Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8519, del 01-04-2019 (2019/2637)

RESOLUCIÓ de 8 de març de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 93/17-AIA Morella.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8519

Data del DOGV
:   01-04-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/2637

CVE


Data del document
:   08-03-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [Morella](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 8 de març de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 93/17-AIA Morella. [2019/2637]  
De conformitat amb l'article 41.3 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, el qual estableix la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració d'impacte ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració d'impacte ambiental corresponent a l'expedient 93/17-AIA Morella.  
  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: 093/2017-AIA.  
Títol: Projecte d'explotació derivada del permís d'investigació de la concessió minera número 2734 Vega del Moll.  
Òrgan substantiu: Servei Territorial d'Indústria i Energia.  
Promotor: Vega del Moll, SA.  
Localització: polígon 58, parcel·les 5 i 7 i polígon 59, parcel·la 16, del terme municipal de Morella.  
  
Descripció del projecte  
L'objecte del projecte és la definició del perímetre d'explotació d'argiles, i també de la seua simultània restauració de la concessió d'explotació derivada, amb número de registre 2734, Vega del Moll, fracció A, situada en la partida denominada Vega del Moll del terme municipal de Morella, per a donar continuïtat a l'activitat extractiva d'argila roja que el mateix promotor ha estat desenvolupant fins hui en una explotació pròxima denominada Mas de la Parreta.  
L'accés dels camions a l'explotació es fa des de la carretera N-232, i es desvia cap al sud, abans d'arribar a la part baixa de Morella, per la carretera CV-12, en direcció a Ares del Maestrat i, en el punt quilomètric 19, es pren el camí rural de la Vega del Moll, en sentit oest i després de recórrer uns 1.500 m s'entra en la demarcació pel límit est. Una altra opció d'accés és per la CV-10 i a la Pobla Tornesa, prendre la CV-15, en direcció cap a Vilafranca, i abandonar-la en el punt quilomètric 55, per a prendre la CV-12.  
La concessió minera número 2734 de la Vega del Moll abraça 6 quadrícules mineres, és a dir aproximadament 180 ha, i es proposa inicialment una superfície d'explotació de 889.254 m² que resultava parcialment incompatible amb el planejament urbanístic, per ocupar àrees en les quals l'activitat extractiva no està permesa. L'òrgan ambiental, segons el que s'estableix en l'epígraf de consideracions ambientals d'aquesta declaració, exigeix el compliment de la normativa urbanística i insta l'estudi d'alternatives que siguen compatibles amb el planejament urbanístic vigent.  
Després de l'estudi d'alternatives que fa el promotor, la superfície d'explotació proposada s'ha reduït a 52.229 m². Es proposa un vial de nova creació per a accedir a l'àrea d'explotació partint del camí de la Vega del Moll i travessant l'àrea d'apilaments de material útil o estèril. A més de la superfície d'explotació, el projecte afecta la superfície destinada a serveis annexos, entenent com a tals el menjador, condícies, farmaciola, despatx, recanvis, lubrificants i combustibles i les zones destinades a apilaments d'estèrils, sòl edàfic i mineral homogeneïtzat. La primera de les superfícies se situarà a l'entorn de la Masia del Salzeral de Baix, a causa d'un acord aconseguit amb els propietaris. L'activitat no comptarà amb instal·lacions d'emmatxucament. Les zones d'apilament (denominades 1, 2, 3 i 4) se situen al costat del camí interior de nova creació.  
Els apilaments 1 i 2 es localitzen en l'encreuament del camí amb el camí de la Vega del Moll. La finalitat d'aquests dos apilaments és emmagatzemar el material extret útil garantint el subministrament a clients i exposar el material durant un determinat temps a la intempèrie, per a la seua disgregació natural i la pèrdua natural d'humitat. Les porcions més gruixudes, les trepitjarà la pala carregadora frontal per a trencar-les i reduir la seua mida màxima.  
L'apilament d'estèrils i terra vegetal se situa al costat del camí en la part nord de la parcel·la del polígon 59 (apilament 3 per a estèril i 4 per a terra vegetal).  
Al llarg de tot el període d'explotació, es mantindrà l'accés a la Masia del Salzeral de Baix, ja que a banda de l'esporàdic ús que li puguen donar els seus propietaris, les instal·lacions de l'explotació estan situades allí.  
La superfície afectada per la totalitat del projecte ascendeix a 8,7 ha, amb la localització reflectida en la següent ortofoto:  
  
La superfície afectada per cadascuna de les accions del projecte es reflecteixen en la següent taula:  
  
ZONA Polígon cadastral Parcel·la cadastral Superfície ocupada de la parcel·la (m²) Observacions  
Zona d'extracció 58 5 52.229 m²   
Zona d'apilaments 1 (Zac 1) 59 16 4.800 m²   
Zona d'apilaments 2 (Zac 2) 59 16 4.800 m²   
Zona afectada per les zones d'apilaments Zac3 i Zac4 59 16 18.493 m² La superfície de la zona d'apilaments Zac3 és de 4.800 m² i la Zac 4 és de 13.000 m². La resta de la superfície afectada és el corredor situat entre les dues.  
Cordó (pantalla visual) 59 16 1.760 m²   
Accés a zona d'extracció des de camí rural 58  
58  
59 5  
7  
16 780 m²  
150 m²  
1.890 m² Travessa la via pecuària (parcel·la 9064) i un barranc (parcel·la 9090)  
Accés a zones de restauració des del Mas del Salzeral de Baix 58 5 250 m²   
  
  
L'activitat extractiva-restaurativa s'ha programat en 4 fases (que mantenen similitud amb les vistes 1 i 2 de l'àmbit inicial de 889.254 m²).  
Les superfícies afectades en cada fase són:  
  
Fase Superfície ocupada de la parcel·la (m²)  
Fase 1 13.456 m²  
Fase 2 16.494 m²  
Fase 3 11.993 m²  
Fase 4 10.286 m²  
Total 52.229 m²  
  
  
Les labors s'iniciaran en la fase 1, després de la retirada i apilament del sòl orgànic (part s'emprarà en la pantalla visual que s'executarà al costat del camí de la Vega del Moll i la resta es col·locarà en la zona d'apilament 4). L'explotació es realitzarà simultàniament en almenys tres capes del paquet, per la qual cosa es realitzarà mitjançant un front continu longitudinal. L'avanç de l'explotació serà en direcció sud a nord. L'argila que s'anirà extraient de la fase 1 s'anirà apilant en les zones d'apilaments 1 i 2 i l'estèril produït, aproximadament un 40 %, s'emmagatzemarà en la zona d'apilaments 3.  
Quan l'avanç de l'explotació arribe a un poc més de la meitat de l'àrea de la fase 1, aproximadament cap al huité mes d'activitat, començaran les labors de retirada de terra vegetal en la fase 2 i, seguidament l'extracció de mineral.  
A partir del nové mes d'activitat, s'espera que els estèrils produïts en la zona d'explotació puguen ser basculats directament en la part sud del buit creat per l'extracció, dins de la fase 1, de manera que es puga anar donant forma a la topografia de restauració, i que transcorreguts 18 mesos des de l'inici de l'activitat minera, la primera de les fases afectades quede totalment emplenada i llista per a la seua repoblació futura. L'extracció de la fase 1 s'espera que finalitze en complir el primer any, una vegada assolida la cota mínima de 905 m.  
Durant les labors d'explotació de la fase 2, en el lateral que dona a la Masia del Salzeral de Baix es tractarà que el límit dels diferents bancs s'excave en forma de bataches.  
En les zones altes, fase 3 i 4, els estrats d'argiles «capes roges de Morella» desapareixen i quasi la pràctica totalitat del material extret serà d'estèrils destinats al farciment de les dues primeres fases d'extracció. En les cotes més altes hi ha un recobriment de calcàries «barra calcària de Morella» i per davall de la barra calcària es troben "arenisques amb intercalacions margoses". El projecte indica que, si fora necessari s'emprarien voladures puntuals per a la remoció de la capa calcària.  
Complits 14 mesos des de l'inici de l'activitat, amb la fase 1 emplenada i, la fase 2 amb la meitat de la seua superfície afectada pel buit d'extracció, han de començar les labors de desmunt en la part alta de la fase 3, a la cota superior de tota l'activitat, 996 m., prèvia retirada de sòl edàfic i trasplantament dels exemplars més representatius.  
L'explotació d'aquesta fase 3 anirà conformant plataformes horitzontals uniformes, fins a assolir una gran superfície en la cota 970 msnm. Tots els materials extrets podran ser utilitzats per a l'emplenament del buit creat per l'extracció de la fase 2. La fase 3 serà explotada a demanda del buit d'extracció. Una vegada aconseguida la cota de separació entre les dues fases (3-4), l'explotació es realitzarà de manera conjunta, de manera que l'extracció dels materials estèrils permeta la continuïtat del farciment del buit d'explotació en la part baixa de l'activitat i, d'altra banda, es puguen anar conformant els talussos finals de restauració, que aniran dotant el perfil final amb un suau pendent general de menys de 30°.  
Una vegada finalitzat el farciment de la fase 2, finalitzaran les labors de desmunt de les fases 3 i 4. Les labors d'extracció de la fase 3 hauran finalitzat aproximadament transcorreguts 30 meses d'activitat, per la qual cosa en aquesta zona, ja es podrà realitzar l'estesa del sòl edàfic en gran part de l'àrea englobada, com el talús i la plataforma superiors. D'aquesta forma, l'estesa de terra edàfica i posterior repoblació, anirà fent-se de manera descendent, ja que fins en aqueix moment les fases inferiors malgrat haver sigut reomplides continuaran tenint pas de maquinària.  
S'espera que l'extracció de la fase 4 finalitze transcorreguts 36 meses d'activitat i, que a partir d'aqueix moment puguen realitzar-se les últimes labors d'estesa de terra i repoblació en la resta de l'afectació realitzada.  
La zona d'apilament 3, que fins a aquest moment ha albergat materials estèrils, podrà ser restaurada mitjançant l'estesa del sòl edàfic o terra de bancal.  
D'igual manera, el camí utilitzat durant el període d'activitat es veurà reposat i restaurat mitjançant l'estesa de la terra de bancal.  
  
Les zones d'apilament 1 i 2 restaran a l'espera de l'última càrrega de materials en els camions de transport i, una vegada realitzada aquesta, es realitzarà l'estesa definitiva de la terra de bancal procedent de l'apilament 4, el qual també serà definitivament adequat.  
En relació amb la capa de terra vegetal s'emmagatzemarà en munts de menys de 2 m d'altura i de pendent menor a 20°. Aquest sòl sera mantingut mitjançant sembra de 60 kg/ha d'espècies herbàcies fins que puga ser recol·locat en les zones de restauració. Aquesta sembra estarà formada per 25 % Medicago sativa, 20 % Onobrychis viciifolia, 15 % Agropyrum desertorum, 15 % Dactylis glomerata, 10 % Festuca arundinacea, 5 % Psoralea bituminosa, 3 % Plantago lanceolada, 3 % Anthyllis vulnerària, 2 % Dorycnium pentaphyllum i 2 % Coroneta minima. El sòl es recol·locarà en la zona de restauració amb un gruix mitjà de 30 cm en la zona de bancals i de 27 cm en les zones d'ús final forestal, de 120 cm de gruix en el cordó situat a banda i banda del camí rural (pantalla visual). La terra edàfica que es deposite sobre bancals agrícoles serà adobada amb maquinària agrícola amb 200 kg/ha d'adob NPK (8/15/15). A la terra edàfica que es deposite en talussos s'hi aportarà un 1 % de matèria organica abans del seu estesa.  
L'explotació compta amb una xarxa de drenatge intern, mitjançant la creació de dos canals principals de drenatge i set secundaris. Amb la finalitat d'evitar que les aigües precipitades sobre les conques vessants, al nord de la zona d'actuació, arrosseguen la cobertura superficial i erosionen els talussos de restauració, els quals es dissenyaran amb un angle inferior a 30o d'inclinació, es prepararà un canal perimetral, que conduïsca les aigües suaument cap a les baixants, realitzades mitjançant pedra d'escullera provinent de la mateixa explotació minera, tot per evitar d'aquesta manera la deterioració a causa de les aigües d'escorrentia canalitzades. Les baixants dissenyades tindran una longitud aproximada de 25 metres cadascuna, un ample de 5 metres i, un gruix de 0,70 metres de pedra d'escullera.  
Aquesta xarxa de drenatge es complementa amb dues basses de decantació de sediments (amb la doble finalitat d'emmagatzemar aigua per a poder ser utilitzada per a reg de la vegetació i de decantació de sediments) i amb baixants de talús per a evitar els processos erosius.  
Finalment, es fa un tractament al sòl, orientada a captar la major quantitat d'aigua possible que creen microembassaments que funcionaran de paranys d'aigua, minimitzant l'escolament superficial.  
Una vegada restaurada l'àrea, es proposa la revegetació de les diferents zones segons l'ús final previst:  
- En la zona de bancals agrícoles es preveu la sembra de 120 kg/ha de cereals de secà (blat, ordi, avena o ségol) prèvia realització de subsolat, adobat i passada de conreador.  
- En la zona forestal es preveu plantar de forma irregular alternant espècies, abans de la preparació del terreny mitjançant caselles a portell i construcció de regueres per a conformació de microconques en les zones de vessant i mitjançant cavallonat complet en les zones planes. Les espècies seleccionades són Quercus faginea, Quercus ilex, Juniperus oxycedrus, Erinacea anthyllis, Colutea arborescens, Acer monspessulanum, Acer opalus. Així mateix es realitzarà la sembra a mans de 60 kg/ha de les següents espècies: 25 % Medicago sativa, 20 % Onobrychis viciifolia, 15 % Agropyrum desertorum, 15 % Dactylis glomerata, 10 % Festuca arundinacea, 5 % Psoralea bituminosa, 3 % Plantago lanceolada, 3 % Anthyllis vulnerària, 2 % Dorycnium pentaphyllum, 2 % Coroneta minima.  
Per a permetre que la vegetació forestal s'instal·le de forma correcta, serà necessari delimitar-la per evitar-hi el pasturatge durant alguns anys.  
Amb la retirada i l'apilament del sòl orgànic de la fase 1, es realitzarà una pantalla visual que s'anirà reforçant amb els trasplantaments que es facen de peus de carrasca provinents de les zones d'extracció. La pantalla s'executarà al costat del camí de la Vega del Moll, mitjançant depòsit de terra edàfica en 5 m d'amplària i 1,2 m d'alçària, trasplantament de peus arboris de carrasca de zones afectades i la sembra de 60 kg/ha d'herbàcies. Les carrasques s'estimen aproximadament en 80 peus a trasplantar. La superfície d'aquest cordó de terra és de 1.760 m².  
Dins de la fase 2 hi ha la bassa de recollida d'aigües creada pel propietari del terreny perquè hi abeure el bestiar. Aquesta bassa ha sigut prospectada a la recerca d'exemplars del tritó anomenat gandària, ofegabous o peixella (Pleurodeles waltl). Encara que els resultats han sigut negatius, no s'ha descartat la possibilitat que existisca l'espècie o puga habitar en un futur la zona, per la qual cosa de forma consensuada amb el Servei de Vida Silvestre de la Direcció General del Medi Natural, es realitzara el trasllat d'aquesta bassa, fora de la zona d'afectació, prèviament a l'inici de les labors mineres, també com a labors preparatòries. El trasllat es planteja al punt de coordenades UTM 743.083/4.497.218, al sud-oest de la ubicació actual i a menys de 150 metres.  
Per a facilitar la reposició de les terres, hom ha de retirar les pedres fins a una granulometria de 10 cm de la base de la cubeta, de manera que no queden entremesclades amb la terra en el moment de l'excavació. Les pedres es repartiran de forma homogènia evitant amuntegaments en la nova ubicació.  
Prèviament als moviments de pedres es comprovarà l'existència de fauna refugiada davall d'aquestes. En cas de trobar-se exemplars d'aquest tritó (Pleurodeles waltl), es capturaran i mantindran en condicions adequades de cara al seu trasllat a les instal·lacions que designe l'administració competent perquè es puguen alliberar en la nova bassa una vegada restaurada.  
L'extracció es realitzarà mitjançant retroexcavadora, des de l'exterior de la cubeta cap a l'interior d'aquesta a fi d'evitar la compactació del terreny pel pas de la maquinària.  
Al llarg de tot el període d'explotació, es mantindrà l'accés a la Masia del Salzeral de Baix atés que s'hi troben situades les instal·lacions auxiliars de l'empresa.  
El reg d'accessos, pistes i plataformes, s'ha de fer utilitzant l'aigua d'emmagatzematge de les basses de decantació. No obstant això, haurà de preveure's un altre origen alternatiu per als períodes en què aquestes es troben seques.  
Els residus procedents del manteniment i cura de la maquinària, com les restes dels greixos, olis i lubrificants en general, draps impregnats, filtres, bateries (...) seran gestionats per un gestor autoritzat de residus.  
Amb la finalitat de reduir les molèsties del trànsit de camions, es recomana limitar l'horari de transport a hores diürnes.  
Si durant la fase de desenvolupament de qualsevol de les actuacions previstes en el projecte, es detectara qualsevol vestigi de restes d'interés cultural, caldria aturar l'activitat i posar-ho en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Cultural de la Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport immediatament. Així mateix, es reposarà el petròglif. Per a totes dues labors, l'empresa ha de disposar d'una persona dedicada exclusivament a vigilar la possible aparició de restes culturals i a reintegrar la roca dels petròglifs en posició similar al primitiu.  
  
De forma prèvia a l'inici de les labors de desbrossament es realitzarà un reconeixement del terreny per a detectar possibles niuades (postes o cadells) d'ocells, ventrades de mamífers o posades d'amfibis i rèptils, per a evitar-ne la destrucció. En cas d'existir en la zona a esbrossar niuades o ventrades d'espècies amenaçades, haurà de dissenyar-se un pla d'actuació en coordinació amb l'òrgan gestor de la Xarxa Natura 2000 responsable en la zona de la gestió i protecció dels recursos naturals. En niuades, ventrades o postes d'espècies no amenaçades s'estudiaria la possibilitat del trasllat o de la cria assistida.  
Acabada la restauració, l'accés a les masies seguirà la seua traça actual.  
El programa de vigilància ambiental té per objectiu garantir el compliment de les mesures correctores establides en l'estudi d'impacte ambiental i la present declaració d'impacte ambiental i permet el seguiment de la seua eficàcia, a fi de poder prendre les mesures necessàries si els resultats s'allunyen de les previsions inicials.  
  
El programa de vigilància ambiental estableix que almenys amb una periodicitat anual, durant els tres primers anys d'explotació, es redactarà un informe ambiental amb les conclusions dels treballs realitzats, que han de versar sobre:  
- Seguiment del pla d'explotació.  
- No afectació a zones exteriors a l'àmbit de l'estudi.  
- Seguiment de les mesures establides (entre altres, pantalles vegetals, senyalització, closos, condicionat d'accessos, reposició del traçat de la via pecuària [?]).  
- Vigilància respecte de les afeccions a l'atmosfera.  
- Vigilància respecte als abocaments potencialment contaminants.  
- Vigilància respecte de les afeccions paisatgístiques.  
- Vigilància respecte dels nivells sonors.  
- Compliment del projecte de restauració.  
- Vigilància del desenvolupament correcte de les obres de drenatge i la seua efectivitat.  
  
Legislació ambiental.  
L'avaluació d'impacte ambiental de projectes queda regulada en la Llei 2/1989, de 3 de març de 1989, d'impacte ambiental de la Generalitat Valenciana, els reglaments que la despleguen (Decret 162/1990 i Decret 32/2006, que modifica l'anterior) i la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental (d'ara en avant LLIJA).  
La legislació ambiental tipifica en els seus annexos els projectes que han de ser sotmesos a avaluació d'impacte ambiental.  
L'objecte del projecte està inclòs en l'annex I del Decret 162/1990, Grup 3, c.1. «Extracció de minerals no metàl·lics ni energètics. Materials de construcció», per la qual cosa el procediment que hi correspon és el d'avaluació d'impacte ambiental ordinària.  
El procediment d'avaluació d'impacte ambiental ordinària queda regulada en la secció primera, del capítol II del títol II de la LEA.  
  
  
Antecedents:  
Consta com a antecedent en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, 3 expedients de declaració d'impacte ambiental que es detallen a continuació:  
- 495/2001-AIA: Explotació de pedrera Vega Moll núm. 2734-A. Promogut per la UTE Villagrasa SL-Azuliber, SL. L'expedient conclou amb una declaració d'impacte ambiental desfavorable, de data 10 de novembre de 2003.  
- 496/2001-AIA: Explotació de pedrera Vega Moll núm.2734-B. Promogut per UTE Villagrasa SL-Azuliber, SL. L'expedient conclou amb una declaració d'impacte ambiental desfavorable, de data 22 d'abril de 2003, per la seua afectació directa al patrimoni cultural valencià i la seua incompatibilitat amb el planejament urbanístic vigent en el municipi.  
- 497/2001-AIA: Explotació de pedrera Vega Moll núm. 2734-C. Promogut per UTE Villagrasa SL-Azuliber, SL. L'expedient conclou amb una declaració d'impacte ambiental desfavorable, de data 22 d'abril de 2003, per la seua afectació directa al patrimoni cultural valencià i la seua incompatibilitat amb el planejament urbanístic vigent en el municipi.  
Amb posterioritat, la Sentència número 392/10 de la Secció Tercera de la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana acorda la retroacció d'actuacions al moment de l'emissió dels informes sectorials, i que cal tenir en compte que només se sol·licita el passe a concessió d'explotació de Vega del Moll 2734-A, que es correspon amb l'antecedent 495/2001-AIA.  
  
  
Tramitació administrativa  
En data 17 de juliol de 2017 es rep en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental sol·licitud de declaració d'impacte ambiental i s'adjunta a aquesta sol·licitud:  
- Projecte d'explotació i annex de maig de 2017.  
- Estudi d'impacte ambiental.  
- Pla de restauració integral.  
- Estudi d'afectació a Xarxa Natura 2000.  
- Còpia d'informes de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre i de l'Ajuntament de Morella sobre la compatibilitat urbanística, de la Direcció Territorial de Patrimoni Cultural Valencià sobre l'impacte patrimonial i encara del Servei de Gestió i Ordenació Forestal sobre el Pla de restauració integral.  
En data 8 de novembre de 2017, abans d'analitzar en profunditat el projecte, se sol·licita un informe a l'Ajuntament de Morella perquè, vistos els antecedents que hi ha en el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i consultada la normativa urbanística vigent en el Pla general d'Ordenació Urbana de Morella, aprovat definitivament el 8 de juny de 1994 i avaluat ambientalment segons declaració d'impacte ambiental de referència 19/1994-AIA, emesa el 24 de gener de 1994, la ubicació de l'activitat resulta incompatible amb el planejament.  
  
En l'àmbit de l'explotació actual és similar a l'àmbit de l'explotació que va ser objecte d'avaluació ambiental en l'expedient 495/2001-AIA: Explotació de pedrera Vega Moll núm. 2734-A . Es mostra a continuació un croquis amb els àmbits de sengles projectes. En la part esquerra es troba el perímetre d'expropiació de l'expedient 495/2001-AIA; en la part dreta es troba el perímetre d'expropiació de l'expedient 093/2017-AIA.  
En data 28 de novembre de 2017 l'Ajuntament de Morella remet informe en el qual es considera que pot existir un error tipogràfic en el codi d'identificació del tipus del sòl i considera que l'actuació sol·licitada és compatible amb el Pla general.  
En data 13 de febrer de 2018 se sol·licita informe al Servei de Vida Silvestre, sobre la compatibilitat de l'extracció minera proposada amb la ZEPA l'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i la Vallivana. En data 12 de març de 2018 es rep l'informe del Servei de Vida Silvestre en el qual s'indica que, d'acord amb el Banc de dades de la biodiversitat, apareixen observacions d'aquest tritó, espècie catalogada com a vulnerable en el catàleg valencià d'espècies amenaçades. S'haurà de preservar els llocs aquàtics (basses) existents en l'àrea del projecte que puguen sostenir els requeriments vitals de les poblacions locals d'aquesta espècie. No obstant això, s'assenyala que segons l'estudi del promotor, l'afectació del projecte a les espècies de l'annex II de la directiva d'hàbitats inclosos com a objectiu de conservació en la declaració de la ZEPA es pot considerar nul·la o molt baixa.  
En data 15 de març de 2018 el Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental, després d'analitzar la documentació tècnica i també els informes de les administracions públiques afectades, requereix al promotor a través de l'òrgan substantiu la següent documentació:  
- Aclariment sobre la compatibilitat urbanística.  
- Estudi geològic.  
- Estudi d'alternatives segons existència de recurs i minimització d'impactes ambientals.  
- Fases d'explotació-restauració.  
- Modificació de la via pecuària Colada de les Candelades.  
- Informe de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre.  
- Estudi de les poblacions d'aquest tritó.  
En data 9 de maig de 2018 el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet la documentació aportada pel promotor en contestació al requeriment realitzat. Analitzada aquesta última documentació i la que hi ha en l'expedient, l'òrgan ambiental considera que cal l'aclariment o la modificació de determinats aspectes prèviament a l'emissió de la declaració d'impacte ambiental. És per això que en data 12 de juny es fa un segon requeriment, en el qual es detalla:  
  
- La viabilitat ambiental del projecte queda condicionada al compliment de la normativa de l'actual pla general d'ordenació urbana de Morella vigent, aprovat definitivament el 8 de juny de 1994 i avaluat ambientalment segons la declaració d'impacte ambiental de referència 19/1994-AIA, emesa el 24 de gener de 1994. De les diferents qualificacions que poden resultar afectades amb la proposta d'explotació inicial, l'activitat extractiva a la Vega del Moll és únicament compatible amb la qualificació 3.3.3: Sòl No Urbanitzable comú. Zona d'Ús prioritari en defensa del sòl i 3.3.2: Sòl No Urbanitzable comú. Zona d'ús prioritari agrícola, la qual cosa implica que l'explotació no és compatible en les zones 2b, 2c, 2d, 3a, 3b, 4a, 4b i parcialment la 3c i que l'explotació pot ser compatible parcialment en la zona 1a.  
  
- Atés que pot existir en la bassa situada aproximadament en el punt de coordenades UTM X 743.219 I 4.497.298 poblacions d'aquest tritó i atés que les zones d'explotació han d'adequar-se a la topografia de l'entorn, la zona 3c ha de quedar fora de l'explotació.  
- Amb el nou reajustament del perímetre de l'explotació, la via pecuària Colada de les Candelades travessa únicament la fase 1a, de sòl 3.3.2: Sòl No Urbanitzable comú. Zona d'ús prioritari agrícola. El traçat de la via pecuària haurà de desviar-se pel camí que apareix cartografiat en el plànol número 4 denominat perímetre d'afectació sobre ortofoto, de l'estudi d'impacte ambiental, de data d'agost de 2016, amb la denominació de Carreró del Taboll o Colada de les Candelades.  
  
- S'haurà de plantejar unes noves fases d'explotació i restauració dins de l'àmbit d'explotació resultant dels condicionants ambientals anteriorment exposats. Les fases d'explotació-restauració que es presenten hauran d'aportar per a cadascuna d'aquestes la seua evolució en el temps i la topografia de cadascuna, tant a l'inici de la fase com al final d'aquesta, en relació amb el total de la superfície d'explotació. El format de la documentació remesa en data 9 de maig, consistent en 25 plans amb talls transversals en direcció E-O i N-S és adequada per a conéixer l'evolució de les fases d'explotació i restauració.  
  
- S'haurà d'obtenir un informe favorable al Pla de restauració integral conformement amb les fases plantejades i amb les seues corresponents fiances.  
El 14 de setembre de 2018 el Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló remet la documentació presentada pel promotor com a resposta al requeriment de maig de 2018 de l'òrgan ambiental. És amb aquesta última proposta (que suposa una reducció substancial de la superfície d'explotació i del volum extret) i la seua documentació tècnica amb la qual es fa aquesta declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Informació pública i consulta a les Administracions públiques afectades i a les persones interessades.  
El Servei Territorial d'Indústria i Energia de Castelló va sotmetre els projectes d'explotació derivats del permís d'investigació Vega del Moll núm. 2734, de la secció C) «Vega del Moll núm. 2734-A», «Vega del Moll núm. 2734-B» i «Vega del Moll núm. 2734-C» a informació pública, mitjançant anunci publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Castelló, de data 1 de gener de 2002, per un termini de 30 dies hàbils.  
  
Segons el certificat emés en data 11 de febrer de 2002 pel cap del Servei Territorial d'Indústria i Energia, no es van produir al·legacions durant el termini concedit.  
Es transcriu a continuació el contingut de caràcter ambiental dels informes rebuts de les diferents administracions públiques afectades, en relació al primer dels àmbits proposats per a l'explotació. No obstant això, tenint en compte que l'àmbit d'explotació actual es troba dins de l'àmbit inicial, es poden consideren vàlids els informes emesos.  
  
Informe del Servei de Control del Domini Públic Hidràulic de la Confederació Hidrogràfica de l'Ebre (fet el 04.05.2010).  
«[?] Por el que respecta a les funcions encomanades a aquest organisme de conca s'informa:  
A. Pel que fa a les noves demandes hídriques, favorablement les actuacions incloses en el projecte d'explotació minera de la secció A) denominada Vega de Moll[?].  
B. Les actuacions previstes en el projecte d'explotació minera [?] denominada Vega del Moll afecten el domini públic hidràulic i a la zona de policia dels barrancs de la Salzera i de Candelades, per la qual cosa s'han d'iniciar els tràmits previstos en el Reglament del domini públic hidràulic per a la seua autorització, si escau, havent-se de realitzar una sol·licitud expressa d'autorització per a l'execució de l'activitat pretesa, a la qual s'afegirà la documentació esmentada en el cos del present informe».  
  
Informe del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal (fet el 30.01.2017).  
  
«[?] Des del punt de vista forestal, el Pla de Restauració d'Integral de l'àrea afectada per la Concessió Minera derivada del permís d'investigació denominada «Vega del Moll núm. 2734-A» del terme municipal de Morella (Castelló), de novembre de 2016 i annexos de desembre de 2017, presentat pel mercantil Vega del Moll, SA, s'informa favorablement, ja que garanteix una possible gestió forestal ulterior de la superfície afectada, sense perjudici d'altres autoritzacions sectorials i informes, en considerar que la restauració és adequada i compatible amb el resultat final previst i els objectius plantejats.  
Així mateix, s'informa que abans de l'inici de l'activitat serà necessari estudiar en el Servei Territorial de Medi Ambient de Castelló, en concret la Secció Forestal, el modificat temporal del traçat de la via pecuària Colada de les Candelades, segons la Llei 3/2014, de la Generalitat, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
Queda per tant a competència de la conselleria competent en mineria la comprovació de la propietat dels terrenys afectats per l'activitat, i també l'estabilitat geotècnica dels talussos finals de restauració».  
  
  
Informe del a Direcció General de Cultura i Patrimoni (realitzat el 25.05.2017).  
«[?] Des de la consideració del patrimoni arquitectònic i arqueològic, els Serveis Tècnics d'aquesta Direcció General informen que des de l'inici de l'expedient s'ha sol·licitat al promotor la realització de diverses actuacions arqueològiques. Primer se li va demandar que quedaren fora de l'àmbit de l'explotació els conjunts de petròglifs i el jaciment de les Roques de Garcia i es va demanar que es duguera a terme la prospecció arqueològica.  
Més tard, ateses aqueixes demandes i com a conseqüència dels resultats de les prospecció es van establir altres condicionants com l'excavació de les estructures dels sectors VII i XVIII de la prospecció, la realització de sondejos mecànics aleatoris en les zones on apareixia indústria lítica i l'excavació entorn del petròglif del Mas del Salzeral de Baix com a pas previ a la redacció i execució d'un projecte d'extracció del BIC per a la seua futura reubicació quan es contemplara la restauració.  
Complits aquests condicionants es va veure que el petròglif sempre havia estat allí i per tant no era aconsellable haver de traslladar-lo, sinó que caldria modificar el promotor de l'àmbit de l'explotació per a protegir aquest bé d'interés cultural i el seu entorn. D'altra banda, es va procedir a l'excavació del jaciment de l'Edat del Ferro del bancal del Mas del Blat.  
Posteriorment es va presentar i va executar un projecte molt detallat per a estudiar, consolidar i extraure el petròglif del Salzeral de Baix i el seu trasllat a una àrea segura. Ja més tard caldrà tirar avant la seua reintegració paisatgística.  
En l'informe tècnic precedent de 2010 s'estimava favorable l'Estudi d'Impacte Ambiental presentat, però es considerava que s'havien de prendre certes mesures prèvies, tals com l'excavació en àrea del jaciment del Bancal del Mas del Blat, la documentació topogràfica i planimètrica de totes les estructures localitzades, l'Inventari i estudi dels materials, incloent els estudis interdisciplinaris complementaris i la publicació científica.  
Realitzades ja aquestes actuacions prèvies, i protegit el petròglif del Salzeral de Baix, no es veu inconvenient a informar favorablement l'Estudi d'Impacte Ambiental aportat.  
Des de la consideració del Patrimoni etnològic, no hi ha pas afectació.  
Des de la consideració del Patrimoni paleontològic, els Serveis Tècnics d'aquesta Direcció General informen del següent:  
Revisat l'Inventari de jaciments paleontològics de la Comunitat Valenciana, es comprova li existència d'un número molt elevat de jaciments paleontològics associats als depòsits argilencs de la formació de Morella en el terme municipal de Morella:  
Mas Macià Querol-Dinosaures.  
Barranc del Mas de Sabaté-Dinosaures.  
Mas de la Pedrera-Dinosaures.  
Mas de la Ximenera alta-Dinosaures.  
Barranc de la Parreta-Dinosaures.  
El Solaner-Dinosaures.  
Barranc de la Vallivana-Icnites de dinosaures.  
Pedrera d'Azuvi-Dinosaures.  
Teixiria Beltran-Dinosaures.  
Mas de Guimera- Dinosaures.  
El Pouet-Dinosaures.  
Mas de Romeu-Dinosaures.  
El Canteret-Dinosaures.  
Mas d'Eroles-Dinosaures.  
Sant Antoni de la Vespa-Dinosaures.  
Anna (Cinctorres) Dinosaures i faunes associades.  
Pedrera del Mas de la Parreta CMP-1 a 10-Dinosaures i faunes associades.  
La zona d'explotació es troba adossada a la pedrera d'argiles del Mas de la Parreta, l'explotació de la qual està condicionada a la realització d'un seguiment paleontològic, que ha permés la recuperació d'importants restes fòssils de dinosaures i d'altres faunes fòssils associades en els últims 20 anys.  
D'això es desprén que l'aparició de restes fòssils en l'àrea proposada és més que probable, ja que es projecte l'explotació sobre els mateixos nivells d'argiles en què, en l'àrea annexa de conreu, han sigut trobats nous i importants jaciments paleontològics durant la fase de funcionament de l'esmentada pedrera. És per tant necessari que les labors d'extracció de l'argila es tiren endavant en coordinació amb un programa de seguiment paleontològic.  
En l'Estudi d'Impacte Ambiental es té en consideració el potencial paleontològic dels materials que seran explotats i per tant es contemplen mesures correctores que minimitzen l'impacte negatiu que poguera ocasionar l'extracció d'aquestes argiles sobre el patrimoni paleontològic valencià. L'empresa presenta un proposta de seguiment paleontològic en els fronts d'explotació similar al que es duu a terme en la concessió minera adjacent del Mas de la Parreta.  
  
Consultada la documentació disponible en referència al projecte d'explotació d'argiles en la concessió minera de la Vega del Moll núm. 2374-A, d'aquesta es desprén que la inevitable incidència sobre el patrimoni paleontològic es minimitzarà mitjançant la realització d'un seguiment (discontinu) de les labors d'extracció en els fronts d'explotació.  
  
No obstant això, cal recordar que qualsevol troballa paleontològica d'interés rellevant que es realitzara durant l'execució del projecte hauria de ser comunicada a la Conselleria d'Educació, Cultura, Cultura i Esport, o als ajuntaments implicats, segons el que es disposa en l'article 63 de la Llei 4/1998 del Patrimoni Cultural Valencià.  
És per això, que vist el precepte indicat i de conformitat amb l'informe dels serveis tècnics, s'informa favorablement sobre els efectes patrimonials contemplats en l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de patrimoni.»  
  
Consideracions ambientals  
Aquesta declaració d'impacte ambiental es formula respecte de l'última documentació tècnica aportada pel promotor, de data agost de 2018, a l'òrgan substantiu i que ha sigut remesa a l'òrgan ambiental el 19 de setembre de 2018.  
Inicialment, el projecte presentat el juliol de 2017 afectava en part o en la totalitat les parcel·les cadastrals següents: Polígon 53, parcel·les 8 i 9; polígon 57, parcel·les 23, 24 i 28; polígon 58, parcel·les 4, 5, 6, 7, 8 i 15; polígon 59, parcel·les 1, 15, 16 i 17. La superfície a explotar arribava a ser una superfície de 889.254 m².  
De l'anàlisi dels antecedents i de la documentació aportades es determinà que part de l'àmbit d'explotació proposat en el projecte inicial era incompatible en algunes de les zones de Sòl No Urbanitzable del planejament vigent. A continuació es fa la transcripció íntegra de la normativa i les consideracions sobre la compatibilitat de l'ús extractiu en cadascuna de les zones:  
«3.3.3. Sòl No Urbanitzable Comú. Zona d'Ús prioritari en defensa del sòl.  
La qualificació d'aquesta zona té per objecte fomentar actuacions tendents a la recuperació de l'equilibri natural, mitjançant l'acció decidida contra l'erosió, que en un alt grau es produeix en tota la zona.  
  
1. S'estableix com a ús prioritari el de repoblació amb espècies autòctones.  
2. Es permet el manteniment dels usos existents, la seua ampliació en els termes previstos en aquestes normes.  
3. Es permet així mateix la implantació de nous usos dins dels permesos per l'Ordenança General del SNU amb les condicions següents:  
  
a) Que no resulten incompatibles o perjudicials a l'ús prioritari definit. Per a determinar la possible incompatibilitat o perjudici se sol·licitarà, si es considera necessari, informe a l'òrgan administratiu competent en la matèria.  
b) Que el nou ús implantat no ocupe més del 20 % de la parcel·la, i es destine a la resta de la mateixa al foment de la repoblació de la terra.  
  
4. Queden expressament prohibides les tales d'arbres que no formen part de programes de millora del sòl promoguts per l'administració competent o compten amb la seua autorització».  
Es considera compatible l'activitat extractiva amb aquesta qualificació atés que s'ha obtingut un informe favorable del Servei d'Ordenació i Gestió Forestal al Pla de restauració integral.  
«3.4.1. Sòl No Urbanitzable de Servituds de Serveis i Infraestructures. Llits de rius públics.  
Preservar de l'acció urbanitzadora el sòl que constitueix els marges dels llits públics (rius, barrancs [...]), inclosa la seua zona de domini i afectació, donada la seua immediatesa a les àrees destinades a atendre necessitats d'interés general.  
No es podrà realitzar edificacions, ni moviment de terres en aquestes zones.  
Per a tota la resta, regirà la Llei d'aigües 29/85 de 2 d'agost».  
No es considera compatible l'activitat extractiva amb aquesta qualificació atés que queden prohibits els moviments de terra.  
D'altra banda, els llits dels rius i les seues margenes són elements vertebradors del territori, que conformen la infraestructura verda d'acord amb el que s'estableix en l'article 5 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, que ha de ser objecte de protecció. La classificació i normativa del planejament vigent és conforme amb les característiques del territori i amb legislació territorial i ambiental i ha de romandre inalterada.  
En conseqüència l'activitat extractiva és incompatible amb aquesta qualificació tenint en compte, a més, la contigüitat amb les àrees qualificades com 3.1.2. Sòl No Urbanitzable d'interés patrimonial on se situa l'edificació dispersa que constitueix una forma d'ocupació tradicional del territori de la comarca dels Ports.  
«3.2.3. El Sòl No Urbanitzable d'Especial Protecció. Zona d'usos prioritaris d'explotació forestal.  
Regular les actuacions sobre un sòl que s'usa fonamentalment com a explotació forestal.  
1. Es permeten els usos, activitats i edificacions actualment existents: i també la seua ampliació, en els termes previstos en les presents normes, i més concretament, les condicions del Sòl No Urbanitzable comú.  
S'autoritza, també, la legalització de les instal·lacions que estiguen construïdes amb anterioritat a l'entrada en vigor del Pla general d'ordenació urbana, sempre que en el document tècnic necessari per a la seua legalització, s'acredite el compliment dels paràmetres expressats en l'article 139 para instal·lacions de nova implantació.  
2. Es considera com a ús prioritari el d'explotació forestal.  
3. S'autoritzen la resta d'usos, aprofitaments i activitats que es recullen en les ordenances de caràcter general del Sòl No Urbanitzable sempre que no resulten incompatibles o perjudicials a l'ús prioritari d'explotació forestal.  
4. Es prohibeixen expressament els moviments de terra, les noves instal·lacions agropecuàries i la tala d'arbratge, llevat que es realitzen d'acord amb un programa d'explotació forestal de l'administració competent o amb la seua autorització.  
5. S'autoritza l'ús derivat de l'obtenció d'energies i de sistemes de telecomunicació i també la ubicació de les instal·lacions que resolguen el seu subministrament, promogudes per les diferents administracions o pels concessionaris de serveis seleccionats per aquestes, que de manera expressament justificada i sempre que no lesionen els especials valors expressament justificats de protecció establerts, necessiten emplaçar-se en aquest tipus de sòl.  
S'haurà de justificar detalladament, en tot cas, que la implantació no produirà danys en la percepció visual del conjunt de la ciutat a fi de preservar l'interés històric, cultural i patrimonial de l'entorn visual allunyat la població.  
La seua autorització, de conformitat amb la Llei 4/1992 del Sòl No Urbanitzable, estarà en tot cas condicionada a l'obtenció dels informes favorables de la Conselleria competent en matèria mediambiental i d'indústria i energia».  
No es considera compatible l'activitat extractiva amb aquesta qualificació atés que queden prohibits els moviments de terra llevat que es realitzen d'acord amb un programa d'explotació forestal de l'administració competent o amb la seua autorització.  
«3.3.2. Sòl No Urbanitzable Comú. Zona d'ús prioritari agrícola.  
  
Regular el sòl on l'activitat principal és l'agrícola i ramadera. Amb la finalitat de fomentar les actuacions, mantenir i potenciar aquests usos.  
  
S'autoritza el manteniment dels usos i obres existents, i també la seua ampliació en les condicions previstes en aquestes normes (article 137), i també la implantació d'altres nous dins dels permesos per l'Ordenança General del SNU, i dels especificats en l'epígraf anterior sempre que no perjudiquen o resulten incompatibles amb l'ús prioritari agrícola, d'acord amb l'informe emés si escau per l'òrgan administratiu competent en la matèria».  
L'article 137 estableix que després de la declaració d'interés comunitari, podrà autoritzar-se les activitats mineres i extractives.  
«3.1.2. Sòl No Urbanitzable d'Interés Patrimonial.  
L'objecte d'aquesta classificació és la protecció d'aquells elements, edificis i conjunts que, considerats un tot amb la parcel·la que els alberga, tenen un valor patrimonial que els fa mereixedors d'aquesta protecció.  
Aquesta categoria del Sòl No Urbanitzable respon a l'interés que té la revaloració de les construccions que constitueixen el Patrimoni Inventariat que es localitza en el Sòl No Urbanitzable, tant en forma d'edificació dispersa com en forma de nuclis rurals.»  
No es considera compatible l'activitat extractiva amb aquesta qualificació.  
El Pla general d'ordenació urbana de Morella vigent va ser aprovat definitivament el 8 de juny de 1994, prèvia avaluació ambiental segons la declaració d'impacte ambiental de referència 19/1994-AIA, emesa el 24 de gener de 1994. El projecte d'explotació deu per tant desenvolupar-se exclusivament en les zones en les quals d'acord amb l'anàlisi realitzada en els paràgrafs anteriors l'ús miner està permés o es considera compatible en determinades condicions.  
Així doncs, en l'àmbit de la concessió minera núm. 2734 Vega del Moll, l'activitat extractiva és únicament compatible amb la qualificació 3.3.3: Sòl No Urbanitzable comú. Zona d'ús prioritari en Defensa del sòl i 3.3.2: Sòl No Urbanitzable comú. Zona d'ús prioritari agrícola.  
  
Per tant, el 12 de juny de 2018, va ser comunicat al promotor a través de l'òrgan substantiu que l'explotació no era compatible en les zones 2b, 2c, 2d, 3a, 3b, 4a, 4b, i, parcialment la 3c, i que podia ser compatible parcialment en la zona 1a del projecte inicialment presentat, que requereix una modificació del projecte.  
En contestació a aquest requeriment, es rep el 14 de setembre de 2018 la documentació presentades pel promotor davant el Servei Territorial de Mines de Castelló. La documentació presentada modifica l'àmbit d'explotació-restauració, restringint la superfície d'explotació a les zones en les quals el material útil està immediatament davall del material edifique i a les àrees confrontants necessàries per a obtenir el volum de material estèril necessari per a la restauració geomorfològica del buit generat per l'extracció de les argiles roges. La superfície afectada per l'explotació és 52.229 m² de les parcel·les 5 i 7 del polígon 58 i la parcel·la 16 del polígon 59.  
Vista la proposta presentada definitivament pel promotor, s'observa que l'àrea extractiva queda encaixada dins de la zona 3.3.3, de Sòl No Urbanitzable comú. Zona d'ús prioritari en defensa del sòl i per tant d'acord amb el planejament urbanístic, però que les zones d'apilament es disposen en la zona 3.2.3, de Sòl No Urbanitzable de protecció especial. Zona d'usos prioritaris d'explotació forestal, que a més està afectat per risc d'inundació per perillositat geomorfològica segons la cartografia del Pla d'acció territorial de risc d'inundació de la Comunitat Valenciana.  
En l'àmbit de la concessió existeix una superfície d'unes 19 ha, descrita com a zona 3.3.2 de Sòl No Urbanitzable comú. Zona d'ús prioritari agrícola, que no presenten risc d'inundació geomorfològica i que no ha sigut inclosa com a àrea d'extracció en el projecte finalment proposat, concretament la parcel·la 8 del polígon 53. La ubicació dels apilaments en aquesta parcel·la permet utilitzar la xarxa de camins actuals i fa innecessària l'obertura d'un nou vial, per la qual cosa es considera com una alternativa de menor impacte ambiental que la proposta pel promotor.  
Dels perfils longitudinals de les zones d'apilaments, es dedueix que l'altura màxima dels apilaments d'argiles (apilament 1 i 2) està estimada en 6 m. Per a minimitzar l'impacte paisatgístic, s'haurà de limitar l'altura màxima dels apilaments almenys el 50 % (3 m). De manera similar succeeix amb l'apilament 3, d'estèrils. La seua altura màxima està fixada en 6 m, però haurà de limitar-se a 3 m. L'altura màxima de l'apilament de terra vegetal està fixada en 2 m el que es considera adequat per al manteniment de les seues condicions.  
En relació amb els sistemes de drenatge descrits en el projecte, la cartografia aportada pel promotor no inclou els detalls tècnics de les baixants ni el tractament del sòl per a reduir l'escolament, per la qual cosa l'òrgan substantiu, abans de l'autorització definitiva del projecte d'explotació, haurà de garantir la inclusió de tots dos aspectes en el projecte.  
El programa de vigilància ambiental indica que es remetrà un informe detallat a la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural amb les conclusions del seguiment. La legislació en matèria d'avaluació ambiental estableix que el seguiment del compliment de la declaració d'impacte ambiental correspon a l'òrgan substantiu, mentre que l'òrgan ambiental podrà recaptar la informació i realitzar les comprovacions que considere necessàries per a verificar el compliment del condicionat del pronunciament d'impacte ambiental. Així doncs, l'estudi d'impacte ambiental haurà de rectificar-se per a incorporar l'obligació de l'òrgan substantiu del seguiment de l'avaluació d'impacte ambiental i la remissió de l'informe anual per part del promotor a l'òrgan substantiu, en un termini de 10 dies naturals des de la seua emissió. El programa de vigilància ambiental i l'informe anual de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i recaptar informació, per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental.  
  
Consideracions jurídiques.  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la declaració d'impacte ambiental ordinària, prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 41.2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits determinats en la secció 1a del capítol II de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental i en les altres disposicions que hi són aplicables.  
3. L'article 13 del Decret 158/2015, de 28 de juny, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural (modificat pel Decret 73/2017, de 2 de juny) atribueix a la Direcció General de Medi Natural i Avaluació Ambiental la competència sobre avaluació ambiental de plans i programes i de projectes.  
  
  
Declaració d'impacte ambiental  
  
Primer  
Estimar acceptable, només als efectes ambientals i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte d'explotació derivada del permís d'investigació de la concessió minera núm. 2734 Vega del Moll, promogut per Vega del Moll, SA, i situada en les parcel·les 5 i 7 del polígon 58 i en la parcel·la 16 del polígon 59 en el terme municipal de Morella (Castelló), sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i les modificacions sobre aquesta documentació tècnica, rebudes en dates 19 de setembre de 2018, i també en els condicionants que es detallen a continuació.  
  
  
Segon  
El projecte i la proposta de mesures correctores i protectores haurà de completar-se amb les següents mesures, detallades en el cos d'aquesta declaració d'impacte ambiental:  
- L'òrgan substantiu comprovarà prèviament a l'autorització definitiva del projecte que les zones d'apilament de minerals, terra vegetal i estèril es localitza en sòl compatible 3.3.2 i fora de la zona amb el risc d'inundació, això és, en la parcel·la 8 del polígon 53, aplicant les mesures correctores d'apantallament vegetal previstes al nord del camí de la Vega del Moll al sud del camí i les mesures complementàries de reducció de l'altura dels apilaments indicades en l'apartat de consideracions ambientals de la part expositiva d'aquesta resolució.  
  
- L'òrgan substantiu comprovarà prèviament a l'autorització definitiva de l'activitat extractiva que el projecte d'explotació, estudi d'impacte ambiental i pla de restauració integral inclouen els detalls tècnics de les baixants i el tractament del sòl per a reduir l'escolament.  
  
- El promotor preveurà un origen alternatiu per al reg de l'explotació, en aquells períodes en què les basses de decantació es troben seques.  
- L'estudi d'impacte ambiental incorporara l'obligació de l'òrgan substantiu de realitzar el seguiment de la declaració d'impacte ambiental i la remissió de l'informe anual per part del promotor a l'òrgan substantiu, en un termini de 10 dies naturals des de la seua emissió. El programa de vigilància ambiental i l'informe anual de comprovació es faran públics en la seu electrònica de l'òrgan substantiu. L'òrgan ambiental podrà realitzar comprovacions i recaptar informació, per a verificar el compliment del condicionat de la declaració d'impacte ambiental.  
  
  
Tercer  
Notificar a les persones interessades que contra la present resolució, per ser un acte de tràmit, no cal interposar cap recurs; sense perjudici que puguen utilitzar-se els mitjans que en defensa dels seus drets i interessos estimen pertinents.  
  
Quart  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord amb el que es disposa en l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
València, 27 de desembre de 2018.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 8 de març de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8519, del 01-04-2019 (2019/2637)

RESOLUCIÓN de 8 de marzo de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 93/17-AIA Morella.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8519

Fecha DOGV
:   01-04-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/2637

CVE


Fecha del documento
:   08-03-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [Morella](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 8 de marzo de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 93/17-AIA Morella. [2019/2637]  
De conformidad con el artículo 41.3 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, el cual establece la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración de impacto ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración de impacto ambiental correspondiente al expediente 93/17-AIA Morella.  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: 093/2017-AIA.  
Título: Proyecto de explotación derivada del permiso de investigación de la concesión minera núm. 2734 Vega del Moll.  
Órgano sustantivo: Servicio Territorial de Industria y Energía.  
Promotor: Vega del Moll, SA.  
Localización: Polígono 58, parcelas 5 y 7 y polígono 59, parcela 16 del término municipal de Morella.  
  
Descripción del proyecto.  
El objeto del proyecto es la definición del perímetro de explotación de arcillas, así como de su simultánea restauración de la concesión de explotación derivada, con número de registro 2734, Vega del Moll, fracción A, situada en la partida denominada Vega del Moll del término municipal de Morella, para dar continuidad a la actividad extractiva de arcilla roja que el mismo promotor viene desarrollando hasta la fecha en una explotación próxima denominada Mas de la Parreta.  
El acceso de los camiones a la explotación se realiza desde la carretera N-232, desviándose hacia el Sur, antes de llegar a la parte baja de Morella, por la Carretera CV-12, en dirección a Ares del Maestre y, en el punto kilométrico 19, se toma el camino rural de la Vega del Moll, en sentido Oeste y recorridos unos 1.500 m. se entra en la demarcación por el límite este. Otra opción de acceso es por la CV-10 y en La Pobla de Tornesa, tomar la CV-15, dirección Villafranca del Cid, abandonándola en el punto kilométrico 55, para tomar la CV-12.  
La concesión minera núm. 2734 de Vega del Moll abarca 6 cuadriculas mineras, es decir aproximadamente 180 ha, proponiendo inicialmente una superficie de explotación de 889.254 m² que resultaba parcialmente incompatible con el planeamiento urbanístico, por ocupar áreas en las que la actividad extractiva no está permitida. El órgano ambiental, según lo establecido en el epígrafe consideraciones ambientales de esta declaración, exige el cumplimiento de la normativa urbanística e insta al estudio de alternativas que sean compatibles con el planeamiento urbanístico vigente.  
Tras el estudio de alternativas que realiza el promotor, la superficie de explotación propuesta se ha reducido a 52.229 m². Se propone un vial de nueva creación para acceder al área de explotación partiendo del camino de la Vega del Moll y atravesando el área de acopios de material útil o estéril. Además de la superficie de explotación, el proyecto afecta a la superficie destinada a servicios anejos, entendiendo como tal, el comedor, aseos, botiquín, despacho, repuestos, lubricantes y combustibles y las zonas destinadas a acopios de estériles, suelo edáfico y mineral homogeneizado. La primera de las superficies se ubicará en el entorno de la Masía de Salzeral de Baix, debido a un acuerdo alcanzado con los propietarios. La actividad no contará con instalaciones de machaqueo. Las zonas de acopios (denominadas 1, 2, 3 y 4) se ubican junto al camino interior de nueva creación.  
Los acopios 1 y 2 se localizan en el cruce del camino con el camino de la Vega del Moll. La finalidad de estos dos acopios es almacenar el material extraído útil garantizando el suministro a clientes y exponer el material durante un determinado tiempo a la intemperie, para su disgregación natural y la pérdida natural de humedad. Las porciones más gruesas se pisarán por la pala cargadora frontal para romperlas y reducir su tamaño máximo.  
El acopio de estériles y tierra vegetal se ubica junto al camino en la parte norte de la parcela del polígono 59 (acopio 3 para estéril y 4 para tierra vegetal).  
A lo largo de todo el período de explotación, se mantendrá el acceso a la Masía del Salzeral de Baix, puesto que además del esporádico uso que le puedan dar sus propietarios, las instalaciones de la explotación están allí situadas.  
La superficie afectada por la totalidad del proyecto ascienda a 8,7 ha con la localización reflejada en la siguiente ortofoto:  
  
La superficie afectada por cada una de las acciones del proyecto se reflejan en la siguiente tabla:  
  
ZONA Polígono catastral Parcela catastral Superficie ocupada de la parcela (m²) Observaciones  
Zona de extracción 58 5 52.229 m²   
Zona de acopios 1 (Zac 1) 59 16 4.800 m²   
Zona de acopios 2 (Zac 2) 59 16 4.800 m²   
Zona afectada por las zonas de acopios Zac3 y Zac4 59 16 18.493 m² La superficie de la zona de acopios Zac3 es de 4.800 m² y la Zac 4 es de 13.000 m². El resto de la superficie afectada es el pasillo ubicado entre las dos.  
Cordón (pantalla visual) 59 16 1.760 m²   
Acceso a zona de extracción desde camino rural 58  
58  
59 5  
7  
16 780 m²  
150 m²  
1.890 m² Atraviesa la Vía Pecuaria (parcela 9064) y un barranco (parcela 9090)  
Acceso a zonas de restauración desde el Mas de Salzeral de Baix 58 5 250 m²   
  
  
La actividad extractiva-restaurativa se ha programado en 4 fases (que mantienen similitud con las vistas 1 y 2 del ámbito inicial de 889.254 m²).  
Las superficies afectadas en cada fase son:  
  
Fase Superficie ocupada de la parcela (m²)  
Fase 1 13.456 m²  
Fase 2 16.494 m²  
Fase 3 11.993 m²  
Fase 4 10.286 m²  
Total 52.229 m²  
  
  
Las labores se iniciarán en la fase 1, tras la retirada y acopio del suelo orgánico (parte se empleará en la pantalla visual que se ejecutará junto al camino de la Vega del Moll y el resto se colocará en la zona de acopio 4). La explotación se realizará simultáneamente en al menos tres capas del paquete, por lo que se realizará mediante un frente continuo longitudinal. El avance de la explotación será en dirección sur a norte. La arcilla que se irá extrayendo de la fase 1 se irá acopiando en las zonas de acopios 1 y 2 y el estéril producido, aproximadamente un 40 %, se almacenará en la zona de acopios 3.  
Cuando el avance de la explotación alcance algo más de la mitad del área de la fase 1, aproximadamente hacia el octavo mes de actividad, comenzarán las labores de retirada de tierra vegetal en la fase 2 y, seguidamente la extracción de mineral.  
A partir del noveno mes de actividad, se espera que los estériles producidos en la zona de explotación puedan ser basculados directamente en la parte sur del hueco creado por la extracción, dentro de la fase 1, de forma que se pueda ir dando forma a la topografía de restauración, y que transcurridos 18 meses desde el inicio de la actividad minera, la primera de las fases afectadas quede totalmente rellenada y lista para su repoblación futura. La extracción de la fase 1 se espera que finalice al cumplir el primer año, una vez alcanzada la cota mínima de 905 m.  
Durante las labores de explotación de la fase 2, en el lateral recayente a la Masía del Salzeral de Baix se tratará de que el límite de los distintos bancos se excave en forma de bataches.  
En las zonas altas, fase 3 y 4, los estratos de arcillas «capas rojas de Morella» desaparecen y casi la práctica totalidad del material extraído serán estériles destinados al relleno de las dos primeras fases de extracción. En las cotas más altas hay un recubrimiento de calizas «barra caliza de Morella» y por debajo de la barra caliza se encuentran «areniscas con intercalaciones margosas». El proyecto indica que, si fuera necesario se emplearán voladuras puntuales para la remoción de la capa caliza.  
Cumplidos 14 meses del inicio de la actividad, con la fase 1 rellenada y, la fase 2 con la mitad de su superficie afectada por el hueco de extracción, darán comienzo las labores de desmonte en la parte alta de la fase 3, a la cota superior de toda la actividad, 996 m, previa retirada de suelo edáfico y trasplante de los ejemplares más representativos.  
La explotación de esta fase 3 irá conformando plataformas horizontales uniformes, hasta alcanzar una gran superficie en la cota 970 msnm. Todos los materiales extraídos podrán ser utilizados para el relleno del hueco creado por la extracción de la fase 2. La fase 3 será explotada a demanda del hueco de extracción. Una vez alcanzada la cota de separación entre las dos fases (3-4), la explotación de estas se realizará de manera conjunta, de forma que la extracción de los materiales estériles permita la continuidad del relleno del hueco de explotación en la parte baja de la actividad y, por otro lado, se puedan ir conformando los taludes finales de restauración, que irán dotando al perfil final de una suave pendiente general de menos de 30º.  
Una vez finalizado el relleno de la fase 2, finalizarán las labores de desmonte de las fases 3 y 4. Las labores de extracción de la fase 3 habrán finalizado aproximadamente transcurridos 30 meses de actividad, por lo que en esta zona, ya se podrá realizar el extendido del suelo edáfico en gran parte del área englobada, como el talud y plataforma superiores. De esta forma, el extendido de tierra edáfica y posterior repoblación, irá realizándose de manera descendente, puesto que hasta ese momento las fases inferiores a pesar de haber sido rellenadas seguirán teniendo paso de maquinaria.  
Se espera que la extracción de la fase 4 finalice transcurridos 36 meses de actividad y, que a partir de ese momento puedan realizarse las últimas labores de extendido de tierra y repoblación en el resto de la afección realizada.  
La zona de acopio 3, que hasta este momento ha albergado materiales estériles, podrá ser restaurada mediante el extendido del suelo edáfico o tierra de bancal.  
De igual modo, el camino utilizado durante el periodo de actividad se verá repuesto y restaurado mediante el extendido de la tierra de bancal.  
Las zonas de acopio 1 y 2, restarán a la espera de la última carga de materiales en los camiones de transporte y, una vez realizada esta, se realizará el extendido definitivo de la tierra de bancal procedente del acopio 4, el cual también será definitivamente adecuado.  
En relación con la capa de tierra vegetal se almacenará en montones de menos de 2 m de altura y de pendiente menor a 20º. Dicho suelo será mantenido mediante siembra de 60 kg/ha de especies herbáceas hasta que pueda ser recolocado en las zonas de restauración. Dicha siembra estará formada por 25 % Medicago sativa, 20 % Onobrychis viciifolia, 15 % Agropyrum desertorum, 15 % Dactylis glomerata, 10 % Festuca arundinacea, 5 % Psoralea bituminosa, 3 % Plantago lanceolada, 3 % Anthyllis vulneraria, 2 % Dorycnium pentaphyllum y 2 % Coronilla minima. El suelo se recolocará en la zona de restauración con un grosor medio de 30 cm en la zona de bancales y de 27 cm en las zonas de uso final forestal, de 120 cm de grosor en el cordón sito a ambos lados del camino rural (pantalla visual). La tierra edáfica que se deposite sobre bancales agrícolas será abonada con maquinaria agrícola con 200 kg/ha de abono NPK (8/15/15). A la tierra edáfica que se deposite en taludes se le aportará un 1 % de materia orgánica antes de su extendido.  
La explotación cuenta con una red de drenaje interno, mediante la creación de dos canales principales de drenaje y siete secundarios. Con el fin de evitar que las aguas precipitadas sobre las cuencas vertientes, al norte de la zona de actuación, arrastren la cobertera superficial y erosionen los taludes de restauración, los cuales se diseñarán con ángulo inferior a 30o de inclinación, se preparará un canal perimetral, que conduzca las aguas suavemente hacia las bajantes, realizadas mediante piedra de escollera proveniente de la propia explotación minera, evitando de este modo el deterioro a causa de las aguas de escorrentía encauzadas. Las bajantes diseñadas tendrán una longitud aproximada de 25 metros cada una, un ancho de 5 metros y, un grueso de 0,70 metros de piedra de escollera.  
Esta red de drenaje se complementa con dos balsas de decantación de sedimentos (con la doble finalidad de almacenar agua para poder ser utilizada para riego de la vegetación y de decantación de sedimentos) y con bajantes de talud para evitar los procesos erosivos.  
Por último, se realiza un tratamiento al suelo, orientada a captar la mayor cantidad de agua posible creando microembalses que funcionarán de trampas de agua, minimizando la escorrentía superficial.  
Una vez restaurada el área, se propone la revegetación de las distintas zonas según el uso final previsto:  
- En la zona de bancales agrícolas se prevé la siembra de 120 kg/ha de cereales de secano (trigo, cebada, avena o centeno) previa realización de subsolado, abonado y pase de cultivador.  
- En la zona forestal se prevé plantar de forma irregular alternando especies, previo a la preparación del terreno mediante casillas al tresbolillo y construcción de regueros para conformación de microcuencas en las zonas de ladera y mediante acaballonado completo en las zonas llanas. Las especies seleccionadas son Quercus faginea, Quercus ilex, Juniperus oxycedrus, Erinacea anthyllis, Colutea arborescens, Acer monspessulanum, Acer opalus. Asimismo se realizará la siembra a voleo manual de 60 kg/ha de las siguientes especies: 25 % Medicago sativa, 20 % Onobrychis viciifolia, 15 % Agropyrum desertorum, 15 % Dactylis glomerata, 10 % Festuca arundinacea, 5 % Psoralea bituminosa, 3 % Plantago lanceolada, 3 % Anthyllis vulneraria, 2 % Dorycnium pentaphyllum, 2 % Coronilla minima.  
Para permitir que la vegetación forestal se instale de forma correcta, será necesario acotarla al pastoreo durante varios años.  
  
Con la retirada y acopio del suelo orgánico de la fase 1, se realizará una pantalla visual que se irá reforzando con los trasplantes que se realicen de los pies de carrasca provenientes de las zonas de extracción. La pantalla se ejecutará junto al camino de la Vega del Moll, mediante depósito de tierra edáfica en 5 m de anchura y 1,2 m de altura, trasplante de pies arbóreos de carrasca de zonas afectadas y la siembra de 60 kg/ha de herbáceas. Las carrascas se estiman aproximadamente en 80 pies a trasplantar. La superficie de dicho cordón de tierra será de 1760 m².  
Dentro de la fase 2 está la balsa de recogida de aguas creada por el propietario del terreno para abrevar el ganado. Esta balsa ha sido prospectada en busca de ejemplares de Gallipato. Aunque los resultados han sido negativos, no se ha descartado la posibilidad de que exista la especie o pueda habitar en un futuro la zona, por lo que de forma consensuada con el Servicio de Vida Silvestre de la Dirección General del Medio Natural, se realizará el traslado de esta balsa, fuera de la zona de afección, previamente al inicio de las labores mineras, también como labores preparatorias. El traslado se plantea al punto de coordenadas UTM 743.083/4.497.218, al suroeste de la ubicación actual y a menos de 150 metros.  
Para facilitar la reposición de las tierras, se retirarán las piedras hasta una granulometría de 10 cm de la base de la cubeta de forma que no queden entremezcladas con la tierra en el momento de la excavación. Las piedras se repartirán de forma homogénea evitando amontonamientos en la nueva ubicación.  
Previamente a los movimientos de piedras se comprobará la existencia de fauna refugiada debajo de las mismas. En caso de encontrarse ejemplares de gallipato (Pleurodeles waltl), se capturarán y mantendrán en condiciones adecuadas de cara a su traslado a las instalaciones que designe la administración competente para su posterior suelta en la nueva charca una vez restaurada.  
La extracción se realizará mediante retroexcavadora, desde el exterior de la cubeta hacia el interior de la misma con el fin de evitar la compactación del terreno por el paso de la maquinaria.  
A lo largo de todo el período de explotación, se mantendrá el acceso a la Masía del Salzeral de Baix dado que se encuentran ahí ubicadas las instalaciones auxiliares de la empresa.  
El riego de accesos, pistas y plataformas se realizará utilizando el agua de almacenamiento de las balsas de decantación. No obstante, deberá preverse otro origen alternativo para los períodos en que estas se encuentren secas.  
Los residuos procedentes del mantenimiento y cuidado de la maquinaria, como los restos de las grasas, aceites y lubricantes en general, trapos impregnados, filtros, baterías (...) serán gestionados por un gestor autorizado de residuos.  
Con el fin de reducir las molestias del tráfico de los camiones, se recomienda limitar el horario de transporte a horas diurnas.  
Si durante la fase de desarrollo de cualquiera de las actuaciones previstas en el proyecto, se detectara cualquier vestigio de resto de interés cultural, se deberá parar la actividad y poner en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Cultural de la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte inmediatamente. Asimismo, se repondrá el petroglifo. Para ambas labores, la empresa contará con una persona dedicada exclusivamente a vigilar la posible aparición de restos culturales y a reintegrar la roca repleta de petroglifos en posición similar al primitivo.  
De forma previa al inicio de las labores de desbroce se realizara un reconocimiento del terreno para detectar posibles nidadas (puestas o pollos) de aves, camadas de mamíferos o puestas de anfibios y reptiles, para evitar su destrucción. En caso de existir en la zona a desbrozar nidadas o camadas de especies amenazadas, deberá diseñarse un plan de actuación en coordinación con el órgano gestor de la Red Natura 2000 responsable en la zona de la gestión y protección de los recursos naturales. En nidadas, camadas o puestas de especies no amenazadas se estudiará la posibilidad de su traslado o cría asistida.  
Terminada la restauración, el acceso a las masías seguirá su traza actual.  
El programa de vigilancia ambiental tiene por objetivo garantizar el cumplimiento de las medidas correctoras establecidas en el estudio de impacto ambiental y la presente declaración de impacto ambiental y permite el seguimiento de su eficacia, con el objeto de poder tomar las medidas necesarias si los resultados se alejan de las previsiones iniciales.  
El programa de vigilancia ambiental establece que al menos con una periodicidad anual, durante los tres primeros años de explotación, se redactará un informe ambiental con las conclusiones de los trabajos realizados, que versarán sobre:  
- Seguimiento del plan de explotación.  
- No afección a zonas exteriores al ámbito del estudio.  
- Seguimiento de las medidas establecidas (entre otras, pantallas vegetales, señalización, vallado, acondicionado de accesos, reposición del trazado de la vía pecuaria [?]).  
- Vigilancia respecto de las afecciones a la atmósfera.  
- Vigilancia respecto a los vertidos potencialmente contaminantes.  
- Vigilancia respecto de las afecciones paisajísticas.  
- Vigilancia respecto de los niveles sonoros.  
- Cumplimiento del proyecto de restauración.  
- Vigilancia del correcto desarrollo de las obras de drenaje y su efectividad.  
  
Legislación ambiental.  
La evaluación de impacto ambiental de proyectos queda regulada en la Ley 2/1989, de 3 de marzo de 1989, de impacto ambiental de la Generalitat Valenciana, los reglamentos que la desarrollan (Decreto 162/1990 y Decreto 32/2006, que modifica el anterior) y la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental (en adelante LEA).  
La legislación ambiental tipifica en sus anexos los proyectos que deben ser sometidos a evaluación de impacto ambiental.  
El objeto del proyecto está incluido en el anexo I del Decreto 162/1990, Grupo 3, c.1. «Extracción de minerales no metálicos ni energéticos. Materiales de construcción», por lo que el procedimiento que le corresponde es el de evaluación de impacto ambiental ordinaria.  
El procedimiento de evaluación de impacto ambiental ordinaria queda regulada en la sección primera, del capítulo II del título II de la LEA.  
  
Antecedentes:  
Consta como antecedente en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, 3 expedientes de declaración de impacto ambiental que se detallan a continuación:  
- 495/2001-AIA: Explotación de cantera Vega Moll n.º 2734-A. Promovido por UTE Villagrasa SL-Azuliber, SL. El expediente concluye con una declaración de impacto ambiental desfavorable, de fecha 10 de noviembre de 2003.  
- 496/2001-AIA: Explotación de cantera Vega Moll n.º 2734-B. Promovido por UTE Villagrasa SL-Azuliber, SL. El expediente concluye con una declaración de impacto ambiental desfavorable, de fecha 22 de abril de 2003, por su afección directa al patrimonio cultural valenciano y su incompatibilidad con el planeamiento urbanístico vigente en el municipio.  
- 497/2001-AIA: Explotación de cantera Vega Moll n.º 2734-C. Promovido por UTE Villagrasa SL-Azuliber, SL. El expediente concluye con una declaración de impacto ambiental desfavorable, de fecha 22 de abril de 2003, por su afección directa al patrimonio cultural valenciano y su incompatibilidad con el planeamiento urbanístico vigente en el municipio.  
Con posterioridad, la sentencia número 392/10 de la sección tercera de la Sala de lo Contencioso-Administrativo del Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana acuerda la retroacción de actuaciones al momento de la emisión de los informes sectoriales, debiendo tener en cuenta que solo se solicita el pase a concesión de explotación de Vega del Moll 2734-A, que se corresponde con el antecedente 495/2001-AIA.  
  
Tramitación administrativa  
En fecha 17 de julio de 2017 se recibe en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental solicitud de declaración de impacto ambiental y se acompaña dicha solicitud de:  
- Proyecto de explotación y anexo realizado en mayo de 2017.  
- Estudio de impacto ambiental.  
- Plan de restauración integral.  
- Estudio de afección a Red Natura 2000.  
- Copia de informes de Confederación Hidrográfica del Ebro, Ayuntamiento de Morella sobre la compatibilidad urbanística, Dirección Territorial de Patrimonio Cultural Valenciano sobre el impacto patrimonial y Servicio de Gestión y Ordenación Forestal sobre el plan de restauración integral.  
En fecha 8 de noviembre de 2017, antes de analizar en profundidad el proyecto, se solicita informe al Ayuntamiento de Morella pues, vistos los antecedentes obrantes en el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y consultada la normativa urbanística vigente en el plan general de ordenación urbana de Morella, aprobado definitivamente el 8 de junio de 1994 y evaluado ambientalmente según declaración de impacto ambiental de referencia 19/1994-AIA, emitida el 24 de enero de 1994, la ubicación de la actividad resulta incompatible con el planeamiento.  
El ámbito de la explotación actual es similar al ámbito de la explotación que fue objeto de evaluación ambiental en el expediente 495/2001-AIA: Explotación de cantera Vega Moll n.º 2734-A. Se muestra a continuación un croquis con los ámbitos de sendos proyectos. En la parte izquierda se encuentra el perímetro de expropiación del expediente 495/2001-AIA; en la parte derecha se encuentra el perímetro de expropiación del expediente 093/2017-AIA.  
En fecha 28 de noviembre de 2017 el Ayuntamiento de Morella remite informe en el que se considera que puede existir un error tipográfico en el código de identificación del tipo del suelo y considera que la actuación solicitada es compatible con el plan general.  
En fecha 13 de febrero de 2018 se solicita informe al Servicio de Vida Silvestre, sobre la compatibilidad de la extracción minera propuesta con la ZEPA L'Alt Maestrat, Tinença de Benifassà, Turmell i Vallivana. En fecha 12 de marzo de 2018 se recibe el informe del Servicio de Vida Silvestre en el que se indica que, de acuerdo con el banco de datos de la biodiversidad, aparecen observaciones de gallipato, especie catalogada como vulnerable en el catálogo valenciano de especies amenazadas. Se deberá preservar los lugares acuáticos (balsas) existentes en el área del proyecto que puedan sostener los requerimientos vitales de las poblaciones locales de esta especie. No obstante, se señala que según el estudio del promotor, la afección del proyecto a las especies del anexo II de la directiva de hábitats incluidas como objetivo de conservación en la declaración de la ZEPA se puede considerar nula o muy baja.  
En fecha 15 de marzo de 2018 el Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental, tras analizar la documentación técnica así como los informes de las administraciones públicas afectadas, requiere al promotor a través del órgano sustantivo la siguiente documentación:  
- Aclaración sobre la compatibilidad urbanística.  
- Estudio geológico.  
- Estudio de alternativas según existencia de recurso y minimización de impactos ambientales.  
- Fases de explotación-restauración.  
- Modificación de la vía pecuaria Colada de Candelades.  
- Informe de la Confederación Hidrográfica del Ebro.  
- Estudio de las poblaciones de gallipato.  
En fecha 9 de mayo de 2018 el Servicio Territorial de Industria y Energía remite la documentación aportada por el promotor en contestación al requerimiento realizado. Analizada esta última documentación y la obrante en el expediente, el órgano ambiental considera necesaria la aclaración o modificación de determinados aspectos previamente a la emisión de la declaración de impacto ambiental. Es por ello que en fecha 12 de junio se realiza un segundo requerimiento, en el que se detalla:  
- La viabilidad ambiental del proyecto queda condicionada al cumplimiento de la normativa del actual plan general de ordenación urbana de Morella vigente, aprobado definitivamente el 8 de junio de 1994 y evaluado ambientalmente según declaración de impacto ambiental de referencia 19/1994-AIA, emitida el 24 de enero de 1994. De las diferentes calificaciones que pueden resultar afectadas con la propuesta de explotación inicial, la actividad extractiva en la Vega del Moll es únicamente compatible con la calificación 3.3.3: Suelo no urbanizable común. Zona de uso prioritario en defensa del suelo y 3.3.2: Suelo no urbanizable común. Zona de uso prioritario agrícola, lo que implica que la explotación no es compatible en las zonas 2b, 2c, 2d, 3a, 3b, 4a, 4b y parcialmente la 3c y que la explotación puede ser compatible parcialmente en la zona 1a.  
- Dado que puede existir en la balsa ubicada aproximadamente en el punto de coordenadas UTM X 743.219 Y 4.497.298 poblaciones de gallipato y dado de las zonas de explotación deben adecuarse a la topografía del entorno, la zona 3c debe quedar fuera de la explotación.  
- Con el nuevo reajuste del perímetro de la explotación, la vía pecuaria Colada de Candelades» atraviesa únicamente la fase 1a, de suelo 3.3.2: Suelo no urbanizable común. Zona de uso prioritario agrícola. El trazado de la vía pecuaria deberá desviarse por el camino que aparece cartografiado en el plano número 4 denominado perímetro de afección sobre ortofoto, del estudio de impacto ambiental de fecha agosto de 2016, con la denominación de Carreró del Taboll o Assagador de les Candelades.  
- Se deberán plantear unas nuevas fases de explotación y restauración dentro del ámbito de explotación resultante de los condicionantes ambientales anteriormente expuestos. Las fases de explotación-restauración que se presenten deberán aportar para cada una de ellas, su evolución en el tiempo y la topografía de cada una de ellas, tanto al inicio de la fase como al final de la misma, en relación con el total de la superficie de explotación. El formato de la documentación remitida en fecha 9 de mayo, consistente en 25 planos con cortes transversales en dirección E-O y N-S es adecuada para conocer la evolución de las fases de explotación y restauración.  
- Se deberá obtener un informe favorable al plan de restauración integral conforme a las fases planteadas y con sus correspondientes fianzas.  
El 14 de septiembre de 2018 el Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón remite la documentación presentada por el promotor como respuesta al requerimiento de mayo de 2018 del órgano ambiental. Es con esta última propuesta (que supone una reducción sustancial de la superficie de explotación y del volumen extraído) y su documentación técnica con la que se realiza esta declaración de impacto ambiental.  
  
Información pública y consulta a las administraciones públicas afectadas y a las personas interesadas.  
El Servicio Territorial de Industria y Energía de Castellón sometió los proyectos de explotación derivados del permiso de investigación «Vega del Moll n.º 2734», de la sección C) «Vega del Moll nº2734-A», «Vega del Moll nº2734-B» y «Vega del Moll nº2734-C» a información pública, mediante anuncio publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Castellón de fecha 1 de enero de 2002, por un plazo de 30 días hábiles.  
Según el certificado emitido en fecha 11 de febrero de 2002, el jefe del Servicio Territorial de Industria y Energía, no se produjeron alegaciones durante el plazo concedido.  
Se transcribe a continuación el contenido de carácter ambiental de los informes recibidos de las diferentes administraciones públicas afectadas, en relación al primero de los ámbitos propuestos para la explotación. No obstante, habida cuenta de que el ámbito de explotación actual se encuentra dentro del ámbito inicial, se pueden consideran válidos los informes emitidos.  
Informe del Servicio de Control del Dominio Público Hidráulico de la Confederación Hidrográfica del Ebro (realizado el 04.05.2010).  
«[?] Por lo que respecta a las funciones encomendadas a este Organismo de cuenca se informa:  
A. En lo que respecta a las nuevas demandas hídricas, favorablemente las actuaciones incluidas en el proyecto de explotación minera de la sección A) denominada Vega de Moll[?].  
B. Las actuaciones previstas en el proyecto de explotación minera [?] denominada Vega del Moll afectan al dominio público hidráulico y a la zona de policía de los barrancos Salsera y Candelades, por lo que se deben iniciar los trámites previstos en el Reglamento del Dominio Público Hidráulico para su autorización, si procede, debiéndose realizar una solicitud expresa de autorización para la ejecución de la actividad pretendida, a la que se añadirá la documentación mencionada en el cuerpo del presente informe».  
  
Informe del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal (realizado el 30.01.2017).  
«[?] Desde el punto de vista forestal, el Plan de Restauración de Integral del área afectada por la Concesión Minera derivada del permiso de investigación denominada «Vega del Moll n.º 2734-A» del término municipal de Morella (Castellón), de noviembre de 2016 y anejos de diciembre de 2017, presentado por el mercantil Vega del Moll, SA, se informa favorablemente ya que garantiza una posible gestión forestal ulterior de la superficie afectada, sin perjuicio de otras autorizaciones sectoriales e informes, al considerar que la restauración es adecuada y compatible con el resultado final previsto y los objetivos planteados.  
Asimismo, se informa que previo al inicio de la actividad será necesario estudiar en el Servicio Territorial de Medio Ambiente de Castellón, en concreto la Sección Forestal, el modificado temporal del trazado de la vía pecuaria Colada de Candelades, según la Ley 3/2014, de la Generalitat, de vías pecuarias de la Comunitat Valenciana.  
Queda por tanto a competencia de la conselleria competente en minería la comprobación de la propiedad de los terrenos afectados por la actividad, así como la estabilidad geotécnica de los taludes finales de restauración».  
  
Informe de la Dirección General de Cultura y Patrimonio (realizado el 25.05.2017).  
«[?] Desde la consideración del patrimonio arquitectónico y arqueológico, los Servicios Técnicos de esta Dirección General informan que desde el inicio del expediente se ha solicitado al promotor la realización de diversas actuaciones arqueológicas. Primero se le demandó que quedasen fuera del ámbito de la explotación los conjuntos de petroglifos y el yacimiento de Les Roques de García y se pidió que se llevara a cabo la prospección arqueológica.  
Más tarde, atendidas esas demandas y como consecuencia de los resultados de las prospección se establecieron otros condicionantes como la excavación de las estructuras de los sectores VII y XVIII de la prospección, la realización de sondeos mecánicos aleatorios en las zonas donde aparecía industria lítica y la excavación en torno al petroglifo del Mas de Salzeral de Baix como paso previo a la redacción y ejecución de un proyecto de extracción del BIC en aras a su futura reubicación cuando se contemplase la restauración.  
Cumplidos estos condicionantes se vio que el petroglifo siempre había estado allí y por tanto no era aconsejable proceder a su traslado, debiendo modificar el promotor el ámbito de la explotación para proteger este Bien de Interés cultural y su entorno. Por otra parte, se procedió a la excavación del yacimiento de la Edad del Hierro del Bancal del Mas de Candelades.  
Posteriormente se presentó y ejecutó un proyecto muy detallado para estudiar, consolidar y extraer el petroglifo del Salzeral de Baix y su traslado a un área segura. Más tarde se procederá a su reintegración paisajística.  
En el informe técnico precedente de 2010 se estimaba favorable el Estudio de Impacto Ambiental presentado, pero se consideraba que se debían tomar ciertas medidas previas, tales como la excavación en área del yacimiento Bancaol del Mas de Candelades, la documentación topográfica y planimétrica de todas las estructuras localizadas, el Inventario y estudio de los materiales, incluyendo los estudios interdisciplinares complementarios y la publicación científica.  
Realizadas ya estas actuaciones previas, y protegido el petroglifo del Salzeral de Baix, no se ve inconveniente en informar favorablemente el Estudio de Impacto Ambiental aportado.  
Desde la consideración del Patrimonio etnológico, no existe afección.  
Desde la consideración del Patrimonio paleontológico, los Servicios Técnicos de esta Dirección General informan lo siguiente:  
Revisado el Inventario de yacimientos paleontológicos de la Comunitat Valenciana, se comprueba le existencia de un número muy elevado de yacimientos paleontológicos asociados a los depósitos arcillosos de la Formación Morella en el término municipal de Morella:  
Mas Macià Querol-Dinosaurios.  
Barranco de Mas de Sabaté-Dinosaurios.  
Mas de la Perera-Dinosaurios.  
Mas de la Chimenea Alta-Dinosaurios.  
Barranco de la Parreta-Dinosaurios.  
El Solaner-Dinosaurios.  
Barranco de Vallivana-Icnitas de dinosaurios.  
Cantera Azuvi-Dinosaurios.  
Tejería Beltrán-Dinosaurios.  
Mas de Guimerá- Dinosaurios.  
El Pouet-Dinosaurios.  
Mas Romeu-Dinosaurios.  
El Canteret-Dinosaurios.  
Mas de Eroles-Dinosaurios.  
San Antonio de la Vespa-Dinosaurios.  
Ana (Cinctorres) Dinosaurios y faunas asociadas.  
Cantera Mas de la Parreta CMP-1 a 10-Dinosaurios y faunas asociadas.  
La zona de explotación se encuentra adosada a la cantera de arcillas Mas de la Parreta, cuya explotación está condicionada a la realización de un seguimiento paleontológico, que ha permitido la recuperación de importantes restos fósiles de dinosaurios y de otras faunas fósiles asociadas en los últimos 20 años.  
De ello se desprende que la aparición de restos fósiles en el área propuesta es más que probable, puesto que se proyecto la explotación sobre los mismos niveles de arcillas en los que, en el área anexa de laboreo, han sido hallados nuevos e importantes yacimientos paleontológicos durante la fase de funcionamiento de la mencionada cantera. Es por tanto necesario que las labores de extracción de la arcilla se realicen en coordinación con un programa de seguimiento paleontológico.  
En el Estudio de Impacto Ambiental se tiene en consideración el potencial paleontológico de los materiales que van a ser explotados y por tanto se contemplan medidas correctoras que minimicen el impacto negativo que pudiera ocasionar la extracción de estas arcillas sobre el patrimonio paleontológico valenciano. La empresa presenta un propuesta de seguimiento paleontológico en los frentes de explotación similar al que se lleva a cabo en la concesión minera adyacente del Mas de la Parreta.  
Consultada la documentación disponible en referencia al proyecto de explotación de arcillas en la concesión minera de la Vega del Moll núm. 2374-A, de ella se desprende que la inevitable incidencia sobre el patrimonio paleontológico se minimizará mediante la realización de un seguimiento (discontinuo) de las labores de extracción en los frentes de explotación.  
No obstante, cabe recordar que cualquier hallazgo paleontológico de interés relevante que se realizase durante la ejecución del proyecto deberá ser comunicado a la Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte, o a los ayuntamientos implicados, según lo dispuesto en el artículo 63 de la Ley 4/1998 del Patrimonio Cultural Valenciano.  
Por lo que visto el precepto indicado y de conformidad con el informe de los servicios técnicos se informa favorablemente a los efectos patrimoniales contemplados en el art.11 de la ley 4/98, de 11 de junio, del Patrimonio.»  
  
Consideraciones ambientales  
Esta declaración de impacto ambiental se formula respecto de la última documentación técnica aportada por el promotor, de fecha agosto de 2018, al órgano sustantivo y que ha sido remitida al órgano ambiental el 19 de septiembre de 2018.  
Inicialmente, el proyecto presentado en julio de 2017 afectaba en parte o en la totalidad a las parcelas catastrales siguientes: Polígono 53, parcelas 8 y 9; polígono 57, parcelas 23, 24 y 28; polígono 58, parcelas 4, 5, 6, 7, 8 y 15; polígono 59, parcelas 1, 15, 16 y 17. La superficie a explotar alcanzaba una superficie de 889.254 m².  
Del análisis de los antecedentes y de la documentación aportadas se determinó que parte del ámbito de explotación propuesto en el proyecto inicial era incompatible en algunas de las zonas de suelo no urbanizable del planeamiento vigente. A continuación se realiza la transcripción íntegra de la normativa y las consideraciones acerca de la compatibilidad del uso extractivo en cada una de las zonas:  
«3.3.3. Suelo No Urbanizable Común. Zona de Uso prioritario en defensa del suelo.  
La calificación de esta zona tiene por objeto fomentar actuaciones tendentes a la recuperación del equilibrio natural, mediante la acción decidida contra la erosión, que en un alto grado se produce en toda la zona.  
1. Se establece como uso prioritario el de repoblación con especies autóctonas.  
2. Se permite el mantenimiento de los usos existentes, su ampliación en los términos previstos en estas normas.  
3. Se permite así mismo la implantación de nuevos usos dentro de los permitidos por la Ordenanza General del SNU con las condiciones siguientes:  
a) Que no resulten incompatibles o perjudiciales al uso prioritario definido. Para determinar la posible incompatibilidad o perjuicio se solicitará, si se considera necesario, informe al órgano administrativo competente en la materia.  
b) Que el nuevo uso implantado no ocupe más del 20 % de la parcela, y se destine al resto de la misma al fomento de la repoblación de la tierra.  
4. Quedan expresamente prohibidas las talas del arbolado que no formen parte de programas de mejora del suelo promovidos por la administración competente o cuenten con su autorización».  
Se considera compatible la actividad extractiva con esta calificación dado que se ha obtenido informe favorable del Servicio de Ordenación y Gestión Forestal al plan de restauración integral.  
«3.4.1. Suelo No Urbanizable de Servidumbres de Servicios e Infraestructuras. Lechos de ríos públicos.  
Preservar de la acción urbanizadora el suelo que constituye los márgenes de los cauces públicos (ríos, barrancos [...]), incluida su zona de dominio y afección, dada su inmediatez a las áreas destinadas a atender necesidades de interés general.  
No se podrá realizar edificaciones, ni movimiento de tierras en estas zonas.  
Para todo lo demás regirá la Ley de Aguas 29/85 de 2 de agosto».  
No se considera compatible la actividad extractiva con esta calificación dado que quedan prohibidos los movimientos de tierra.  
Por otra parte, los lechos de los ríos y sus márgenes son elementos vertebradores del territorio, que conforman la infraestructura verde de acuerdo con lo establecido en el artículo 5 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana, debiendo ser objeto de protección. La clasificación y normativa del planeamiento vigente es acorde con las características del territorio y con legislación territorial y ambiental y debe permanecer inalterada.  
En consecuencia la actividad extractiva es incompatible con esta calificación teniendo en cuenta, además, la colindancia con las áreas calificadas como 3.1.2. Suelo no urbanizable de interés patrimonial donde se ubica la edificación dispersa que constituye una forma de ocupación tradicional del territorio de la Comarca dels Ports.  
«3.2.3. Suelo No Urbanizable de Especial Protección. Zona de usos prioritarios de explotación forestal.  
Regular las actuaciones sobre un suelo que se usa fundamentalmente como explotación forestal.  
1. Se permiten los usos, actividades y edificaciones actualmente existentes: así como su ampliación, en los términos previstos en las presentes normas, y más concretamente, las condiciones del suelo no urbanizable común.  
Se autoriza, también, la legalización de las instalaciones que estén construidas con anterioridad a la entrada en vigor del Plan General de Ordenación Urbana, siempre que en el documento técnico necesario para su legalización, se acredite el cumplimiento de los paramentos expresados en el artículo 139 para instalaciones de nueva implantación.  
2. Se considera como uso prioritario el de explotación forestal.  
3. Se autorizan el resto de usos, aprovechamientos y actividades que se recogen en las ordenanzas de carácter general del Suelo No Urbanizable siempre que no resulten incompatibles o perjudiciales al uso prioritario de explotación forestal.  
4. Se prohíbe expresamente los movimientos de tierra, las nuevas instalaciones agropecuarias y la tala de arbolado, salvo que se realicen de acuerdo con un programa de explotación forestal de la administración competente ó con su autorización.  
5. Se autoriza el uso derivado de la obtención de energías y de sistemas de telecomunicación así como la ubicación de las instalaciones que resuelvan su suministro, promovidas por las distintas administraciones o por los concesionarios de servicios por ellas seleccionados, que de modo expresamente justificado y siempre que no lesionen los especiales valores expresamente justificados de protección establecidas, necesiten emplazarse en este tipo de suelo.  
Se deberá justificar pormenorizadamente, en todo caso, que la implantación no producirá daños en la percepción visual del conjunto de la ciudad con el fin de preservar el interés histórico, cultural y patrimonial del entorno visual lejano la población.  
Su autorización, de conformidad con la Ley 4/1992 del Suelo No Urbanizable, estará en todo caso condicionada a la obtención de los informes favorables de la Conselleria competente en materia medioambiental y de industria y energía».  
No se considera compatible la actividad extractiva con esta calificación dado que quedan prohibidos los movimientos de tierra salvo que se realicen de acuerdo con un programa de explotación forestal de la administración competente o con su autorización.  
«3.3.2. Suelo No Urbanizable Común. Zona de uso prioritario agrícola.  
Regular el suelo donde la actividad principal es la agrícola y ganadera. Con la finalidad de fomentar las actuaciones, mantener y potenciar estos usos.  
Se autoriza el mantenimiento de los usos y obras existentes, así como su ampliación en las condiciones previstas en estas normas (Art.137), así como la implantación de otros nuevos dentro de los permitidos por la Ordenanza General del S.N.U. y relacionados en el epígrafe anterior siempre que no perjudiquen o resulten incompatibles con el uso prioritario agrícola, de acuerdo con el informe emitido en su caso por el órgano administrativo competente en la materia».  
El artículo 137 establece que previa declaración de interés comunitario, podrá autorizarse las actividades mineras y extractivas.  
«3.1.2. Suelo No Urbanizable de Interés Patrimonial.  
El objeto de esta clasificación es la protección de aquellos elementos, edificios y conjuntos que, considerados un todo con la parcela que los alberga, tienen un valor patrimonial que los hace merecedores de dicha protección.  
Esta categoría del Suelo no Urbanizable responde al interés que tiene la revalorización de las construcciones que constituyen el Patrimonio Inventariado que se localiza en el Suelo No Urbanizable, tanto en forma de edificación dispersa como en forma de núcleos rurales.»  
No se considera compatible la actividad extractiva con esta calificación.  
El plan general de ordenación urbana de Morella vigente, fue aprobado definitivamente el 8 de junio de 1994, previa evaluación ambiental según declaración de impacto ambiental de referencia 19/1994-AIA, emitida el 24 de enero de 1994. El proyecto de explotación debe por tanto desarrollarse exclusivamente en las zonas en las que de acuerdo con el análisis realizado en los párrafos anteriores el uso minero está permitido o se considera compatible en determinadas condiciones.  
Así pues, en el ámbito de la concesión minera núm. 2734 «Vega del Moll, la actividad extractiva es únicamente compatible con la calificación 3.3.3: Suelo no urbanizable común. Zona de uso prioritario en defensa del suelo y 3.3.2: Suelo no urbanizable común. Zona de uso prioritario agrícola.  
Por tanto, el 12 de junio de 2018, fue comunicado al promotor a través del órgano sustantivo que la explotación no era compatible en las zonas 2b, 2c, 2d, 3a, 3b, 4a, 4b y parcialmente la 3c y que podía ser compatible parcialmente en la zona 1a del proyecto inicialmente presentado, requiriendo una modificación del proyecto.  
En contestación a dicho requerimiento, se recibe el 14 de septiembre de 2018 la documentación presentadas por el promotor ante el Servicio Territorial de Minas de Castellón. La documentación presentada modifica el ámbito de explotación-restauración, restringiendo la superficie de explotación a las zonas en las que el material útil está inmediatamente debajo del material edifico y a las áreas colindantes necesarias para obtener el volumen de material estéril necesario para la restauración geomorfológica del hueco generado por la extracción de las arcillas rojas. La superficie afectada por la explotación es 52.229 m² de las parcelas 5 y 7 del polígono 58 y la parcela 16 del polígono 59.  
Vista la propuesta presentada definitivamente por el promotor, se observa que el área extractiva queda encajada dentro de la zona 3.3.3 suelo no urbanizable común. Zona de uso prioritario en defensa del suelo y por tanto acorde con el planeamiento urbanístico, pero que las zonas de acopio se disponen en la zona 3.2.3. Suelo no urbanizable de especial protección. Zona de usos prioritarios de explotación forestal, que además está afectado por riesgo de inundación por peligrosidad geomorfológica según la cartografía del plan de acción territorial de riesgo de inundación de la Comunitat Valenciana.  
En el ámbito de la concesión existen una superficie de unas 19 ha calificada como zona 3.3.2 de suelo no urbanizable común. Zona de uso prioritario agrícola, que no presentan riesgo de inundación geomorfológica y que no ha sido incluidas como área de extracción en el proyecto finalmente propuesto, concretamente la parcela 8 del polígono 53. La ubicación de los acopios en dicha parcela permite utilizar la red de caminos actuales y hace innecesaria la apertura de un nuevo vial, por lo que se considera como una alternativa de menor impacto ambiental que la propuesta por el promotor.  
De los perfiles longitudinales de las zonas de acopios, se deduce que la altura máxima de los acopios de arcillas (acopio 1 y 2) está estimada en 6 m. Para minimizar el impacto paisajístico, se deberá limitar la altura máxima de los acopios al menos el 50 % (3 m). De manera similar sucede con el acopio 3, de estériles. Su altura máxima está fijada en 6 m, pero deberá limitarse a 3 m. La altura máxima del acopio de tierra vegetal está fijada en 2 m lo que se considera adecuado para el mantenimiento de sus condiciones.  
En relación con los sistemas de drenaje descritos en el proyecto, la cartografía aportada por el promotor no incluyen los detalles técnicos de las bajantes ni el tratamiento del suelo para reducir la escorrentía, por lo que el órgano sustantivo, previo a la autorización definitiva del proyecto de explotación, deberá garantizar la inclusión de ambos aspectos en el proyecto.  
El programa de vigilancia ambiental indica que se remitirá un informe detallado a la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural con las conclusiones del seguimiento. La legislación en materia de evaluación ambiental establece que el seguimiento del cumplimiento de la declaración de impacto ambiental corresponde al órgano sustantivo, mientras que el órgano ambiental podrá recabar la información y realizar las comprobaciones que considere necesarias para verificar el cumplimiento del condicionado del pronunciamiento de impacto ambiental. Así pues, el estudio de impacto ambiental deberá rectificarse para incorporar la obligación del órgano sustantivo del seguimiento de la evaluación de impacto ambiental y la remisión del informe anual por parte del promotor al órgano sustantivo, en un plazo de 10 días naturales desde su emisión. El programa de vigilancia ambiental y el informe anual de comprobación se harán públicos en la sede electrónica del órgano sustantivo. El órgano ambiental podrá realizar comprobaciones y recabar información, para verificar el cumplimiento del condicionado de la declaración de impacto ambiental.  
  
Consideraciones jurídicas.  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la declaración de impacto ambiental ordinaria, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprende del artículo 41.2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en la sección 1ª del capítulo II de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
3. El artículo 13 del Decreto 158/2015, de 28 de junio, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural (modificado por el Decreto 73/2017, de 2 de junio) atribuye a la Dirección General de Medio Natural y Evaluación Ambiental la competencia sobre evaluación ambiental de planes y programas y de proyectos.  
  
Declaración de impacto ambiental  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de «Explotación derivada del permiso de investigación de la concesión minera núm. 2734 Vega del Moll, promovido por Vega del Moll, SA, y ubicada en las parcelas 5 y 7 del polígono 58 y en la parcela 16 del polígono 59 en el término municipal de Morella (Castellón), siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y las modificaciones sobre dicha documentación técnica recibidas en fechas 19 de septiembre de 2018, así como en los condicionantes que se relacionan a continuación.  
  
Segundo  
El proyecto y la propuesta de medidas correctoras y protectoras deberá completarse con las siguientes medidas, detalladas en el cuerpo de esta declaración de impacto ambiental:  
- El órgano sustantivo comprobará previamente a la autorización definitiva del proyecto que las zonas de acopio de minerales, tierra vegetal y estéril se localiza en suelo compatible 3.3.2 y fuera de la zona con riesgo de inundación, esto es, en la parcela 8 del polígono 53, aplicando las medidas correctoras de apantallamiento vegetal previstas al norte del camino de la Vega del Moll al sur del camino y las medidas complementarias de reducción de la altura de los acopios indicadas en el apartado de consideraciones ambientales de la parte expositiva de esta resolución.  
- El órgano sustantivo comprobará previamente a la autorización definitiva de la actividad extractiva, que el proyecto de explotación, estudio de impacto ambiental y plan de restauración integral incluyen los detalles técnicos de las bajantes y el tratamiento del suelo para reducir la escorrentía.  
- El promotor preverá un origen alternativo para el riego de la explotación, en aquellos períodos en que las balsas de decantación se encuentren secas.  
- El estudio de impacto ambiental incorporará la obligación del órgano sustantivo de realizar el seguimiento de la declaración de impacto ambiental y la remisión del informe anual por parte del promotor al órgano sustantivo, en un plazo de 10 días naturales desde su emisión. El programa de vigilancia ambiental y el informe anual de comprobación se harán públicos en la sede electrónica del órgano sustantivo. El órgano ambiental podrá realizar comprobaciones y recabar información, para verificar el cumplimiento del condicionado de la declaración de impacto ambiental.  
  
Tercero  
Notificar a las personas interesadas que contra la presente resolución, por ser un acto de trámite, no cabe interponer recurso alguno; sin perjuicio de que puedan utilizarse los medios que en defensa de sus derechos e intereses estimen pertinentes.  
  
Cuarto  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
  
València, 27 de diciembre de 2018.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.»  
  
València, 8 de marzo de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML