t de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament. Annex I.7   
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificat pel Decret 32/2006, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i les altres disposicions que se li apliquen.  
  
3. L'article 16 del Decret 131/2007, modificat pel Decret 217/2007, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de plans, programes i projectes, així com de qualsevol altres accions dutes a terme tant pels poders públics com pels particulars al territori de la Comunitat Valenciana.   
  
Per tot l'anterior formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que se li apliquen, el projecte Gasoducte Ramal a Almoradí, sempre que este es desenrotlle d'acord amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i les condicions i les modificacions establides a continuació:  
  
1. S'obtindrà l'informe regulat en l'article 11 de la Llei 4/1998, del Patrimoni Cultural Valencià. En el transcurs de les obres i davant de la possible aparició de restes s'actuarà d'acord amb els preceptes continguts en la dita llei.  
2. Es respectarà la Llei 3/1995, de Vies Pecuàries, es demanaran les autoritzacions administratives oportunes en relació amb la seua afecció i es respectaran les condicions que les dites autoritzacions imposen.  
3. En el cas que escaiga es demanarà l'autorització administrativa regulada en el Decret 200/2004, del Consell de la Generalitat, pel qual es regula la utilització de residus inerts adequats en obres de restauració, condicionament i reblert, o amb fins de construcció. Els residus procedents de desbrossaments i tales s'utilitzaran preferentment amb trituració prèvia, en la restauració del terreny.  
4. En la fase de replantejament de l'obra es procurarà ajustar el traçat del gasoducte a camins, límits de parcel·la, carrers entre arbres, etc., a fi d'evitar impactes innecessaris sobre la vegetació i el paisatge. Així mateix, s'intentaran utilitzar camins i sendes com a espais integrants de la pista de treball.   
5. Caldrà tindre en compte el risc d'inundació del territori respectant, si és el cas, els preceptes del PATRICOVA (Pla d'Acció Territorial de Caràcter Sectorial sobre Prevenció del Risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana) en la definició definitiva de les característiques del projecte.   
6. Es procurarà la restauració en el paratge del Raiguero de manera que se'n respecten els pendents naturals del terreny i la correcta restauració de la coberta vegetal.  
7. Es procurarà la reducció de la pista de treball almenys en els espais on s'afecte exemplars arboris.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, atés que no és un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret consideren pertinents.   
  
Tercer  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
  
València, 19 de setembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Dades de l'expedient en el Servici d'Avaluació d'Impacte Ambiental  
Expedient: 362/2006 - AIA.  
Títol: Homologació i Pla Parcial Sector Albanature.  
Promotor: Ajuntament d'Albatera.  
Autoritat substantiva: Ajuntament d'Albatera i CTU.  
Localització: Albatera (Alacant).  
Descripció del projecte.  
1. Objecte de projecte.  
L'objecte de l'homologació és la creació de sòl urbanitzable destinat a segona residència de caràcter turístic a través de la reclassificació de sòl no urbanitzable comú. El pla parcial desenrotlla l'ordenació detallada del nou sector, i utilitza un sistema d'ordenació per edificació aïllada i les tipologies edificatòries de bloc exempt i adossat. L'àmbit del sector configura una àrea de repartiment única i es desenrotlla igualment en una única unitat d'execució.  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.  
El terme municipal d'Albatera se situa al sud de la província d'Alacant, en la comarca geogràfica del Baix Segura. El nucli urbà dista 42 km de la capital de província. La població es xifrava, l'any 2006, en 10.878 habitants.  
L'instrument de planejament vigent en el municipi són les normes subsidiàries municipals d'Albatera, que tenen l'aprovació definitiva de 29 de gener de 1991. L'estudi d'impacte ambiental afirma que el Pla General d'Ordenació Urbana d'Albatera està en fase de revisió.  
  
L'àmbit de l'actuació està situat al nord-est del nucli urbà d'Albatera, a una distància de 3.600 m aproximadament. La superfície total de l'àmbit és de 351.156,15 m². S'emplaça en l'espai delimitat per:  
  
Nord:  
- Canal Cuarto Poniente i camí de servici, asfaltat.  
- Àrea de sòl no urbanitzable.  
Sud:  
- Camí del Corral de Campeche, asfaltat.  
- Àrea de sòl no urbanitzable.  
Est:  
- Camí, sense asfaltar.  
- Àrea de sòl no urbanitzable.  
Oest:  
- Camí de l'assagador d'Alcaraz, asfaltat.  
- Camí del Corral de Campeche, asfaltat.  
- Àrea de sòl no urbanitzable.  
Es tracta d'una àrea fonamentalment ocupada per terrenys de caràcter agrícola.  
Dades del sector:  
Superfície bruta total: 351.156 m²s.  
ZV Xarxa primària: 10.158 m²s.  
NRE. màxim d'habitatges: 700 ha.  
Edificabilitat total del sector: 111.358 m²t.  
Aprofitament tipus: 0,3135 uta/m²s.  
IEB (màx.): 0,32 m²t/m²s.  
IER (màx.): 0,30 m²t/m²s.  
IET (mín.): 0,02 m²t/m²s.  
3. Alternatives.  
No s'han presentat alternatives.  
Tramitació administrativa  
1. Admissió a tràmit.  
En data 20 d'octubre de 2006, la Direcció Territorial de la Conselleria de Territori i Habitatge va remetre una còpia de l'expedient administratiu municipal, pla parcial amb annex d'homologació i estudi d'impacte ambiental, relatius al Projecte d'Homologació i Pla Parcial Sector Albanature i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.  
2. Informació pública.  
L'estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, junt amb la resta de la documentació tècnica, segons l'edicte publicat en el DOGV núm. 5.034, de 23 de juny de 2005. Igualment va ser publicat l'anunci en el diari La Verdad, en data 24 de juny del mateix any.  
Durant el període d'informació pública es van presentar 35 al·legacions, segons consta en el certificat emés pel secretari de l'Ajuntament d'Albatera, de les quals 6 han sigut parcialment estimades.  
  
3. Resum de les al·legacions.  
L'informe de resposta a les al·legacions, que va ser realitzat pels tècnics redactors del pla parcial i assumit per l'Ajuntament d'Albatera, contesta a les al·legacions de caràcter ambiental, que tracten de la inadequació de l'homologació i pla parcial del sector basant-se en criteris d'incidència sobre l'ordenació territorial del municipi, xarxa viària d'accessos deficient, problemes de drenatge, alt valor agrícola i productiu dels terrenys i inversions realitzades en les infraestructures de reg, existència de sòl urbanitzable residencial vacant d'edificació en millors ubicacions, pressió urbanística sobre els terrenys agrícoles limítrofs, foment de la tendència cap a la urbanització il·legal i falta de justificació de la demanda residencial i l'atractiu turístic.  
  
L'informe d'al·legacions es va redactar en data 8 de novembre de 2005.  
4. Peticions d'informació o documentació complementària.  
En data 28 de maig de 2008 es realitza consulta al Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric en què se sol·licita informe sobre l'estudi acústic presentat.  
En data 28 de maig de 2008 es realitza consulta al Servici d'Ordenació Territorial en què se sol·licita informe sobre la necessitat de presentar estudi d'inundabilitat.  
En data 29 de maig de 2008 es realitza consulta a l'Àrea de Planificació del Territori i del Litoral en què se sol·licita informe sobre si el desenrotllament plantejat pel projecte és sostenible, en compliment de les disposicions dels articles 12 i 13 del capítol II, desenrotllament sostenible, contingudes en el títol I de la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Ordenació del Paisatge.  
En data 6 de juny de 2008 l'Àrea de Qualitat Ambiental remet l'informe, emés pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, sobre l'estudi acústic inclòs en l'expedient.  
En data 12 de juny de 2008 es realitza requeriment de documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori. La dita petició es va referir a la carència de certs documents i a la modificació de l'ordenació proposada, sense que fins al moment es tinga constància de la seua recepció.  
En data 3 de juliol de 2008 l'Àrea de Planificació del Territori i del Litoral remet l'informe relatiu a l'Homologació i Pla Parcial del Sector Albanature, del municipi d'Albatera (Alacant), elaborat pel Servici d'Ordenació Territorial.  
En data 4 de juliol de 2008 l'Àrea de Planificació del Territori i del Litoral remet informe sobre el risc d'inundació relatiu a l'Homologació i Pla Parcial del Sector Albanature, al terme municipal d'Albatera (Alacant), elaborat pel Servici d'Ordenació Territorial.  
  
La data de redacció dels documents d'homologació i pla parcial és maig de 2005. L'estudi d'impacte ambiental i el seu document de síntesi daten de juny de 2005. Tots van ser diligenciats en data 5 d'abril de 2006.  
Consultes. Informes sectorials i participació   
En l'expedient s'inclouen els següents informes rebuts durant el procés d'avaluació d'impacte ambiental:  
- Informe, emés per la Cooperativa Eléctrica- Benéfica Albaterense, Coop. V, en data 18 de juliol de 2005, on s'indiquen els punts d'entrega existent i la potència de la línia.  
- Informe, emés per Aqualia, Gestión Integral del Agua, SA, empresa concessionària del subministrament d'aigua potable del municipi d'Albatera, en data 31 de gener de 2006, referent a l'acreditació de la disponibilitat i suficiència del servici d'aigua potable, amb el contingut següent:  
«1. Que el cabal previst per al subministrament, de 700 habitatges i 56.313,45 m² construïts per a usos terciaris, s'estima en 700 m³ diaris, considerant per al seu càlcul exclusivament la dotació necessària per al subministrament d'aigua potable, exclosa la que es requerisca per a reg de zones verdes públiques i privades.  
2. La xarxa projectada es connectarà directament a l'arqueta de rebombament existent en la presa del canal del Taibilla situat al nord de la urbanització, denominada Serralba. Es realitzarà una connexió directa a la dita arqueta amb canonada de foneria de 200 mm, per mitjà de la qual es proveïrà d'un depòsit propi i exclusiu per a la urbanització, i la totalitat de les obres són a càrrec de l'actuació, és per tant adequat i viable el punt de connexió proposat en la documentació tècnica aportada. La urbanitzadora haurà de reunir les autoritzacions i els permisos que calga per a la seua instal·lació, i ajustar-se en tot moment a la legalitat vigent.  
3. Les condicions tècniques específiques de la instal·lació es validaran oportunament a la vista del projecte tècnic que definitivament redacte l'urbanitzador, una vegada aprovat el planejament.  
4. Que no obstant l'expressat, i una vegada obtingut l'informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Segura, es considera que el subministrament d'aigua potable es proporcionarà amb anàloga regularitat de la que disfruten la resta de les construccions del terme municipal, i no comportarà minva addicional respecte a la disponibilitat de cabal existents».  
- Sol·licitud d'informe sobre disponibilitat i suficiència de recursos hídrics a la Confederació Hidrogràfica del Segura, de data 15 de febrer de 2006.  
- Autorització, emesa pel president de la Comunitat de Regants d'Albatera en data 9 de febrer de 2006, per a l'abocament de les aigües depurades procedents de la urbanització als embassaments, propietat de la Comunitat de Regants d'Albatera, situats al nord de l'actuació, i que disposen d'una capacitat de 180.000 m³, així com la seua utilització per al seu ús en el reg de les zones verdes públiques i privades de la urbanització, amb la condició que amb caràcter previ a l'execució de les obres corresponents a les instal·lacions que resulten necessàries, es garantisca l'aptitud de les aigües depurades per al seu ús en el reg agrícola, i és per compte de l'urbanitzador la totalitat dels gastos que resulten necessaris per a l'execució de les instal·lacions».  
  
- Informe, emés pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric, en data 2 de juny de 2008, sobre l'estudi acústic inclòs en el Projecte d'Homologació i Pla Parcial del Sector Albanature a Albatera.  
  
El dit informe «considera que la documentació és insuficient, per la qual cosa hauria d'adequar-se al contingut que s'establix el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació en gestió en matèria de contaminació acústica».  
- Informe, emés pel Servici d'Ordenació Territorial en data 5 de juny de 2008 sobre l'Homologació i Pla Parcial del Sector Albanature, del municipi d'Albatera, que es transcriu en la seua totalitat per la rellevància del seu contingut.  
«El municipi d'Albatera, situat en el Baix Segura, amb una població d'11.102 habitants, es caracteritza per un nucli urbà situat al sud del terme municipal, travessat per la carretera N- 340 i pròxim a l'autopista A- 7, un poc més al sud.  
Hi ha una altra àrea classificada com a sòl urbà residencial, de caràcter aïllat i ocupada per habitatges unifamiliars. Hi ha a més un sòl classificat d'urbà residencial, fora del nucli urbà, que fins i tot no ha sigut desenrotllat. Al marge de tota figura urbanística ens trobem amb una gran àrea de sòl no urbanitzable, totalment ocupada per edificacions aïllades, i així s'inclou en el Corine Land Cover, segons pareix destinades a segones residències, situades en el límit amb Crevillent. No hi ha cap viari de la xarxa bàsica de la Generalitat que done servici a eixa zona.  
Centrant-nos en l'objecte concret d'este informe que és el pla parcial (PP) proposat, tenim:  
1. Es tracta de la creació d'un nou sòl urbanitzable de baixa densitat, aïllat dels intersticis dels teixits preexistents, innecessàriament dispers, que s'allunya del model compacte, polinuclear i polifuncional previst en l'estratègia territorial europea.  
2. Amb caràcter general, pot considerar-se que este sector no és coherent amb la idea de ciutat compacta, preconitzada per la llei (article 13.2 i 24 LOTPP i 11 ROGTU), per tractar-se d'un nou nucli dispers, que no respecta la morfologia originària del teixit urbà. La nostra legislació entén com una característica del model de ciutat mediterrània, i per tant compacta, aquella que fomenta la convivència de les distintes funcions i usos sobre un mateix espai urbà.  
L'article13.1 LOTPP consagra com a criteri d'ordenació territorial la utilització racional del sòl, i indica que els creixements urbanístics i els projectes amb incidència territorial significativa han de definir-se sota els principis de generació del menor impacte sobre el territori i procurar un òptim desenrotllament amb la menor ocupació del sòl, (article 72 ROGTU) i menor afecció a valors, recursos o riscos naturals de rellevància presents en este.  
El creixement al costat del nucli preexistent permetria optimitzar el rang urbà del municipi i del seu entorn, la implantació d'equipaments i servicis i reduiria els desplaçaments de trànsit privat.  
3. No hi ha condicions d'accessibilitat ni mobilitat. No hi ha cap viari de la xarxa bàsica de la Generalitat que done servici a la zona, tampoc estació ferroviària o servici regular de transport, per això l'accés és funció del vehicle privat i per camins locals. Això és més greu ja que augmenta les actuals deficients condicions de l'àmplia àrea que s'ha consolidat en el sòl no urbanitzable, al nord-est de la zona a reclassificar. L'accés és a través del camí de la Canal, i es limita el pla parcial a costejar una rotonda en el seu entroncament amb el viari interior de la urbanització.  
4. Es proposa una significativa ampliació de sòl susceptible d'ocupació respecte al sòl urbà i urbanitzable actual, així com un considerable augment de població, 2.024 habitants, segons dades del mateix pla (210.090 m² de sòl residencial, 0,50 m²/m² d'edificabilitat), 700 habitatges, igualment segons proposta. Atés l'actual població d'Albatera d'11.102 hab. Ens trobem davant d'un augment demogràfic del 18,23%.  
5. El desenrotllament d'esta urbanització pot incidir de manera important en el municipi veí de Crevillent, que està molt pròxim.  
  
6. El Pla d'Acció Territorial del Baix Segura, document en tramitació, considera la quasi totalitat de la superfície afectada per este pla, com a zona on fomentar l'ús agrícola amb la posada en marxa de nous regadius. Això ho fonamenta en l'alta capacitat agrícola del sòl i les seues possibilitats d'irrigació. En conseqüència no planteja noves xarxes d'infraestructures, servicis o dotacions per a tota la zona situada al nord del nucli urbà, en no considerar futurs assentaments residencials.  
  
Conclusions.  
Atesa la problemàtica del municipi amb la gran quantitat d'habitatges implantats en estos últims anys, al marge de qualsevol projecte que garantisca la millora de la qualitat de vida dels ciutadans i el desenrotllament sostenible, objectius de la LOTPP, seria més convenient establir els mecanismes per a adequar el sòl, ja transformat, a estos fins, abans d'agreujar la situació amb noves ofertes d'ocupació del sòl i l'accés en vehicle privat i a través de camins locals, model que no respon a l'article 7 de la LOTPP. Al seu torn es remarca la necessitat, ja actual, de projectar noves infraestructures de mobilitat amb garantia econòmica de la seua execució, finançament que hauria de repercutir-se en els destinataris.  
En conseqüència, el Pla Parcial d'Albanature, no contribuïx a millorar el model existent i sí que aprofundix en una manera d'ocupació del sòl aliena als criteris de l'ordenació del territori sense garantir l'ús racional dels servicis i de les infraestructures, i assegurar un equilibri entre l'assentament de població i les seues dotacions (art. 8 b) de la LOTPP)».  
- Informe, emés pel Servici d'Ordenació Territorial en data 4 de juliol de 2008 sobre la necessitat d'Estudi d'Inundabilitat en l'Homologació i Pla Parcial del Sector Albanature d'Albatera, segons el qual «el PATRICOVA no considera que hi haja risc d'inundació en este i per això no és preceptiu el dit estudi. L'estudi d'impacte ambiental, no obstant això, fixa unes mesures correctores que, en el cas que es duga a terme la urbanització, hauran d'executar-se i realitzar el seguiment oportú».  
  
Afeccions legals  
Després de la consulta de les cartografies temàtiques i estudis integrants dels sistemes d'informació territorial de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, publicades per la COPUT, sobre l'àrea d'estudi s'han detectat les afeccions següents:  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, «són de domini públic segons la regulació estatal els terrenys ocupats per les carreteres comarcals i els seus elements funcionals, a més d'una franja de 3 metres a cada costat de la via, des de l'aresta exterior de l'esplanació».  
  
Segons l'Inventari Forestal de la Comunitat Valenciana, la zona d'estudi queda dins de la categoria de sòl no forestal, però limita cap al nord en la seua part central amb sòl forestal.  
La zona d'estudi està en el límit entre dos subconques, les de la rambla de Lucas i San Cayetano, que discorren a l'oest i a l'est del sector respectivament, sense afectar-li. La rambla de Lucas discorre a uns 400 m a l'oest del sector. Per l'oest del sector discorre un ramal d'esta, la zona d'afecció del qual invadix el sud-est del sector. Al nord-oest del sector s'identifica el barranc Las Trampas, que s'endinsa en el seu interior i es diluïx en el seu mateix àmbit.  
Per mitjà de requeriment de documentació al Servici Territorial d'Ordenació del Territori, realitzat en data 12 de juny de 2008, es va sol·licitar la modificació de l'ordenació proposada, i qualifica el curs del dit barranc i les seues proximitats com a sòl no urbanitzable de protecció especial que integrara tant la protecció corresponent al domini públic hidràulic com les zones de ribera que presenten un valor més gran ambiental. Fins a la data de hui no s'ha rebut documentació que esmena les deficiències detectades.  
Segons el PATRICOVA no hi ha risc d'inundació en l'àmbit d'actuació. L'estudi d'impacte ambiental indica que «a pesar que el PATRICOVA reflectix un risc d'inundabilitat nul en l'àrea d'estudi, sí que hi ha la possibilitat que es produïsquen inundacions o simplement xicotetes torrenteres». És per això que es va realitzar consulta al Servici d'Ordenació Territorial sobre la necessitat d'estudi d'inundabilitat, el qual va informar que «no és preceptiu el dit estudi. L'estudi d'impacte ambiental, no obstant això, fixa unes mesures correctores que, en el cas que es duga a terme la urbanització, hauran d'executar-se i realitzar el seguiment oportú ».  
L'estudi d'impacte ambiental afirma que «en la zona d'estudi no hi ha indicis de l'existència de cap tipus de jaciment arqueològic, almenys a priori. Tampoc s'hi ha observat la presència de cap resta etnològica o paleontològica després de la consulta de documents bibliogràfics i de l'Inventari de Béns Immobles de la Comunitat Valenciana, de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport».  
No obstant això, s'haurà d'informar els responsables de l'administració local i els Servicis Tècnics de Patrimoni i Arqueologia de la Direcció Territorial d'Alacant de la Conselleria de Cultura, de l'aparició de qualsevol indici arqueològic en els treballs de moviment de terres en el condicionament dels terrenys, en compliment de la Llei 4/1998, de la Generalitat Valenciana, de Patrimoni Cultural Valencià.  
  
En tot cas, no consta en l'expedient informe de la Direcció General de Patrimoni Cultural Valencià.  
Consideracions ambientals.  
1. El nou sector residencial que es proposa delimitar en sòl no urbanitzable comprén una àrea situada a uns 3.600 m al nord-est del nucli urbà d'Albatera, amb accés des del camí de l'assagador d'Alcaraz, i ocupada per camps de cultiu de cítrics i fruiters, alguns d'estos abandonats, associats a edificacions de caràcter agrícola o de segona residència.  
Es tracta d'un territori amb materials semipermeables, amb algun espai puntual impermeable per l'existència de paquets argilosos. El drenatge és acceptable per percolació natural en les zones planes i per escolament i percolació en els espais de glacis, amb un nivell freàtic pròxim a la superfície (2- 4 m) en la zona d'horta i més profund en el glacis.  
  
La zona d'estudi s'inserix dins del sistema aqüífer del Baix Segura. En este cas es donen dos aqüífers, un superficial, drenat pel riu i els assarbs, i un altre profund, de molt poca grossària, que correspon a una interfase amb aigües molt salades d'origen marí.  
Segons la Cartografia Temàtica de la Comunitat Valenciana, l'àrea d'estudi presenta una vulnerabilitat a la contaminació dels aqüífers mitjana en el terç nord del sector i baixa en la resta. L'estudi d'impacte ambiental indica respecte a este risc que, encara que siga xicotet, és un factor a tindre en compte a pesar del menor impacte teòric atesa la qualitat mitjana- baixa de les seues aigües. Els possibles abocaments s'han de tindre en compte en el pla de mesures correctores.  
2. L'àrea d'estudi s'emmarca en el sector septentrional del municipi d'Albatera, en una zona de transició entre la fossa Intrabètica i la serra de Crevillent- Abanilla, pertanyents ambdós a les unitats bètiques. No obstant això, a pesar d'esta ubicació de transició entre dos àmbits, les característiques de l'àrea analitzada s'assemblen més a les existents a tot el Baix Segura.  
La litologia del sector és la formada per afloraments quaternaris compostos per arenes, argiles i llims, cairells i graves. Es tracta de materials amb una certa permeabilitat, excepte aquells espais on es desenrotlla una capa d'argiles en profunditat, que torna els terrenys més impermeables. Les graves i cairells són arrossegats i depositats en este espai per gravetat en discórrer l'aigua de pluja pels aiguavessants o vessants de la vall i per efecte de la meteorització mecànica i química.  
  
La presència de fluvisòls denota una certa qualitat ambiental geològica, geomorfològica i edafològica.  
El sòl afectat pel projecte posseïx una capacitat d'ús agrícola elevada. L'ocupació i la compactació del sòl suposaria la pèrdua de sòl fèrtil.  
Els valors per al risc d'erosió, tant actual com potencial s'establixen, segons la Cartografia Temàtica de la Generalitat Valenciana, com a molt baix i baix, respectivament, encara que augmenten considerablement en aquells terrenys solcats per barrancs i rieranys.  
Sobre la localització proposada hi ha el risc sísmic comú a la zona sud de la província d'Alacant. La línia tectònica que afecta amb major magnitud per la seua proximitat a l'àrea analitzada és la falla de Crevillent, al sud de la serra amb el mateix nom. Albatera, com la majoria dels municipis alacantins localitzats en la fossa del Segura, se situaria entre el primer grup de risc de nivell provincial, amb un risc alt. En este sentit, davant d'una actuació d'índole urbanística cal prendre mesures que minimitzen els efectes en el cas que es produïsca, com seria retornar a eixe urbanisme antisísmic de carrers amplis i abundants espais lliures públics, i un estricte compliment de la normativa antisísmica vigent (NCSE- 02).  
3. L'acció antròpica i la transformació històrica dels terrenys en regadiu són la causa que la vegetació actual de la zona estiga constituïda per cultius fruiters, principalment cítrics i raïm de taula, en fase d'explotació. En la part sud de la parcel·la es localitzen hivernacles dedicats al cultiu de flors ornamentals. Les parcel·les en desús permeten la colonització arvense o ruderal vinculades a sòls profundament transformats per l'activitat humana que es caracteritzen per una major concentració de sals nitrogenades.   
A pesar que la vegetació no sorgisca de forma natural, sí que representa un mosaic equilibrat el canvi cromàtic estacional del qual no només es produïx en l'àrea d'estudi, sinó al llarg de tot el pla, i estructura un ecosistema rural de gran extensió que proporciona refugi i alimentació a una varietat important d'espècies animals.   
Com a zones de major qualitat ambiental es destaquen els rieranys i les parcel·les ocupades per matolls halonitròfils de la classe Pegano- Salsoletea, citats com a hàbitat d'interés comunitari per la Directiva Hàbitats, així com el xicotet bosquet d'oliveres i garroferes al sud de l'àrea d'estudi. L'estudi d'impacte ambiental recomana la integració de la vegetació natural en les zones verdes del projecte, així com el trasplantament dels exemplars del bosquet cap a les zones verdes projectades.  
Les rambles i els rieranys presents en el conjunt territorial actuen com a corredors naturals que afavorixen la connexió amb la serra de Crevillent.  
Les espècies detectades incloses en les diferents llistes de flora protegida de les normatives considerades són la cua de gat, el poliol amarg i el timó mascle, i està expressament prohibida la tala o desarrelament sense autorització al territori de la Comunitat Valenciana.  
  
La vegetació potencial d'esta àrea correspon a l'associació Chamaeropo-Rhamnetum lycioidis, determinada per un matoll esclerofil·le constituït preferentment per aranyoner, llentiscle i margalló, junt amb una major o menor presència d'ullastre, boga, gódua, garrofera i esparreguera. Per degradació hi creixen romerars, espartars, timonedes i llistonars.  
4. La presència de fauna està condicionada per factors com la relativa proximitat a la serra de Crevillent, els usos intensius i antropitzats de l'àrea d'estudi, la presència d'aigües embassades, rambles i rierals en les proximitats, la connexió amb una àrea agrícola rural de gran extensió, la cobertura vegetal elevada o la baixa densitat de població i urbanització. Per tot això es donen les condicions de determinats hàbitats per a amfibis, rèptils, mamífers i aus.  
El fet de ser un medi altament transformat a través de l'agricultura intensiva i l'aplicació de productes fitosanitaris comporta una major proliferació d'espècies tolerants i generalistes en detriment d'aquelles altres més sensibles a l'alteració de l'hàbitat o amb major grau d'especialització.  
L'avifauna és un dels grups faunístics que millor s'adapta als canvis d'ús del territori, en part a causa de la seua gran mobilitat. A causa de la proximitat de la serra de Crevillent, es destaca la probable utilització dels camps agrícoles del conjunt del territori com a àrea d'espai vital i caça de les rapaces, especialment d'aquelles amb àmplies necessitats de territori i espai com l'àguila reial, l'àguila astor- perdiguera i el duc. També és destacable l'ús que fa l'avifauna aquàtica de les basses distribuïdes per l'àrea d'estudi, particularment la de major extensió, situada al nord, on s'ha desenrotllat una xicoteta taca de canyota que permet la cria de cabussonets, polletes d'aigua, fotges o anàtides. El fumarell carablanc és una espècie, considerada com a vulnerable pel Catàleg Valencià, que es caracteritza per l'explotació d'estos espais.  
  
L'eliminació de matolls (principalment halonitròfils) suposa, una pèrdua de possibilitat d'opció de refugi per a determinades espècies de fauna vertebrada terrestre i aus (passeriformes).  
5. No hi ha infraestructura viària de rellevància en la zona d'estudi. El viari es limita a la carretera de tercer orde o locals que comuniquen els diferents paratges i edificacions presents al costat d'una xarxa de camins i límits que separen les distintes explotacions. El pla parcial projecta una rotonda que connecta el camí de l'Assagador d'Alcaraz, que enllaça amb el nucli urbà d'Albatera, amb el viari interior de la urbanització. S'observa que el pla parcial no planteja cap millora sobre la principal via de connexió entre el sector i el nucli urbà. Els camins amb vora i interiors al sector es troben parcialment pavimentats i en males condicions.  
Es tracta d'un territori suaument ondulat, amb un pendent mitjà del 3% cap al sud, situat en el límit entre dos subconques, les de la rambla de Lucas i San Cayetano. Per tant, l'escolament superficial està regulat per aparells fluvials que concentren el corrent. L'estudi d'impacte ambiental proposa un condicionament de les direccions preferencials d'escolament, així com el disseny i la construcció de cunetes perimetrals en vials per a la correcta aportació i funcionament de la dinàmica de drenatge.  
La zona està travessada per una xarxa de canals transversals d'aigües de reg, de sud-oest a nord-est, el col·lector principal de la qual és el canal de Riegos de Levante, cabal procedent de les aigües del Transvasament Tajo-Segura, que discorre pel límit septentrional del sector.  
Actualment no existixen en l'àmbit del sector xarxes públiques de sanejament, enllumenat, infraestructures de telecomunicacions ni subministrament de gas.  
El pla parcial planteja l'eliminació i/o substitució amb soterrament de les línies elèctriques aèries existents. L'alimentació del sector es realitzarà des de la línia aèria de mitjana tensió existent, a partir d'un suport de connexió aeri a instal·lar al límit del sector.  
El traçat del viari interior s'adapta a la topografia, de manera que facilite la recollida de les aigües pluvials en el punt més baix i la seua canalització fins a la rambla de Lucas, situada al sud-est de l'actuació.  
  
El sector connectarà amb la xarxa d'aigua potable de la Mancomunidad de Canales del Taibilla, situada al nord de l'actuació. El traçat de la canalització es realitzarà a través de sòl públic, sense afectar propietats privades. S'estima la conveniència de situar un depòsit regulador de proveïment d'aigua potable, la qual cosa obliga a ubicar sòl destinat a este fi en la cota més alta (parcel·la EQ- 1).  
L'estudi d'impacte ambiental establix mesures encaminades a minimitzar els consums d'aigua (la utilització d'espècies autòctones en els enjardinaments, reg per goteig o la utilització de sistemes domèstics d'estalvi).  
Es remarca la xarxa de reg a causa del canvi experimentat en la zona, on s'ha passat del tradicional reg a manta amb canonades de formigó i cadirals per a l'eixida d'aigua a un sofisticat sistema de reg per goteig. En la unitat d'execució hi ha una important i costosa infraestructura de reg per goteig que s'estén per a donar servici a tots els cultius per un sistema de conduccions i comptadors.  
El sistema de canonades de reg a manta està pràcticament en desús en la totalitat de la superfície de la unitat d'execució. Però este sistema es manté operatiu en algunes zones més cap al sud, per la qual cosa en el projecte d'urbanització caldrà localitzar eixes canonades per a reposar i garantir el servici, de les finques exteriors a l'àmbit d'actuació.  
  
No consta en l'expedient la sol·licitud d'informe davant de l'organisme de conca corresponent a fi d'acreditar la disposició de recursos hídrics necessaris per als usos previstos, en els termes establits per la doctrina del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana en la interlocutòria d'Ador.  
L'evacuació d'aigües es planteja de forma separativa, i discorre les aigües pluvials per escolament superficial i les residuals a través de xarxa subterrània.  
Les aigües residuals seran depurades en l'EDAR pròpia per al sector, que serà construïda en la parcel·la EQ- 3, situada en la cota més baixa del sector. L'efluent es bombarà cap a l'embassament situat al nord de l'actuació, propietat de la Comunidad de Regantes de Albatera, i serà reutilitzat per al reg de les parcel·les agrícoles limítrofes i zones verdes, l'ompliment de piscines i la resta d'usos independents del consum humà.  
L'EDAR haurà de comptar amb depòsit regulador per a garantir les obres de reparació i manteniment sense que es produïsquen abocaments a llits sense depurar.  
Per a evitar l'impacte per producció d'olors, l'embassament on es pretén abocar l'aigua residual depurada haurà d'incorporar un sistema de porga de fangs (decantació de sediments), la destinació dels quals comptarà amb els permisos i les autoritzacions de l'EPSAR, així com un sistema de bombament d'aire per difusors que permeta assolir els valors de saturació d'oxigen suficients per a mantindre els processos de digestió anaeròbia.  
Respecte als residus sòlids urbans, es planteja l'ampliació de les infraestructures de servici de recollida basant-se en les previsions d'augment demogràfic establides. També es menciona el seu depòsit en abocadors autoritzats d'acord amb la legislació vigent en matèria de residus urbans.  
L'existència de barrancs i rambles implica un risc d'abocaments incontrolats per accions derivades de les tasques de construcció, condicionament i consolidació d'àrees residencials. Es proposen com a mesures correctores el control de l'abocament de residus inerts a través de les llicències municipals, l'establiment d'un marc preventiu i sancionador en matèria d'abocaments incontrolats i el requeriment al promotor de certificat de recepció en depòsit de RCD autoritzat.  
  
Les activitats agrícoles en fase d'explotació engloben quasi la totalitat de la zona d'estudi. Es cultiven fruiters en regadiu, principalment cítrics i raïm de taula, i en menor grau oliveres, garroferes i plantes ornamentals.  
Les àrees no ocupades pels cultius alternen usos antròpics, com ara edificacions i embassaments, una estació de filtratge per al sistema de reg per goteig o hivernacles, amb vegetació halonitròfila natural.  
  
Segons l'estudi d'impacte ambiental, el sector està situat confrontant amb la zona denominada El Moco, on s'aglutinen múltiples habitatges unifamiliars destinats a segona residència, majoritàriament executats sense llicència i sense urbanització.  
6. El lloc es caracteritza per un clima mediterrani en transició al desèrtic, càlid i d'escasses precipitacions concentrades en la tardor, que poden ser de caràcter torrencial. La temperatura mitjana anual és de 18ºC, amb hiverns suaus i estius molt calorosos. Les precipitacions no sobrepassen els 300 mm anuals.  
7. Segons el PATRICOVA no hi ha risc d'inundació sobre l'àmbit d'actuació. L'escolament superficial apareix regulat per aparells fluvials que concentren els corrents. Els dits aparells fluvials pertanyen a la conca vessant de la rambla de Lucas, que discorre en paral·lel a uns 400 m al sud-oest de l'actuació. A la dita rambla realitza la seua aportació hídrica la rambla que discorre pel límit oriental del sector, sense penetrar al seu interior. El barranc Las Trampas apareix pel nord-oest del sector i s'endinsa en este, diluint-se en el seu interior. El seu calat i l'extensió són xicotets, però a tindre en compte. L'estudi d'impacte ambiental proposa l'adopció de mesures correctores suficients per a desestimar el seu potencial risc, segons informe del Servici d'Ordenació Territorial.  
  
L'estudi d'impacte ambiental proposa, respecte a l'embassament situat al nord del sector, la introducció de mesures de contenció hídrica en cas de ruptura de dic per activitat sísmica, de manera que es reoriente l'escolament resultant cap al barranc Las Trampas sense risc per a la població. Esta mesura, que pot ser la de construcció de muret canalitzador, haurà de projectar-se per tècnic competent amb caràcter previ a les obres d'urbanització.  
8. L'estudi d'impacte ambiental inclou una estimació de l'impacte sonor que l'actuació generaria en el seu àmbit territorial, en el qual es conclou que «els receptors virtuals que obtenen valors per damunt dels llindars recomanats es localitzen en el mateix traçat de la carretera, i no es detecta cap valor per damunt del dit llindar en els interiors del sector proposat, per la qual cosa l'impacte es considera compatible».  
  
Com a mesura correctora per a la fase de funcionament es proposa la «reducció de la velocitat límit dels vehicles en aquells trams de viari afectes a zones residencials».  
Segons informe, emés pel Servici de Protecció de l'Ambient Atmosfèric en data 2 de juny de 2008, sobre l'estudi acústic inclòs en el Projecte d'Homologació i Pla Parcial del Sector Albanature a Albatera, «la documentació és insuficient, per la qual cosa hauria d'adequar-se al contingut que s'establix en el Decret 104/2006, de 14 de juliol, de planificació en gestió en matèria de contaminació acústica».  
  
9. Els redactors de l'estudi d'impacte ambiental situen el projecte dins d'una unitat paisatgística homogènia caracteritzada per un pendent escàs i obert, que s'estén més enllà de la zona d'estudi, i engloba tota la superfície de glacis de la Serra de Crevillent, i ocupada per cultius de regadiu, principalment cítrics, on preval la gamma de colors verds. També hi ha cases de labor i edificacions disperses en el territori.  
  
La xarxa de camins i el traçat del parcel·lari, junt amb el control de l'aigua i les infraestructures de reg, assarbs i séquies, són els elements clau que identifiquen este tipus de paisatge. Es tracta d'un paisatge elaborat, de profunda alteració, l'entramat del qual és reflex d'una llarga evolució històrica.  
La urbanització en l'àmbit rural generalitzada en els últims 50 anys ha suposat en algunes zones la pèrdua d'algunes de les senyes d'identitat d'este paisatge. Les noves formes constructives, diferents de l'edificació tradicional del disseminat hortolà, són elements que distorsionen l'entorn agrícola.   
En estes condicions podem parlar d'una conca visual àmplia i sense zones d'ombra, on la distribució equilibrada de cultius, masses arbrades i matoll al costat de la presència de l'aigua són factors que eleven la qualitat visual del paisatge.  
Per a minimitzar l'impacte visual produït pel residencial l'estudi d'impacte ambiental proposa mesures d'integració visual a través de la baixa densitat edificatòria, l'elecció de materials i els elements constructius d'acord i la plantació de vegetació.  
10. Més de la meitat de la superfície d'Albatera es destina a l'activitat agrícola, majoritàriament al cultiu de fruiters, de la qual cosa es desprén la importància que la dita activitat adquirix dins del sector primari. Les activitats ramaderes del municipi queden desplaçades a un segon pla dins del sector primari.  
A partir dels anys 60 l'economia del municipi va donar un gir cap a altres activitats secundàries sobre espais on es localitzaven terres de cultiu. Es va produir, per tant, una disminució del pes específic que l'activitat agrícola posseïa en el conjunt de l'economia regional lligat a l'arrancada d'altres sectors. Les activitats relacionades amb la construcció s'han convertit en el motor de l'activitat secundària i, en general, de l'economia de tota la comarca.  
El sector terciari es desenrotlla espacialment dins de l'entramat urbà. Les activitats comercials, concretament el xicotet comerç, representen quasi el total del sector servicis.  
11. L'avaluació de l'impacte ambiental provocat per l'actuació projectada es realitza per a les fases de construcció i funcionament.  
L'estudi d'impacte ambiental identifica i valora individualment els possibles impactes ambientals que poden derivar-se de l'actuació proposada, i són considerats globalment com un impacte sobre l'entorn compatible.  
Les principals mesures correctores descansen en el control de l'impacte derivat de l'execució del projecte en fase de construcció, la contaminació acústica i lumínica, la gestió de residus, el drenatge, la minimització de l'impacte visual, els increments de demanda hídrica, el control dels riscos hidrològics i la integració de la vegetació actual. S'hi observa la carència d'alguna mesura destinada a garantir la compatibilitat d'usos.  
El pla de vigilància ambiental es desenrotlla en dos fases, una preliminar, on s'uniran les mesures proposades per l'estudi d'impacte ambiental, la declaració d'impacte ambiental i l'administració local; i una fase de construcció, referida al seguiment ambiental durant l'execució de les obres. No es fa cap al·lusió sobre la fase de funcionament.  
  
Este pla estarà coordinat per un director ambiental d'obra, tècnic competent que, en concert amb la direcció facultativa, revisarà per a cada fase del projecte l'eficàcia de les mesures correctores o preventives implantades, així com les possibles modificacions, i és el responsable d'emetre els informes oportuns a les administracions competents.  
  
El programa de vigilància ambiental enumera genèricament els factors objecte de control durant la fase d'obres, però no especifica els indicadors seleccionats per al seu control, els mètodes de recollida d'anàlisi i dades ni presenta un calendari aproximat per a l'aplicació del programa.  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constituïx un dels supòsits fàctics en què resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del seu reglament, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat.  
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, modificat pel Decret 32/2006, de 10 de març, del Consell de la Generalitat, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
3. L'article 16.2 m) del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
S'estima no acceptable, només als efectes ambientals i sense perjuí de l'obtenció prèvia de les autoritats sectorials que se li apliquen, el projecte sobre l'Homologació i Pla Parcial Sector Albanature, a Albatera, promogut per l'Ajuntament d'Albatera, ja que:  
  
- L'àrea d'estudi s'inclou dins d'una unitat ambiental homogènia d'àmbit supramunicipal l'interés de la qual es basa en la seua geomorfologia de caràcter fluvial, la bona capacitat agrològica dels terrenys, l'existència de vegetació natural d'interés, l'actual predominança dels usos lligats a les explotacions agràries existents en l'entorn i el paisatge rural. El sector s'inserix dins d'un àmbit amb especials valors agrícoles que han de ser preservats per al medi rural i estimulats per mitjà de la inversió en la modernització dels sistemes de reg, com ja s'ha realitzat, en part. El desenrotllament del sector Albanature comporta una variació morfològica que altera la tipologia tradicional de l'hàbitat rural. La proposta de desenrotllament urbanístic realitzada no és compatible amb la preservació dels valors agrícoles i amb el manteniment i la sostenibilitat del medi rural.  
- No s'adequa l'actuació proposada a les consideracions del Pla d'Acció Territorial del Baix Segura que engloba la superfície afectada pel pla dins d'una àrea on es pretén mantindre el paisatge tradicional i impulsar el desenrotllament agrícola amb la posada en marxa de nous regadius. El desenrotllament urbanístic del sector Albanature no contribuïx a la creació d'un model territorial sostenible i integrat que mantinga la coherència comarcal.  
- Tal com s'indica en l'estudi d'impacte ambiental, la presència de l'aigua i la qualitat ambiental de la vegetació de la zona estructuren un ecosistema rural de gran extensió que proporciona refugi i alimentació a una varietat important d'espècies faunístiques.  
- D'acord amb l'informe sobre l'Homologació i Pla Parcial del Sector Albanature, del municipi d'Albatera, emés pel Servici d'Ordenació Territorial en data 5 de juny de 2008, en relació amb la sostenibilitat del desenrotllament plantejat pel projecte, d'acord amb la Llei 4/2004, de 30 de juny, de la Generalitat, d'Ordenació del Territori i Ordenació del Paisatge, es considera que l'actuació proposada no s'integra en l'entorn ni contribuïx a la posada en valor del sòl de forma sostenible i respectuosa amb el paisatge.  
  
Segon  
Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa del seu dret i dels seus interessos consideren pertinents.  
  
Tercer  
La present declaració d'impacte ambiental es publicarà en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
Cosal que li notifique perquè en prenga coneixement i tinga els efectes oportuns.  
  
València, 19 de setembre de 2008. La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Expedient: 231/2008- AIA.  
Títol: Indústria de fabricació de materials per a la construcció.  
Promotor: Valenciana de Forjados Metálicos SA.  
Localització: Ctra. Simat a Xàtiva, s/n (CV- 600), km 18,5, 46800 Xàtiva (València).  
Autoritat substantiva: Direcció General per al Canvi Climàtic.  
Descripció del projecte.  
Valenciana de Forjados Metálicos SA, és una empresa del sector ceràmic dedicada a la fabricació d'elements ceràmics per a la construcció, principalment rajola foradada, i altres elements configurats per extrusió com ara encadellats i revoltons. La fàbrica està ubicada en la carretera de Simat a Xàtiva (CV- 600), en el km 18,5, al municipi de Xàtiva. En concret ocupa les parcel·les 23 i 24 del polígon 9, amb un total de 49.059 m² de superfície i 16.122 m² edificats. La fàbrica, segons s'indica, funciona des de fa 50 anys, i ha tingut distints titulars anteriorment. Les últimes actualitzacions es van inscriure en el Registre Industrial l'any 1990 a nom de Cerámicas Ibéricas, SA.  
  
Les parcel·les ocupades tenen la classificació de sòl no urbanitzable, per la qual cosa s'indica que s'ha procedit a iniciar el tràmit de declaració d'interés comunitari.  
De forma esquemàtica, el procés productiu consta de les fases següents: recepció de l'argila, esmicolat i mescla, afegint fins a un 3% de rajola trencada; emmagatzematge en tres sitges; mòlta i emmagatzematge en tres sitges; humectació i pastat (afegint aigua i vapor); extrusió en la galletera; rascadura de la peça per a fer-la porosa per mitjà de corrons; tallat; assecat en preforn; cocció; eliminació de calç per mitjà de bany en aigua; fleixat, paletització i emmagatzematge en campa.  
  
Les matèries primeres utilitzades són argila (78.100 t anuals) i aigua (34.320 m³/any) procedent de pou propi. La producció anual arriba a 69.850 tones de rajola foradada de 1a i 1.430 tones de rajola foradada de 2a. S'estima un consum anual de gas natural (en calderes i cremadors dels forns) aproximat de 3.580.000 kWh i 324.000 kWh d'energia elèctrica. Hi ha proveïment de gas natural i energia elèctrica. Complementàriament, la caldera de biomassa consumix 2.640 tones anuals de biomassa (restes de fusta i corfa de pi) i la maquinària (pala, carretó elevador) consumix 30.000 l anuals de gasoil.  
Consideracions ambientals.  
La indústria considerada s'ubica en les instal·lacions actuals des de fa 50 anys, segons s'indica en la documentació presentada, i ha pertangut a diversos titulars durant eixos anys. El projecte presentat no es referix a cap ampliació ni modificació de la instal·lació, i no implica, per tant, cap diferència amb la situació actual.   
L'entorn es caracteritza pel seu caràcter agrícola, i predomina el cultiu de cítrics. El municipi de Xàtiva està a uns 2.300 m de la fàbrica. El Genovés i Lloc Nou d'en Fenollet estan a 1.500 m aproximadament (considerant en ambdós casos la distància a zona residencial). No hi ha en les proximitats espais d'especial protecció que puguen veure's afectats pel projecte. El límit oest de la parcel·la és un camí que està catalogat com a via pecuària (carrerada Assegador de Múrcia), pel que ha de respectar-se la seua amplària legal de 6 m.  
  
Les principals afeccions ambientals de la indústria estan relacionades amb l'emissió de contaminants a l'atmosfera i sorolls, la generació de residus i abocaments i el consum de recursos naturals.  
En relació amb les emissions a l'atmosfera, estan associades a les instal·lacions de combustió: calderes auxiliars dels assecadors (a gas i una a biomassa) i cremadors de gas dels forns. S'indica que no s'han adoptat mesures de depuració per no superar els mesuraments realitzats els límits d'emissions a l'atmosfera. Els gasos de combustió s'emeten a l'atmosfera a través d'unes quantes ximeneres: tres per als assecadors, dos per als forns i una per a calderes. No obstant això, s'aporten mesuraments realitzats únicament en la ximenera d'un forn i tres assecadors. L'emmagatzematge de terres es realitza en campa i en una nau de més de 2.800 m² i una vegada mòltes, s'emmagatzemen en sitges, per la qual cosa es reduïx la dispersió de partícules. Amb relació al soroll, no s'ha remés a este òrgan l'estudi o auditoria acústica, per la qual cosa no es disposa de la informació completa. No obstant això, vist l'informe elaborat pel servici competent en la matèria, es conclou la necessitat d'adoptar mesures correctores addicionals per a reduir la incidència sonora de la indústria.  
El proveïment d'aigua es realitza des de pou propi, amb un total de 34.320 m³ any/consumits. No s'acredita la preceptiva autorització del pou.  
Respecte a les aigües residuals, s'exposa que les pluvials s'aboquen a una séquia pròxima i les sanitàries a dos fosses sèptiques constituïdes per dos depòsits estancs soterrats de fibra de vidre que es buiden periòdicament. S'indica que no es produïxen aigües residuals industrials. No obstant això, l'existència de banys per a eliminar la calç de les rajoles i les labors de neteja generaran abocaments que no han sigut considerats.  
No es preveu contaminació de sòls, ja que tota la superfície està pavimentada i impermeabilitzada.  
S'identifiquen com a principals residus generats els olis usats, greixos minerals i draps utilitzats en la maquinària. S'emmagatzemen en bidons a l'interior de les naus. També es preveu la generació de tubs fluorescents usats. Les restes de palets trencats està previst emmagatzemar-los en contenidors a l'exterior. Les rajoles trencades són en part incorporades a les terres utilitzades com a matèria primera i la resta es venen com a material de rebliment per a obra. Tots són emmagatzemats i classificats adequadament per a la seua gestió posterior per empreses autoritzades.  
En cas de desmantellament de la instal·lació es preveuen com a mesures preventives i correctores el condicionament d'una zona per a manteniment de maquinària d'obra, l'adequada gestió dels residus d'obra, regar les zones de moviment de terres i realitzar les recollides de materials a resguard del vent per a evitar-ne la dispersió.  
Als efectes de limitar la visibilitat de la instal·lació, es preveu una pantalla vegetal perimetral amb xiprers.  
El programa de vigilància ambiental proposat conté mesures per a garantir el compliment de les mesures preventives i correctores establides en el projecte i en l'estudi d'impacte ambiental, com la realització de mesuraments acústics, d'anàlisi de les aigües abocades i de mesurament de les emissions per ximenera.  
Afeccions legals.  
El projecte està sotmés a la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de Prevenció i Control Integrats de la Contaminació, segons el subapartat 3.5 (instal·lacions per a la fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada..., amb una capacitat de producció superior a 75 t/dia...) de l'annex I. La indústria tramita l'autorització ambiental integrada que atorga la Direcció General per al Canvi Climàtic, la qual té atribuïdes les competències en matèria de prevenció i control integrats de la contaminació.   
  
Altres afeccions considerades són:  
- La fabricació de productes ceràmics està inclosa com a activitat potencialment contaminant del sòl en l'annex I del Reial Decret 9/2005, de 14 de gener.   
- La fabricació de productes d'argila per a la construcció està catalogada com a activitat potencialment contaminant de l'atmosfera, grup B, del Decret 833/1975.  
- L'activitat està sotmesa a la legislació en matèria de residus, en particular, pel que fa a producció i gestió de residus i residus d'envasos.  
- Queda sotmesa, així mateix, a la legislació en matèria de contaminació acústica i en particular, al Decret 266/2004, de 3 de desembre.  
  
D'acord amb la Llei 10/2004, de 9 de desembre, del sòl no urbanitzable l'establiment de la indústria en sòl no urbanitzable requerix declaració d'interés comunitari.  
Tot això, sense perjuí de les autoritzacions que calga obtindre d'altres organismes, de conformitat amb la normativa sectorial que siga aplicable.  
Tramitació administrativa.  
Amb data 7 de juliol de 2008, es va rebre escrit de l'Àrea de Qualitat Ambiental de la Direcció General per al Canvi Climàtic, que sol·licita l'avaluació ambiental del projecte, a instàncies de Valenciana de Forjados Metálicos, SA. A este efecte, es comunicava la finalització del tràmit d'informació pública de l'expedient, sense que s'hi hagen rebut al·legacions.   
Amb anterioritat, en data 1 de setembre de 2007 i als efectes de consultar sobre la suficiència i la idoneïtat de la documentació (expedient 311- 2007/AMB), l'Àrea de Qualitat Ambiental hi havia remés:  
  
Projecte bàsic d'autorització ambiental integrada.  
Estudi d'impacte ambiental.  
Consideracions jurídiques  
L'activitat ha de sotmetre's al procediment d'avaluació d'impacte ambiental, d'acord amb l'apartat l) el grup 4 de l'annex 1 de la Llei 6/2001, de 8 de maig, de Modificació del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'Avaluació d'Impacte Ambiental (fabricació de productes ceràmics per mitjà d'enfornada). El contingut d'ambdós normes s'arrepleguen en el text refós aprovat pel Reial Decret Legislatiu 1/2008, d'11 de gener.  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/89, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que se li apliquen.  
L'article quint de la Llei 2/1989, de 3 de març, atribuïx a l'òrgan ambiental la competència per a la formulació de les declaracions d'impacte ambiental dels projectes a què s'aplique la dita llei.   
L'article 16 del Decret 131/2007, de 27 de juliol, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge, modificat pel Decret 217/2007, de 26 d'octubre, atribuïx a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental.  
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la declaració d'impacte ambiental següent:  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals, el projecte d'indústria de fabricació de materials per a la construcció, promogut per Valenciana de Forjados Metálicos, SA, ubicada en la carretera de Simat a Xàtiva s/n (CV- 600), km 18,5 (parcel·les 23 i 24 del polígon 9), del municipi de Xàtiva (València), en els termes que establix el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i la resta de documentació que consta en l'expedient.  
Addicionalment, es compliran les condicions següents:   
1. Els mesuraments periòdics que es realitzen per a comprovar el compliment dels nivells d'emissions a l'atmosfera establits en el Decret 127/2006, de 15 de setembre, hauran de vigilar especialment el nivell de partícules emeses associat a la combustió de biomassa. Així mateix, hauran d'adoptar-se mesures correctores a l'efecte d'evitar la dispersió de partícules per l'arrossegament de terres.  
2. A fi de garantir la disponibilitat de recursos hídrics per a l'activitat, caldrà, si és el cas, regularitzar l'explotació d'aqüífers davant de l'organisme de conca competent, d'acord amb el que establix la Llei d'Aigües.  
3. Han d'establir-se sistemes de gestió dels abocaments associats a la neteja de les instal·lacions i als banys d'eliminació de calç. Així mateix, ha de vigilar-se l'absència de fugues en els depòsits d'aigües sanitàries i la seua adequada gestió.  
4. El tancament del límit oest de la parcel·la haurà de respectar l'amplària legal de 6 m de la via pecuària «carrerada Assegador de Múrcia».  
5. En la zona d'emmagatzematge de residus perillosos, hauran de disposar-se cubetes per a contindre possibles fugues o vessaments d'estos.  
6. Les accions incloses en el programa de vigilància ambiental hauran de documentar-se, a efecte d'acreditar l'adopció i l'execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia.  
7. Qualsevol modificació o ampliació del projecte presentat, així com si es detectara algun impacte ambiental no previst en l'estudi d'impacte ambiental, hauran de ser comunicats a l'òrgan ambiental competent, que establirà, si és procedent, l'aplicació de noves mesures correctores.  
  
Segon  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per ser acte de tràmit que no esgota el procediment ni produïx indefensió, no s'hi pot interposar cap recurs; sense perjuí d'utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.  
  
Tercer  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.  
  
València, 17 de setembre de 2008.- La directora general de Gestió del Medi Natural: M. Ángeles Centeno Centeno.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6830, del 31-07-2012 (2012/7297)

RESOLUCIÓN de 10 de mayo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Siete Aguas, Onil, Biar, Almoradí, Albatera y Xàtiva. Expediente número 060/2008 AIA y otros.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6830

Fecha DOGV
:   31-07-2012

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2012/7297

CVE


Fecha del documento
:   10-05-2012

Organismo emisor
:   Conselleria de Infraestructuras, Territorio y Medio Ambiente

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Onil](javascript:void(0))
    * [Xàtiva](javascript:void(0))
    * [Almoradí](javascript:void(0))
    * [Albatera](javascript:void(0))
    * [Siete Aguas](javascript:void(0))
    * [Biar](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 10 de mayo de 2012, de la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, por la cual se ordena la publicación de unas declaraciones de impacto ambiental de los terminos municipales de Siete Aguas, Onil, Biar, Almoradí, Albatera y Xàtiva. Expediente número 060/2008 AIA y otros. [2012/7297]  
De conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell, por el cual se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, el cual establece que una vez transcurrido el termino señalado en el artículo 26 sin que se hayan planteado discrepancias, y sin perjuicio de su notificación al titular, la declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana, resuelvo,  
  
Artículo único  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondientes a los expedientes; 060/2008 AIA, 85/2008 AIA, 108/2008 AIA, 362/2006 AIA, 231/2008 AIA .  
  
Valencia, 10 de mayo de 2012. El director general de Evaluación Ambiental y Territorial: Juan Giner Corell.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 060/2008- AIA.  
Promotor: Áridos Mare Nostrum, SL.  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia.  
Conselleria de Empresa, Universidad y Ciencia.  
Objeto del proyecto: explotación de recursos de la Sección A) «El Llano».  
Localización: parcelas catastrales 242, 243, 244, 503, 512, 1299, 1300 y 1301 del polígono nº 10 del término municipal de Siete Aguas (Valencia).  
Descripción del proyecto:  
1. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El objeto del proyecto es la apertura de una nueva explotación minera tramitada como recurso de la Sección A), por la Ley de minas. El proyecto se localiza en la partida conocida como El Llano en el término municipal de Siete Aguas (Valencia). La superficie a afectar por la explotación se encuentra casi en su totalidad en el monte de utilidad pública V- 68, denominada «Malacara».  
La actividad extractiva proyecta explotar un depósito calcáreo jurásico en superficie, constituido principalmente por calizas y margocalizas, que serán utilizadas como materias primas en obra civil y en la construcción en general.  
El sistema de explotación a emplear será el de extracción a cielo abierto, mediante arranque por voladuras. Realizándose la explotación en cuatro fases en las cuales se extraerán los materiales mediante bancos descendentes de altura máxima de 15 metros e inclinación de 72º. La restauración se diseña como una plaza de cantera con un desnivel del 1%, desde la cota 835 m.s.n.m. en la zona norte hasta los 830 m.s.n.m. en la zona sur. Esta superficie está rodeada por cuatro bancos en la zona norte y dos en la zona sur. Estos bancos se obtendrán desdoblando los bancos de trabajo mediante voladura y sus dimensiones serán: 7,5 metros de altura, pendientes de 35º y bermas intermedias de 3 metros.   
2. Estudio de alternativas y justificación de la solución adoptada.  
Los criterios en los que se basa la selección de las parcelas en las que se localiza el proyecto son varios: en primer lugar, la existencia de recursos potencialmente aprovechables, después se aplican diversos criterios excluyentes: perímetro de seguridad entorno a núcleos de población y principales vías de comunicación, análisis de visibilidad desde distintos núcleos de población y por último, restricciones medioambientales (espacios protegidos, masas arboladas y riesgos ambientales). El estudio de impacto ambiental no ha considerado excluyente ser un suelo no urbanizable común de especial protección forestal y la activa regeneración de la vegetación después del último incendio sucedido en 1994 que, según el punto treinta y dos del artículo único de la Ley 10/2006, de 28 de abril, por la que se modifica la Ley 43/2003, de 21 de noviembre, de Montes, impide su cambio de uso en 30 años.  
Tramitación administrativa:  
1. Remisión del expediente.  
El 21 de febrero 2008 se recibe del Servicio Territorial de Industria y Seguridad Industrial de Valencia la siguiente documentación referente a la explotación de recursos de la Sección A) denominada «El Llano» del término municipal de Siete Aguas: proyecto de explotación, estudio de impacto ambiental, plan de restauración integral, documento de síntesis, memoria técnica de medidas correctoras de contaminación atmosférica, informe patrimonial favorable de 17 de agosto de 2005 e informe forestal al Plan de Restauración Integral favorable, de 02 de enero de 2008.  
El 25 de marzo de 2008 se remite solicitud de informe urbanístico al Servicio Territorial de Planificación y ordenación del territorio de Valencia.  
Con registro de salida de 09 de mayo de 2008 se solicita certificado de compatibilidad urbanística de la actividad solicitada al Ayuntamiento de Siete Aguas (Valencia).  
Con registro de entrada de 19 de mayo de 2008 se recibe contestación del Servicio Territorial de Planificación y ordenación del territorio de Valencia, donde se informa de la clasificación y calificación como suelo no urbanizable protegido zona forestal de la mayor parte de la superficie afectada por la actividad minera.  
2. Información pública:  
La documentación estuvo sometida a información pública y transcurrido el plazo de 30 días hábiles no se presentaron alegaciones. El anuncio de la solicitud se publicó en el DOCV Nº 5522, de 29 de mayo de 2007.  
3. Documentación adicional:  
Informe de la Sección Forestal del Servicio Territorial de Medio ambiente de Valencia, de fecha de 11.09.2006, en respuesta a la consulta hecha por la promotora relativa a los valores que motivaron la inclusión de dicho monte en el catálogo de utilidad pública. En este informe se desaconseja cualquier actuación que altere la cubierta vegetal y la topografía del territorio. Se informa así mismo de un proyecto de restauración hidrológica- forestal en el término municipal de Siete Aguas ejecutado por la administración forestal autonómica.  
Consideraciones ambientales:  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
Se accede a la zona de estudio por la autovía A- 3, en la salida 302 denominada «Siete Aguas» se toma la carretera comarcal C- 388 también denominada VV- 6308 dirección Siete Aguas, y transcurridos unos 3 km. se toma el camino llamado «El Pedregal», que atraviesa en su mayor parte el monte de utilidad pública «Malacara». Este camino rural no está acondicionado al tránsito de vehículos que proyecta la actividad.  
La morfología del término municipal de Siete Aguas se define por elevaciones alargadas, y planicies terciarias, con suelos muy fértiles, donde se ubican los centros habitados y los cultivos. La explotación se sitúa en un espacio relativamente montañoso, rodeado de sierras: al sur la sierra de Malacara, al norte las sierras de Tejo y de Las Cabrillas. Las especies arbóreas predominantes son el pino carrasco (Pinus alepensis) y la carrasca (Quercus ilex), también debido a los incendios sufridos durante varios años existen formaciones vegetales más típicas de zonas mediterráneas degradadas. Las parcelas de secano se intercalan con los terrenos forestales en las zonas más llanas. En los cerros, entre la cobertura vegetal, aparecen afloramientos de caliza.  
La zona de estudio se sitúa en un macizo calcáreo formando parte del eje anticlinal del Jurásico superior situado en Siete Aguas. Las litologías encontradas corresponden a rocas sedimentarias consolidadas como calizas y margocalizas. Los distintos tipos de suelo encontrados en la zona son: Rendzinas, Kastanozems y Cambisoles.  
El estudio del medio del proyecto describe los distintos tipos de vegetación de la zona:  
a) Matorral de solana: en la zona sur de las parcelas domina la coscoja (Quercus coccifera) acompañada de especies propias de matorrales en regeneración, entre otros Ulex parviflorus, Rosmarinus officinalis, Thymus vulgaris. En el estrato arbustivo destacan los enebros (Juniperus oxycedrus), y algún ejemplar disperso de aladierno (Rhamnus alaternus) y carrasca (Quercus ilex rotundifolia).  
b) Matorral de umbría: en la zona norte además de coscojar y del resto de especies que aparecen en la solana, hay una mayor presencia de carrascas y otras especies que se han regenerado tras el último incendio, como enebros (Juniperus oxycedrus), aladiernos (Rhamnus alaternus) y algún ejemplar disperso de sabina mora (Juniperus phoenicea). También son frecuentes las rubiáceas bajo el matorral, destaca la presencia de oreja de liebre (Bupleurum rigidum), indicador de la vegetación potencial, y de retama espinosa (Calicotome spinosa). Aparecen también algunos ejemplares de pino carrasco (Pinus halepensis).  
c) Roquedo con material: en la parte más alta de la parcela son frecuentes los afloramientos rocosos, por lo que la cobertura vegetal se reduce. Dominan la coscoja (Quercus coccifera), el romero (Rosmarinus officinalis), la aulaga, los jaguarzos, el lastón (Brachypodium retosum), Stipa offeneri y Dactylis hispanica. De forma escasa aparecen también: la uña de gato (Sedum album, Sedum acre), Muscari armemiacum, Anthylls vulneraria.  
d) Cultivos abandonados: en la parte noreste aparecen cultivos de secano abandonados, invadidos por matorral, aulaga, Santolina chamaecyparissus, enebros, entre otros. Aparecen bastantes ejemplares jóvenes de pino carrasco (Pinus alepensis), favorecido en esta zona después del incendio. También existe aquí algún ejemplar de carrasca.  
e) Cultivos de almendro: en el límite oriental de la zona de estudio, existen varias parcelas dedicadas al cultivo de almendro, estás parcelas se verán afectadas por las instalaciones auxiliares proyectadas.  
f) Pinar: al norte de las parcelas existe un rodal de pino carrasco (Pinus alepensis) de repoblación.  
g) Barranco: en los barrancos que rodean la zona de estudio no existe actualmente vegetación de ribera. Destacar algún ejemplar de majuelo (Crataegus manogyna), de cornicabra (Pistacea tenebinthus) y de carrascas de buen porte (Quercus ilex rotundifolia) al otro lado del barranco de Aguas Blancas.  
Resumiendo, la vegetación actual de la zona corresponde a un matorral heliófilo, principalmente coscojar y se encuentra en activa regeneración tras el último incendio (en el año 1994), existiendo ya buenos ejemplares de carrasca y enebro rebrotados, además de los pinos que sobrevivieron al incendio ya recuperados.  
La zona de estudio pertenece al piso termomediterráneo seco. Partiendo de los datos de la estación meteorológica de Requena, tenemos que la temperatura media anual es de 13,2ºC, la oscilación térmica anual es de 17,5ºC. La precipitación media anual es de 394,95 mm, con máximas en otoño y mínimas en verano. Los máximos de otoño se relacionan con fenómenos de gota fría. La sequía fisiológica se extiende desde mayo hasta septiembre, siendo más importante en los meses de julio y agosto.  
La fauna existente en la zona de estudio es la característica de los hábitats alterados de sierras, roquedos y barrancos, del sector mediterráneo.   
La zona de estudio pertenece a la cuenca hidrográfica del Júcar, en concreto a la subcuenca del río Magro que es uno de sus afluentes. En las proximidades de la zona de estudio existen varios barrancos que recogen las aguas procedentes de lluvias y que drenan en el río Buñol.   
Desde el punto de vista socioeconómico, el término municipal de Siete Aguas pertenece a la comarca de La Hoya de Buñol, se encuentra a una distancia de 52,4 km de la ciudad de Valencia y tiene una superficie de 110,60 km². La principal actividad económica es la agricultura de secano, aunque en las últimas décadas el tradicional secano se ha comenzado a transformar en regadío. La economía también se basa en parte en la ganadería. Según los últimos datos la actividad industrial también es importante en este municipio. La tasa de paro está por debajo de la media de la provincia (según datos de 2005).  
2. Afecciones legales:  
Suelo de especial protección forestal:  
La actividad proyectada afectaría, en su mayor parte, a un terreno clasificado como suelo no urbanizable de especial protección forestal, incluido en el inventario forestal. La zona resultó afectada por un incendio forestal en el año 1994.  
Según el punto treinta y dos del artículo único de la Ley 10/2006, de 28 de abril, por la que se modifica la Ley 43/2003 de Montes, el artículo 50 de esta ley queda redactado en los siguientes términos:  
«Las comunidades autónomas deberán garantizar las condiciones para la restauración de los terrenos forestales incendiados y queda prohibido:  
a) El cambio de uso forestal al menos durante 30 años.  
b) Toda actividad incompatible con la regeneración de la cubierta vegetal, durante el período que determine la legislación autonómica  
Con carácter singular, las comunidades autonómicas podrán acordar excepciones a estas prohibiciones siempre que, con anterioridad al incendio forestal, el cambio de uso estuviera previsto en:  
1. Un instrumento de planeamiento previamente aprobado.  
2. Un instrumento de planeamiento pendiente de aprobación, si ya hubiera sido objeto de evaluación ambiental favorable o, de no ser esta exigible, si ya hubiera sido sometido al trámite de información pública.  
3. Una directriz de política agroforestal que contemple el uso agrario o ganadero extensivo de montes no arbolados con especies autóctonas incultos o en estado de abandono»  
En el momento del incendio, no se había previsto el cambio de uso del suelo según ninguno de estos supuestos, por lo que la actividad prevista es incompatible con lo establecido para suelos forestales incendiados en la Ley de Montes.  
Dominio público hidráulico:  
No se ha presentado el informe de conformidad con el proyecto del organismo de cuenca competente, en este caso la Confederación Hidrográfica del Júcar. Sí se ha presentado una copia de la solicitud del mismo de registro de entrada de 23 de febrero de 2006 en la Confederación Hidrográfica del Júcar.  
Patrimonio:  
Se ha presentado el informe de cultura de conformidad con el proyecto, y la actuación no afectaría a ningún elemento patrimonial.  
Vías pecuarias y otras figuras de protección:  
La actuación no afecta a ninguna vía pecuaria directamente, tampoco se utilizará ninguna como camino de acceso.  
En relación con la transposición de la Directiva 92/43/CEE y la Red Natura 2000 no se ha constatado la existencia en el ámbito de actuación de lugares de importancia, LICs, ni zonas de especial protección para las aves, ZEPAs, designadas para formar parte de la Red Natura 2000. Tampoco afecta a ninguna de las figuras de protección definidas por la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios naturales protegidos de la Comunidad Valenciana.  
Infraestructuras:  
La actividad minera estima un tráfico medio de 6 camiones/hora. En la autovía A- 3 esto supone un aumento del 1% del tráfico, según proyecto. En la carretera comarcal CV- 388 supondrá un aumento de casi el 7%, según proyecto. Por último el camino que se toma desde esta carretera comarcal hasta la explotación no está habilitado para el tránsito de vehículos descritos en el proyecto, por lo que se verá severamente afectado por la actividad.  
3. Identificación y valoración de los impactos. Propuestas de medidas correctoras.  
Los efectos más destacables del proyecto que pueden afectar negativamente la zona de estudio son:  
La eliminación del suelo, de la vegetación y de la fauna asociada. Incremento de los procesos erosivos. Modificación del relieve y transformación geomorfológica. Aumento del tránsito de vehículos y producción de polvo y ruido, que afectará a los alrededores de la explotación y a los caminos y carreteras de acceso. Tanto durante las labores de explotación como durante las labores de restauración se realizarán voladuras, por tanto durante los casi 32 años de duración del proyecto, se producirán vibraciones y se incrementará el nivel sonoro de la zona.  
4. Consideraciones sobre la aplicación de las medidas correctoras propuestas.  
Las medidas correctoras y el plan de vigilancia, no permiten contrarrestar la afección de la cantera al proceso regenerativo del monte tras el último incendio forestal.  
Por otro lado, existen diversas contradicciones entre el EIA y el PRI, como el presupuesto de la restauración, la existencia de una planta de tratamiento auxiliar a la actividad extractiva, o la construcción de una losa de hormigón como parque de maquinaria.  
Por último las medidas propuestas para la corrección de determinados impactos como la erosión y la afección sobre la hidrología superficial de la zona, no están suficientemente justificadas y los impactos producidos por el polvo y por el ruido se describen de una manera vaga y excesivamente generalizada.  
Consideraciones jurídicas:  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de un declaración de impacto ambiental, previa resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el Anexo I, apartado 3c.1. del Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, por el que se modifica el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprobó el Reglamento de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de Impacto Ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16, apartado 2, letra m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
A lo vista de lo anterior y de la propuesta técnica de declaración de impacto ambiental, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo lo siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar desfavorable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de apertura de la explotación de recursos de la sección A) denominado «El Llano», en el término municipal de Siete Aguas (Valencia) promovido por Áridos Mare Nostrum, SL, por los motivos expuestos en las consideraciones ambientales de la parte expositiva de la presente resolución, especialmente por la incompatibilidad, establecida en la Ley de Montes, de la actividad solicitada en suelos incendiados durante al menos 30 años.  
  
Segundo  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho se estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 15 de septiembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 85/2008- AIA.  
Título: Planta solar fotovoltaica: Onil - Biar.  
Promotor: Orcelitana Energía Solar, SL.  
Ubicación: TM de Biar: parte de la parcela 104 del polígono 5; término municipal de Onil: parcela 5 y parte de la parcela 4 del polígono 14.  
Órgano sustantivo: Dirección Territorial de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda de Alicante  
Antecedentes:  
El día 7 de marzo de 2008 se recibe en los Servicios Centrales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda expediente relativo a planta solar fotovoltaica Onil - Biar cuyas características principales eran las siguientes:  
Ubicación de la instalación:  
- Término municipal de Biar: parcelas 104,107,108 y 109 del polígono 5.   
- Término municipal de Onil: parcelas 4 y 5 del polígono 14.   
En el término municipal de Biar (polígono 5) las parcelas 107,108 y 109 están afectadas por zona de protección de carreteras; parte de la parcela 104 es suelo no urbanizable de protección especial y está incluida en el inventario forestal de la Comunitat Valenciana como suelo forestal.   
En el término municipal de Onil, parte de la parcela 4 tiene la calificación urbanística de suelo no urbanizable de protección especial figurando en el inventario forestal de la Comunitat Valenciana como forestal.   
No obstante, en los planos del proyecto se observa que la superficie ocupada por paneles fotovoltaicos respeta en todo momento el terreno forestal.  
Características de la instalación:   
- 6,1Mw de potencia nominal y 7,07 Mw de potencia pico.  
El día 5 de junio de 2008 se recibe documentación modificativa del proyecto con el objetivo de eliminar y aclarar la calificación urbanística de las parcelas incluidas en el proyecto.   
De acuerdo con la nueva documentación aportada, éste no afectaría a suelo protegido, forestal y de afección de carreteras. Por lo tanto la evaluación ambiental del proyecto se referirá a esta última documentación aportada. A tales efectos en el término municipal de Biar se ocuparía parte de la parcela 104 del polígono 5 y en el término municipal de Onil, parte de la parcela 4 y la parcela 5 del polígono 14, según se detalla en el apartado siguiente.  
A efectos de tramitación del expediente, el cambio en las características de la planta fotovoltaica, afecta tanto a la ocupación del territorio como a la potencia instalada, hecho que haría factible evaluar la instalación propuesta por medio de una estimación de impacto ambiental; no obstante, debido a que el expediente se inició en vistas a emitir la correspondiente declaración de impacto ambiental, se opta por evaluar el expediente por medio de ésta.  
Por lo tanto, según la documentación aportada el día 5 de junio de 2008 no existen terrenos afectados por el proyecto con la calificación de suelo protegido ni suelo forestal. Las nuevas parcelas y su delimitación se detallan en el siguiente apartado.   
Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
De acuerdo con la documentación remitida el día 5 de junio de 2008, el objeto del proyecto es la instalación en suelo no urbanizable común de un huerto solar fotovoltaico.   
La ubicación de la instalación será la siguiente:  
- Término municipal de Onil: En el polígono 14 se ocupará la parcela 5 y parte de la parcela 4 (parte de la parcela cuya calificación Urbanística es de suelo no urbanizable común no figurando en el inventario forestal de la Comunitat valenciana como forestal).   
La superficie total ocupada será de 66.521 metros cuadrados.  
- Término municipal de Biar: parcela 104 del polígono 5.   
La superficie total ocupada será de 25.969 metros cuadrados no ocupándose suelo protegido ni forestal.  
En total, la superficie de ocupación de paneles se estima en 21.031 metros cuadrados.  
La instalación fotovoltaica Onil- Biar es una central de producción de energía eléctrica con 3,2 Mw de potencia nominal y 3,71Mw de potencia pico que estará compuesta por 32 instalaciones de 100Kw cada una de las cuales consta de 525 paneles agrupados en 25 paralelos de 21 paneles en serie de 221wp y un inversor de exteriores de 100Kw.   
Cada instalación de 100Kw consta de 5 filas de paneles de doble altura y una fila de paneles de triple altura con el fin de que sirva de techado para el inversor que va colocado en la parte posterior de la fila. Cada fila de paneles se orientará al sur inclinándose la estructura 28º sobre la horizontal del terreno. El anclaje al suelo se consigue mediante pivotes de hormigón de 30x30x30 cm enrasados con el nivel del suelo  
Se construirán un total de 4 casetas prefabricadas, 3 para centros de transformación y 1 para centro de energía y acometida con la red. A este último se le conectan los 4 transformadores existentes en la parcela mediante una red de MT subterránea en anillo y del centro de entrega parte la línea de acometida con la red eléctrica.  
Además la instalación contará con los correspondientes inversores así como de un centro de alarma y control.  
Toda la instalación estará rodeada de vallado metálico respetándose las servidumbres de las carreteras colindantes.  
Tramitación administrativa.  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El expediente, a efectos de la obtención de la declaración de interés comunitario, se admitió a trámite el día 20 de diciembre de 2007.   
El día 7 de marzo de 2008, tuvo entrada en los Servicios Centrales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda expediente consistente en estudio de impacto ambiental y documentación técnica del proyecto.  
El trámite de exposición pública se realizó mediante publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana el día 8 de febrero de 2008.  
Durante el periodo de información pública se produjo una alegación referente a la posible incompatibilidad de actividad minera cercana con la instalación fotovoltaica, alegación que no es aceptada exponiéndose que el artículo 24 de la Ley 10/2004 de la Comunidad Valenciana del Suelo No Urbanizable no establece incompatibilidad alguna entre ambas actividades.   
El mismo alegante indica que varias parcelas afectadas por el proyecto tienen la calificación de suelo no urbanizable de protección ecológica y paisajística.  
A tales efectos el día 5 de junio de 2008 se recibe informe procedente de la Dirección Territorial de Alicante en el que se expresa lo siguiente:  
«... tanto el suelo de la parcela 5 como parte del suelo de la parcela 4 donde se ubica la instalación, ambas del polígono 14 del TM de Onil están clasificados como no urbanizable común, en virtud de una modificación puntual al Plan General aprobada por el Consell de la Generalitat Valenciana el 30 de septiembre de 2003.»  
En esa misma fecha se remite al Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental documentación modificativa del expediente en el que consta la no afección a suelo protegido. Los terrenos afectados en esta modificación del proyecto así como las nuevas características de la actividad (de acuerdo con lo expuesto en el apartado «Antecedentes») son los que son objeto de la actual declaración de impacto ambiental.  
Informes sectoriales.  
El expediente contiene los siguientes informes:  
- Copia de informe urbanístico del Ayuntamiento de Onil (en extracto):  
«... Si bien la actividad solicitada no se halla expresamente incluida en los usos previstos por el vigente PGOU, dado que dicho plan no está homologado a la ley 10/2004, de 9 de diciembre, de Suelo no Urbanizable, debe entenderse que el uso se halla permitido a tenor de lo establecido en el art. 24 de la Ley 10/2004, de Suelo no Urbanizable.»  
- Copia del certificado de compatibilidad urbanística expedido por el Ayuntamiento de Onil:  
«...Según el vigente Plan General de Ordenación Urbana ....el emplazamiento de la actividad pretendida, se encuentra clasificado como suelo no urbanizable común».  
«... La actividad solicitada se encuentra dentro de los usos permitidos en el suelo no urbanizable común, por lo que sí es compatible con el emplazamiento solicitad»  
- Copia de informe de compatibilidad urbanística del Ayuntamiento de Biar (en extracto):  
«...La zona y sus proximidades en las que se pretende ubicar la actividad se clasifica como suelo no urbanizable común sin ningún tipo de protección. Las parcelas donde se pretende desarrollar la actividad se encuentran actualmente en estado de abandono, por lo que el desarrollo de la actividad no va a incidir fuertemente en el paisaje agrícola»  
- Informe del Servicio de Ordenación Sostenible del Medio:  
«...La actuación que se pretende instalar no se ubica dentro de ninguno de los espacios de la Red Natura 2000, ni de los espacios protegidos de la Comunidad Valenciana, contemplados en la Ley 11/1994»  
- Informe de la Sección Forestal de los SSTT de Medio Ambiente de Alicante:  
«...por el jefe de la sección forestal se indica que, tal actuación no afecta a bienes medioambientales gestionados por esa Sección».  
- Informe del Servicio de Biodiversidad:  
«La instalación de los paneles fotovoltaicos se hace sobre terrenos agrícolas situados fuera del LIC Maigmó y sierras de la Foia de Castalla, y fuera también del paisaje protegido de la serra del Maigmó y serra del Sit.  
Consultada la información disponible en el Banco de Datos de Biodiversidad de la Comunitat Valenciana correspondiente a las cuadrículas de 1x1 km, afectadas por el proyecto, no existe ninguna cita de especies protegidas o amenazadas de flora o fauna en el area de actuación.»  
- Copia del informe de inspección técnica de patrimonio artístico sobre Estudio de Impacto Ambiental. Biar y Onil (en extracto):  
«... deberá llevarse a cabo una prospección arqueológica que permita definir la afección de las obras previstas sobre el patrimonio arqueológico, ... así como las medidas correctoras a adoptar,...»  
«... respecto al patrimonio arquitectónico, es necesario el informe, de arquitecto superior, donde se manifieste la existencia o no de construcciones arquitectónicas de interés patrimonial que puedan verse afectadas por la actuación propuesta...»  
Afecciones legales.  
De acuerdo con los informes sectoriales emitidos la actuación no afecta a ningún espacio protegido en virtud de la Directiva 43/92/CEE, ni a ningún espacio amparado por la Ley 11/1994 de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana siendo los espacios propuestos según su calificación urbanística, aptos para el desarrollo de la actividad.  
La actividad no ocupa monte de utilidad pública ni terreno forestal; tampoco presenta afección directa a vías pecuarias conocidas o a dominio público hidráulico.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El estudio de impacto ambiental destaca como elementos del medio, afectados por la actividad, la vegetación, fauna, el paisaje, la atmósfera y el medio socioeconómico.  
2. Identificación y valoración de impactos.  
En función de los elementos ambientales afectados se realiza la valoración de los impactos esperados de los cuales se destacan los siguientes:  
- Aumento de la contaminación atmosférica causada por la actividad de los vehículos en la fase de construcción: se considera irrelevante.  
- Reducción de la contaminación atmosférica en la fase de vida del proyecto: impacto positivo.  
- Desaparición de la cubierta vegetal: impacto compatible debido a la escasa calidad de la cubierta vegetal actual.  
- Aumento del efecto barrera para la fauna, alteración del hábitat: valorada la fauna existente en el territorio, el impacto se considera compatible.  
- Deterioro del paisaje: debido al medio colindante antropizado, se considera un impacto compatible.  
- Aumento de la actividad productiva: impacto favorable.  
3. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
Se proponen las siguientes medidas correctoras (en síntesis):  
Con el fin de garantizar la compatibilidad de la actuación con la conservación de los valores naturales se excluirán las zonas alomadas y con vegetación de la actuación para evitar problemas erosivos delimitándose la actividad por medio de vallado cinegético para permitir el trasiego de fauna menor y señalizándose éste por medio de distintivos visibles de plástico y el plantado de seto perimetral con especies autóctonas.  
La protección frente al ruido espera lograrse mediante la ejecución de las revisiones establecidas en la normativa vigente considerando tanto la fase de construcción como la fase de funcionamiento; para disminuir las emisiones a la atmósfera se programarán riegos periódicos evitándose la quema de restos.  
En cuanto a la protección de las aguas y sistema hidrológico, se evitará realizar vertidos de cualquier tipo y se procederá a una correcta gestión de los residuos.   
La contaminación lumínica se evitará mediante la instalación de luminarias que proyecten la luz hacia el suelo.  
Al cese de la actividad (30 años) se procederá al desmantelamiento de la instalación procediéndose al reciclado de los paneles o su entrega a gestor autorizado.  
El programa de vigilancia ambiental propuesto tiene como objetivo controlar la correcta ejecución de las medidas preventivas y correctoras y detectar impactos no previstos.  
Se considera que la afección más significativa de las instalaciones fotovoltaicas viene derivada de la ocupación del territorio y el consiguiente impacto sobre el paisaje. En el proyecto propuesto por «Orcelanita Energía Solar» se han realizado las modificaciones necesarias en el proyecto para evitar la afección a suelo protegido teniendo en cuenta en las correcciones ambientales aspectos tales como la erosión del terreno o el posible impacto sobre la fauna.  
En cualquier caso deben concretarse algunas medidas preventivas y correctoras con el fin de asegurar que la actividad no va a causar impactos en la cercana zona forestal, disminuir la calidad del suelo o aumentar los impactos acústicos sobre el territorio.  
En cuanto a las vías pecuarias, el proyecto no presenta afección directa sobre ninguna de ellas; no obstante, cercana al proyecto y en el término municipal de Castalla circula la cañada Real del Empeñador y, debido a su anchura legal, se juzga pertinente asegurarse de que el proyecto no ocupa dominio público por lo que antes de proceder a cualquier ocupación deberán obtenerse los informes precisos.   
La afección al Patrimonio Cultural y yacimientos arqueológicos se realiza mediante la enumeración de los yacimientos conocidos en los municipios afectados; en el término municipal de Biar se localiza un yacimiento a unos 500 metros de la actividad cuya afección directa es improbable pero que, en todo caso, necesitará el pronunciamiento del órgano competente para que éste dicte las oportunas medida preventivas.  
La actividad proyectada se encuentra dentro de las actividades comprendidas en el artículo 48 del Decreto 120/2006, por el que se aprueba el Reglamento del Paisaje de la Comunitat Valenciana y, por lo tanto, sujeta a la tramitación que, para los estudios de integración paisajística, marca dicho Decreto.  
El impacto causado por la planta solar fotovoltaica se considera tiene un impacto notable sobre el paisaje al presentar sinergia con otras actividades presentes en la zona (canteras), la proximidad de zona forestal, monte de utilidad pública, y zonas LiC (LIC serra del Maigmó y serres de la Foia de Castalla y LIC serra del Maigmó y serra del Sit) además de encontrarse a escasos metros del paisaje protegido «Serra del Maigmó i Serra del Sit», figura contemplada en la Ley 11/1994, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunidad Valenciana. El efecto además será dilatado en el tiempo al estimarse la vida útil de funcionamiento de la planta en 30 años. No obstante, a la finalización de la actividad el paisaje puede volver a su estado original debido a que únicamente se afecta a suelo agrícola en estado de abandono.   
Es necesario añadir que en el proyecto no se especifica ni las características técnicas ni el trazado de la línea eléctrica de conexión con la red de Iberdrola. Por lo tanto, esta documentación deberá ser remitida al Área de Evaluación Ambiental con el fin de evaluar todos los posibles efectos ambientales que el proyecto va a ocasionar sobre el medio ambiente.   
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Artículo 24 de la Ley 10/2004, de la Generalitat del Suelo No Urbanizable.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16 del Decreto 131/2007, modificado por el Decreto 217/2007 del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto planta solar fotovoltaica: Onil - Biar (parcela 5 y parte de la parcela 4 del polígono 14 del T.M. de Onil y parte de la parcela 104 del polígono 5 del TM de Biar) siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. En relación con la valoración del impacto paisajístico de la actividad, deberá realizarse la tramitación marcada en el Decreto 120/2006 anteriormente mencionado, y obtenerse el preceptivo informe de la Dirección General de Paisaje, copia del cual se remitirá al Área de Evaluación Ambiental.   
2. Se obtendrá el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano cuyo sentido y condicionantes vincularán a la presente declaración de impacto ambiental; en el transcurso de las obras se respetarán los preceptos contenidos en dicha Ley.  
3. La instalación contará con todos los dispositivos exigidos por la legislación vigente para disminuir la contaminación acústica cumpliendo con la Ley 7/2002, de 3 de diciembre, de Protección contra la Contaminación Acústica.   
4. Con el fin de evitar impactos innecesarios sobre el territorio, deberá estudiarse la compatibilidad de la actual actividad con las explotaciones mineras existentes.  
5. La iluminación que se instale se compondrá de lámparas de vapor de sodio a baja presión.   
6. Con el fin de aclarar la posible afección a la vía pecuaria «cañada Real del Empeñador» se solicitarán los informes oportunos. En cualquier caso se respetarán los 75 metros de anchura indicada en el artículo 4 de la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias respetándose los preceptos indicados en dicha Ley.  
7. La línea de evacuación de la energía generada se trazará preferentemente enterrada y fuera de zona forestal. La documentación del proyecto así como la estimación de sus afecciones ambientales se remitirán al Área de Evaluación Ambiental con el fin de que se emitan las Resoluciones o Informes necesarios.  
8. En el transcurso de las obras se respetará el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.   
Además en el transcurso de la actividad se implantarán aquellas medidas que la legislación vigente, en su caso, establezca para la prevención de incendios forestales procedentes de fuentes eléctricas así como medias generales de prevención.  
En cualquier caso deberá establecerse una zona de seguridad de 5 metros entre las instalaciones y la zona forestal.  
9. Los taludes generados en la obra se restaurarán y revegetarán de forma conveniente con especies propias de la zona.   
Con el fin de preservar las características físico- químicas del suelo (siempre que las características de la actividad no lo impida) las zonas libres entre filas de paneles no deberán quedar desnudas proponiéndose el empleo de cualquier tipo de «mulching», la siembra de especies vegetales que se segarán en verde, o cualquier actuación dirigida a preservar el suelo de la acción de los elementos del medio.  
10. Se definirá el punto de vertido de la red de drenaje de pluviales, pidiéndose en caso necesario los permisos oportunos a la Confederación Hidrográfica y velando para que este vertido se realice dentro de los parámetros adecuados.  
11. En el programa de vigilancia ambiental se incluirá la vigilancia de los niveles sonoros, los accidentes por choque de la fauna contra el vallado u otros elementos de la instalación y la adecuada gestión de los vertidos que puedan producirse adoptándose, en caso necesario, medidas correctoras adicionales.  
12. Una vez entre en funcionamiento la actividad se remitirá al Área de Evaluación Ambiental reportaje fotográfico así como memoria en la que se recojan las medidas concretas que se han llevado a cabo para el cumplimiento de la presente declaración de impacto ambiental.  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 18 de septiembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 108/2008- AIA.  
Título: Gasoducto Ramal Almoradí (Alicante).  
Promotor: Endesa Gas Alicante.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Energía de Alicante.  
Localización: Almoradí (Alicante).  
Descripción del proyecto.  
El objeto del proyecto es la construcción de un gasoducto con el fin de reforzar el suministro de gas natural al término municipal de Almoradí.  
El trazado del ramal, en acero de diámetro de 4" parte del gasoducto de gas natural Redován - Los Montesinos - Torrevieja, donde se instalará una estación de medida.  
Dicha estructura se proyecta paralela a la carretera CV- 935 dirigiéndose hacia el norte, cruza el río Segura y sigue en esta dirección hasta cruzar la carretera CV- 910, punto en el que sigue paralelo a ésta hasta cruzar la carretera CV- 935. A partir de este punto recorre la dirección paralela a la carretera CV- 935 hacia el norte aprovechando los viales del polígono industrial. El trazado terminará en una estación de regulación y medida en dicho polígono. La longitud del trazado es de 1.276 metros y transcurre en su totalidad en el término municipal de Almoradí.  
La presión máxima de servicio del ramal será de 16 bar relativos, contará con un sistema de protección catódica instalándose y un conducto de polietileno para la instalación futura de cables de telecomunicaciones.  
Las unidades constructivas serán las siguientes:  
- Apertura de pista de trabajo: la anchura de trabajo de pista en condiciones normales será de 10 metros.  
- Apertura de zanja  
- Distribución de materiales de obra, curvado y soldadura de la tubería.  
- Puesta en zanja y relleno.  
- Restitución del terreno y señalizaciones.  
El cruce con el río Segura se realizará mediante perforación dirigida.  
Alternativas  
Se presentan dos alternativas al proyecto de las cuales se rechaza la segunda por su mayor longitud de trazado y la afección a mayor número de pasos de agua (acequias).  
Tramitación administrativa  
1. Información pública. Remisión del expediente  
El 9 de abril de 2008 se recibió en los Servicios Centrales de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda expediente incluyendo la justificación de la realización del trámite de información pública junto con las alegaciones y contestación a las mismas, proyecto, estudio de impacto ambiental y documento de síntesis.  
La información pública se realizó mediante publicación en el Boletín Oficial de la Provincia de Alicante del 28 de diciembre de 2007 y en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana del día 7 de enero de 2008.  
Durante el periodo de información pública se produjeron alegaciones, parte de las cuales tienen carácter ambiental.  
- Particular alega lo siguiente:  
«El trazado del proyecto eliminará parte de la huerta tradicional, ya que al dividir por mitad las parcelas, ya de por si pequeñas, se va a dificultar gravemente su explotación, lo que agrava claramente el ya manifiesto problema de la agricultura, poniendo en peligro su existencia, lo que ambientalmente es muy negativo para los intereses ecológicos generales, ya que aquella debe tener especial protección y evitar su destrucción en la medida de lo posible, lo cual puede conseguirse en el presente caso.»   
El interesado presenta tres alternativas al trazado propuesto por Endesa Gas Alicante.  
A tales efectos, el promotor, cuya contestación a las alegaciones ha asumido el órgano sustantivo, responde:  
«... el paso de la tubería no supone graves perjuicios sobre el cultivo de las parcelas por las que discurre, ya que únicamente establece la imposibilidad de plantar árboles o arbustos de raíces profundas en una parte de la superficie de dos metros a cada lado del eje de la conducción. Del mismo modo, se permite el cultivo de cualquier tipo de especie en el resto de la parcela, garantizándose que el uso de los terrenos a la conclusión de las obras del gasoducto, podrá ser el mismo que en el estado previo a las mismas...»  
En cuanto a las alternativas al trazado propuesto por el alegante, se rechazan las alternativas uno y tres por afectar a terceros no incursos en el actual expediente y que podrían alegar en el mismo sentido así como por necesitar de cruces dificultosos con infraestructuras. En cuanto a la alternativa número dos expone: «No se puede aceptar la variante propuesta puesto que implica la afección de terceros no incursos en el expediente, que podrían manifestarse en igual sentido que el actual alegante. Esta modificación también implicaría el cambio en el punto de enganche en la red y el traslado de la tubería a una vía pecuaria y acequia».  
Respecto a la alegación presentada y en términos estrictamente ambientales se expone que la presente Declaración de Impacto Ambiental tendrá en cuenta lo expuesto con el fin de que se afecte en los menores términos posibles a valores ambientales entre los cuales se tendrá en cuenta el papel del medio agrario en la protección de estos valores.  
- Gas Natural Cegas, SA presenta alegación al proyecto exponiendo «...no siendo rentable económicamente ni de impacto ambiental la construcción de dos infraestructuras en el mismo término municipal para la prestación del mismo servicio...»  
En relación con los términos ambientales de la alegación se expone que la duplicidad de infraestructuras duplica los impactos ambientales. Es por ello que en la declaración de impacto ambiental actual se tendrá en cuenta los siguientes criterios establecidos en la Ley 4/2004, de Ordenación del Territorio y Protección del Paisaje; esto es:  
- «Proporcionada ocupación del suelo por los crecimientos urbanos e infraestructuras, procurando un óptimo desarrollo con la menor ocupación del suelo posible». (Artículo 2.3.e).  
- «La planificación e implantación de infraestructuras de transporte, energía, agua y comunicaciones tendrá como objetivos....Reducir al mínimo sus posibles efectos ambientales, culturales y territoriales negativos» (artículo 23).  
A tal efecto se evaluarán los posibles efectos ambientales negativos derivados de la construcción de la infraestructura propuesta procurando reducir al mínimo sus efectos ambientales.  
Informes sectoriales  
El expediente contiene:   
- Informe municipal del Ayuntamiento de Almoradí que se expresa en el siguiente sentido:  
«El trazado de la red propuesta atraviesa transversalmente el cauce del río Segura sí como las carreteras CV- 91 y CV- 935, hasta el polígono industrial Las Maromas.  
En sintonía con lo manifestado por propietarios afectados, parece más adecuado el que el trazado previsto para la conducción se realice utilizando los corredores que ya producen las infraestructuras existentes como es la carretera CV- 935, evitando la afección a numerosos propietarios y la interferencia con instalaciones de riego y avenamiento del regadío tradicional y abaratando tanto el montante de expropiaciones como el de ejecución material del proyecto.  
Debe hacerse notar la coincidencia del trazado en algunos puntos con redes de avenamiento, aspecto que deberá tenerse en cuenta a la hora de preservar su correcto funcionamiento.  
Respecto a la clasificación del suelo, de acuerdo con las normas subsidiarias municipales, la traza discurre mayoritariamente por suelo no urbanizable común de huerta. En los tramos junto al río Segura, la clasificación del suelo es la de suelo no urbanizable de especial protección de cauces y junto a la CV- 91 es zona de protección de carreteras.  
La zona sobre la que se ubica la conducción está afectada globalmente por riesgo de inundación de acuerdo con lo que se establece el PATRICOVA y por ello deben cumplirse sus determinaciones en las condiciones técnicas del proyecto».  
- Informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de Medio Ambiente de Alicante:  
«Dada la afección a terrenos de vías pecuarias, bienes de dominio público de acuerdo a la Ley 3/1995 de Vías Pecuarias (artículo 2), la tramitación de las oportunas ocupaciones, requiere previamente el reconocimiento de la utilidad pública del proyecto (art.14). En dicho artículo se señala que las ocupaciones no deberán alterar el tránsito ganadero ni impedir los demás usos compatibles o complementarios con aquel...»   
El expediente contiene copia de autorización de prospección arqueológica en relación al proyecto «Gasoducto Ramal Almoradí» emitida por el Servicio de Patrimonio Arqueológico, Etnológico e Histórico así como copia de la petición ante la Conselleria de Cultura del informe mencionado en el artículo 11 de la Ley del Patrimonio Cultural Valenciano por parte de Endesa Gas Alicante.   
Afecciones legales  
Vías pecuarias: Colada del Río, vereda de Dolores.  
Dominio Público Hidráulico: río Segura  
Suelo no urbanizable de especial protección de cauces, suelo no urbanizable común.  
Consideraciones ambientales  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.  
El estudio de impacto ambiental señala como elementos ambientales que podrán verse afectados por la realización del proyecto los siguientes; atmósfera, suelo, agua, vegetación, fauna, medio socioeconómico, elementos arqueológicos.  
En cuanto a la valoración de los impactos esperados se consideran moderados los siguientes impactos: aumento de partículas sólidas en el aire, pérdida de suelo, pérdida de vegetación, afección a cauces hídricos.  
El estudio de impacto considera compatible los siguientes impactos: aumento de ruidos, alteración del relieve.  
Se valora como positiva la afección al medio socioeconómico.  
Se considera que los impactos más importantes de la obra se realizan en la fase de apertura de zanja donde es necesario afectar a 10 metros de anchura de terreno a lo largo de más de un kilómetro de conducción.   
Los puntos singulares del trazado desde el punto de vista ambiental son el cruce del río Segura y el paso de la conducción por el paraje del «Raiguero».  
El paso por medio de perforación dirigida del cauce del río Segura garantiza una disminución de impactos ambientales.  
En el cruce por el paraje del Raiguero (terreno horadado de forma natural por las aguas de lluvia o por el que discurren aguas de lluvia) se afecta a terreno seminatural o inculto. Esta circunstancia deberá ser tenida en cuenta en la realización del proyecto y, aunque el terreno no contenga elementos ambientales destacables, por ser zona susceptible de contenerlos por tratarse de zona natural de acumulación de aguas, se procurará evitar degradaciones o impactos innecesarios.   
En cuanto al estudio sobre las posibles afecciones patrimoniales, el estudio preliminar señala la necesidad de realizar una prospección sistemática superficial en el área afectada sin que «a priori» se tenga constancia de la existencia de yacimientos inventariados.  
La valoración general del impacto sobre el paisaje se estima como moderado debido a la calidad visual intrínseca y del entorno pero, en cuanto a la capacidad de absorción del territorio, de una alta fragilidad.   
El proyecto no afecta a ninguna figura de protección contemplada en la Ley 11/1994, de 27 de diciembre, de Espacios Naturales Protegidos de la Comunitat Valenciana, monte de utilidad pública o zonas de protección en virtud de la Directiva 92/43/CEE del Consejo relativa a la conservación de los espacios naturales y de la fauna y flora silvestres.  
2. Consideraciones sobre la propuesta de medidas protectoras, correctoras y programa de vigilancia ambiental.  
El estudio de impacto propone una serie de medidas correctoras dirigidas a evitar o disminuir los efectos de la obra sobre el entorno. Se destacan aquellas dirigidas a evitar impactos sobre el medio socioeconómico como son (en síntesis): cruce de fincas por límite de parcelas o zonas donde se evite al máximo el apeo de pies arbóreos, gestión adecuada de la tierra vegetal para su posterior utilización en labores de restauración, se evitará interferencias innecesarias sobre la actividad agrícola.  
El estudio contiene un plan de gestión de residuos que detalla la gestión de los residuos que se esperan producir en el transcurso de la realización del proyecto y cuya gestión tendrá en cuenta la autorización administrativa regulada en el Decreto 200/2004 del Consell, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción.  
El programa de vigilancia ambiental propuesto tiene como objetivo la vigilancia de las medidas protectoras y correctoras así como la detección y corrección de posibles impactos que ocurran en el transcurso de las obras.   
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5º de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento. Anexo I.7  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, modificado por el Decreto 32/2006, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16 del Decreto 131/2007, modificado por el Decreto 217/2007 del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de planes, programas y proyectos, así como de cualquiera otras acciones llevadas a cabo tanto por los poderes públicos como por los particulares en el territorio de la Comunitat Valenciana.   
Por todo lo anterior formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto «Gasoducto Ramal a Almoradí» siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con las previsiones del estudio de impacto ambiental y los condicionantes y modificaciones establecidos a continuación:  
1. Se obtendrá el informe regulado en el artículo 11 de la Ley 4/1998, del Patrimonio Cultural Valenciano. En el transcurso de las obras y ante la posible aparición de restos se actuará de acuerdo con los preceptos contenidos en dicha Ley.  
2. Se respetará la Ley 3/1995, de Vías Pecuarias pidiendo las autorizaciones administrativas oportunas en relación con su afección y respetando los condicionantes que dichas autorizaciones impongan.  
3. En el caso que proceda se pedirá la autorización administrativa regulada en el Decreto 200/2004, del Consell de la Generalitat, por el que se regula la utilización de residuos inertes adecuados en obras de restauración, acondicionamiento y relleno, o con fines de construcción. Los residuos procedentes de desbroces y talas se utilizarán preferentemente previo triturado, en la restauración del terreno.  
4. En la fase de replanteo de la obra se procurará ajustar el trazado del gasoducto a caminos, lindes de parcela, calles entre árboles, etc con el fin de evitar impactos innecesarios sobre la vegetación y el paisaje. Asimismo se intentarán utilizar caminos y sendas como espacios integrantes de la pista de trabajo.   
5. Se deberá tener en cuenta el riesgo de inundación del territorio respetando, en su caso, los preceptos del PATRICOVA (Plan de Acción Territorial de Carácter Sectorial sobre Prevención del Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana) en la definición definitiva de las características del proyecto.   
6. Se procurará la restauración en el paraje del «Raiguero» de manera que se respeten las pendientes naturales del terreno y la correcta restauración de la cubierta vegetal.  
7. Se procurará la reducción de la pista de trabajo al menos en los espacios donde se afecte a ejemplares arbóreos.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.   
  
Tercero  
Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 19 de septiembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Datos del expediente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental  
Expediente: 362/2006 - AIA.  
Título: Homologación y Plan Parcial Sector «Albanature».  
Promotor: Ayuntamiento de Albatera.  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento de Albatera y CTU.  
Localización: Albatera (Alicante).  
Descripción del proyecto.  
1. Objeto de proyecto.  
El objeto de la homologación es la creación de suelo urbanizable destinado a segunda residencia de carácter turístico a través de la reclasificación de suelo no urbanizable común. El plan parcial desarrolla la ordenación pormenorizada del nuevo sector, utilizando un sistema de ordenación por edificación aislada y las tipologías edificatorias de bloque exento y adosado. El ámbito del sector configura un área de reparto única y se desarrolla igualmente en una única unidad de ejecución.  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.  
El término municipal de Albatera se sitúa al sur de la provincia de Alicante, en la comarca geográfica de la Vega Baja del Segura. Su casco urbano dista 42 km. de la capital de provincia. Su población se cifraba, en el año 2006, en 10.878 habitantes.  
El instrumento de planeamiento vigente en el municipio son las normas subsidiarias municipales de Albatera, que cuentan con aprobación definitiva de fecha 29 de enero de 1991. El Estudio de Impacto Ambiental afirma que el Plan General de Ordenación Urbana de Albatera se encuentra en fase de revisión.  
El ámbito de la actuación se encuentra situado al noreste del núcleo urbano de Albatera, a una distancia de 3.600 m. aproximadamente. La superficie total del ámbito es de 351.156,15 m². Se emplaza en el espacio delimitado por:  
Norte:  
- Canal Cuarto Poniente y camino de servicio, asfaltado.  
- Área de suelo no urbanizable.  
Sur:  
- Camino del Corral de Campeche, asfaltado.  
- Área de suelo no urbanizable.  
Este:  
- Camino, sin asfaltar.  
- Área de suelo no urbanizable.  
Oeste:  
- Camino de la cañada de Alcaraz, asfaltado.  
- Camino del Corral de Campeche, asfaltado.  
- Área de suelo no urbanizable.  
Se trata de un área fundamentalmente ocupada por terrenos de carácter agrícola.  
Datos del sector:  
Superficie Bruta total: 351.156 m²s.  
ZV Red Primaria: 10.158 m²s.  
Nº máximo de viviendas: 700 viv.  
Edificabilidad total del sector: 111.358 m²t.  
Aprovechamiento tipo: 0,3135 uda/m²s  
IEB (máx.): 0,32 m²t/m²s.  
IER (máx.): 0,30 m²t/m²s.  
IET (mín.): 0,02 m²t/m²s.  
3. Alternativas.  
No se han presentado alternativas.  
Tramitación administrativa  
1. Admisión a trámite.  
En fecha 20 de octubre de 2006, la Dirección Territorial de la Conselleria de Territorio y Vivienda remitió una copia del expediente administrativo municipal, plan parcial con anexo de homologación y estudio de impacto ambiental, relativos al Proyecto de Homologación y Plan Parcial Sector Albanature, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.  
2. Información pública.  
El estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto con el resto de la documentación técnica, según edicto publicado en el DOGV nº 5034, de 23 de junio de 2005. Igualmente fue publicado anuncio en el diario La Verdad, en fecha 24 de junio del mismo año.  
Durante el periodo de información pública se presentaron 35 alegaciones, según consta en el certificado emitido por el Secretario del Ayuntamiento de Albatera, de las cuales 6 han sido parcialmente estimadas.  
3. Resumen de las alegaciones.  
El informe de respuesta a las alegaciones, que fue realizado por los técnicos redactores del plan parcial y asumido por el Ayuntamiento de Albatera, contesta a las alegaciones de carácter ambiental, que tratan la inadecuación de la homologación y plan parcial del sector en base a criterios de incidencia sobre la ordenación territorial del municipio, red viaria de accesos deficiente, problemas de drenaje, alto valor agrícola y productivo de los terrenos e inversiones realizadas en las infraestructuras de riego, existencia de suelo urbanizable residencial vacante de edificación en mejores ubicaciones, presión urbanística sobre los terrenos agrícolas colindantes, fomento de la tendencia hacia la urbanización ilegal y falta de justificación de la demanda residencial y el atractivo turístico.  
El informe de alegaciones se redactó en fecha 8 de noviembre de 2005.  
4. Peticiones de información o documentación complementaria.  
En fecha 28 de mayo de 2008 se realiza consulta al Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico solicitando informe sobre el estudio acústico presentado.   
En fecha 28 de mayo de 2008 se realiza consulta al Servicio de Ordenación Territorial solicitando informe sobre la necesidad de presentar estudio de inundabilidad.  
En fecha 29 de mayo de 2008 se realiza consulta al Área de Planificación del Territorio y del Litoral solicitando informe sobre si el desarrollo planteado por el proyecto es sostenible, en cumplimiento de las disposiciones de los artículos 12 y 13 del Capítulo II, Desarrollo Sostenible, contenidas en el Título I de la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Ordenación del Paisaje.  
En fecha 6 de junio de 2008 el Área de Calidad Ambiental remite informe, emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico, sobre el estudio acústico incluido en el expediente.  
En fecha 12 de junio de 2008 se realiza requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Ordenación del Territorio. Dicha petición se refirió a la carencia de ciertos documentos y a la modificación de la ordenación propuesta, sin que hasta el momento se tenga constancia de su recepción.  
En fecha 3 de julio de 2008 el Área de Planificación del Territorio y del Litoral remite informe relativo a la Homologación y Plan Parcial del Sector Albanature, del municipio de Albatera (Alicante), elaborado por el Servicio de Ordenación Territorial.  
En fecha 4 de julio de 2008 el Área de Planificación del Territorio y del Litoral remite informe sobre el riesgo de inundación relativo a la Homologación y Plan Parcial del Sector Albanature, en el término municipal de Albatera (Alicante), elaborado por el Servicio de Ordenación Territorial.  
La fecha de redacción de los documentos de homologación y plan parcial es mayo de 2005. El estudio de impacto ambiental y su documento de síntesis datan de junio de 2005. Todos ellos fueron diligenciados en fecha 5 de abril de 2006.  
Consultas. Informes sectoriales y participación  
En el expediente se incluyen los siguientes informes recibidos durante el proceso de evaluación de impacto ambiental:  
- Informe, emitido por la Cooperativa Eléctrica- Benéfica Albaterense, Coop. V. en fecha 18 de julio de 2005, donde se indican los puntos de entrega existente y la potencia de la línea.  
- Informe, emitido por Aqualia, Gestión Integral del Agua SA, empresa concesionaria del suministro de agua potable del municipio de Albatera, en fecha 31 de enero de 2006, referente a acreditación de la disponibilidad y suficiencia del servicio de agua potable, con el siguiente contenido:  
«1. Que el caudal previsto para el suministro, de 700 viviendas y 56.313,45 m² construidos para usos terciarios, se estima en 700 m³ diarios, considerando para su cálculo exclusivamente la dotación necesaria para el suministro de agua potable, excluyendo la que se requiera para riego de zonas verdes públicas y privadas.  
2. La red proyectada se conectará directamente a la arqueta de rebombeo existente en la toma del canal del Taibilla situado al norte de la urbanización, denominada Serralba. Se realizará una conexión directa a dicha arqueta con tubería de fundición de 200 mm, mediante la cual se abastecerá un depósito propio y exclusivo para la urbanización, siendo la totalidad de las obras con cargo a la actuación, siendo por tanto adecuado y viable el punto de conexión propuesto en la documentación técnica aportada. Debiendo la urbanizadora, reunir las autorizaciones y permisos que fuesen necesarios para su instalación, ajustándose en todo momento a la legalidad vigente.  
3. El condicionante técnico específico de la instalación, se validará oportunamente a la vista del proyecto técnico que definitivamente se redacte por el Urbanizador, una vez aprobado el planeamiento.  
4. Que no obstante lo expresado, y una vez obtenido el informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Segura, se considera que el suministro de agua potable se proporcionará con análoga regularidad a la que disfrutan el resto de las construcciones del término municipal, no comportando merma adicional respecto a la disponibilidad de caudal existentes.»  
- Solicitud de informe sobre disponibilidad y suficiencia de recursos hídricos a la Confederación Hidrográfica del Segura, de fecha 15 de febrero de 2006.  
- Autorización, emitida por el presidente de la Comunidad de Regantes de Albatera en fecha 9 de febrero de 2006, para «el vertido de las aguas depuradas procedentes de la urbanización a los embalses, propiedad de la Comunidad de Regantes de Albatera, situados al norte de la actuación, y que disponen de una capacidad de 180.000 m³, así como la utilización de las mismas para su uso en el riego de las zonas verdes públicas y privadas de la urbanización, con la condición de que con carácter previo a la ejecución de las obras correspondientes a las instalaciones que resulten necesarias, se garantice la aptitud de las aguas depuradas para su uso en el riego agrícola, siendo por cuenta del urbanizador, la totalidad de los gastos que resulten necesarios para la ejecución de las instalaciones.»  
- Informe, emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico en fecha 2 de junio de 2008, sobre el estudio acústico incluido en el Proyecto de Homologación y Plan Parcial del Sector Albanature en Albatera.  
Dicho informe «considera que la documentación es insuficiente, por lo que debería adecuarse al contenido que se establece en el Decreto 104/2006, de 14 de julio, de planificación en gestión en materia de contaminación acústica».  
- Informe, emitido por el Servicio de Ordenación Territorial en fecha 5 de junio de 2008 sobre la Homologación y Plan Parcial del Sector Albanature, del municipio de Albatera, que se transcribe en su totalidad por la relevancia de su contenido.  
«El municipio de Albatera, situado en la Vega Baja, con una población de 11.102 habitantes, se caracteriza por un casco urbano situado al sur del término municipal, atravesado por la carretera N- 340 y próximo a la autopista A- 7, algo más al sur.  
Existe otra área clasificada como suelo urbano residencial, de carácter aislado y ocupada por viviendas unifamiliares. Hay además un suelo clasificado de urbano residencial, fuera del casco urbano, que aun no ha sido desarrollado. Al margen de toda figura urbanística nos encontramos con una gran área de suelo no urbanizable, totalmente ocupada por edificaciones aisladas, y así recogida en el Corine Land Cover, al parecer destinadas a segundas residencias, situadas en el límite con Crevillent. No existe ningún viario de la red básica de la Generalitat que de servicio a esa zona.  
Centrándonos en el objeto concreto de este informe que es el plan parcial (PP) propuesto, tenemos:  
1. Se trata de la creación de un nuevo suelo urbanizable de baja densidad, aislado de los intersticios de los tejidos preexistentes, innecesariamente disperso, que se aleja del modelo compacto, polinuclear y polifuncional previsto en la estrategia territorial europea.  
2. Con carácter general, puede considerarse este sector, no es coherente con la idea de ciudad compacta, preconizado por la ley (artículo 13.2 y 24 LOTPP y 11 ROGTU), por tratarse de un nuevo núcleo disperso, que no respeta la morfología originaria del tejido urbano. Nuestra legislación entiende como una característica del modelo de ciudad mediterránea, y por tanto compacta, aquella que fomenta la convivencia de las distintas funciones y usos sobre un mismo espacio urbano.  
El artículo 13.1 LOTPP consagra como criterio de ordenación territorial la utilización racional del suelo, indicando que los crecimientos urbanísticos y los proyectos con incidencia territorial significativa deben definirse bajo los principios de generación del menor impacto sobre el territorio procurando un óptimo desarrollo con la menor ocupación del suelo, (artículo 72 ROGTU) y menor afección a valores, recursos o riesgos naturales de relevancia presentes en el mismo.  
El crecimiento junto al núcleo preexistente permitiría optimizar el rango urbano del municipio y de su entorno, la implantación de equipamientos y servicios y reduciría los desplazamientos de tráfico privado.  
3. No existen condiciones de accesibilidad ni movilidad. No hay ningún viario de la red básica de la Generalitat que de servicio a la zona, tampoco estación ferroviaria o servicio regular de transporte por lo que el acceso es función del vehículo privado y por caminos locales. Ello es más grave en tanto que aumenta las actuales deficientes condiciones de la amplia área que se ha ido consolidando en el suelo no urbanizable, al noreste de la zona a reclasificar. El acceso es a través del camino de la Cañada, limitándose el plan parcial a costear una rotonda en su entronque con el viario interior de la urbanización.  
4. Se propone una significativa ampliación de suelo susceptible de ocupación respecto al suelo urbano y urbanizable actual, así como un considerable aumento de población, 2.024 habitantes, según datos del propio plan (210.090 m² de suelo residencial, 0,50 m²/m² de edificabilidad), 700 viviendas, igualmente según propuesta. Considerando la actual población de Albatera de 11.102 hab. Nos encontramos ante un aumento demográfico del 18,23%.  
5. El desarrollo de esta urbanización puede incidir de manera importante en el vecino municipio de Crevillent, que se encuentra muy próximo.  
6. El Plan de Acción Territorial de la Vega Baja, documento en tramitación, considera la casi totalidad de la superficie afectada por este plan, como zona donde fomentar el uso agrícola con la puesta en marcha de nuevos regadíos. Ello lo fundamenta en la alta capacidad agrícola del suelo y sus posibilidades de irrigación. En consecuencia no plantea nuevas redes de infraestructuras, servicios o dotaciones para toda la zona situada al norte del casco urbano, al no considerar futuros asentamientos residenciales.  
Conclusiones.  
Dada la problemática del municipio con la gran cantidad de viviendas implantadas en estos últimos años, al margen de cualquier proyecto que garantice la mejora de la calidad de vida de los ciudadanos y el desarrollo sostenible, objetivos de la LOTPP, sería más conveniente establecer los mecanismos para adecuar el suelo, ya transformado, a estos fines, antes de agravar la situación con nuevas ofertas de ocupación del suelo y acceso en vehículo privado y a través de caminos locales, modelo que no responde al art. 7 de la LOTPP. A su vez se hace hincapié en la necesidad, ya actual, de proyectar nuevas infraestructuras de movilidad con garantía económica de su ejecución, financiación que debería repercutirse en sus destinatarios.  
En consecuencia, el Plan Parcial de Albanature, no contribuye a mejorar el modelo existente y si ahonda en un modo de ocupación del suelo ajeno a los criterios de la ordenación del territorio sin garantizar el uso racional de los servicios e infraestructuras, asegurando un equilibrio entre el asentamiento de población y sus dotaciones (art. 8 b) de la LOTPP).»  
- Informe, emitido por el Servicio de Ordenación Territorial en fecha 4 de julio de 2008 sobre la necesidad de Estudio de Inundabilidad en la Homologación y Plan Parcial del Sector Albanature de Albatera, según el cual «el PATRICOVA no considera que exista riesgo de inundación en el mismo por lo que no es preceptivo dicho estudio. El estudio de impacto ambiental, no obstante, fija unas medidas correctoras que, en el caso de que se lleve a cabo la urbanización, deberán ejecutarse y realizar su oportuno seguimiento.»  
Afecciones legales  
Tras la consulta de las cartografías temáticas y estudios integrantes de los sistemas de información territorial de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, publicadas por la COPUT, sobre el área de estudio se han detectado las siguientes afecciones:  
Según el estudio de impacto ambiental, «son de dominio público según la regulación estatal los terrenos ocupados por las carreteras comarcales y sus elementos funcionales, además de una franja de 3 metros a cada lado de la vía, desde la arista exterior de la explanación.»  
Según el Inventario Forestal de la Comunitat Valenciana, la zona de estudio queda dentro de la categoría de suelo no forestal, pero limita hacia el norte en su parte central con Suelo Forestal.  
La zona de estudio se encuentra en el límite entre dos subcuencas, las de la rambla de Lucas y San Cayetano, que discurren al oeste y este del sector respectivamente, sin afectarle. La rambla de Lucas discurre a unos 400 m. al oeste del sector. Por el oeste del sector discurre un ramal de la misma, cuya zona de afección invade el sureste del sector. Al noroeste del sector se identifica el barranco Las Trampas, que se adentra en su interior y se diluye en su mismo ámbito.  
Mediante requerimiento de documentación al Servicio Territorial de Ordenación del Territorio, realizado en fecha 12 de junio de 2008, se solicitó la modificación de la ordenación propuesta, calificando del curso de dicho barranco y sus proximidades como suelo no urbanizable de protección especial que integrase tanto la protección correspondiente al dominio público hidráulico como las zonas de ribera que presenten un mayor valor ambiental. Hasta la fecha de hoy no se ha recibido documentación subsanando las deficiencias detectadas.  
Según el PATRICOVA no existe riesgo de inundación en el ámbito de actuación. El estudio de impacto ambiental indica que «pese a que el PATRICOVA refleja un riesgo de inundabilidad nulo en el área de estudio, sí existe la posibilidad de que se produzcan inundaciones o simplemente pequeñas arroyadas.» Es por ello que se realizó consulta al Servicio de Ordenación territorial sobre la necesidad de estudio de inundabilidad, quien informó que «no es preceptivo dicho estudio. el estudio de impacto ambiental, no obstante, fija unas medidas correctoras que, en el caso de que se lleve a cabo la urbanización, deberán ejecutarse y realizar su oportuno seguimiento.»  
El estudio de impacto ambiental afirma que «en la zona de estudio no existen indicios de la existencia de algún tipo de yacimiento arqueológico, al menos a priori. Tampoco se ha observado la presencia de ningún resto etnológico o paleontológico tras la consulta de documentos bibliográficos y del inventario de Bienes inmuebles de la Comunidad Valenciana de la Dirección General de Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte.»  
Sin embargo se deberá informar a los responsables la administración local y a los Servicios Técnicos de Patrimonio y Arqueología de la Dirección Territorial de Alicante de la Conselleria de Cultura, de la aparición de cualquier indicio arqueológico en los trabajos de movimiento de tierras en el acondicionamiento de los terrenos, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de la Generalitat Valenciana, de Patrimonio Cultural Valenciano.  
En cualquier caso, no consta en el expediente informe de la Dirección General de Patrimonio Cultural Valenciano.  
Consideraciones ambientales.  
1. El nuevo sector residencial que se propone delimitar en suelo no urbanizable comprende un área situada a unos 3.600 m. al noreste del núcleo urbano de Albatera, con acceso desde el camino de la Cañada de Alcaraz, y ocupada por campos de cultivo de cítricos y frutales, algunos de ellos abandonados, asociados a edificaciones de carácter agrícola o de segunda residencia.  
Se trata de un territorio con materiales semipermeables, con algún espacio puntual impermeable por la existencia de paquetes arcillosos. El drenaje es aceptable por percolación natural en las zonas llanas y por escorrentía y percolación en los espacios de glacis, con un nivel freático próximo a la superficie (2- 4 m.) en la zona de huerta y más profundo en el glacis.  
La zona de estudio se inserta dentro del sistema acuífero de la Vega Baja del Segura. En este caso se dan dos acuíferos, uno superficial, drenado por el río y los azarbes, y otro profundo, de muy poco espesor, que corresponde a una interfase con aguas muy saladas de origen marino.  
Según la Cartografía Temática de la Comunitat Valenciana, el área de estudio presenta una vulnerabilidad a la contaminación de los acuíferos media en el tercio norte del sector y baja en el resto del mismo. El estudio de impacto ambiental indica respecto a este riesgo que, aunque sea pequeño, es un factor a tener en cuenta a pesar del menor impacto teórico dado la calidad media- baja de sus aguas. Los posibles vertidos han de tenerse en cuenta en el plan de medidas correctoras.  
2. El área de estudio se enmarca en el sector septentrional del municipio de Albatera, en una zona de transición entre la Fosa Intrabética y la Sierra de Crevillent- Abanilla, pertenecientes ambas a las unidades béticas. Sin embargo, pese a esta ubicación de transición entre dos ámbitos, las características del área analizada se asemejan más con las existentes en toda la Vega Baja del Segura.  
La litología del sector es la formada por afloramientos cuaternarios compuestos por arenas, arcillas y limos, cantos y gravas. Se trata de materiales con una cierta permeabilidad, salvo aquellos espacios donde se desarrolla una capa de arcillas en profundidad, que vuelve los terrenos más impermeables. Las gravas y cantos son arrastrados y depositados en este espacio por gravedad al discurrir el agua de lluvia por las laderas o vertientes del valle y por efecto de la meteorización mecánica y química.  
La presencia de fluvisoles denota una cierta calidad ambiental geológica, geomorfológica y edafológica.  
El suelo afectado por el proyecto posee una capacidad de uso agrícola elevada. La ocupación y compactación del suelo supondría la pérdida de suelo fértil.  
Los valores para el riesgo de erosión, tanto actual como potencial se establecen, según la Cartografía Temática de la Generalitat Valenciana, como muy bajo y bajo, respectivamente, aunque aumentan considerablemente en aquellos terrenos surcados por barrancos y ramblizos.  
Sobre la localización propuesta existe el riesgo sísmico común a la zona sur de la provincia de Alicante. La línea tectónica que afecta con mayor magnitud por su proximidad al área analizada es la Falla de Crevillent, al sur de la sierra con el mismo nombre. Albatera, como la mayoría de los municipios alicantinos localizados en la Fosa del Segura, se situaría entre el primer grupo de riesgo de nivel provincial, con un riesgo alto. En este sentido, ante una actuación de índole urbanística deben tomarse medidas que minimicen sus efectos en caso de que se produzca, como sería retornar a ese urbanismo antisísmico de calles amplias y abundantes espacios libres públicos, y un estricto cumplimiento de la normativa antisísmica vigente (NCSE- 02).  
3. La acción antrópica y la transformación histórica de los terrenos en regadío son la causa de que la vegetación actual de la zona esté constituida por cultivos frutales, principalmente cítricos y uva de mesa, en fase de explotación. En la parte sur de la parcela se localizan invernaderos dedicados al cultivo de flores ornamentales. Las parcelas en desuso permiten la colonización arvense o ruderal vinculadas a suelos profundamente transformados por la actividad humana que se caracterizan por una mayor concentración de sales nitrogenadas.   
A pesar de que la vegetación no surja de forma natural, sí que representa un mosaico equilibrado cuyo cambio cromático estacional no sólo se produce en el área de estudio, sino a lo largo de todo el llano, estructurando un ecosistema rural de gran extensión que proporciona refugio y alimentación a una variedad importante de especies animales.   
Como zonas de mayor calidad ambiental se destacan los ramblizos y parcelas ocupadas por matorrales halonitrófilos de la clase Pegano- Salsoletea, citados como hábitat de interés comunitario por la Directiva Hábitats, así como el pequeño bosquete de olivos y algarrobos al sur del área de estudio. El Estudio de Impacto Ambiental recomienda la integración de la vegetación natural en las zonas verdes del proyecto, así como el transplante de los ejemplares del bosquete hacia las zonas verdes proyectadas.  
Las ramblas y ramblizos presentes en el conjunto territorial actúan como corredores naturales que favorecen la conexión con la sierra de Crevillente.  
Las especies detectadas incluidas en los diferentes listados de flora protegida de las normativas consideradas son el rabo de gato, el poleo amargo y el tomillo macho, estando expresamente prohibida su tala o desenraizamiento sin autorización en el territorio de la Comunidad Valenciana.  
La vegetación potencial de este área se corresponde con la asociación Chamareopo-Rhamnetum lycioidis, determinada por un matorral esclerófilo constituido preferentemente por espino negro, lentisco y palmito, junto a una mayor o menor presencia de acebuche, bayón, escobón, algarrobo y esparraguera. Por degradación se desarrollan romerales, espartales, tomillares y lastonares.  
4. La presencia de fauna viene condicionada por factores como la relativa proximidad a la Sierra de Crevillente, los usos intensivos y antropizados del área de estudio, la presencia de aguas embalsadas, ramblas y ramblizos en las proximidades, la conexión con un área agrícola rural de gran extensión, la cobertura vegetal elevada o la baja densidad de población y urbanización. Por todo ello se dan las condiciones de determinados hábitats para anfibios, reptiles, mamíferos y aves.  
El hecho de ser un medio altamente transformado a través de la agricultura intensiva y la aplicación de productos fitosanitarios conlleva una mayor proliferación de especies tolerantes y generalistas en detrimento de aquellas otras más sensibles a la alteración del hábitat o con mayor grado de especialización.  
La avifauna es uno de los grupos faunísticos que mejor se adapta a los cambios de uso del territorio, debido en parte a su gran movilidad. Debido a la proximidad de la sierra de Crevillente, se destaca la probable utilización de los campos agrícolas del conjunto del territorio como área de campeo y caza de las rapaces, especialmente de aquellas con amplias necesidades de territorio y espacio como el águila Real, el águila Azor-Perdicera y el búho Real. También es destacable el uso que hace la avifauna acuática de las balsas distribuidas por el área de estudio, particularmente la de mayor extensión, situada al norte, donde se ha desarrollado una pequeña mancha de carrizo que permita la cría de zampullines, gallinetas, fochas o anátidas. El Fumarel Blanco es una especie, considerada como vulnerable por el Catálogo Valenciano, que se caracteriza por la explotación de estos espacios.  
La eliminación de matorrales (principalmente halonitrófilos), supone una pérdida de posibilidad de opción de refugio para determinadas especies de fauna vertebrada terrestre y aves (passeliformes).  
5. No existe infraestructura viaria de relevancia en la zona de estudio. El viario se limita a la carretera de tercer orden o locales que comunican los diferentes parajes y edificaciones presentes junto a una red de caminos y linderos que separan las distintas explotaciones. El plan parcial proyecta una rotonda que conecta el camino de la Cañada de Alcaraz, que enlaza con el núcleo urbano de Albatera, con el viario interior de la urbanización. Se observa que el plan parcial no plantea ninguna mejora sobre la principal vía de conexión entre el sector y el casco urbano. Los caminos de borde e interiores al sector se encuentran parcialmente pavimentados y en malas condiciones.  
Se trata de un territorio suavemente ondulado, con una pendiente media del 3% hacia el sur, situado en el límite entre dos subcuencas, las de la rambla de Lucas y San Cayetano. Por tanto, la escorrentía superficial viene regulada por aparatos fluviales que concentran la corriente. El estudio de impacto ambiental propone un acondicionamiento de las direcciones preferenciales de escorrentía, así como el diseño y construcción de cunetas perimetrales en viales para la correcta aportación y funcionamiento de la dinámica de drenaje.  
La zona está atravesada por una red de canales transversales de aguas de riego, de suroeste a noreste, cuyo colector principal es el canal de Riegos de Levante, caudal procedente de las aguas del Trasvase Tajo-Segura, que discurre por el límite septentrional del sector.  
Actualmente no existen en el ámbito del sector redes públicas de saneamiento, alumbrado, infraestructuras de telecomunicaciones ni suministro de gas.  
El plan parcial plantea la eliminación y/o sustitución con soterramiento de las líneas eléctricas aéreas existentes. La alimentación del sector se realizará desde la línea aérea de media tensión existente, a partir de un apoyo de entronque aéreo a instalar en el límite del sector.  
El trazado del viario interior se adapta a la topografía, de manera que facilite la recogida de las aguas pluviales en el punto más bajo y su canalización hasta la rambla de Lucas, situada al sureste de la actuación.  
El Sector conectará con la red de agua potable de la Mancomunidad de «canales del Taibilla», situada al norte de la actuación. El trazado de la canalización se realizará a través de suelo público, sin afectar a propiedades privadas. Se estima la conveniencia de situar un depósito regulador de abastecimiento de agua potable, lo que obliga a ubicar suelo destinado a este fin en la cota más alta (parcela EQ- 1).  
El estudio de impacto ambiental establece medidas encaminadas a minimizar los consumos de agua (la utilización de especies autóctonas en los ajardinamientos, riego por goteo o la utilización de sistemas domésticos de ahorro).  
Se hace hincapié en la red de riego debido al cambio experimentado en la zona, donde se ha pasado del tradicional riego a manta con tuberías de hormigón y tablachos para la salida de agua a un sofisticado sistema de riego por goteo. En la unidad de ejecución existe una importante y costosa infraestructura de riego por goteo que se extiende para dar servicio a todos los cultivos por un sistema de conducciones y contadores.  
El sistema de tuberías de riego a manta está prácticamente en desuso en la totalidad de la superficie de la unidad de ejecución. Pero este sistema se mantiene operativo en algunas zonas más hacia el sur, por lo que en el proyecto de urbanización se deberá localizar esas tuberías para reponer y garantizar el servicio, de las fincas exteriores al ámbito de actuación.  
No consta en el expediente la solicitud de informe ante el organismo de cuenca correspondiente con el fin de acreditar la disposición de recursos hídricos necesarios para los usos previstos, en los términos establecidos por la doctrina del Tribunal Superior de Justicia de la Comunitat Valenciana en el auto de Ador.  
La evacuación de aguas se plantea de forma separativa, discurriendo las aguas pluviales por escorrentía superficial y las residuales a través de red subterránea.  
Las aguas residuales serán depuradas en la EDAR propia para el sector, que será construida en la parcela EQ- 3, situada en la cota más baja del sector. El efluente se bombeará hacia el embalse situado al norte de la actuación, propiedad de la Comunidad de Regantes de Albatera, siendo reutilizado para el riego de las parcelas agrícolas colindantes y zonas verdes, llenado de piscinas y demás usos independientes del consumo humano.  
La EDAR deberá contar con depósito regulador para garantizar las obras de reparación y mantenimiento sin que se produzcan vertidos a cauce sin depurar.  
Para evitar el impacto por producción de olores, el embalse donde se pretende verter el agua residual depurada deberá incorporar un sistema de purga de fangos (decantación de sedimentos), cuyo destino contará con los permisos y autorizaciones de la EPSAR, así como un sistema de bombeo de aire por difusores que permita alcanzar los valores de saturación de oxígeno suficientes para mantener los procesos de digestión anaerobia.  
Respecto a los residuos sólidos urbanos, se plantea la ampliación de las infraestructuras de servicio de recogida en base a las previsiones de aumento demográfico establecidas. También se menciona su depósito en vertederos autorizados de acuerdo con la legislación vigente en materia de residuos urbanos.  
La existencia de barrancos y ramblas implica un riesgo de vertidos incontrolados por acciones derivadas de las tareas de construcción, acondicionamiento y consolidación de áreas residenciales. Se proponen como medidas correctoras el control del vertido de residuos inertes a través de las licencias municipales, el establecimiento de un marco preventivo y sancionador en materia de vertidos incontrolados y el requerimiento al promotor de certificado de recepción en depósito de RCD autorizado.  
Las actividades agrícolas en fase de explotación engloban casi la totalidad de la zona de estudio. Se cultivan frutales en regadío, principalmente cítricos y uva de mesa, y en menor medida olivos, algarrobos y plantas ornamentales.  
Las áreas no ocupadas por los cultivos alternan usos antrópicos, como edificaciones y embalses, una estación de filtrado para el sistema de riego por goteo o invernaderos, con vegetación halonitrófila natural.  
Según el estudio de impacto ambiental, el sector está situado en colindancia con la zona denominada «El Moco», donde se aglutinan múltiples viviendas unifamiliares destinadas a segunda residencia, en su mayoría ejecutadas sin licencia y sin urbanización.  
6. El lugar se caracteriza por un clima Mediterráneo en transición al desértico, cálido y de escasas precipitaciones concentradas en el otoño, pudiendo ser de carácter torrencial. La temperatura media anual es de 18 ºC, con inviernos suaves y veranos muy calurosos. Las precipitaciones no rebasan los 300 mm. anuales.  
7. Según el PATRICOVA no existe riesgo de inundación sobre el ámbito de actuación. La escorrentía superficial aparece regulada por aparatos fluviales que concentran las corrientes. Dichos aparatos fluviales pertenecen a la cuenca vertiente de la rambla de Lucas, que discurre en paralelo a unos 400 m. al suroeste de la actuación. A dicha rambla realiza su aporte hídrico la rambla que discurre por el límite oriental del sector, sin penetrar en su interior. El barranco Las Trampas aparece por el noroeste del sector y se adentra en el mismo, diluyéndose en su interior. Su calado y extensión son pequeños, pero a tener en cuenta. El estudio de impacto ambiental propone la adopción de medidas correctoras suficientes para desestimar su potencial riesgo, según informe del Servicio de Ordenación Territorial.  
El estudio de impacto ambiental propone, respecto al embalse situado al norte del sector, la introducción de medidas de contención hídrica en caso de rotura de dique por actividad sísmica, de forma que se reoriente la escorrentía resultante hacia el barranco Las Trampas sin riesgo para la población. Esta medida, que puede ser la de construcción de murete canalizador, deberá proyectarse por técnico competente con carácter previo a las obras de urbanización.  
8. El estudio de impacto ambiental incluye una estimación del impacto sonoro que la actuación generaría en su ámbito territorial, en el cual se concluye que «los receptores virtuales que obtienen valores por encima de los umbrales recomendados se localizan en el propio trazado de la carretera, no detectando ningún valor por encima de dicho umbral en los interiores del sector propuesto, por lo que el impacto se considera compatible.»  
Como medida correctora para la fase de funcionamiento se propone la «reducción de la velocidad límite de los vehículos en aquellos tramos de viario afectos a zonas residenciales».  
Según informe, emitido por el Servicio de Protección del Ambiente Atmosférico en fecha 2 de junio de 2008, sobre el estudio acústico incluido en el Proyecto de Homologación y Plan Parcial del Sector Albanature en Albatera, «la documentación es insuficiente, por lo que debería adecuarse al contenido que se establece en el Decreto 104/2006, de 14 de julio, de planificación en gestión en materia de contaminación acústica».  
9. Los redactores del estudio de impacto ambiental sitúan el Proyecto dentro de una unidad paisajística homogénea caracterizada por una pendiente escasa y abierta, que se extiende más allá de la zona de estudio, englobando toda la superficie de glacis de la Sierra de Crevillente, y ocupada por cultivos de regadío, principalmente cítricos, donde prevalece la gama de colores verdes. También existen casas de labor y edificaciones dispersas en el territorio.  
La red de caminos y el trazado del parcelario, junto con el control del agua y las infraestructuras de riego, azarbes y acequias, son los elementos clave que identifican este tipo de paisaje. Se trata de un paisaje elaborado, de profunda alteración, cuyo entramado es reflejo de una larga evolución histórica.  
La urbanización en el ámbito rural generalizada en los últimos 50 años ha supuesto en algunas zonas la pérdida de algunas de las señas de identidad de este paisaje. Las nuevas formas constructivas, distintas a la edificación tradicional del diseminado huertano, son elementos que distorsionan el entorno agrícola.   
En estas condiciones podemos hablar de una cuenca visual amplia y sin zonas de sombra, donde la distribución equilibrada de cultivos, masas arboladas y matorral junto a la presencia del agua son factores que elevan la calidad visual del paisaje.  
Para minimizar el impacto visual producido por el residencial el estudio de impacto ambiental propone medidas de integración visual a través de la baja densidad edificatoria, la elección de materiales y elementos constructivos acordes y la plantación de vegetación.  
10. Más de la mitad de la superficie de Albatera se destina a la actividad agrícola, en su mayoría al cultivo de frutales, de lo que se desprende la importancia que dicha actividad adquiere dentro del sector primario. Las actividades ganaderas del municipio quedan desplazadas a un segundo plano dentro del sector primario.  
A partir de los años 60 la economía del municipio dio un giro hacia otras actividades secundarias sobre espacios donde se localizaban tierras de cultivo. Se produjo, por tanto, una disminución del peso específico que la actividad agrícola poseía en el conjunto de la economía regional ligado al despegue de otros sectores. Las actividades relacionadas con la construcción se han convertido en el motor de la actividad secundaria y, en general, de la economía de toda la comarca.  
El sector terciario se desarrolla espacialmente dentro del entramado urbano. Las actividades comerciales, concretamente el pequeño comercio, representan casi el total del sector servicios.  
11. La evaluación del impacto ambiental provocado por la actuación proyectada se realiza para las fases de construcción y funcionamiento.  
El estudio de impacto ambiental identifica y valora individualmente los posibles impactos ambientales que pueden derivarse de la actuación propuesta, siendo considerados globalmente como un impacto sobre el entorno compatible.  
Las principales medidas correctoras se apoyan en el control del impacto derivado de la ejecución del proyecto en fase de construcción, la contaminación acústica y lumínica, la gestión de residuos, el drenaje, la minimización del impacto visual, los incrementos de demanda hídrica, el control de los riesgos hidrológicos y la integración de la vegetación actual. Se observa la carencia de alguna medida destinada a garantizar la compatibilidad de usos.  
El plan de vigilancia ambiental se desarrolla en dos fases, una preliminar, donde se aunarán las medidas propuestas por el estudio de impacto ambiental, la declaración de impacto ambiental y la administración local; y una fase de construcción, referida al seguimiento ambiental durante la ejecución de las obras. No se hace ninguna alusión sobre la fase de funcionamiento.  
Dicho plan estará coordinado por un director ambiental de obra, técnico competente que, en concierto con la dirección facultativa, revisará para cada fase del proyecto la eficacia de las medidas correctoras o preventivas implantadas, así como las posibles modificaciones, siendo el responsable de emitir los informes oportunos a las administraciones competentes.  
El programa de vigilancia ambiental enumera genéricamente los factores objeto de control durante la fase de obras, pero no especifica los indicadores seleccionados para su control, los métodos de recogida de análisis y datos ni presenta un calendario aproximado para la aplicación del programa.  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su Reglamento, Anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, modificado por el Decreto 32/2006, de 10 de marzo, del Consell de la Generalitat, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 16.2 m) del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la Evaluación de Impacto Ambiental.  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Se estima no aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autoridades sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre la Homologación y Plan Parcial Sector Albanature, en Albatera, promovido por el propio Ayuntamiento de Albatera, puesto que:  
- El área de estudio se incluye dentro de una unidad ambiental homogénea de ámbito supramunicipal cuyo interés se basa en su geomorfología de carácter fluvial, la buena capacidad agrológica de los terrenos, la existencia de vegetación natural de interés, la actual predominancia de los usos ligados a las explotaciones agrarias existentes en el entorno y el paisaje rural. El sector se inserta dentro de un ámbito con especiales valores agrícolas que deben ser preservados para el medio rural y estimulados mediante la inversión en la modernización de los sistemas de riego, como ya se ha realizado, en parte. El desarrollo del sector «Albanature» comporta una variación morfológica que altera la tipología tradicional del hábitat rural. La propuesta de desarrollo urbanístico realizada no es compatible con la preservación de los valores agrícolas y con el mantenimiento y la sostenibilidad del medio rural.  
- No se adecua la actuación propuesta a las consideraciones del Plan de Acción Territorial de la Vega Baja que engloba la superficie afectada por el plan dentro de un área donde se pretende mantener el paisaje tradicional e impulsar el desarrollo agrícola con la puesta en marcha de nuevos regadíos. El desarrollo urbanístico del sector Albanature no contribuye a la creación de un modelo territorial sostenible e integrado que mantenga la coherencia comarcal.  
- Tal y como se Indica en el estudio de impacto ambiental, la presencia del agua y la calidad ambiental de la vegetación de la zona estructuran un ecosistema rural de gran extensión que proporciona refugio y alimentación a una variedad importante de especies faunísticas.  
- De acuerdo con el informe sobre la Homologación y Plan Parcial del Sector Albanature, del municipio de Albatera, emitido por el Servicio de Ordenación Territorial en fecha 5 de junio de 2008 en relación con la sostenibilidad del desarrollo planteado por el proyecto, de acuerdo con la Ley 4/2004, de 30 de junio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio y Ordenación del Paisaje, se considera que la actuación propuesta no se integra en el entorno ni contribuye a la puesta en valor del suelo de forma sostenible y respetuosa con el paisaje.  
  
Segundo  
Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.  
  
  
Tercero  
La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
  
Valencia, 19 de septiembre de 2008. La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.  
  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Expediente: 231/2008- AIA.  
Título: Industria de fabricación de materiales para la construcción.  
Promotor: Valenciana de Forjados Metálicos SA.  
Localización: Ctra. Simat a Xátiva, s/n (CV- 600), km 18,5, 46800 Xátiva (Valencia).  
Autoridad sustantiva: Dirección General para el Cambio Climático.  
Descripción del proyecto.  
Valenciana de Forjados Metálicos SA, es una empresa del sector cerámico dedicada a la fabricación de elementos cerámicos para la construcción, principalmente ladrillo hueco, y otros elementos configurados por extrusión como bardos y bovedillas. La fábrica se encuentra ubicada en la carretera de Simat a Xátiva (CV- 600), en el km 18,5, en el municipio de Xátiva. En concreto ocupa las parcelas 23 y 24 del polígono 9, con un total de 49.059 m² de superficie y 16.122 m² edificados. La fábrica, según se indica, funciona desde hace 50 años, habiendo tenido distintos titulares anteriormente. Las últimas actualizaciones se inscribieron en el Registro Industrial en el año 1990 a nombre de Cerámicas Ibéricas SA.  
Las parcelas ocupadas tienen la clasificación de suelo no urbanizable, por lo que se indica que se ha procedido a iniciar el trámite de declaración de interés comunitario.  
De forma esquemática, el proceso productivo consta de las siguientes fases: recepción de la arcilla, desmenuzado y mezcla, añadiendo hasta un 3% de ladrillo roto; almacenamiento en tres silos; molienda y almacenamiento en tres silos; humectación y amasado (añadiendo agua y vapor); extrusionado en la «galletera»; rascado de la pieza para hacerla porosa mediante rodillos; cortado; secado en prehorno; cocción; eliminación de cal mediante baño en agua; flejado, paletización y almacenamiento en campa.  
Las materias primas utilizadas son arcilla (78.100 Tm anuales) y agua (34.320 m³/año) procedente de pozo propio. La producción anual alcanza 69.850 Tm de ladrillo hueco de 1ª y 1.430 Tm de ladrillo hueco de 2ª. Se estima un consumo anual de gas natural (en calderas y quemadores de los hornos) aproximado de 3.580.000 kW.h y 324.000 kW.h de energía eléctrica. Existe abastecimiento de gas natural y energía eléctrica. Complementariamente, la caldera de biomasa consume 2.640 Tm anuales de biomasa (restos de madera y corteza de pino) y la maquinaria (pala, carretilla elevadora) consume 30.000 l anuales de gasóleo.  
Consideraciones ambientales.  
La industria considerada se ubica en las instalaciones actuales desde hace 50 años, según se indica en la documentación presentada, habiendo pertenecido a diversos titulares durante esos años. El proyecto presentado no se refiere a ninguna ampliación ni modificación de la instalación, no implicando, por tanto, ninguna diferencia con la situación actual.   
El entorno se caracteriza por su carácter agrícola, predominando el cultivo de cítricos. El municipio de Xátiva se encuentra a unos 2.300 m de la fábrica. Genovés y Lloc Nou d'en Fenollet se encuentran a 1.500 m aproximadamente (considerando en ambos casos la distancia a zona residencial). No se encuentran en las cercanías espacios de especial protección que puedan verse afectados por el proyecto. El linde oeste de la parcela es un camino el cual está catalogado como vía pecuaria (colada Azagador de Murcia), por lo que debe respetarse su anchura legal de 6 m.  
Las principales afecciones ambientales de la industria se encuentran relacionadas con la emisión de contaminantes a la atmósfera y ruidos, la generación de residuos y vertidos y el consumo de recursos naturales.  
Con relación a las emisiones a la atmósfera, vienen asociadas a las instalaciones de combustión: calderas auxiliares de los secaderos (a gas y una a biomasa) y quemadores de gas de los hornos. Se indica que no se han adoptado medidas de depuración por no superar las mediciones realizadas los límites de emisiones a la atmósfera. Los gases de combustión se emiten a la atmósfera a través de varias chimeneas: tres para los secaderos, dos para los hornos y una para calderas. Sin embargo, se aportan mediciones realizadas únicamente en la chimenea de un horno y tres secaderos. El almacenamiento de tierras se realiza en campa y en una nave de más de 2.800m² y una vez molturadas se almacenan en silos, por lo que se reduce la dispersión de partículas. Con relación al ruido, no se ha remitido a este órgano el estudio o auditoría acústica, por lo que no se dispone de la información completa. No obstante, visto el informe elaborado por el servicio competente en la materia, se concluye la necesidad de adoptar medidas correctoras adicionales para reducir la incidencia sonora de la industria.  
El abastecimiento de agua se realiza desde pozo propio, con un total de 34.320 m³/año consumidos. No se acredita la preceptiva autorización del pozo.  
Respecto a las aguas residuales, se expone que las pluviales se vierten a una acequia cercana y las sanitarias a dos fosas sépticas constituidas por dos depósitos estancos enterrados de fibra de vidrio que se vacían periódicamente. Se indica que no se producen aguas residuales industriales. No obstante, la existencia de baños para eliminar la cal de los ladrillos y las labores de limpieza generarán vertidos que no han sido considerados.  
No se prevé contaminación de suelos, puesto que toda la superficie se encuentra pavimentada e impermeabilizada.  
Se identifican como principales residuos generados los aceites usados, grasas minerales y trapos empleados en la maquinaria. Se almacenan en bidones en el interior de las naves. También se prevé la generación de tubos fluorescentes usados. Los restos de palets rotos está previsto almacenarlos en contenedores en el exterior. Los ladrillos rotos son en parte incorporados a las tierras utilizadas como materia prima y el resto se venden como material de relleno para obra. Todos ellos son almacenados y clasificados adecuadamente para su posterior gestión empresas autorizadas.  
En caso de desmantelamiento de la instalación, se prevén como medidas preventivas y correctoras el acondicionamiento de una zona para mantenimiento de maquinaria de obra, la adecuada gestión de los residuos de obra, regar las zonas de movimiento de tierras y realizar los acopios de materiales a resguardo del viento para evitar la dispersión.  
A efectos de limitar la visibilidad de la instalación, se prevé una pantalla vegetal perimetral con cipreses.  
El programa de vigilancia ambiental propuesto contiene medidas para garantizar el cumplimiento de las medidas preventivas y correctoras establecidas en el proyecto y en el estudio de impacto ambiental, como la realización de mediciones acústicas, de análisis de las aguas vertidas y de medición de las emisiones por chimenea.  
Afecciones legales.  
El proyecto está sometido a la Ley 16/2002 de 1 de julio de prevención y control integrados de la contaminación, según el subapartado 3.5 (Instalaciones para la fabricación de productos cerámicos mediante horneado..., con una capacidad de producción superior a 75 T/día...) del anejo I. La industria tramita la autorización ambiental integrada que otorga la Dirección General para el Cambio Climático, la cual tiene atribuidas las competencias en materia de prevención y control integrados de la contaminación.   
Otras afecciones consideradas son:  
- La fabricación de productos cerámicos está incluida como actividad potencialmente contaminante del suelo en el anexo I del RD 9/2005, de 14 de enero.   
- La fabricación de productos de arcilla para la construcción está catalogada como actividad potencialmente contaminadora de la atmósfera, grupo B, del Decreto 833/1975.  
- La actividad está sometida a la legislación en materia de residuos, en particular, en lo referente a producción y gestión de residuos y residuos de envases.  
- Queda sometida asimismo a la legislación en materia de contaminación acústica y en particular, al Decreto 266/2004, de 3 de diciembre.  
De acuerdo con la Ley 10/2004, de 9 de diciembre, del suelo no urbanizable el establecimiento de la industria en suelo no urbanizable requiere de declaración de interés comunitario.  
Todo ello, sin perjuicio de las autorizaciones que proceda obtener de otros organismos, de conformidad con la normativa sectorial que resulte de aplicación.  
Tramitación administrativa.  
Con fecha 7 de julio de 2008, se recibió escrito del Área de Calidad Ambiental de la Dirección General para el Cambio Climático, solicitando la evaluación ambiental del proyecto, a instancias de Valenciana de Forjados Metálicos SA. A tal efecto, se comunicaba la finalización del trámite de información pública del expediente, sin que se hayan recibido alegaciones al mismo.   
Con anterioridad, en fecha 1 de septiembre de 2007 y a efectos de consultar acerca de la suficiencia e idoneidad de la documentación (expediente 311- 2007/CON), el Área de Calidad Ambiental había remitido:  
Proyecto básico de autorización ambiental integrada.  
Estudio de impacto ambiental.  
Consideraciones jurídicas  
La actividad debe someterse al procedimiento de evaluación de impacto ambiental de acuerdo con el apartado l) del Grupo 4 del Anexo 1 de la Ley 6/2001, de 8 de mayo, de modificación del Real Decreto Legislativo 1302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental (fabricación de productos cerámicos mediante horneado). El contenido de ambas normas se recogen en el texto refundido aprobado por el RDL 1/2008, de 11 de enero.  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/89, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo quinto de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, atribuye al órgano ambiental la competencia para la formulación de las declaraciones de impacto ambiental de los proyectos a los que se aplique dicha ley.   
El artículo 16 del Decreto 131/2007, de 27 de julio, del Consell por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Medio Ambiente, Agua, Urbanismo y Vivienda, modificado por el Decreto 217/2007, de 26 de octubre, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental.  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales, el proyecto de industria de fabricación de materiales para la construcción, promovido por Valenciana de Forjados Cerámicos SA, ubicada en la carretera de Simat a Xátiva s/n (CV- 600), km 18,5 (parcelas 23 y 24 del polígono 9), del municipio de Xátiva (Valencia), en los términos que establece el proyecto, el Estudio de Impacto Ambiental y demás documentación que consta en el expediente.  
Adicionalmente, se cumplirán las condiciones siguientes:   
1. Las mediciones periódicas que se realicen para comprobar el cumplimiento de los niveles de emisiones a la atmósfera establecidos en el Decreto 127/2006, de 15 de septiembre, deberán vigilar especialmente el nivel de partículas emitidas asociado a la combustión de biomasa. Asimismo, deberán adoptarse medidas correctoras al efecto de evitar la dispersión de partículas por el arrastre de tierras.  
2. Con el fin de garantizar la disponibilidad de recursos hídricos para la actividad, deberá en su caso regularizarse la explotación de acuíferos ante el organismo de cuenca competente, de acuerdo con lo establecido en la Ley de Aguas.  
3. Deben establecerse sistemas de gestión de los vertidos asociados a la limpieza de las instalaciones y a los baños de eliminación de cal. Asimismo, debe vigilarse la ausencia de fugas en los depósitos de aguas sanitarias y su adecuada gestión.  
4. El cerramiento del linde oeste de la parcela deberá respetar la anchura legal de 6 m de la vía pecuaria «colada Azagador de Murcia».  
  
5. En la zona de almacenamiento de residuos peligrosos, deberán disponerse cubetos para contener posibles fugas o derrames de los mismos.  
6. Las acciones incluidas en el programa de vigilancia ambiental deberán documentarse, a efecto de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia.  
7. Cualquier modificación o ampliación del proyecto presentado, así como si se detectase algún impacto ambiental no previsto en el estudio de impacto ambiental, deberán ser comunicados al órgano ambiental competente que establecerá, si procede, la aplicación de nuevas medidas correctoras.  
  
Segundo  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por ser acto de trámite que no pone fin al procedimiento ni produce indefensión, no cabe recurso alguno; sin perjuicio de utilizar los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.  
  
Tercero  
Publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.  
  
Valencia, 17 de septiembre de 2008.- La directora general de Gestión del Medio Natural: Mª Ángeles Centeno Centeno.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML