Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 4980, del 07-04-2005 (2005/2455)

RESOLUCIÓ de 25 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   4980

Data del DOGV
:   07-04-2005

Secció del DOGV
:   V. ALTRES ANUNCIS - E) MEDI AMBIENT

Número del document
:   2005/2455

CVE


Data del document
:   25-02-2005

Organisme emissor
:   Conselleria de Territori i Habitatge

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Puçol](javascript:void(0))
    * [Alginet](javascript:void(0))
    * [Algemesí](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 25 de febrer de 2005, del director general de Gestió del Medi Natural de la Conselleria de Territori i Habitatge, per què s'ordena la part dispositiva de les declaracions d'impacte ambiental. [2005/Q2455]
  
Els articles 4.3 i 22 del Reial Decret Legislatiu 1.302/1986, de 28 de juny, d'avaluació d'impacte ambiental, i del Reial Decret 1.131/1988, de 30 de setembre, pel qual s'aprova el reglament per a l'execució de l'anterior decret, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental.
  
Seguint aquesta línia, els articles 5.3 i 28 de la Llei 2/1989, de 3 març, de la Generalitat Valenciana d'Impacte Ambiental, i del seu reglament, aprovat per Decret 162/1990, respectivament, establixen l'obligatorietat de fer públiques les declaracions d'impacte ambiental, i en particular, de publicar estes declaracions en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En virtut d'això, he resolt:
  
Article únic
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana les declaracions d'impacte ambiental corresponent a 046/2003-AIA, 264/2002-AIA, 097/2003-AIA, 212/2002-AIA i 088/2003-AIA, que segons el reglament aprovat per Decret 162/1990 estableix l'obligatorietat de publicar-les.
  
València, 25 de febrer de 2005.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 046/2003-AIA.
  
Títol: Extracció de graves Carrascal, secció A.
  
Promotor: Riullas, SL.
  
Autoritat substantiva: Servei Territorial d'Indústria i Energia de València. Conselleria d'Indústria, Comerç i Energia.
  
Localització: Parcel·les 23, 24, 25, 26, 39, 41, 42, 127 i 130 del polígon 1 al terme municipal d'Algemesí (València).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.
  
L'objecte del projecte és l'obertura d'una extracció de graves denominada Carrascal tramitada com a recurs de la secció A per la Llei de Mines. Les parcel·les que es volen explotar estan actualment dedicades al cultiu de cítrics sobre una topografia pràcticament plana, i no hi ha cap alçada des de la qual es puga visualitzar l'actuació.
  
La mercantil Riullas, SL, és una empresa especialitzada en excavacions i moviments de terres; aquesta està interessada a procedir a l'extracció de les graves existents en el subsòl dels esmentats terrenys, amb l'objecte d'utilitzar-los en les obres de condicionament i millora de la Séquia Reial del Xúquer, molt pròxima a les parcel·les objecte d'explotació.
  
L'explotació ocupa una superfície de 51.438 metres quadrats i consisteix en l'extracció de graves i arenes fins a una profunditat de 7 metres; deixa un marge de seguretat de 5 metres des del límit de la parcel·la a les séquies, camins i límits amb altres parcel·les.
  
La restauració del buit miner es portarà a terme per mitjà de l'aportació d'estèrils generats en la mateixa explotació i els estèrils originats a partir dels materials d'excavació obtinguts en les obres de millora de la Séquia Reial del Xúquer. Es finalitzarà la restauració amb la disposició d'una cobertura final de terra vegetal d'un metre de gruix adequada per a una futura plantació de cítrics.
  
D'acord al projecte, la vida útil de tota l'explotació i la restauració s'estima en 2 anys i 10 mesos.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
Al febrer de 2003, el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València remet la documentació referent al projecte d'extracció de graves denominat Carrascal, al terme municipal d'Algemesí (València), i sol·licita la corresponent declaració d'impacte ambiental.
  
Posteriorment, al juliol de 2003, el Servei Territorial d'Indústria i Energia remet el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient. Indica que publicat en el Butlletí Oficial de la Província de València número 71, de 25 de març de 2003, no han sigut presentades al·legacions al projecte.
  
Consultat l'Ajuntament d'Algemesí, sobre la possible incidència del projecte pel que fa a planejament urbanístic, elements singulars, restes arqueològiques, ordenances, etcètera, es rep a l'abril de 2003 un informe en què es fa referència a les possibles afeccions derivades del trànsit de vehicles pesants per la zona com també les mesures protectores i correctores a realitzar.
  
S'indica la necessitat de prestar especial atenció i cura a la sénia de Viciano, sol·licitar autorització i dipòsit d'avals per a respondre dels possibles deterioraments que es poden produir en el ferm de les calçades, evitar danys a cultius confrontants i requerir el llavatge de l'arbratge si fóra necessari.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important pel projecte d'activitat.
  
S'accedeix al lloc d'extracció de graves per la carretera N-340, per l'eixida d'Algemesí-Guadassuar, des d'ací cap a la població d'Algemesí per la carretera VV-1091 fins arribar a un encreuament on a mà esquerra es pren el camí situat a la vora de la Séquia Reial del Xúquer. Quan es recorre l'esmentat camí paral·lel a la séquia i després de mig quilòmetre aproximadament ens trobem amb les parcel·les objecte d'explotació.
  
L'extracció de graves està parcialment executada, ja que les obres de modernització de la Séquia Reial s'executen des de fa mesos. Es pot comprovar sobre el terreny com a part de la zona excavada ha sigut restaurada per mitjà de l'aportació de terres d'excavació de la séquia i l'explotació actual abasta profunditats de més de 10 metres amb talussos verticals que limiten amb les finques veïnes.
  
Entre la Séquia Reial i l'explotació es troba actualment en construcció el nou traçat de l'AVE Madrid-València.
  
L'explotació s'emplaça en una zona d'influència antròpica, però allunyada de zones habitades. L'entorn és pla i dedicat al cultiu de cítrics. El regadiu d'aquests camps es realitza per mitjà del bombament d'aigües subterrànies i per mitjà de l'ús de les aigües superficials, regulades per mitjà de la Séquia Reial del Xúquer.
  
Des del punt de vista geològic els materials que s'han d'extraure es corresponen amb un dipòsit quaternari continental que es correspon amb un glacis d'acumulació format per llims argilosos rojos entre els quals s'intercalen nombrosos cantells de calcària explotables.
  
L'explotació no intercepta cap llit d'aigües superficials ni afecta les aigües subterrànies, ja que el nivell piezomètric es troba molt per davall de la cota màxima d'explotació.
  
2. Identificació i valoració dels impactes.
  
Els impactes derivats de l'actuació projectada es corresponen amb la destrucció del sòl i vegetació associada, increment dels processos erosius, modificació del relleu, producció de pols i soroll, acumulació d'abassegaments de material de gran volum i deterioració de camins d'accés i obres annexes.
  
Atés que la pedrera es troba allunyada de les vies de comunicació importants i d'habitatges rurals, les afeccions més importants derivades de l'explotació són l'alçament de pols generada per l'arrancada, càrrega i transport del material que afecta directament els cultius de camps confrontants.
  
En conjunt, els impactes derivats de l'explotació poden considerar-se moderats i reversibles a curt-mitjà termini. La recuperació de les condicions del medi com s'indica en el projecte, es produirà una vegada farcit el buit miner per mitjà de terres d'excavació procedents del condicionament de la Séquia Reial, aportació de terra vegetal i la plantació de tarongers.
  
Les mesures correctores previstes en la documentació aportada poden considerar-se en principi adequades, això no obstant visitada l'explotació per tècnics de la conselleria, es va poder comprovar que no totes les mesures correctores es complien (distància a finques confrontants, verticalitat de talussos, tancament de les parcel·les d'explotació, manteniment de la humitat òptima en l'arrancada, càrrega i transport de materials) per la qual cosa determinats impactes augmentaven significativament.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c.1 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la present declaració d'impacte ambiental:
  
Primer
  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'explotació de la pedrera de graves denominada Carrascal, al terme municipal d'Algemesí, promogut per Riullas, SL, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació inicialment tramitada com també els condicionants establerts en el següent apartat.
  
Segon
  
Com a condicions que s'han de complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:
  
1. Regar per mitjà de camió cisterna i diàriament, els camins d'accés a l'explotació, mantenir en condicions d'humitat òptimes els materials d'arrancada i transport del material per mitjà de camions de caixa tapada.
  
2. Al mateix temps s'han de realitzar regs periòdics, trimestralment, a les finques veïnes que es vegen afectades per l'acumulació de pols en les fulles.
  
3. S'ha de respectar una franja de 5 metres entre l'explotació, séquies, camins i finques confrontants.
  
4. S'han de mantenir en condicions òptimes i reposaran a l'estat inicial els camins d'accés que hagen sigut deteriorats pel trànsit de camions de gran tonatge.
  
El promotor queda obligat a presentar davant del Servei Territorial d'Indústria i Energia, abans del 31 de gener de cada any, un informe anual, en dos exemplars, on queden recollits el balanç i l'estat actual de l'activitat en relació amb els volums extrets i aprofitables, amb els farciments realitzats i amb l'aplicació de les mesures protectores i correctores previstes en el pla de restauració - estudi d'impacte ambiental i en la present declaració d'impacte ambiental, com també qualsevol possible incidència de caràcter mediambiental sorgida al llarg de l'activitat. Aquest servei ha de remetre una de les còpies a aquesta direcció general.
  
Tercer
  
S'ha de notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 19 de gener de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 264/2002-AIA.
  
Títol: Projecte d'obra de la bassa número 7 de la Reial Séquia de Montcada al terme municipal de Puçol (València).
  
Promotor: Direcció General de Modernització d'Estructures Agràries, Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Autoritat substantiva: Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació.
  
Objecte: Regulació de l'aigua de reg procedent de la Reial Séquia de Montcada, per tal d'evitar el reg nocturn.
  
Localització: Puçol (València).
  
Descripció del projecte
  
Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació prevista
  
El projecte inclou diversos elements per al correcte funcionament, entre els quals es poden destacar la mateixa bassa i les conduccions de proveïment i retorn a la séquia. Se'n donen, a continuació, les característiques més sobreïxents, a l'efecte ambiental.
  
La capacitat de la bassa serà de 32.466 metres cúbics, i la superfície en planta que ocuparà és de 14.500 metres quadrats. S'ha projectat de materials solts, impermeabilitzada per mitjà de làmina de plàstic. S'executarà semiexcavada en el terreny, amb una alçada màxima de talussos de 3 metres, des de coronació a cota del terreny, i 6,5 metres d'alçària total. Els talussos seran 2/1, amb una amplària, en coronació, de 4 metres. Els volums aproximats del moviment de terres seran de 18.000 metres cúbics de desmunt i 10.300 metres cúbics de terraplé.
  
El traçat de la conducció de presa s'ha previst que coincidisca en part amb el traçat d'una de les séquies secundàries que prenen l'aigua del canal principal, per la qual cosa discorre sobre terrenys la titularitat dels quals és de la Reial Séquia de Montcada. La conducció d'eixida discorre entre els marges de les parcel·les.
  
Convé assenyalar que, amb l'objecte d'aconseguir la càrrega hidràulica necessària, es vol efectuar un recreixement de 0,55 metres en els caixers del canal principal de la Reial Séquia de Montcada, des del punt de presa fins al Quadrat de la Barraca, situat uns 120 metres aigües amunt.
  
Entre les obres complementàries que s'han de portar a terme, destaca l'execució d'un camí d'accés a una parcel·la; aquest té un ample de 3,5 metres i una longitud de 50 metres.
  
Ha d'assenyalar-se, finalment, que la construcció ha sigut considerada pel projecte com de moderada importància, per la qual cosa no és obligatòria l'aplicació de la norma de construcció sismoresistent.
  
L'estudi sobre les conseqüències d'una eventual ruptura de la bassa que incorpora el projecte preveu una fàcil evacuació dels volums abocats a través del barranc del Puig i de la zona cultivada circumdant.
  
Alternatives
  
L'estudi es refereix, en aquest sentit, als criteris emprats per a la situació, la construcció i el funcionament de la bassa. D'aquests s'ha de destacar que, a fi de compensar tant com siga possible els volums de desmunt i terraplé, la bassa s'ha concebut semiexcavada, encara que l'ompliment i el buidatge es realitzen per gravetat.
  
Tramitació administrativa
  
Informació pública
  
En data 17 de juliol de 2002 es rep, procedent de la Conselleria d'Agricultura, Pesca i Alimentació, el document tècnic, que inclou com a annex l'estudi d'impacte ambiental corresponent al projecte d'obra de la bassa número 7 de la Reial Séquia de Montcada al terme municipal de Puçol (València).
  
L'estudi d'impacte ambiental, com a part integrant del projecte d'obra de la bassa número 7 de la Reial Séquia de Montcada al terme municipal de Puçol (València) ha sigut sotmés a informació pública per mitjà d'un anunci publicat en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.662, de data 4 de novembre de 2003, s'ha presentat una al·legació per part de l'Ajuntament de Puçol.
  
Resum d'al·legacions
  
De l'al·legació presentada per l'Ajuntament de Puçol es pot sintetitzar, en aquells aspectes que tenen major rellevància, en els punts següents:
  
- Es considera que els dics no haurien de superar els dos metres d'alçària respecte a la cota del terreny, a fi de minimitzar l'impacte visual generat per l'obra.
  
- S'assenyala que el reg a manta, hauria de substituir-se per reg localitzat.
  
- S'adverteix sobre la generació de possibles processos d'eutròfia, com també de la proliferació d'insectes.
  
- S'indica la necessitat d'atendre la correcta gestió dels residus que s'obtinguen de les operacions de desbast; ja que aquests es consideren residus especials.
  
Es vol assenyalar que la totalitat dels punts ara ressenyats s'han estimat en el procés d'avaluació d'impacte ambiental que conclou amb la present declaració d'impacte ambiental. No obstant això, s'han de realitzar les consideracions següents:
  
- L'alçària de la bassa respon a criteris tècnics fruit de les necessitats d'emmagatzematge d'un volum d'aigua determinat. Així, variar l'alçària per criteris d'impacte perceptual, implicaria incrementar l'ocupació en planta, la qual cosa, al mateix temps i entre altres, comportaria la pèrdua de sòls agrícoles de gran fertilitat.
  
- En aquest cas, ateses les circumstàncies, la qualitat de l'aigua emmagatzemada serà competència de l'organisme que la gestiona d'acord amb els usos que se li pretenguen donar, però no cap fixar-se en aquesta des d'un punt de vista ambiental. És per això que els processos d'eutrofització que puguen generar-se no tindran conseqüències sobre cap fauna (perquè, com és sabut, la pitjor conseqüència d'aquests és l'esgotament de l'oxigen de l'aigua, que produeix l'asfíxia dels peixos), amb la qual cosa manquen de rellevància a l'efecte d'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Peticions d'informes sectorials i documentació complementària
  
No s'hi han sol·licitat informes sectorials.
  
Informes sectorials
  
Atés que, en el present cas, no s'hi han sol·licitat informes sectorials, com s'assenyala en l'anterior epígraf, no cap referir-se novament a aquests.
  
Afeccions legals
  
D'acord amb el contingut de l'estudi d'impacte ambiental, els informes rebuts i altres consultes, cal assenyalar que hi ha, per part de les obres projectades, afecció a les servituds legals següents:
  
El sòl on se situa la bassa està classificat com a sòl no urbanitzable protegit horta.
  
Consideracions ambientals
  
Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'actuació.
  
- Geologia
  
Els materials sobre els quals s'assenta la bassa són, en tots els casos, quaternaris. Així, en els metres més superficials es tenen llims rojos i llims argilosos rojos propis de mantells de reguerons. Després hi apareixen arenes de gra predominantment gruixut, seguides, finalment, d'un nivell de graves de matriu majorment arenosa.
  
Els sòls, des del punt de vista edafològic, són de naturalesa franca, argilosa i arenosa.
  
D'altra banda, el nivell freàtic, s'assenyala en l'estudi, queda a una profunditat major a 10 metres.
  
- Règim hidrològic.
  
S'ha destacat en la zona l'existència del barranc del Puig. La presència de la bassa, en condicions normals, no comporta cap afecció a la dinàmica hidrològica d'aquest.
  
- Vegetació.
  
Pel que fa a la vegetació existent, aquesta està composta per cultius de cítrics, sense que siga destacable res en aquesta espècie ni en les espècies vegetals que els acompanyen normalment.
  
- Fauna.
  
S'indica en l'estudi que, atesa la forta antropització de l'entorn, les espècies que poden trobar-se en l'àrea presenten un evident caràcter antropòfil, i es poden destacar, en major mesura, les aus.
  
- Paisatge.
  
Del paisatge, l'estudi ha ressaltat, com a característica més sobreeixint, la planor, acompanyada del fet que les zones confrontants són àrees destinades al cultiu de cítrics, com també ho és la d'actuació. També s'ha assenyalat la presència de nombroses infrastructures en les proximitats, la qual cosa contribueix a restar-li encara més naturalitat a la zona.
  
- Patrimoni cultural.
  
En aquest sentit, l'estudi es refereix a la no-existència en la zona de jaciments arqueològics inventariats, com tampoc de construccions i elements ressenyables, des del punt de vista patrimonial.
  
Identificació, descripció i valoració dels impactes més rellevants
  
A continuació es fa menció als impactes que, entre els identificats, destaquen per la rellevància relativa d'aquests. Així, l'estudi ha valorat com a severs els següents:
  
- Impacte generat pel moviment de terres, en general, sobre els sòls, en tant s'afecta la geomorfologia local.
  
- Impacte derivat de l'elaboració dels terraplens tant de la bassa com de la rampa d'accés, amb els processos erosius que això porta aparellat.
  
- Impacte sobre la vegetació existent, ja que desapareixerà una important superfície d'arbratge (cítrics).
  
- Impacte sobre la fauna provocat pel desplaçament d'aquesta de l'àrea on s'ha d'actuar.
  
- Impacte produït per l'emissió de sorolls per raó de les accions d'obra.
  
Consideracions sobre les mesures correctores i el programa de vigilància ambiental
  
Entre les mesures correctores disposades, les més significatives són les sintetitzades en els punts següents:
  
- Cobriment dels talussos, per mitjà d'hidrosembra, amb espècies pròpies de la zona. Plantació d'espècies vegetals en el perímetre de la bassa, amb espècies com la magrana (Punica granatum), el xiprer (Cupressus sempervivens), el baladre (Nerium oleander) i el llentiscle (Pistacia lentiscus).
  
- Disposició d'una xarxa de drenatge sota el fons de la bassa, a fi de detectar possibles fugues d'aigua.
  
- En el cas que es puga afectar l'arbratge confrontant, com a conseqüència de les operacions d'obra, es repoblarà en nombre igual o superior al d'exemplars danyats.
  
- Els colors dels diferents materials i elements emprats han de quedar emmascarats en l'entorn.
  
El programa de vigilància ambiental, en l'extrema brevetat, no aporta cap contingut interessant per a la comesa d'aquest.
  
Consideracions jurídiques
  
El projecte examinat queda tipificat en l'apartat 8.e de la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, d'Impacte Ambiental.
  
L'expedient ha observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, formule la següent declaració d'impacte ambiental:
  
Primer
  
Estimar acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de l'obtenció prèvia de les autoritzacions sectorials que li siguen d'aplicació, el projecte d'obra de la bassa número 7 de la Reial Séquia de Montcada al terme municipal de Puçol (València), promogut per la Direcció General d'Obres Públiques de la Conselleria d'Obres Publiques, Urbanisme i Transports, sempre que aquest es desenvolupe amb les previsions de l'estudi d'impacte ambiental i amb els condicionants establerts en l'apartat segon.
  
Segon
  
Com a condicions addicionals que s'ha de complir s'estableixen les següents:
  
- Els materials de farciment i els de rebliment que calguen per a l'execució del projecte, s'han d'obtenir de préstecs o pedreres existents i legalment autoritzades. En cas de noves obertures aquestes s'han de sotmetre, amb caràcter previ a la utilització d'aquests, al procediment de declaració d'impacte ambiental.
  
De la mateixa manera, el lloc que s'elegisca com a abocador o runam, si no es tracta d'un abocador de residus degudament identificat i legalitzat, s'ha de sotmetre, abans de la utilització d'aquest, al procediment d'estimació d'impacte ambiental.
  
- Durant l'execució de les obres no es poden efectuar treballs nocturns que puguen perjudicar el descans nocturn de la població que habita els nuclis més pròxims a aquestes, tant per impactes sonors com per vibracions o elevada lluminositat.
  
- D'acord amb l'estudi d'impacte ambiental, s'ha de recuperar la capa superior del sòl vegetal, que puga estar afectada per l'obra, per a la posterior reutilització en els processos de restauració. Els sòls fèrtils així obtinguts s'han de recollir en munts d'alçària inferior a dos metres, de forma que se'n garantisca el manteniment de les propietats naturals. A més, a aquests volums se'ls han d'afegir, prèvia trituració, els productes de les operacions de desbrossament que, necessàriament, s'han de practicar.
  
- El programa de vigilància ambiental ha de definir l'autoritat ambiental de l'obra que, per defecte, és la direcció d'obra. A més, ha d'establir els paràmetres, indicadors i valors llindar que s'han de controlar, com també el contingut dels informes que han redactar-se i la freqüència amb què han de presentar-se.
  
El mateix, entre altres, ha de fixar-se especialment en la no-coadjuvació al desenvolupament de vectors sanitaris (mosquits) que puguen generar molèsties als habitants de les zones urbanes pròximes.
  
- La direcció d'obra ha d'exigir, una vegada executades i acabades les obres, la retirada a un abocador controlat de totes aquelles runes, materials sobrants i la resta de deixalles d'obra que hagen sigut dipositats, abocats o abandonats en qualsevol àrea de terreny que s'haja vist afectada per les obres executades.
  
Igualment, les àrees que s'hagen emprat per a les recollides seran objecte, una vegada finalitzades les obres, d'una descompactació per mitjà de subsolatge, de manera que es garantisca el desenvolupament de vida vegetal sobre aquestes.
  
També es recorda al promotor la prohibició de realitzar qualsevol abocament no autoritzat en la zona. En tot cas, els canvis d'oli, filtres o qualsevol altre residu procedent del manteniment de la maquinària i vehicles, han de ser degudament gestionats per un taller o gestor autoritzat de residus tòxics i perillosos.
  
En el cas que el parc de maquinària es localitze en una àrea no condicionada amb aquest fi, aquesta ha de disposar d'una solera impermeable acabada amb pendents que dirigisquen possibles abocaments a cunetes o canalitzacions, proveïdes aquestes d'arquetes separadores de greixos o arquetes cegues prou dimensionades.
  
- S'ha de procedir a la correcta gestió dels residus que s'obtinguen de les operacions de desbast.
  
- Si durant l'execució de les obres es troba presència de restes arqueològiques, el fet s'ha de posar en coneixement de la Direcció General de Patrimoni Artístic de la Conselleria de Cultura, Educació i Ciència, de forma immediata, i s'han d'adoptar les mesures pertinents per a la protecció i conservació d'aquestes, de conformitat amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià.
  
Així mateix, prèviament a l'aprovació definitiva del projecte, es requerirà que la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esports, emeta informe favorable, que és preceptiu, en compliment de la Llei 4/1998, d'11 de juny, de la Generalitat Valenciana, del patrimoni cultural valencià
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que, contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la present declaració d'impacte ambiental, d'acord al que disposa l'article 28 de l'esmentat Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 20 de gener de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Expedient: 097/2003-AIA.
  
Títol: Explotació de pedrera de graves, secció A, Bou, i restauració per mitjà d'un abocador controlat de residus inerts.
  
Promotor Contenedores y Minicargadores Bou, SL.
  
Autoritat substantiva Servei Territorial d'Indústria i Energia de València. Conselleria d'Indústria, Comerç i Turisme.
  
Localització Parcel·les 95, 194 i 195 del polígon número 24. Terme municipal d'Algemesí (València).
  
Descripció del projecte
  
1. Descripció de les característiques més rellevants de l'actuació.
  
L'objecte del projecte és la legalització d'una pedrera de graves iniciada sense autorització per l'empresa promotora i la posterior restauració d'aquesta per mitjà d'abocador controlat de residus sòlids inerts.
  
El material extret es classifica, es carrega en camions i es transporta a la destinació. Es deixa un buit miner per restaurar d'uns 75.000 metres cúbics.
  
Per a la restauració de l'esmentat buit miner l'empresa tramita a la Direcció General de Qualitat Ambiental d'aquesta Conselleria el projecte d'abocador controlat de residus sòlids inerts. En aquest es descriu la tipologia dels residus que s'hi ha d'abocar, la construcció i el condicionament del buit miner, l'explotació, la clausura i segellat d'aquest, com també la corresponent revegetació.
  
Els materials extrets es corresponen amb graves, arenes i llims rojos quaternaris permeables i en conseqüència el projecte d'abocador preveu la impermeabilització del vas d'abocament fins a abastar els valors de permeabilitat establerts en la legislació vigent en matèria d'eliminació de residus.
  
La vida útil de l'abocador s'estima en 5 anys.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública. Remissió de l'expedient.
  
Al març de 2003 el Servei Territorial d'Indústria i Energia de València remet el projecte d'obertura de pedrera, l'estudi d'impacte ambiental i el pla de restauració del buit miner.
  
Posteriorment, al desembre de 2003 es remet el certificat del resultat d'informació pública de l'expedient on s'indica que després d'haver publicat l'anunci de l'esmentada sol·licitud en el Butlletí Oficial de la Província de València número 32, de data 7 de novembre de 2003, no s'han presentat al·legacions al projecte.
  
Mencionar que Vicente Agulló Puchades, veí d'Algemesí i veí de les parcel·les objecte del projecte, presenta un escrit davant de la directora general de Planificació i Gestió del Medi on al·lega que l'explotació ha començat sense la preceptiva llicència d'activitat municipal, que posteriorment al començament de 2001 va cessar l'activitat i des de llavors ha estat abandonada. Les parcel·les es troben parcialment sense tancar i sense cap cartell ni cap tipus de protecció. Durant l'excavació de la parcel·la es van produir grans emissions de pols que van cobrir la plantació de tarongers; també es van produir importants danys en els camins agrícoles de la zona.
  
Després d'una consulta al Servei de Gestió de Residus d'aquesta Conselleria sobre el projecte de restauració de la pedrera per mitjà d'abocador controlat de residus inerts, es rep un primer informe (juny de 2003) en el qual s'indiquen les deficiències que presenta el projecte i que han de ser esmenades per l'empresa promotora.
  
A l'agost de 2003, l'empresa promotora presenta un annex al projecte i se sol·licita al Servei de Gestió de Residus un nou informe. Al novembre de 2003, l'esmentat Servei remet l'informe on indica que el projecte d'abocador controlat de residus inerts ha de preveure per a l'obtenció de l'autorització d'abocador determinats aspectes referents a execució de projecte, afecció a parcel·les confrontants, procediments d'admissió de residus, certificat de materials, segellat i revegetació de l'abocador.
  
Consideracions ambientals
  
1. Elements ambientals que poden veure's afectats de forma important per l'activitat proposada.
  
Les parcel·les es troben en un entorn pla eminentment agrícola cultivat de tarongers, allunyat de nuclis habitats i afronten amb un camí veïnal asfaltat que serveix d'accés a l'explotació.
  
Per a accedir a l'explotació es pren la carretera V-1091, que parteix d'Algemesí cap a Alginet, passades dues rotondes deixem la carretera i prenem un camí asfaltat fins a arribar a una bifurcació, deixem a l'esquerra la bifurcació, continuem recte 1,7 quilòmetres i arribem a les parcel·les.
  
Des del punt de vista geològic els materials que s'han d'extraure es corresponen amb materials detrítics quaternaris de permeabilitat variable mitjana/alta compostos per graves, arenes i llims rojos. La potència dels materials explotats és de 10'12 m amb cabussament horitzontal/subhoritzontal.
  
A nivell hidrogeològic la zona de projecte se situa sobre l'aqüífer número 51 Pla de València. El funcionament hidràulic de la unitat és associable a un aqüífer multicapa, en el qual la superfície piezomètrica diversa entre 70 msnm i el nivell del mar. En l'àrea del projecte, els nivells se situen al voltant dels 30-50 metres de profunditat.
  
2. Identificació, caracterització d'impactes i propostes de mesures protectores i correctores.
  
Els principals efectes ambientals que es consideren són els referents a l'abocador de residus inerts ja que l'activitat extractiva està pràcticament executada.
  
En conseqüència els efectes derivats de l'abocament controlat de residus inerts en el buit miner són la possibilitat de contaminar el subsòl i les aigües subterrànies, la producció de pols i soroll en les tasques de descàrrega i abocament de residus, la deterioració paisatgística i l'abocament incontrolat de residus.
  
Les mesures protectores previstes per a reduir o evitar aquests efectes són: la impermeabilització del vas d'abocament amb una capa de 50 centímetres d'argiles compactades fins a abastar un coeficient de permeabilitat de 1x10-7 m/s, la construcció d'una xarxa de drenatge i una bassa de recollida de lixiviats, el tancament perimetral de la parcel·la i el reg periòdic de camins d'accés.
  
Com a mesures correctores, l'estudi proposa i desenvolupa un pla de segellat i restauració que consisteix en una capa de terra vegetal de 50 centímetres de gruix, que deixa el sòl anivellat i condicionat per a la plantació de cítrics.
  
D'altra banda, l'execució del projecte constitueix un impacte positiu ja que eliminarà en gran part els impactes derivats de l'extracció de graves ja executada, i restituirà la topografia i tornarà l'ús agrícola al sòl.
  
En qualsevol cas, han d'ampliar-se determinades mesures correctores que eviten l'alçament de pols en els camins d'accés i en el vas d'abocament, garantisquen el manteniment i restitució de camins, garantisquen l'estabilitat dels talussos, eviten qualsevol risc generat per l'emmagatzematge de lixiviats i eviten l'abocament incontrolat de residus en els voltants de l'abocador.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta. L'activitat proposada es troba inclosa en l'annex I, apartat 3.c.1 i annex II, apartat 3.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament de la Llei 2/1989, d'Impacte Ambiental.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental; en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana, i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 56, del Decret 81/2003, de 27 de juny, del Consell de la Generalitat, pel qual estableix l'estructura orgànica de les conselleries de l'administració de la Generalitat, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural, la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Primer
  
Estimar favorable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte d'explotació de la pedrera de graves denominada Bou i restauració per mitjà d'un abocador controlat de residus inerts, al terme municipal d'Algemesí (València), promogut per Contenedores y Minicargadores Bou, SL, sempre que l'activitat es desenvolupe de conformitat amb el compliment de les mesures proposades en la documentació tramitada i els condicionants establerts en el següent apartat, com també les modificacions introduïdes per aquests.
  
Segon
  
Com a condicions a complir en l'execució de l'esmentat projecte s'estableixen les següents:
  
1. L'execució del projecte d'abocador ha d'assegurar que la construcció, explotació i clausura de l'abocador es realitze d'acord amb el Reial Decret 1481/2001 i la Decisió 2003/33/CE.
  
2. En l'explotació de la pedrera i l'abocador s'han de delimitar de forma clara els límits de l'actuació, i s'ha d'extremar l'atenció per tal de no afectar les parcel·les frontereres.
  
3. Mantenir en condicions òptimes d'humitat les instal·lacions de tria i abocament, així com evitar l'alçament de pols.
  
4. Mantenir i reposar els camins que s'hagen vist afectats pel trànsit de camions que accedeixen a les parcel·les.
  
5. Neteja setmanal d'elements volàtils i abocaments incontrolats que es troben en els voltants de l'abocador, amb una gestió adequada.
  
6. Garantir el correcte drenatge, emmagatzematge i tractament dels lixiviats.
  
7. Condicionar una zona on situar els contenidors per a la separació de residus prèvia de l'abocament.
  
8. El segellat ha d'impermeabilitzar el vas, aportar una capa d'argiles de 0,5 metres de gruix, una capa drenant no inferior a 0,30 metres i finalment la capa de terra proposada en projecte.
  
9. Es recorda al promotor la prohibició de realitzar en la zona qualsevol tipus d'abocament no autoritzat i, en particular, dels produïts pels canvis d'oli, combustible i manteniment de la maquinària, que han de ser gestionats per un taller o gestor de residus degudament autoritzat, d'acord amb el que preveu la Llei 10/1998, de Residus i el Reial Decret 833/1988, relatiu a la gestió de residus tòxics i perillosos.
  
Tercer
  
Notificar a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret d'aquestes, estimen pertinents.
  
Quart
  
Publicar la present declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentària, d'acord al que disposa l'article 31.5 del Decret 162/1990, del 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'Execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 21 de gener de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 212/2002-AIA
  
Títol: Pla parcial modificatiu sector PPI-1.
  
Promotor: Ajuntament d'Alginet.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Localització: En la zona nord del nucli urbà d'Alginet, entre l'antiga CN-340, transformada en via urbana, i el traçat de l'actual CN-340.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte.
  
Modificar l'ordenació estructural i detallada del sector de sòl urbanitzable industrial PPI-1 industrial Nord-est, ordenat detalladament des del Pla General d'Ordenació Urbana d'Alginet, amb la redelimitació de l'àmbit del sector.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
I. El present projecte es promou a instàncies de la Cooperativa Agrícola d'Alginet, a causa del desig de l'empresa de traslladar al sector esmentat la totalitat de les instal·lacions d'aquesta amb motiu de la facilitat d'accés, disposar de superfície suficient per a realitzar les activitats de càrrega i descarrega, i l'existència de sòl suficient per a atendre les futures ampliacions de l'activitat.
  
II. La modificació estructural plantejada consisteix en la redelimitació del sector definit pel planejament vigent, per mitjà de la incorporació a aquest de sòl classificat actualment com a no urbanitzable.
  
III. La modificació plantejada en l'ordenació detallada consisteix bàsicament en:
  
- Nova configuració de les illes edificables.
  
- Redistribució de la zona verda.
  
- Redelimitació de les unitats d'execució.
  
IV Superfície inicial del sector: 102.272 m²
  
Superfície de sòl no urbanitzable que es reclassifica: 19.331 m²
  
Superfície final del sector. 121.603 m²
  
V. Els límits del sector són:
  
- Nord: Sòl no urbanitzable i zona d'afecció de l'actual CN-340
  
- Sud: Sòl urbà residencial
  
- Oest: Carrer València (antiga CN-340)
  
- Est: Camí de Benifaió, element que serveix com a límit per a la redelimitació del sector.
  
VI. La fitxa de planejament del sector preveu un ús dominant industrial i magatzem, com a compatible l'aparcament, i com a prohibits els usos residencial, terciari i industrial i magatzem d'índex alt.
  
VII. El present projecte pretén donar un tractament coherent als espais limítrofs o de vora urbana amb la creació d'una zona de transició entre el sòl industrial i les zones contigües per mitjà de la situació en aquests espais de la zona verda.
  
3. Alternatives.
  
No s'han presentat alternatives de projecte, no obstant això el projecte planteja l'ampliació d'un sòl urbanitzable classificat pel planejament vigent. L'estudi d'impacte ambiental justifica l'ampliació del sector en la necessitat de recuperar la bossa de sòl residual que queda entre el sòl urbanitzable existent i el camí de Benifaió, i evitar així que aquest sòl, sense possibilitat d'ús agrícola, passe a convertir-se en un potencial abocador.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública.
  
En data 28 de maig de 2002 el Servei Territorial d'Urbanisme de València va remetre el projecte, l'estudi d'impacte ambiental i l'expedient administratiu relatius al pla parcial modificatiu del sector PPI-1 del municipi d'Alginet, amb la incoació del corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, juntament amb la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari Levante, de data 15 de desembre de 2001 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.151, de 19 de desembre de 2001.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en el certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament d'Alginet. Així mateix, l'esmentat certificat indica que es van presentar diverses al·legacions al projecte referenciat que van ser desestimades per extemporànies.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària.
  
En data 13 de març de 2003, es va remetre a l'Ajuntament d'Alginet un ofici pel qual es va sol·licitar ampliació o justificació de diversos aspectes de caràcter ambiental.
  
En data 31 de juliol de 2003, l'Ajuntament d'Alginet va remetre nova documentació en contestació a la petició realitzada des del Servei d'Avaluació Ambiental, en concret:
  
- Còpia ampliada i modificada de l'estudi d'impacte ambiental
  
- Còpia de la normativa urbanística del sòl urbà industrial en el PGOU vigent
  
- Acreditació d'existència de recursos hídrics en quantitat i qualitat suficients
  
- Certificat sobre la suficiència de l'estació depuradora d'aigües residuals
  
- Solució per a l'evacuació de les aigües pluvials
  
- Certificat sobre el gestor autoritzat de residus sòlids urbans
  
- Modificació de paràmetres d'abocament
  
- Certificat d'acord plenari sobre l'aprovació provisional del programa
  
- Comunicació que ha sigut sol·licitat informe a la Direcció General de Patrimoni Artístic
  
Afeccions legals
  
1. La present actuació no afecta de manera directa cap espai protegit per la legislació sectorial vigent
  
2. L'estudi d'impacte ambiental indica que no hi ha camins ramaders afectats per l'actuació.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental indica que no hi ha llits afectats pel projecte. Únicament es veu afectada una antiga séquia paral·lela al camí de Benifaió, executada sobre el terreny i sobre la qual es realitzarà una actuació blana durant les obres d'urbanització.
  
4. S'indica que en la zona d'actuació no hi ha jaciments arqueològics, paleontològics i etnològics inventariats, per la qual cosa es proposa que durant la remoció de terres al llarg de les obres es realitze una supervisió d'aquesta per tal de comunicar a les autoritats competents la troballa de nous jaciments o elements mereixedors de protecció.
  
Consideracions ambientals
  
1. La zona d'actuació està formada per materials detrítics quaternaris sedimentats, procedents de la deposició per efecte fluvial. Els materials litològics són principalment arenes, llims i graves.
  
Aquest tipus de sòl fa que la zona presente un risc mitjà a la contaminació de les aigües subterrànies, per la qual cosa s'ha d'evitar especialment qualsevol abocament o injecció al terreny d'aigües residuals com també extremar les precaucions en l'emmagatzematge de residus i productes potencialment contaminants. Es proposa, com a mesura correctora, l'adequat tractament de materials d'obra i terres objecte d'emmagatzematge per a evitar l'afecció al sòl.
  
La totalitat del sector afectat presenta un lleuger pendent descendent cap al costat sud-est, on el sector limita amb el camí de Benifaió. Aquest actua com a tàlveg evacuant l'aigua d'escorriment fins a la séquia que conflueix amb aquest.
  
2. Els terrenys objecte d'estudi presenten una elevada capacitat agrològica i estan destinats en la majoria d'aquests al cultiu de cítrics i espècies hortícoles de regadiu. Apareixen espècies vegetals associades a aquests conegudes com a males herbes per afinitat als nitrats, sals amòniques, etcètera derivades de les activitats d'adob. L'estudi d'impacte ambiental indica que el grau de naturalització de la vegetació és nul, a causa de la presència d'un gran nombre d'infrastructures en l'àmbit del polígon industrial. Es proposa com a mesura correctora la conservació del nombre més gran d'espècies arbòries possible, i evitar la introducció d'espècies exòtiques que puguen desplaçar les espècies autòctones.
  
Pel que fa a l'afecció a la fauna, s'apunten diverses espècies d'aus presents en la zona, indicant que es tracta d'espècies representatives d'aquests mitjans.
  
3. L'estudi d'impacte ambiental indica que la major part de l'ampliació del sector inicial es destinarà a zones verdes, per la qual cosa la transformació del terreny no implicarà moviments de terra excessius. Es proposa com a mesura correctora la reutilització de la terra vegetal retirada en les noves zones enjardinades.
  
4. Pel que fa a l'anàlisi climàtica, s'aporta una taula i diverses dades climàtiques que posteriorment no són interpretades en relació amb el projecte.
  
No s'ha realitzat un estudi del règim de vents de la zona, més encara quan es tracta d'un sòl amb ús industrial, i les emissions atmosfèriques, sorolls, olors, etc. poden afectar la zona residencial pròxima del nucli urbà.
  
Per a evitar o minimitzar la contaminació atmosfèrica i acústica, durant la fase d'urbanització es proposa el manteniment de la maquinària en bon estat i la realització de regs periòdics en camins i zones sense asfaltar, mentre que en fase de funcionament s'indica la necessitat de complir la legislació vigent en matèria de qualitat atmosfèrica i l'adopció del model d'ordenança municipal sobre prevenció de la contaminació acústica (protecció contra sorolls i vibracions), editada per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
Tant la cartografia temàtica publicada per la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports com el Patricova indiquen que no hi ha risc d'inundació en la zona.
  
5. Pel que fa al proveïment d'aigua potable, l'Ajuntament d'Alginet presenta un informe emés per EGEVASA, en qualitat d'empresa concessionària del subministrament d'aigua potable, en el qual s'expressa que, prenent com a referència els volums subministrats al polígon nord d'Alginet, el proveïment de la nova superfície a subministrar suposa un increment de demanda assumible en les condicions actuals de proveïment. Així mateix s'indica que l'aigua subministrada és la mateixa que la que abasteix la resta de la població, prové dels pous del barranc Fondo de Picassent, i temporalment presenta concentració de nitrats per damunt dels valors recomanats.
  
6. Pel que fa a la depuració de les aigües residuals generades en el sòl industrial, s'aporta un informe emés per l'entitat de sanejament d'aigües sobre la capacitat de l'estació depuradora d'aigües residuals Albufera-sud. En aquest s'expressa que l'actuació proposada no suposarà un increment de les aigües residuals generades en l'actualitat per la Cooperativa Agrícola d'Alginet, ja que la nova superfície es destinarà a treballs de càrrega i descàrrega, a més es fa constar que en emplaçar-se la cooperativa en zona urbana, s'entén que els cabals generats per aquesta ja han sigut tinguts en compte en el disseny de l'estació depuradora. Per tot això, l'esmentat informe conclou la viabilitat de l'estació depuradora d'aigües residuals Albufera-sud per a tractar les aigües residuals generats amb el desenvolupament del pla parcial modificatiu del sector PPI-1 d'Alginet.
  
L'estudi d'impacte ambiental indica que les indústries han d'adoptar els sistemes necessaris que garantisquen una reducció de la concentració de contaminants per sota dels valors previstos en la normativa municipal d'Alginet i, en qualsevol cas, als recollits en el model d'ordenança d'abocaments a la xarxa municipal de clavegueram editat per la Generalitat Valenciana i la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.
  
S'han d'instal·lar arquetes en l'exterior de les indústries per a presa de mostres dels abocaments a la xarxa de clavegueram; l'empresa queda com a responsable de realitzar els mesuraments oportuns per a verificar el compliment de l'ordenança d'abocament.
  
Sobre l'evacuació de les aigües pluvials, s'aporta un informe emés per l'arquitecte municipal d'Alginet en el qual s'indica que l'evacuació de les aigües pluvials s'ha de realitzar per escorriment, ja que no afecta confrontants, i que el camí de Benifaió ha d'actuar com a via de drenatge de les aigües provinents de les zones més elevades situades al costat de l'antiga carretera CN-340.
  
7. S'aporta un certificat emés per la secretaria de l'Ajuntament d'Alginet en el qual s'indica que els residus sòlids urbans generats en el sector han de ser gestionats per la UTE Sedesa-EBE, encarregada del servei de recollida selectiva de residus sòlids urbans, neteja viària i altres en el municipi d'Alginet.
  
8. L'estudi d'impacte ambiental defineix el paisatge de l'àrea d'actuació com a àrea de vora o periurbana, amb un nivell d'antropització mitjà-alt, pel fet que es tracta d'una zona pròxima al nucli urbà residencial d'Alginet i a la zona industrial situada a l'oest de l'actuació, com també a la presència de l'autovia València-Albacete. D'igual forma indica que es tracta d'una zona amb una conca visual àmplia, on cal destacar la continuïtat dels cultius en la zona no urbanitzada.
  
Per a minimitzar l'impacte paisatgístic, es proposa la situació de les àrees enjardinades en els espais que l'estudi d'impacte ambiental denomina marginals, amb la suavització de l'impacte des dels punts de vista externs al polígon i amb la creació d'un apantallament vegetal per mitjà de la plantació d'espècies d'elevat port i fullatge.
  
L'ordenació proposada per al sector, derivada de l'ordenació del sòl urbanitzable inicial, proposa, com ja s'ha comentat, les zones verdes com a barreres visuals i de transició entre la zona industrial i els camps i infrastructures contigus. Si bé la zona verda projectada en el costat est sí que actua com a element de transició amb els camps confrontants, gran part del límit nord del sector manca d'aquest apantallament, per la qual cosa l'actuació industrial serà fàcilment visible des de l'autopista i no s'abastarà totalment l'objectiu perseguit.
  
9. La major part del terme municipal d'Alginet està ocupada per cultius, la qual cosa fa que un terç de la població activa es dedique a l'agricultura que, al costat del sector serveis constitueixen les activitats de major importància al municipi.
  
10. La nova documentació presentada realitza una valoració d'impactes justificada en la qual conclou que, si es compleixen totes les mesures correctores proposades, l'actuació pretesa serà compatible des del punt de vista ambiental, i incideix que serà necessari controlar els impactes produïts en fase de funcionament per les activitats instal·lades en el sòl industrial.
  
11. El programa de vigilància ambiental recull els controls a realitzar en la fase d'execució de les obres i en fase de funcionament, i fa referència al compliment de la legislació vigent.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot això i fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes formule la següent declaració d'impacte ambiental:
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte Pla parcial modificatiu del sector PPI-1 del municipi d'Alginet (València), promogut per l'Ajuntament d'Alginet, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. L'Ajuntament d'Alginet ha d'aportar davant de la Comissió Territorial d'Urbanisme de València l'informe favorable emés per la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià de la Conselleria de Cultura, Educació i Esport, sobre la possible afecció del projecte a béns immobles d'interés cultural, en compliment del que disposa l'article 11 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.
  
II. Pel que fa a la solució adoptada per a l'evacuació de les aigües pluvials, en matèria d'avaluació d'impacte ambiental s'estableix la necessària reserva a favor dels criteris addicionals de caràcter tècnic i consideracions d'idoneïtat del projecte avaluat que la Comissió Territorial d'Urbanisme puga establir en el marc de les funcions i competència d'aquesta.
  
III. S'ha de realitzar una recollida selectiva, en origen, dels residus generats durant les obres d'urbanització i construcció, a fi que cada tipus de residu generat siga gestionat per empreses autoritzades segons la naturalesa d'aquest. La recollida d'aquests s'ha de realitzar sempre dins dels límits del sector, durant un temps reduït i en llocs degudament habilitats a l'efecte.
  
IV. Els residus vegetals generats amb el desbrossament i la tala de la vegetació existent han de ser gestionats de manera adequada a les característiques d'aquests. En queda prohibida la incineració in situ.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no s'hi pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del seu dret i interessos, estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 26 de gener de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaració d'impacte ambiental
  
Dades de l'expedient
  
Expedient: 088/2003-AIA.
  
Títol: Pla parcial polígon industrial Nuevo Tollo.
  
Promotor: Ajuntament d'Utiel i Sepiva.
  
Autoritat substantiva: Ajuntament i Conselleria de Territori i Habitatge.
  
Localització: A l'oest del nucli urbà, pròxim a aquest, en una porció de terreny coneguda com El Tollo, al polígon cadastral núm. 31 de rústica.
  
Descripció del projecte
  
1. Objecte del projecte.
  
Propiciar la creació de sòl industrial per a absorbir la demanda de la zona com també contribuir a resoldre la problemàtica de situació d'instal·lacions amb l'adequada infrastructura.
  
2. Descripció de les característiques més rellevants del projecte.
  
I. La superfície del sector és de 446.670,55 metres quadrats, actualment qualificats com a sòl no urbanitzable comú, dels quals el 58,50% es destinaran a illes d'ús industrial de diverses dimensions, i es donarà cabuda a empreses de dimensions grans i mitjanes.
  
II. L'àmbit del projecte és homogeni pel que fa a les característiques ambientals i usos actuals del sòl es refereix.
  
III. El nou polígon es localitza pròxim al nucli urbà i al sòl industrial existent, al costat de la carretera N-III i l'autovia A-3, és a dir, preexisteixen una sèrie d'usos i infrastructures de gran envergadura que, sense perjudici d'una anàlisi ambiental, estableixen una determinada orientació d'usos i pressions sobre el sòl.
  
IV. La proposta suposa el creixement natural del sòl industrial, ja que es produeix la unió efectiva entre aquests dos pel que a vials d'accés i serveis es refereix.
  
3. Alternatives.
  
No hi ha un estudi d'alternatives pròpiament dit, però s'incorpora una justificació de la localització elegida on s'ha tingut en compte l'afecció a un sòl no protegit, la possibilitat de concentrar la producció de residus industrials en un punt en el municipi i la recerca d'un desenvolupament sostenible, segons s'indica en l'estudi d'impacte ambiental. S'ha valorat, igualment, la bona accessibilitat que presenta el projecte i el cost raonable de les infrastructures que arranquen del sòl industrial confrontant. Conseqüentment, es valora positivament l'emplaçament elegit.
  
Tramitació administrativa
  
1. Informació pública.
  
En data 5 de novembre de 2003 la Direcció Territorial de Territori i Habitatge va remetre projecte tècnic, inclòs l'estudi d'impacte ambiental, relatiu al Pla parcial d'ús industrial Nuevo Tollo d'Utiel, i es va incoar el corresponent expedient d'avaluació d'impacte ambiental.
  
L'esmentat estudi d'impacte ambiental es va exposar al públic, al costat de la resta de la documentació tècnica, segons anuncis publicats en el diari El Mundo, de data 18 de juliol de 2003 i en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.547, de la mateixa data.
  
Durant el període d'informació pública no es van presentar al·legacions, segons consta en la Resolució de 16 d'octubre de 2003, del conseller d'Indústria, Comerç i Turisme, en el qual s'incloïa l'aprovació provisional.
  
2. Peticions d'informació o documentació complementària.
  
Atés que amb data 26 de març de 2003, el Sepiva va remetre una còpia de l'estudi d'impacte ambiental per al corresponent previ informe, en data 27 de juny de 2003 es va redactar aquest indicant la viabilitat del projecte sempre que, a la documentació mínima necessària, s'adjuntara el certificat de la capacitat de depuració de les aigües residuals i de l'existència de recursos hídrics per a satisfer la demanda del sector, a més d'incorporar la totalitat de les mesures protectores i correctores de l'estudi d'impacte ambiental en la documentació amb eficàcia normativa de la documentació urbanística.
  
Afeccions legals
  
1. Ni el riu Magre ni les rambles Mare de Cabanyes, de la Torre i de Loberuela afecten directament el sector proposat. Únicament la denominada rambla de Pedro Landete, canalitzada, afecta en part el sector en l'extrem oriental d'aquest, sense que s'aprecie risc d'inundació segons la documentació consultada.
  
El projecte aconsegueix la preservació d'aquesta última rambla per mitjà de la creació d'una zona verda que integra, al mateix temps, les construccions existents.
  
2. En la documentació presentada s'indica, consultada la base de dades de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià, que no hi ha previsió d'afectar béns patrimonials de cap tipus.
  
No obstant això, no s'ha presentat l'informe preceptiu d'aquesta Direcció General en compliment de la legislació vigent.
  
Consideracions ambientals
  
1. Si bé els materials terciaris, caracteritzats en la zona d'estudi per la presència de margues i arenoses, no posseeixen un grau de permeabilitat excepcional, la construcció d'una xarxa de sanejament separativa, on les aigües sanitàries es conduiran a una estació depuradora d'aigües residuals i les pluvials s'abocaran a llit públic, minimitza enormement la repercussió del projecte sobre la qualitat de les aigües subterrànies sempre que s'efectuen controls de manteniment de les infrastructures de depuració en la fase de funcionament del projecte.
  
2. Malgrat que les característiques dels sòls afectats pel projecte no són destacables des d'un punt de vista agrari, és cert que la tradició de la zona és el cultiu de secà, especialment de vinya i cereal, la qual cosa li confereix, unit a la particular orografia d'aquesta, un important pes al paisatge en allò que a percepció de les actuacions es refereix.
  
No obstant això, i davant d'aquests valors paisatgístics, cal considerar també la presència, en un entorn molt pròxim, d'importants vies de comunicació sobre les quals no només es recolzen els nuclis de població de major incidència visual a causa de la grandària d'aquestes sinó que també ho fan altres usos com és el cas del sòl industrial ja existent i que resulta confrontant al projecte ara avaluat. Al mateix temps, el camp visual se situa principalment orientat cap al nord, precisament on hi ha un gran nombre d'assentaments i construccions, moltes d'elles de gran envergadura, corresponents a usos industrials.
  
Davant de la necessitat de satisfer la demanda d'aquest tipus de sòl, sembla coherent, llevat que existisquen impediments d'ordre superior, proposar l'ampliació de l'actual polígon industrial aprofitant amb aquest fi tant els accessos actuals com les xarxes d'infrastructures existents atés que així es minimitza l'impacte que aquestes puguen arribar a ocasionar fora de l'àmbit en què es desenvolupa l'ús industrial pròpiament dit.
  
3. Com ja s'ha comentat, la vegetació de la zona d'estudi dista molt de correspondre's amb la vegetació potencial de l'entorn. Excepte la presència d'un reduït nombre d'exemplars aïllats de característiques naturals, i sense perjudici de la conservació d'aquests per mitjà de la integració en les zones verdes del polígon, la pràctica totalitat de la superfície del sector es caracteritza per les plantacions de vinya i cereal, mentre que apareix en menor mesura l'ametller juntament amb parcel·les sense cultivar.
  
No es pot parlar d'una qualitat mereixedora d'una estricta preservació quan es valoren altres aspectes que resulten més rellevants com també els usos preexistents de l'entorn. No obstant això, es reconeix la importància que pel que fa al paisatge tenen les àmplies extensions de secà de la comarca de la Plana d'Utiel - Requena.
  
Des del punt de vista de la fauna es pot argumentar alguna cosa semblant.
  
4. Per al proveïment d'aigua potable es connectarà a la xarxa del polígon industrial existent, i s'utilitzarà el cabal que serveix al nucli urbà, circumstància la idoneïtat de la qual no s'ha acreditat degudament en relació amb el manteniment de les condicions de quantitat i qualitat actuals.
  
Pel que fa a la depuració de les aigües residuals, a Utiel es troba en funcionament una estació depuradora d'aigües residuals a la marge dreta del riu Magre que recull els efluents del nucli urbà i polígons industrials i que, segons la informació facilitada, es troba molt per davall del cabal màxim de depuració, i té, a priori, capacitat per a absorbir les necessitats del nou polígon si bé no s'ha trobat acreditació respecte d'això en la documentació facilitada.
  
El municipi d'Utiel disposa, segons la documentació facilitada, d'abocador de residus sòlids urbans com també d'un ecoparc. Actualment es troba contractada la recollida de residus a una empresa especialitzada. Al mateix temps s'efectua recollida selectiva de paper/cartó i vidre. No s'ha indicat, això no obstant, la gestió prevista per als residus sòlids inerts.
  
5. Per la situació del polígon industrial respecte del nucli urbà d'Utiel, i en comparació amb la freqüència i intensitat del vent, es poden produir, en determinades circumstàncies, determinats problemes amb l'emissió de gasos i olors a l'atmosfera, com també sorolls.
  
Si bé la importància i el grau de contaminació haurà d'establir-se particularment per a cada empresa que s'instal·le en el polígon industrial i que l'ús industrial del sòl no comporta per ell mateix contaminació atmosfèrica, l'estudi d'impacte ambiental proposa mesures correctores respecte d'això, tot això sense perjudici que, per a l'autorització de les empreses, es puguen establir altres mesures complementàries més estrictes.
  
6. El sector està travessat en part per una línia d'alta tensió. El disseny d'aquest fa coincidir la traça paral·lela a l'autovia A-3 amb un vial mentre que la traça diagonal discorre sobre una zona verda.
  
Consideracions jurídiques
  
1. El projecte examinat constitueix un dels supòsits fàctics en els quals resulta preceptiva la formulació d'una declaració d'impacte ambiental prèvia a la resolució administrativa que s'adopte per a l'aprovació definitiva d'aquell, segons es desprén de l'article 5 de la Llei d'Impacte Ambiental i concordants del reglament d'aquesta, annex I, apartat 8.g del Decret 162/1990, de 15 d'octubre.
  
2. En l'expedient s'han observat els tràmits previstos en el Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament d'Impacte Ambiental, en la Llei 2/1989, de 3 de març, de la Generalitat Valenciana i en les altres disposicions que hi són d'aplicació.
  
3. L'article 13, apartat 2, del Decret 119/2003, d'11 de juliol, del Consell de la Generalitat, pel que aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria de Territori i Habitatge, atribueix a la Direcció General de Gestió del Medi Natural la competència sobre l'avaluació de l'impacte ambiental.
  
Per tot l'anterior, fent ús de les facultats que tinc legalment atribuïdes, emet la següent declaració d'impacte ambiental:
  
1. S'estima acceptable, al sol efecte ambiental i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen d'aplicació, el projecte sobre el Pla parcial del polígon Industrial Nuevo Tollo del municipi d'Utiel (València), promogut pel mateix Ajuntament i per SEPIVA, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que estableix la documentació presentada i amb els condicionants establerts a continuació.
  
2. Condicionants per a l'aprovació i desenvolupament del projecte:
  
I. Ha d'obtenir-se, amb caràcter previ a l'aprovació del projecte, informe favorable de la Direcció General de Política Lingüística i Patrimoni Cultural Valencià en compliment de la legislació vigent i, en qualsevol cas, per a acreditar que el projecte no afectarà elements patrimonials.
  
II. Ha d'acreditar-se, per mitjà d'informe emés per l'òrgan competent en la matèria, l'existència de cabal d'aigua potable en quantitat i qualitat suficient per a donar servei al nou sòl industrial, sense perjudici dels usos actuals.
  
III. De la mateixa manera, ha d'acreditar-se, per part de l'organisme competent en matèria de depuració, la capacitat de l'actual estació depuradora d'aigües residuals en relació amb els desenvolupaments urbanístics previstos en l'àmbit d'influència d'aquesta.
  
IV. La xarxa de sanejament ha d'incorporar arquetes de registre en cadascuna de les connexions privades al col·lector general, que s'han de complementar amb arquetes separadores de greixos i olis en aquells casos quan siga previsible, per l'activitat a realitzar, la manipulació o abocament d'aquest tipus de substàncies.
  
V. Ha d'acreditar-se adequadament la correcta gestió dels residus sòlids inerts durant la fase de construcció del polígon industrial, preferiblement amb el dipòsit a un abocador existent autoritzat. En cas contrari, ha d'habilitar-se'n un o bé ha de contractar-se'n la gestió a una empresa autoritzada.
  
VI. La línia elèctrica que travessa el sector, preferiblement, ha de ser soterrada. En cas contrari s'ha d'adequar el tram que travessa una de les zones verdes per a ajustar-la a l'eix del vial perpendicular a la traça de l'autovia A-3.
  
3. Es notifica a les parts interessades que contra la present resolució, per no ser un acte definitiu en via administrativa no es pot interposar cap recurs, la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar els mitjans que en defensa del dret i interessos d'aquestes, estimen pertinents.
  
4. La present declaració d'impacte ambiental s'ha de publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana d'acord amb el que disposa l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'Impacte Ambiental.
  
València, 28 de gener de 2004.- El director general de Gestió del Medi Natural: Javier Gómez Martín.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 4980, del 07-04-2005 (2005/2455)

RESOLUCIÓN de 25 de febrero de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   4980

Fecha DOGV
:   07-04-2005

Sección del DOGV
:   V. OTROS ANUNCIOS - E) MEDIO AMBIENTE

Número del documento
:   2005/2455

CVE


Fecha del documento
:   25-02-2005

Organismo emisor
:   Conselleria de Territorio y Vivienda

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Puçol](javascript:void(0))
    * [Alginet](javascript:void(0))
    * [Algemesí](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 25 de febrero de 2005, del director general de Gestión del Medio Natural de la Conselleria de Territorio y Vivienda, por la que se ordena la parte dispositiva de las declaraciones de impacto ambiental. [2005/Q2455]
  
Los artículos 4.3 y 22 del Real Decreto Legislativo 1.302/1986, de 28 de junio, de evaluación de impacto ambiental, y del Real Decreto 1.131/1988, de 30 de septiembre, por el que se aprueba el reglamento para la ejecución del anterior decreto, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental.
  
Siguiendo dicha línea, los artículos 5.3 y 28 de la Ley 2/1989, de 3 marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental, y de su reglamento, aprobado por Decreto 162/1990, respectivamente, establecen la obligatoriedad de hacer públicas las declaraciones de impacto ambiental, y en particular, de publicar dicha declaración en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.
  
En su virtud, he resuelto:
  
Artículo único
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana las declaraciones de impacto ambiental correspondiente a los expedientes 046/2003-AIA, 264/2002-AIA, 097/2003-AIA, 212/2002-AIA, y 088/2003-AIA que según el reglamento aprobado por Decreto 162/1990 establece la obligatoriedad de su publicación.
  
Valencia, 25 de febrero de 2005.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 046/2003-AIA.
  
Título: Extracción de gravas Carrascal. Sección A.
  
Promotor: Riullas, SL.
  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia. Conselleria de Industria, Comercio y Energía.
  
Localización: Parcelas 23, 24, 25, 26, 39, 41, 42, 127 y 130 del polígono 1 en el término municipal de Algemesí (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación.
  
El objeto del proyecto es la apertura de una extracción de gravas denominada Carrascal, tramitada como recurso de la sección A por la Ley de Minas. Las parcelas a explotar están actualmente dedicadas al cultivo de cítricos sobre una topografía prácticamente llana, no existiendo altura alguna desde la cual pueda visualizarse la actuación.
  
La mercantil Riullas, SL, es una empresa especializada en excavaciones y movimientos de tierras, estando interesada la misma en proceder a la extracción de las gravas existentes en el subsuelo de los mencionados terrenos, con el objeto de utilizarlos en las obras de acondicionamiento y mejora de la Acequia Real del Júcar, muy próxima a las parcelas objeto de explotación.
  
La explotación ocupa una superficie de 51.438 metros cuadrados y consiste en la extracción de gravas y arenas hasta una profundidad de 7 metros, dejando un margen de seguridad 5 metros desde el límite de la parcela a las acequias, caminos y lindes con otras parcelas.
  
La restauración del hueco minero se llevará a cabo mediante el aporte de estériles generados en la propia explotación y los estériles originados a partir de los materiales de excavación obtenidos en las obras de mejora de la Acequia Real del Júcar. Se finalizará la restauración disponiendo una cobertura final de tierra vegetal de un metro de espesor, adecuada para una futura plantación de cítricos.
  
De acuerdo al proyecto, la vida útil de toda la explotación y restauración se estima en 2 años y 10 meses.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
En febrero de 2003, el Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia, remite la documentación referente al proyecto de extracción de gravas denominado El Carrascal, en el término municipal de Algemesí (Valencia), solicitando la correspondiente declaración de impacto ambiental.
  
Posteriormente, en julio de 2003, el Servicio Territorial de Industria y Energía remite el certificado del resultado de información pública del expediente, indicando que publicado en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia, número 71, de 25 de marzo de 2003, no han sido presentadas alegaciones al proyecto.
  
Consultado al Ayuntamiento de Algemesí, sobre la posible incidencia del proyecto en lo que se refiere a planeamiento urbanístico, elementos singulares, restos arqueológicos, ordenanzas, etcétera, se recibe en abril de 2003 informe en el que se hace referencia a las posibles afecciones derivadas del tráfico de vehículos pesados por la zona así como las medidas protectoras y correctoras a tomar.
  
Se indica la necesidad de prestar especial atención y cuidado a la Sénia de Viciano, solicitar autorización y depósito de avales para responder de los posibles deterioros que se pueden producir en el firme de las calzadas, evitar daños a cultivos colindantes requiriéndose el lavado del arbolado si fuese necesario.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por el proyecto de actividad.
  
Se accede al lugar de extracción de gravas por la carretera N-340, tomando la salida de Algemesí-Guadassuar, desde ahí hacia la población de Algemesí por la carretera VV-1091 hasta llegar a un cruce donde a mano izquierda se toma el camino situado junto la Acequia Real del Júcar. Recorriendo dicho camino paralelo a la acequia y tras medio kilómetro aproximadamente nos encontramos con las parcelas objeto de explotación.
  
La extracción de gravas está parcialmente ejecutada, puesto que las obras de modernización de la Acequia Real se está ejecutando desde hace meses. Se puede comprobar sobre el terreno como parte de la zona excavada, ha sido restaurada mediante el aporte de tierras de excavación de la acequia y la explotación actual alcanza profundidades de más de 10 metros con taludes verticales que lindan con las fincas vecinas.
  
Entre la Acequia Real y la explotación se encuentra actualmente en construcción el nuevo trazado del AVE Madrid-Valencia.
  
La explotación se emplaza en una zona de influencia antrópica, pero alejada de zonas habitadas. El entorno es llano y dedicado al cultivo de cítricos. El regadío de estos campos se realiza mediante el bombeo de aguas subterráneas y utilizando las aguas superficiales, reguladas mediante la Acequia Real del Júcar.
  
Desde el punto de vista geológico los materiales a extraer se corresponden con un depósito cuaternario continental que se corresponde con un glacis de acumulación formado por limos arcillosos rojos entre los que se intercalan numerosos cantos de caliza explotables.
  
La explotación no intercepta ningún cauce de aguas superficiales ni afecta las aguas subterráneas, puesto que el nivel piezométrico se encuentra muy por debajo de la cota máxima de explotación.
  
2. Identificación y valoración de los impactos.
  
Los impactos derivados de la actuación proyectada se corresponden con la destrucción del suelo y vegetación asociada, incremento de los procesos erosivos, modificación del relieve, producción de polvo y ruido, acumulación de acopios de material de gran volumen y deterioro de caminos de acceso y obras anexas.
  
Dado que la cantera se encuentra alejada de las vías de comunicación importantes y de viviendas rurales, las afecciones más importantes derivadas de la explotación son el levantamiento de polvo generado por el arranque, carga y transporte del material que afecta directamente a los cultivos de campos colindantes.
  
En conjunto, los impactos derivados de la explotación pueden considerarse moderados y reversibles a corto-medio plazo. La recuperación de las condiciones del medio tal y como se indica en el proyecto se producirá una vez relleno el hueco minero mediante tierras de excavación procedentes del acondicionamiento de la Acequia Real, aporte de tierra vegetal y la plantación de naranjos.
  
Las medidas correctoras previstas en la documentación aportada pueden considerarse en principio adecuadas, sin embargo visitada la explotación por técnicos de la conselleria se pudo comprobar que no todas las medidas correctoras se cumplían (distancia a fincas colindantes, verticalidad de taludes, cerramiento de las parcelas de explotación, mantenimiento de la humedad óptima en el arranque, carga y transporte de materiales) por lo que ciertos impactos aumentaban significativamente.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el anexo I, apartado 3.c.1 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 56 del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la presente declaración de impacto ambiental:
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación de la cantera de gravas denominada El Carrascal, en el término municipal de Algemesí, promovido por Riullas, SL, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación inicialmente tramitada así como los condicionantes establecidos en el siguiente apartado.
  
Segundo
  
Como condiciones a cumplir en la ejecución del citado proyecto se establecen las siguientes:
  
1. Regar mediante camión cuba y diariamente los caminos de acceso a la explotación, mantener en condiciones de humedad óptimas los materiales de arranque y transporte del material mediante camiones de caja tapada.
  
2. Al mismo tiempo se deberán realizar riegos periódicos, trimestralmente, a las fincas vecinas que se vean afectadas por la acumulación de polvo en sus hojas.
  
3. Se respetará una franja de 5 metros entre la explotación, acequias, caminos y fincas colindantes.
  
4. Se mantendrán en condiciones óptimas y repondrán a su estado inicial los caminos de acceso que hayan sido deteriorados por el tránsito de camiones de gran tonelaje.
  
El promotor queda obligado a presentar ante el Servicio Territorial de Industria y Energía, antes del 31 de enero de cada año, un informe anual, por duplicado, donde queden recogidos el balance y el estado actual de la actividad en relación con los volúmenes extraídos y aprovechables, con los rellenos realizados y con la aplicación de las medidas protectoras y correctoras previstas en el plan de restauración - estudio de impacto ambiental y en la presente declaración de impacto ambiental, como también cualquier posible incidencia de carácter medioambiental surgida a lo largo de la actividad. Este servicio deberá remitir una de las copias a esta dirección general.
  
Tercero
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 19 de enero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 264/2002-AIA.
  
Título: Proyecto de obra de la balsa número 7 de la Acequia Real de Moncada en el término municipal de Puçol (València).
  
Promotor: Dirección General de Modernización de Estructuras Agrarias - Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Autoridad sustantiva: Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación.
  
Objeto: Regulación del agua de riego procedente de la Real Acequia de Moncada, evitándose, así, el riego nocturno.
  
Localización: Puçol (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
Descripción de las características más relevantes de la actuación prevista
  
El proyecto incluye varios elementos para su correcto funcionamiento, de entre los que caben ser destacados la propia balsa y las conducciones de abastecimiento y retorno a la acequia. De ellos se dan, a continuación, sus características más sobresalientes, a efectos ambientales.
  
La capacidad de la balsa será de 32.466 metros cúbicos, ocupando una superficie, en planta, de 14.500 metros cuadrados. Se ha proyectado de materiales sueltos, impermeabilizada mediante lámina de plástico. Se ejecutará semiexcavada en el terreno, presentando una altura máxima de taludes de 3 metros, desde coronación a cota del terreno, y 6,5 metros de altura total. Los taludes serán 2/1, con una anchura, en coronación, de 4 metros. Los volúmenes aproximados del movimiento de tierras serán de 18.000 metros cúbicos de desmonte y 10.300 metros cúbicos de terraplén.
  
El trazado de la conducción de toma se ha previsto que coincida, en parte, con el trazado de una de las acequias secundarias que toman el agua del canal principal, por lo que discurre sobre terrenos cuya titularidad es de la Acequia Real de Moncada. La conducción de salida discurre entre los márgenes de las parcelas.
  
Conviene señalar que, con el objeto de conseguir la carga hidráulica necesaria, se efectuará un recrecimiento de 0,55 metros en los cajeros del canal principal de la Acequia de Moncada, desde el punto de toma hasta el Quadrat de la Barraca, situado unos 120 metros aguas arriba.
  
De entre las obras complementarias que se deberán llevar a cabo, destaca la ejecución de una camino de acceso a una parcela, teniendo éste un ancho de 3,5 metros y una longitud de 50 metros.
  
Ha de señalarse, por último, que la construcción ha sido considerada, por el proyecto, como de moderada importancia, por lo que no es obligatoria la aplicación de la norma de construcción sismorresistente.
  
El estudio sobre las consecuencias de una eventual rotura de la balsa que incorpora el proyecto, prevé una fácil evacuación de los volúmenes vertidos a través del barranco del Puig y de la zona cultivada circundante.
  
Alternativas
  
El estudio se refiere, en este sentido, a los criterios empleados para la ubicación, la construcción y el funcionamiento de la balsa. De ellos cabe destacarse que, a fin de compensar lo más posible los volúmenes de desmonte y terraplén, la balsa se ha concebido semiexcavada, aún cuando el llenado y el vaciado se realizarán por gravedad.
  
Tramitación administrativa
  
Información pública
  
En fecha 17 de julio de 2002 se recibe, procedente de la Conselleria de Agricultura, Pesca y Alimentación, el documento técnico, que incluye como anejo el estudio de impacto ambiental, correspondiente al proyecto de obra de la balsa número 7 de la Acequia Real de Moncada en el término municipal de Puçol (Valencia).
  
El estudio de impacto ambiental, como parte integrante del proyecto de obra de la balsa número 7 de la Acequia Real de Moncada en el término municipal de Puçol (Valencia) ha sido sometido a información pública mediante anuncio publicado en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.662, de fecha 4 de noviembre de 2003, habiéndose presentado una alegación por parte del Ayuntamiento de Puçol.
  
Resumen de alegaciones
  
La alegación presentada por el Ayuntamiento de Puçol cabe sintetizarse, en aquellos aspectos de la misma de mayor relevancia, en los puntos siguientes:
  
- Se considera que los diques no deberían superar los dos metros de altura, respecto a la cota del terreno, a fin de minimizar el impacto visual generado por la obra.
  
- Se señala que el riego en manta debería sustituirse por riego localizado.
  
- Se advierte sobre la generación de posibles procesos de eutrofia, así como de la proliferación de insectos.
  
- Se indica la necesidad de atender a la correcta gestión de los residuos que se obtengan de las operaciones de desbaste, entendiéndose aquéllos como residuos especiales.
  
Se quiere señalar que la totalidad de los puntos ahora reseñados se han estimado en el proceso de evaluación de impacto ambiental que concluye con la presente declaración de impacto ambiental. No obstante, cabe realizarse las consideraciones siguientes:
  
- La altura de la balsa responde a criterios técnicos fruto de las necesidades de almacenaje de un volumen de agua determinado. Así, el variar su altura, por criterios de impacto perceptual, implicaría incrementar su ocupación en planta, lo que, asimismo y entre otros, conllevaría la perdida de suelos agrícolas de gran fertilidad.
  
- En este caso, dadas las circunstancias, la calidad del agua almacenada será competencia del organismo que la gestiona de acuerdo a aquellos usos que se le pretendan dar, pero no cabe fijarse en la misma desde un punto de vista medioambiental. Es por ello por lo que los procesos de eutrofización que pudieran generarse no tendrán consecuencias sobre fauna alguna (pues, como es sabido, la peor consecuencia de éstos es el agotamiento del oxígeno del agua, produciendo la asfixia de la ictiofauna), con lo que carecen de relevancia alguna a efectos de evaluación del impacto ambiental.
  
Peticiones de informes sectoriales y documentación complementaria
  
No se han solicitado informes sectoriales.
  
Informes sectoriales
  
Dado que, en el presente caso, no se han solicitado informes sectoriales, tal y como se señala en el anterior epígrafe, no cabe referirse nuevamente a los mismos.
  
Afecciones legales
  
De acuerdo con el contenido del estudio de impacto ambiental, los informes recibidos y otras consultas, cabe señalar que existe, por parte de las obras proyectadas, afección a las siguientes servidumbres legales:
  
El suelo en el que se ubica la balsa está clasificado como suelo no urbanizable protegido huerta.
  
Consideraciones ambientales
  
Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actuación
  
- Geología.
  
Los materiales sobre los que se asienta la balsa son, en todos los casos, cuaternarios. Así, en los metros más superficiales se tienen limos rojos y limos arcillosos rojos propios de mantos de arroyada. Aparecen, después, arenas de grano predominantemente grueso, seguidas, finalmente, de un nivel de gravas de matriz mayormente arenosa.
  
Los suelos, desde el punto de vista edafológico, son de naturaleza franco-arcillo-arenosos.
  
Por otra parte, el nivel freático, se señala en el estudio, queda a una profundidad mayor a 10 metros.
  
- Régimen hidrológico.
  
Se ha destacado, en la zona, la existencia del barranco del Puig. La presencia de la balsa, en condiciones normales, no supone ninguna afección a la dinámica hidrológica del mismo.
  
- Vegetación.
  
En lo que se refiere a la vegetación existente, esta está compuesta por cultivos de cítricos, sin que sea destacable nada en la misma ni en las especies vegetales que los suelen acompañar.
  
- Fauna.
  
Se indica en el estudio que, dada la fuerte antropización del entorno, las especies que pueden encontrarse en el área presentan un evidente carácter antropófilo, pudiéndose destacar, en mayor medida, las aves.
  
- Paisaje.
  
Del paisaje, el estudio ha resaltado, como característica más sobresaliente, su planeidad, acompañada del hecho de que las zonas colindantes sean áreas destinadas al cultivo de cítricos, como así lo es la de actuación. También se ha señalado la presencia de numerosas infraestructuras en las proximidades, lo que contribuye a restarle aún más naturalidad a la zona.
  
- Patrimonio cultural.
  
En ese sentido, el estudio se refiere a la no existencia, en la zona, de yacimientos arqueológicos inventariados, así como de construcciones y elementos reseñables, desde el punto de vista patrimonial.
  
Identificación, descripción y valoración de los impactos más relevantes
  
A continuación se hará mención a cuantos impactos, de entre los identificados, destacan por su relevancia relativa. Así, el estudio ha valorado como severos los siguientes:
  
- Impacto generado por el movimiento de tierras, en general, sobre los suelos, en tanto se afecta a la geomorfología local.
  
- Impacto derivado de la elaboración de los terraplenes tanto de la balsa como de la rampa de acceso, con los procesos erosivos que ello lleva aparejado.
  
- Impacto sobre la vegetación existente, por cuanto desaparecerá una importante superficie de arbolado (cítricos).
  
- Impacto sobre la fauna venido del desplazamiento de la misma del área en la que se actuará.
  
- Impacto producido por la emisión de ruidos a razón de las acciones de obra.
  
Consideraciones sobre las medidas correctoras y el programa de vigilancia ambiental
  
De entre las medidas correctoras dispuestas, las más significativas son las que se sintetizan en los puntos que siguen:
  
- Cubrición de los taludes, mediante hidrosembrado, con especies propias de la zona. Plantación de especies vegetales en el perímetro de la balsa, con especies tales como el granado (Punica granatum), ciprés (Cupressus sempervivens), adelfa (Nerium oleander) y lentisco (Pistacia lentiscus).
  
- Disposición de una red de drenaje bajo el fondo de la balsa, a fin de detectar posibles fugas de agua.
  
- En el caso de que se pudiese afectar al arbolado colindante, como consecuencia de las operaciones de obra, se repoblará en numero igual o superior al de ejemplares dañados.
  
- Los colores de los diferentes materiales y elementos empleados serán tales que queden enmascarados en el entorno.
  
El programa de vigilancia ambiental, en su extrema brevedad, no aporta ningún contenido interesante para el que es su cometido.
  
Consideraciones jurídicas
  
El proyecto examinado queda tipificado en el apartado 8.e de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, de Impacto Ambiental.
  
El expediente ha observado los trámites previstos en el Decreto 162/90, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:
  
Primero
  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de obra de la balsa número 7 de la Acequia Real de Moncada en el término municipal de Puçol (Valencia), promovido por la Dirección General de Obras Públicas de la Conselleria d'Obres Públiques, Urbanisme i Transports, siempre que el mismo se desarrolle con las previsiones del estudio de impacto ambiental y con los condicionantes establecidos en el apartado segundo.
  
Segundo
  
Como condiciones adicionales a cumplir se establecen las siguientes:
  
- Los materiales de relleno y las zahorras que fuesen necesarias para la ejecución del proyecto, se obtendrán de préstamos o canteras existentes y legalmente autorizadas. En caso de nuevas aperturas se someterán éstas, con carácter previo a su utilización, al procedimiento de declaración de impacto ambiental.
  
Del mismo modo, el lugar que se elija como vertedero o escombrera, de no tratarse de un vertedero de residuos debidamente identificado y legalizado, se deberá someter, antes de su utilización, al procedimiento de estimación de impacto ambiental.
  
- Durante la ejecución de las obras no se desarrollarán trabajos nocturnos que puedan perjudicar el descanso nocturno de la población que habita los núcleos más próximos a las mismas, tanto por impactos sonoros como por vibraciones o elevada luminosidad.
  
- De acuerdo con el estudio de impacto ambiental, se recuperará la capa superior del suelo vegetal, que pueda estar afectada por la obra, para su posterior reutilización en los procesos de restauración. Los suelos fértiles así obtenidos se acopiarán en montones, de altura inferior a dos metros, de forma tal que se garantice el mantenimiento de sus propiedades naturales. Además, a estos volúmenes se les añadirán, previa trituración, los productos de las operaciones de desbroce que, necesariamente, se practicará.
  
- El programa de vigilancia ambiental deberá definir la autoridad ambiental de la obra que, por defecto, será la dirección de obra. Además, deberá establecer los parámetros, indicadores y valores umbral a controlar, así como el contenido de los informes que deberán de redactarse y la frecuencia con que deberán presentarse.
  
El mismo, entre otros, deberá fijarse especialmente en la no coadyuvación al desarrollo de vectores sanitarios (mosquitos) que pudiesen generar molestias a los habitantes de las zonas urbanas cercanas.
  
- La dirección de obra exigirá, una vez ejecutadas y terminadas las obras, la retirada a vertedero controlado de todos aquellos escombros, materiales sobrantes y demás restos de obra que hayan sido depositados, vertidos o abandonados en cualquier área de terreno que se haya visto afectada por las obras ejecutadas.
  
Igualmente, las áreas que se hubieran empleado para los acopios serán objeto, una vez finalizadas las obras, de una descompactación mediante subsolado, de forma que se garantice el desarrollo de vida vegetal sobre las mismas.
  
Asimismo, se recuerda al promotor la prohibición de realizar cualquier vertido no autorizado en la zona. En todo caso, los cambios de aceite, filtros o cualquier otro residuo procedente del mantenimiento de la maquinaria y vehículos, deberán ser debidamente gestionados por taller o gestor autorizado de residuos tóxicos y peligrosos.
  
En caso de que el parque de maquinaria se localice en un área no acondicionada a tal fin, ésta deberá disponer de una solera impermeable terminada con pendientes que dirijan posibles vertidos a cunetas o canalizaciones, provistas éstas de arquetas separadoras de grasas y/o arquetas ciegas suficientemente dimensionadas.
  
- Se procederá a la correcta gestión de los residuos que se obtengan de las operaciones de desbaste.
  
- Si durante la ejecución de las obras se hallase presencia de restos arqueológicos, el hecho se pondrá en conocimiento de la Dirección General de Patrimonio Artístico de la Conselleria de Cultura, Educación y Ciencia, de forma inmediata, adoptando las medidas pertinentes en orden a su protección y conservación, de conformidad con lo previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Asimismo, previamente a la aprobación definitiva del proyecto, se requerirá que se informe favorablemente el mismo por parte de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano de la Conselleria de Cultura, Educación y Deportes, en informe preceptivo emitido por el mencionado organismo, en cumplimiento de la Ley 4/1998, de 11 de junio, de la Generalitat Valenciana, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
Tercero
  
Notificar a las partes interesadas que, contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la presente declaración de impacto ambiental, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 28 del citado Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 20 de enero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Expediente: 097/2003-AIA.
  
Título: Explotación de cantera de gravas, sección A, Bou, y restauración mediante vertedero controlado de residuos inertes.
  
Promotor: Contenedores y Minicargadores Bou, SL.
  
Autoridad sustantiva: Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia. Conselleria de Industria, Comercio y Turismo.
  
Localización Parcelas 95, 194 y 195 del polígono número 24. Término municipal de Algemesí (Valencia).
  
Descripción del proyecto
  
1. Descripción de las características más relevantes de la actuación
  
El objeto del proyecto es la legalización de una cantera de gravas iniciada sin autorización por la empresa promotora y su posterior restauración mediante vertedero controlado de residuos sólidos inertes.
  
El material extraído se clasifica, carga en camiones y se transporta a destino, dejando un hueco minero a restaurar de unos 75.000 metros cúbicos.
  
Para la restauración de dicho hueco minero, la empresa tramita ante la Dirección General de Calidad Ambiental de esta conselleria el proyecto de vertedero controlado de residuos sólidos inertes. En él se describe la tipología de los residuos a verter, la construcción y acondicionamiento del hueco minero, la explotación, la clausura y sellado del mismo así como su revegetación.
  
Los materiales extraídos se corresponden con gravas, arenas y limos rojos cuaternarios permeables y en consecuencia el proyecto de vertedero prevé la impermeabilización del vaso de vertido hasta alcanzar los valores de permeabilidad establecidos en la legislación vigente en materia de eliminación de residuos.
  
La vida útil del vertedero se estima en 5 años.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública. Remisión del expediente.
  
En marzo de 2003 el Servicio Territorial de Industria y Energía de Valencia remite proyecto de apertura de cantera, estudio de impacto ambiental y plan de restauración del hueco minero.
  
Posteriormente, en diciembre de 2003, se remite el certificado del resultado de información pública del expediente indicando que tras haberse publicado el anuncio de dicha solicitud en el Boletín Oficial de la Provincia de Valencia número 32, de fecha 7 de noviembre de 2003, no se han presentado alegaciones al proyecto.
  
Mencionar que Vicente Agulló Puchades, vecino de Algemesí y lindante con las parcelas objeto del proyecto, presenta escrito ante la directora general de Planificación y Gestión del Medio alegando que la explotación ha comenzado sin la preceptiva licencia de actividad municipal, que posteriormente a comienzos del 2001 cesó la actividad y desde entonces ha estado abandonada. Las parcelas se encuentran parcialmente sin vallar y sin ningún cartel ni protección alguna. Durante la excavación de la parcela se produjeron grandes emisiones de polvo cubriendo la plantación de naranjos así como importantes daños en los caminos agrícolas de la zona.
  
Consultado el Servicio de Gestión de Residuos de esta conselleria sobre el proyecto de restauración de la cantera mediante vertedero controlado de residuos inertes, se recibe un primer informe (junio de 2003) en el que se indican las deficiencias que presenta el proyecto y que deben ser subsanadas por la empresa promotora.
  
En agosto de 2003, la empresa promotora presenta anexo al proyecto y se solicita al Servicio de Gestión de Residuos un nuevo informe. En noviembre de 2003, dicho servicio remite el informe indicando que el proyecto de vertedero controlado de residuos inertes deberá contemplar para la obtención de la autorización de vertedero ciertos aspectos referentes a ejecución de proyecto, afección a parcelas colindantes, procedimientos de admisión de residuos, certificación de materiales, sellado y revegetación del vertedero.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Elementos ambientales que pueden verse afectados de forma importante por la actividad propuesta.
  
Las parcelas se encuentran en un entorno llano eminentemente agrícola cultivado de naranjos, alejado de núcleos habitados y lindando con un camino vecinal asfaltado que sirve de acceso a la explotación.
  
Para acceder a la explotación se toma la carretera V-1091, que parte de Algemesí hacia Alginet, pasadas dos rotondas dejamos la carretera y tomamos un camino asfaltado hasta llegar a una bifurcación, dejando a la izquierda la bifurcación se continua recto 1.7 kilómetros llegando a las parcelas.
  
Desde el punto de vista geológico los materiales a extraer se corresponden con materiales detríticos cuaternarios de permeabilidad variable media/alta compuestos por gravas, arenas y limos rojos. La potencia de los materiales explotados es de 10'12 m. con buzamiento horizontal/subhorizontal.
  
A nivel hidrogeológico la zona de proyecto se sitúa sobre el acuífero número 51 Plan de Valencia. El funcionamiento hidráulico de la unidad es asociable a un acuífero multicapa, en el que la superficie piezométrica varia entre 70 m.s.n.m. i el nivel del mar. En el área del proyecto, los niveles se sitúan entorno a los 30-50 metros de profundidad.
  
2. Identificación, caracterización de impactos y propuestas de medidas protectoras y correctoras.
  
Los principales efectos ambientales que se consideran son los referentes al vertedero de residuos inertes puesto que la actividad extractiva está prácticamente ejecutada.
  
En consecuencia los efectos derivados del vertido controlado de residuos inertes en el hueco minero son la posibilidad de contaminar el subsuelo y las aguas subterráneas, la producción de polvo y ruido en las tareas descarga y vertido de residuos, el deterioro paisajístico y el vertido incontrolado de residuos.
  
Las medidas protectoras previstas para reducir o evitar estos efectos son: la impermeabilización del vaso de vertido con una capa de 50 centímetros de arcillas compactadas hasta alcanzar un coeficiente de permeabilidad de 1x10-7 m/s, la construcción de una red de drenaje y una balsa de recogida de lixiviados, el cierre perimetral de la parcela y el riego periódico de caminos de acceso.
  
Como medidas correctoras, el estudio propone y desarrolla un plan de sellado y restauración consistente en una capa de tierra vegetal de 50 centímetros de espesor, dejando el suelo nivelado y acondicionado para la plantación de cítricos.
  
Por otra parte, la ejecución del proyecto constituye en sí un impacto positivo puesto que eliminará en gran parte los impactos derivados de la extracción de gravas ya ejecutada, restituyendo la topografía y devolviendo el uso agrícola al suelo.
  
En cualquier caso, deberán ampliarse ciertas medidas correctoras que eviten el levantamiento de polvo en los caminos de acceso y en el propio vaso de vertido, garanticen el mantenimiento y restitución de caminos, garantizar la estabilidad de los taludes, evitar cualquier riesgo generado por el almacenamiento de lixiviados y evitar el vertido incontrolado de residuos en los alrededores del vertedero.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquel, según se desprenden del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento. La actividad propuesta se encuentra incluida en el anexo I, apartado 3.c.1 y anexo II, apartado 3.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, por el que se aprueba el Reglamento de la Ley 2/1989, de Impacto Ambiental.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental; en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 56, del Decreto 81/2003, de 27 de junio, del Consell de la Generalitat, por el que establece la estructura orgánica de las consellerias de la administración de la Generalitat, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural, la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Primero
  
Estimar favorable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de explotación de la cantera de gravas denominada Bou y restauración mediante vertedero controlado de residuos inertes, en el término municipal de Algemesí (Valencia), promovido por Contenedores y Minicargadores Bou, SL, siempre que la actividad se desarrolle de conformidad con el cumplimiento de las medidas propuestas en la documentación tramitada y los condicionantes establecidos en el siguiente apartado, así como las modificaciones introducidas por éstos.
  
Segundo
  
Como condiciones a cumplir en la ejecución del citado proyecto se establecen las siguientes:
  
1. La ejecución del proyecto de vertedero deberá asegurar que la construcción, explotación y clausura del vertedero se realice de acuerdo con el Real Decreto 1.481/2001 y la Decisión 2003/33/CE.
  
2. En la explotación de la cantera y el vertedero se delimitará de forma clara los lindes de la actuación, extremándose el cuidado de no afectar las parcelas lindantes.
  
3. Mantener en condiciones óptimas de humedad las instalaciones de triaje y vertido evitando el levantamiento de polvo.
  
4. Mantener y reponer los caminos que se hayan visto afectado por el tránsito de camiones que acceden a las parcelas.
  
5. Limpieza semanal de elementos volátiles y vertidos incontrolados que se encuentren en los alrededores del vertedero, gestionándolos adecuadamente.
  
6. Garantizar el correcto drenaje, almacenamiento y tratamiento de los lixiviados.
  
7. Acondicionar una zona donde ubicar los contenedores para la separación de residuos previa del vertido.
  
8. El sellado deberá impermeabilizar el vaso, aportando una capa de arcillas de 0,5 metros de espesor, una capa drenante no inferior a 0,30 m. y finalmente la capa de tierra propuesta en proyecto.
  
9. Se recuerda al promotor la prohibición de realizar en la zona cualquier tipo de vertido no autorizado y, en particular, de los producidos por los cambios de aceite, combustible y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por taller o gestor de residuos debidamente autorizado, de acuerdo con lo previsto en la Ley 10/1998, de Residuos, y en el Real Decreto 833/1988, relativo a la gestión de residuos tóxicos y peligrosos.
  
Tercero
  
Se notificará a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho estimen pertinentes.
  
Cuarto
  
Se publicará la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la forma reglamentaria, de acuerdo a lo dispuesto en el artículo 31.5 del Decreto 162/1990, del 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 21 de enero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 212/2002-AIA.
  
Título: Plan parcial modificativo sector PPI-1.
  
Promotor: Ayuntamiento de Alginet
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y Conselleria de Territorio y Vivienda.
  
Localización: En la zona norte del núcleo urbano de Alginet, entre la antigua CN-340, transformada en vía urbana, y el trazado de la actual CN-340.
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto.
  
Modificar la ordenación estructural y pormenorizada del sector de suelo urbanizable industrial PPI-1, Industrial Nordeste, ordenado pormenorizadamente desde el Plan General de Ordenación Urbana de Alginet, redelimitando el ámbito del sector.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
I. El presente proyecto se promueve a instancias de la Cooperativa Agrícola de Alginet, debido al deseo de la empresa de trasladar a este sector la totalidad de sus instalaciones con motivo de la facilidad de acceso, disponer de superficie suficiente para realizar las actividades de carga y descarga, y la existencia de suelo suficiente para atender las futuras ampliaciones de la actividad.
  
II. La modificación estructural planteada consiste en la redelimitación del sector definido por el planeamiento vigente, mediante la incorporación al mismo de suelo clasificado actualmente como no urbanizable.
  
III. La modificación planteada en la ordenación pormenorizada consiste básicamente en:
  
- Nueva configuración de las manzanas edificables.
  
- Redistribución de la zona verde.
  
- Redelimitación de las unidades de ejecución.
  
IV. Superficie inicial del sector: 102.272 m²
  
Superficie de suelo no urbanizable que se reclasifica: 19.331 m²
  
Superficie final del sector. 121.603 m²
  
V. Los límites del sector son:
  
- Norte: Suelo no urbanizable y zona de afección de la actual CN-340.
  
- Sur: Suelo urbano residencial.
  
- Oeste: Calle de Valencia (antigua CN-340).
  
- Este: Camino de Benifaió, elemento que sirve como límite para la redelimitación del sector.
  
VI. La ficha de planeamiento del sector contempla un uso dominante industrial y almacén, como compatible el aparcamiento, y como prohibidos los usos residencial, terciario e industrial y almacén de índice alto.
  
VII. El presente proyecto pretende dar un tratamiento coherente a los espacios limítrofes o de borde urbano, creando una zona de transición entre el suelo industrial y las zonas contiguas mediante la situación en estos espacios de la zona verde.
  
3. Alternativas.
  
No se han presentado alternativas de proyecto, no obstante el proyecto plantea la ampliación de un suelo urbanizable clasificado por el planeamiento vigente. El estudio de impacto ambiental justifica la ampliación del sector en la necesidad de recuperar la bolsa de suelo residual que queda entre el suelo urbanizable existente y el camino de Benifaió, evitando que este suelo, sin posibilidad de uso agrícola, pase a convertirse en un potencial vertedero.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública.
  
En fecha 28 de mayo de 2002 el Servicio Territorial de Urbanismo de Valencia remitió proyecto, estudio de impacto ambiental y expediente administrativo relativos al plan parcial modificativo del sector PPI-1 del municipio de Alginet, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario Levante, de fecha 15 de diciembre de 2001 y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.151, de 19 de diciembre de 2001.
  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en el certificado emitido por la secretaría del Ayuntamiento de Alginet. Asimismo, dicho certificado indica que se presentaron diversas alegaciones al proyecto referenciado que fueron desestimadas por extemporáneas.
  
2. Peticiones de información o documentación complementaria.
  
En fecha 13 de marzo de 2003, se remitió al Ayuntamiento de Alginet un oficio por el cual se solicitó ampliación y/o justificación de diversos aspectos de carácter ambiental.
  
En fecha 31 de julio de 2003, el Ayuntamiento de Alginet remitió nueva documentación en contestación a la petición realizada desde el Servicio de Evaluación Ambiental, en concreto:
  
- Copia ampliada y modificada del estudio de impacto ambiental.
  
- Copia de la normativa urbanística del suelo urbano industrial en el Plan General de Ordenación Urbana vigente.
  
- Acreditación de existencia de recursos hídricos en cantidad y calidad suficientes.
  
- Certificado sobre la suficiencia de la estación depuradora de aguas residuales.
  
- Solución para la evacuación de las aguas pluviales.
  
- Certificado sobre el gestor autorizado de residuos sólidos urbanos.
  
- Modificación de parámetros de vertido.
  
- Certificado de acuerdo plenario sobre la aprobación provisional del programa.
  
- Comunicación de que ha sido solicitado informe a la Dirección General de Patrimonio Artístico.
  
Afecciones legales
  
1. La presente actuación no afecta de manera directa a ningún espacio protegido por la legislación sectorial vigente.
  
2. El estudio de impacto ambiental indica que no existen vías pecuarias afectadas por la actuación.
  
3. El estudio de impacto ambiental indica que no existen cauces afectados por el proyecto. Únicamente se ve afectada una antigua acequia paralela al camino de Benifaió, ejecutada sobre el terreno y sobre la que se realizará una actuación blanda durante las obras de urbanización.
  
4. Se indica que en la zona de actuación no existen yacimientos arqueológicos, paleontológicos y etnológicos inventariados, por lo que se propone que durante la remoción de tierras durante las obras se realice una supervisión de la misma con el fin de comunicar a las autoridades competentes el hallazgo de nuevos yacimientos o elemento merecedores de protección.
  
Consideraciones ambientales
  
1. La zona de actuación está formada por materiales detríticos cuaternarios sedimentados, procedentes de la deposición por efecto fluvial. Los materiales litológicos son principalmente arenas, limos y gravas.
  
Este tipo de suelo hace que la zona presente un riesgo medio a la contaminación de las aguas subterráneas, por lo que se deberá evitar especialmente cualquier vertido o inyección al terreno de aguas residuales así como extremar las precauciones en el almacenamiento de residuos y productos potencialmente contaminantes. Se propone, como medida correctora, el adecuado tratamiento de materiales de obra y tierras objeto de almacenamiento para evitar la afección al suelo.
  
La totalidad del sector afectado presenta una ligera pendiente descendente hacia el lado sudeste, donde el sector limita con el camino de Benifaió. Éste actúa como vaguada evacuando el agua de escorrentía hasta la acequia que confluye con el mismo.
  
2. Los terrenos objeto de estudio presentan una elevada capacidad agrológica, estando destinados en su mayoría al cultivo de cítricos y especies hortícolas de regadío. Aparecen especies vegetales asociadas a los mismos conocidas como malas hierbas por afinidad a los nitratos, sales amónicas, etcétera, derivadas de las actividades de abonado. El estudio de impacto ambiental indica que el grado de naturalización de la vegetación es nulo, debido a la presencia de un gran número de infraestructuras en el ámbito del polígono industrial. Se propone como medida correctora la conservación del mayor número de especies arbóreas posible, evitando la introducción de especies exóticas que puedan desplazar a las especies autóctonas.
  
En lo que respecta a la afección a la fauna, se apuntan diversas especies de aves presentes en la zona, indicando que se trata de especies representativas de estos medios.
  
3. El estudio de impacto ambiental indica que la mayor parte de la ampliación del sector inicial se destinará a zonas verdes, por lo que la transformación del terreno no implicará movimientos de tierra excesivos. Se propone como medida correctora la reutilización de la tierra vegetal retirada en las nuevas zonas ajardinadas.
  
4. En lo que respecta al análisis climático, se aporta una tabla y diversos datos climáticos que posteriormente no son interpretados en relación con el proyecto.
  
No se ha realizado un estudio del régimen de vientos de la zona, más aún cuando se trata de un suelo con uso industrial, y las emisiones atmosféricas, ruidos, olores, etc. pueden afectar a la zona residencial próxima del núcleo urbano.
  
Para evitar o minimizar la contaminación atmosférica y acústica, durante la fase de urbanización se propone el mantenimiento de la maquinaria en buen estado y la realización de riegos periódicos en caminos y zonas sin asfaltar, mientras que en fase de funcionamiento se indica la necesidad de cumplir la legislación vigente en materia de calidad atmosférica y la adopción del modelo de ordenanza municipal sobre prevención de la contaminación acústica (protección contra ruidos y vibraciones), editada por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
Tanto la cartografía temática publicada por la Conselleria de Obras Públicas, Urbanismo y Transportes como el Patricova, indican que no existe riesgo de inundación en la zona.
  
5. En lo que respecta al abastecimiento de agua potable, el Ayuntamiento de Alginet presenta un informe emitido por Egevasa, en calidad de empresa concesionaria del suministro de agua potable, en el que se expresa que, tomando como referencia los volúmenes suministrados al polígono Nord de Alginet, el abastecimiento de la nueva superficie a suministrar supone un incremento de demanda asumible en las condiciones actuales de abastecimiento. Asimismo se indica que el agua suministrada es la misma que la que abastece al resto de la población, proviene de los pozos del barranco Hondo de Picassent, y temporalmente presenta concentración de nitratos por encima de los valores recomendados.
  
6. En lo relativo a la depuración de las aguas residuales generadas en el suelo industrial, se aporta un informe emitido por la Entidad de Saneamiento de Aguas sobre la capacidad de la estación depuradora de aguas residuales Albufera-Sur. En éste se expresa que la actuación propuesta no supondrá un incremento de las aguas residuales generadas en la actualidad por la Cooperativa Agrícola de Alginet, puesto que la nueva superficie se destinará a trabajos de carga y descarga, haciendo constar que al emplazarse la cooperativa en zona urbana, se entiende que los caudales generados por la misma ya han sido tenidos en cuenta en el diseño de la estación depuradora. Por todo ello, dicho informe concluye la viabilidad de la estación depuradora de aguas residuales Albufera-Sur para tratar las aguas residuales generados con el desarrollo del plan parcial modificativo del sector PPI-1 de Alginet.
  
El estudio de impacto ambiental indica que las industrias deberán adoptar los sistemas necesarios que garanticen una reducción de la concentración de contaminantes por debajo de los valores contemplados en la normativa municipal de Alginet y, en cualquier caso, a los recogidos en el modelo de ordenanza de vertidos a la red municipal de alcantarillado editado por la Generalitat Valenciana y la Federación Valenciana de Municipios y Provincias.
  
Se instalarán arquetas en el exterior de las industrias para toma de muestras de los vertidos a la red de alcantarillado, quedando la empresa como responsable de realizar las mediciones oportunas para verificar el cumplimiento de la ordenanza de vertido.
  
Sobre la evacuación de las aguas pluviales, se aporta un informe emitido por el arquitecto municipal de Alginet en el que se indica que la evacuación de las aguas pluviales se realizará por escorrentía, puesto que no afecta a colindantes, actuando el camino de Benifaió como vía de drenaje de las aguas provenientes de las zonas más elevadas situadas junto a la antigua carretera CN-340.
  
7. Se aporta un certificado emitido por la Secretaría del Ayuntamiento de Alginet en el que se indica que los residuos sólidos urbanos generados en el sector serán gestionados por la UTE Sedesa-EBE encargada del servicio de recogida selectiva de residuos sólidos urbanos, limpieza viaria y otros en el municipio de Alginet.
  
8. El estudio de impacto ambiental define el paisaje del área de actuación como área de borde o periurbana, con un nivel de antropización medio-alto, debido a que se trata de una zona próxima al núcleo urbano residencial de Alginet y a la zona industrial ubicada al oeste de la actuación, así como a la presencia de la autovía Valencia-Albacete. De igual forma indica que se trata de una zona con una cuenca visual amplia, donde cabe destacar la continuidad de los cultivos en la zona no urbanizada.
  
9. Para minimizar el impacto paisajístico, se propone la ubicación de las áreas ajardinadas en los espacios que el estudio de impacto ambiental denomina ?marginales?, suavizando el impacto desde los puntos de vista externos al polígono y creando un apantallamiento vegetal mediante la plantación de especies de elevado porte y follaje.
  
La ordenación propuesta para el sector, derivada de la ordenación del suelo urbanizable inicial, propone, como se ha comentado, las zonas verdes como barreras visuales y de transición entre la zona industrial y los campos e infraestructuras contiguos. Si bien la zona verde proyectada en el lado este si que actúa como elemento de transición con los campos colindantes, gran parte del linde norte del sector carece de este apantallamiento, por lo que la actuación industrial será fácilmente visible desde la autopista y no se alcanzará totalmente el objetivo perseguido.
  
La mayor parte del término municipal de Alginet está ocupada por cultivos, la cual cosa hace que un tercio de la población activa se dedica a la agricultura que, junto al sector servicios constituyen las actividades de mayor importancia en el municipio.
  
10. La nueva documentación presentada realiza una valoración de impactos justificada en la que concluye que, si se cumplen todas las medidas correctoras propuestas, la actuación pretendida será compatible desde el punto de vista medioambiental, incidiendo en que será necesario controlar los impactos producidos en fase de funcionamiento por las actividades instaladas en el suelo industrial.
  
11. El programa de vigilancia ambiental recoge los controles a realizar en la fase de ejecución de las obras y en fase de funcionamiento, haciendo referencia al cumplimiento de la legislación vigente.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la dirección general de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo ello y en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas formulo la siguiente declaración de impacto ambiental:
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto plan parcial modificativo del sector PPI-1 del municipio de Alginet (Valencia), promovido por el Ayuntamiento de Alginet, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto
  
I. El Ayuntamiento de Alginet deberá aportar ante la Comisión Territorial de Urbanismo de Valencia el informe favorable emitido por la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, de la Conselleria de Cultura, Educación y Deporte, sobre la posible afección del proyecto a bienes inmuebles de interés cultural, en cumplimiento de lo dispuesto el artículo 11 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del Patrimonio Cultural Valenciano.
  
II. En lo que respecta a la solución adoptada para la evacuación de las aguas pluviales, en materia de evaluación de impacto ambiental se establece la necesaria reserva a favor de los criterios adicionales de carácter técnico y consideraciones de idoneidad del proyecto evaluado que la Comisión Territorial de Urbanismo pueda establecer en el marco de sus funciones y competencia.
  
III. Se deberá realizar una recogida selectiva, en origen, de los residuos generados durante las obras de urbanización y construcción, con el fin de que cada tipo de residuo generado sea gestionado por empresas autorizadas conforme a su naturaleza. El acopio de los mismos se realizará siempre dentro de los límites del sector, durante un tiempo reducido y en lugares debidamente habilitados al efecto.
  
IV. Los residuos vegetales generados con el desbroce y la tala de la vegetación existente serán gestionados de manera adecuada a sus características, quedando prohibida la incineración in situ de los mismos.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 26 de enero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.
  
Declaración de impacto ambiental
  
Datos del expediente
  
Expediente: 088/2003-AIA.
  
Título: Plan parcial polígono industrial Nuevo Tollo.
  
Promotor: Ayuntamiento de Utiel y Sepiva.
  
Autoridad sustantiva: Ayuntamiento y CTV.
  
Localización: Al oeste del casco urbano, próximo a él, en una porción de terreno conocida como El Tollo, en el polígono catastral número 31 de rústica.
  
Descripción del proyecto
  
1. Objeto del proyecto.
  
Propiciar la creación de suelo industrial para absorber la demanda de la zona así como contribuir a resolver la problemática de ubicación de instalaciones con la adecuada infraestructura.
  
2. Descripción de las características más relevantes del proyecto.
  
La superficie del sector asciende a 446.670,55 metros cuadrados, actualmente calificados como suelo no urbanizable común, de los que el 58,50% se destinarán a manzanas de uso industrial de diversos tamaños, dando cabida a empresas de tamaño grande y medio.
  
II. El ámbito del proyecto es homogéneo en cuanto a las características ambientales y usos actuales del suelo se refiere.
  
III. El nuevo polígono se localiza próximo al casco urbano y al suelo industrial existente, junto a la carretera N-III y la autovía A-3, es decir, preexisten una serie de usos e infraestructuras de gran envergadura que, sin perjuicio de un análisis ambiental, establecen una determinada orientación de usos y presiones sobre el suelo.
  
IV. La propuesta supone el crecimiento natural del suelo industrial, produciéndose la unión efectiva entre ambos en lo que a viales de acceso y servicios se refiere.
  
3. Alternativas.
  
No existe un estudio de alternativas propiamente dicho, pero se incorpora una justificación de la localización elegida donde se ha tenido en cuenta la afección a un suelo no protegido, la posibilidad de concentrar la producción de residuos industriales en un punto en el municipio y la búsqueda de un desarrollo sostenible, según se indica en el estudio de impacto ambiental. Se ha valorado, igualmente, la buena accesibilidad que presenta el proyecto y el coste razonable de las infraestructuras que arrancan del suelo industrial colindante. Consecuentemente, se valora positivamente el emplazamiento elegido.
  
Tramitación administrativa
  
1. Información pública.
  
En fecha 5 de noviembre de 2003 la dirección territorial de Territorio y Vivienda remitió proyecto técnico, incluido el estudio de impacto ambiental, relativo al plan parcial de uso industrial Nuevo Tollo de Utiel, incoándose el correspondiente expediente de evaluación de impacto ambiental.
  
El mencionado estudio de impacto ambiental se expuso al público, junto al resto de la documentación técnica, según anuncios publicados en el diario El Mundo, de fecha 18 de julio de 2003 y en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana número 4.547, de la misma fecha.
  
Durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones, según consta en la Resolución de 16 de octubre de 2003, del conseller de Industria, Comercio y Turismo, en el que se incluía la aprobación provisional.
  
2. Peticiones de información o documentación complementaria.
  
Dado que con fecha 26 de marzo de 2003 el Sepiva remitió una copia del estudio de impacto ambiental para su previo informe, en fecha 27 de junio de 2003 se redactó el mismo indicando la viabilidad del proyecto siempre y cuando, a la documentación mínima necesaria, se adjuntara certificación de la capacidad de depuración de las aguas residuales y de la existencia de recursos hídricos para satisfacer la demanda del sector, además de incorporar la totalidad de las medidas protectoras y/o correctoras del estudio de impacto ambiental en la documentación con eficacia normativa de la documentación urbanística.
  
Afecciones legales
  
1. Ni el río Magro ni las ramblas Madre de Cabañas, de la Torre y de Loberuela afectan directamente al sector propuesto. Únicamente la denominada rambla de Pedro Landete, encauzada, afecta en parte al sector en su extremo oriental, sin que se aprecie riesgo de inundación según la documentación consultada.
  
El proyecto consigue la preservación de esta última rambla mediante la creación de una zona verde que integra, a su vez, las construcciones existentes.
  
2. En la documentación presentada se indica, consultada la base de datos de la dirección general de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano, que no existe previsión de afectar a bienes patrimoniales de ningún tipo.
  
No obstante, no se ha presentado el informe preceptivo de esta dirección general en cumplimiento de la legislación vigente.
  
Consideraciones ambientales
  
1. Si bien los materiales terciarios, caracterizados en la zona de estudio por la presencia de margas y areniscas, no poseen un grado de permeabilidad excepcional, la construcción de una red de saneamiento separativa, donde las aguas sanitarias se conducirán a una estación depuradora de aguas residuales y las pluviales se verterán a cauce público, minimiza enormemente la repercusión del proyecto sobre la calidad de las aguas subterráneas siempre y cuando se efectúen controles de mantenimiento de las infraestructuras de depuración en la fase de funcionamiento del proyecto.
  
2. A pesar de que las características de los suelos afectados por el proyecto no son destacables desde un punto de vista agrario, es cierto que la tradición de la zona viene siendo el cultivo de secano, especialmente de vid y cereal, lo que le confiere, unido a su particular orografía, un importante peso al paisaje en lo que a percepción de las actuaciones se refiere.
  
No obstante, y frente a esos valores paisajísticos, hay que considerar también la presencia, en un entorno muy próximo, de importantes vías de comunicación sobre las que no sólo se apoyan los núcleos de población de mayor incidencia visual debido a su tamaño sino que también lo hacen otros usos como es el caso del suelo industrial ya existente y que resulta colindante al proyecto ahora evaluado. Al mismo tiempo, el campo visual se sitúa principalmente orientado hacia el norte, precisamente donde existe un gran número de asentamientos y construcciones, muchas de ellas de gran envergadura, correspondientes a usos industriales.
  
Ante la necesidad de satisfacer la demanda de este tipo de suelo, parece coherente, salvo que existan impedimentos de orden superior, proponer la ampliación del actual polígono industrial aprovechando para ello tanto los accesos actuales como las redes de infraestructuras existentes dado que así se minimiza el impacto que las mismas pudieran llegar a ocasionar fuera del ámbito en el que se desarrolla el uso industrial propiamente dicho.
  
3. Tal y como se ha comentado, la vegetación de la zona de estudio dista mucho de corresponderse con la vegetación potencial del entorno. Salvo la presencia de un reducido número de ejemplares aislados de características naturales, y sin perjuicio de su conservación mediante la integración en las zonas verdes del polígono, la práctica totalidad de la superficie del sector se caracteriza por las plantaciones de vid y cereal, apareciendo en menor medida el almendro así como parcelas sin cultivar.
  
No se puede hablar de una calidad merecedora de una estricta preservación cuando se valoran otros aspectos que resultan más relevantes así como los usos preexistentes del entorno, reconociendo, no obstante, la importancia que a nivel paisajístico poseen las amplias extensiones de secano de la comarca de La Plana de Utiel-Requena.
  
Desde el punto de vista de la fauna se puede argumentar algo similar.
  
4. Para el abastecimiento de agua potable se conectará a la red del polígono industrial existente, utilizándose el caudal que sirve al casco urbano, circunstancia cuya idoneidad no se ha acreditado debidamente en relación con el mantenimiento de las condiciones de cantidad y calidad actuales.
  
De cara a la depuración de las aguas residuales, en Utiel se encuentra en funcionamiento una estación depuradora de aguas residuales en la margen derecha del río Magro que recoge los efluentes del casco urbano y polígonos industriales y que, según la información facilitada, se encuentra muy por debajo del caudal máximo de depuración, teniendo, a priori, capacidad para absorber las necesidades del nuevo polígono si bien no se ha encontrado acreditación al respecto en la documentación facilitada.
  
El municipio de Utiel dispone, según la documentación facilitada, de vertedero de residuos sólidos urbanos así como de un ecoparque, encontrándose contratada en la actualidad la recogida de residuos a empresa especializada. Al mismo tiempo se efectúa recogida selectiva de papel/cartón y vidrio. No se ha indicado, sin embargo, la gestión prevista para los residuos sólidos inertes.
  
5. Por la situación del polígono industrial respecto del casco urbano de Utiel, y comparándola con la frecuencia e intensidad del viento, se pueden producir, en determinadas circunstancias, ciertos problemas con la emisión de gases y olores a la atmósfera, así como ruidos.
  
Si bien la importancia y el grado de contaminación deberá establecerse particularmente para cada empresa que se instale en el polígono industrial y que el uso industrial del suelo no conlleva por sí mismo contaminación atmosférica, el estudio de impacto ambiental propone medidas correctoras al respecto, todo ello sin perjuicio de que, para la autorización de las empresas, se puedan establecer otras medidas complementarias más estrictas.
  
6. El sector es atravesado en parte por una línea de alta tensión. El diseño del mismo hace coincidir la traza paralela a la autovía A-3 con un vial mientras que la traza diagonal discurre sobre una zona verde.
  
Consideraciones jurídicas
  
1. El proyecto examinado constituye uno de los supuestos fácticos en los que resulta preceptiva la formulación de una declaración de impacto ambiental, previa a la resolución administrativa que se adopte para la aprobación definitiva de aquél, según se desprende del artículo 5 de la Ley de Impacto Ambiental y concordantes de su reglamento, anexo I, apartado 8.g del Decreto 162/1990, de 15 de octubre.
  
2. En el expediente se han observado los trámites previstos en el Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento de Impacto Ambiental, en la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de la Generalitat Valenciana, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.
  
3. El artículo 13, apartado 2, del Decreto 119/2003, de 11 de julio, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Territorio y Vivienda, atribuye a la Dirección General de Gestión del Medio Natural la competencia sobre la evaluación del impacto ambiental.
  
Por todo lo anterior, en uso de las facultades que tengo legalmente atribuidas, emito la siguiente declaración de impacto ambiental:
  
1. Se estima aceptable, a los efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto sobre el plan parcial del polígono industrial Nuevo Tollo del municipio de Utiel (Valencia), promovido por el propio ayuntamiento y por Sepiva, siempre y cuando se desarrolle de acuerdo con lo establecido en la documentación presentada y con los condicionantes establecidos a continuación.
  
2. Condicionantes para la aprobación y desarrollo del proyecto:
  
I. Deberá obtenerse, con carácter previo a la aprobación del proyecto, informe favorable de la Dirección General de Política Lingüística y Patrimonio Cultural Valenciano en cumplimiento de la legislación vigente y, en cualquier caso, para acreditar que el proyecto no afectará a elementos patrimoniales.
  
II. Deberá acreditarse, mediante informe emitido por el órgano competente en la materia, la existencia de caudal de agua potable en cantidad y calidad suficiente para dar servicio al nuevo suelo industrial, sin perjuicio de los usos actuales.
  
III. De la misma manera, deberá acreditarse, por parte del organismo competente en materia de depuración, la capacidad de la actual estación depuradora de aguas residuales en relación con los desarrollos urbanísticos previstos en su ámbito de influencia.
  
IV. La red de saneamiento deberá incorporar arquetas de registro en cada una de las conexiones privadas al colector general, que se complementarán con arquetas separadoras de grasas y aceites en aquellos casos en los que sea previsible, por la actividad a realizar, la manipulación o vertido de este tipo de sustancias.
  
V. Deberá acreditarse adecuadamente la correcta gestión de los residuos sólidos inertes durante la fase de construcción del polígono industrial, preferiblemente depositándolos en vertedero existente autorizado. En caso contrario, deberá habilitarse uno o bien se contratará su gestión a empresa autorizada.
  
VI. La línea eléctrica que atraviesa el sector deberá, preferiblemente, soterrarse. En caso contrario se adecuará el tramo que atraviesa una de las zonas verdes para ajustarla al eje del vial perpendicular a la traza de la autovía A-3.
  
3. Se notifica a las partes interesadas que contra la presente resolución, por no ser un acto definitivo en vía administrativa no cabe recurso alguno, lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios que en defensa de su derecho e intereses estimen pertinentes.
  
4. La presente declaración de impacto ambiental se publicará en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la Ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de Impacto Ambiental.
  
Valencia, 28 de enero de 2004.- El director general de Gestión del Medio Natural: Javier Gómez Martín.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML