Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 965, del 20-12-1988 (1988/812699)

ACORD 1/1986, de 7 de novembre, pel qual s'aprova el mètode per a l'aplicació del sistema de finançament de les Comunitats Autònomes en el període 1987-1991.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estat**VIGENT**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/va/eli/es-vc/a/1986/11/07/1/dof/vci/html**

### Dades del document

Número de DOGV
:   965

Data del DOGV
:   20-12-1988

Secció del DOGV
:   DISPOSICIONS GENERALS

Número del document
:   1988/812699

CVE


Data del document
:   07-11-1986

Organisme emissor
:   Presidència del Govern

Tipus de document
:   Acord

Acord 1/1986, de 7 de novembre, pel qual s'aprova el mètode per a l'aplicació del sistema de finançament de les Comunitats Autònomes en el període 1987-1991.  
El Ple del Consell de Política Fiscal i Financera de les Comunitats Autònomes, vàlidament constituït amb l'assistència de tots els seus membres de dret excepte l'Excm. Sr. Conseller d'Economia i Hisenda de la Comunitat Autònoma del País Basc, celebrà la vigèsima reunió el dia 7 de novembre de 1986, amb la prèvia convocatòria de l'Excm. Sr. Ministre d'Economia i Hisenda, President del Consell, d'acord amb l'Ordre del dia que, entre d'altres assumptes, incloïa el finançament de les Comunitats Autònomes en el període definitiu.  
Debatut el projecte de mètode elaborat per la Direcció General de Coordinació amb les Hisendes Territorials, Secretaria Administrativa del Consell, s'aprovà, en primera votació, per una majoria de vint-i-nou vots a favor, un en contra i tres abstencions, sobre trenta-tres vots de dret, que suposen la majoria absoluta dels corresponents al nombre legal de membres que integren el Consell, segons que preveu l'article 10.3.b) del Reglament de Règim Interior.  
L'Excm. Sr. Conseller d'Hisenda i Economia de la Comunitat Autònoma del Principat d'Astúries deixa constància per escrit del caràcter amb què ha emès el seu vot a l'acord d'aprovació del «Mètode per a l'aplicació del sistema de finançament de les Comunitats Autònomes en el període 1987-1991 » .  
Per això, d'acord amb el que estableix l'article 10.2 del Reglament de Règim Interior del Consell, es publiquen, perquè en prengueu coneixement, el Mètode i escrit d'aclaració de vot esmentat:  
Mètode per a l'aplicació del sistema de finançament de les Comunitats Autònomes en el període 1987-1991  
1. Els blocs de finançament de les Comunitats Autònomes  
En el sistema definitiu de finançament, els recursos que han de percebre les Comunitats Autònomes amb càrrec als Pressuposts Generals de l?Estat, responen a la necessitat d'aconseguir els objectius següents:  
a) Proporcionar a les Comunitats recursos per a la prestació dels serveis públics que han assumit.  
b) Fer efectiu el principi de solidaritat.  
c) Fer compatibles l?exercici de les competències de l?Estat en matèries de política econòmica i social, i les competències de les Comunitats en allà que respecta a la gestió i execució d'aquestes polítiques.  
D'acord amb aquests objectius les transferències financeres a través de les quals l?Estat proporciona recursos a les Comunitats Autònomes, amb càrrec als seus Pressuposts, s'agrupen en dos grans blocs:  
El primer són les transferències financeres la finalitat de les quals és dotar les Comunitats dels recursos necessaris per a la prestació dels serveis transferits. Aquest conjunt de recursos constitueixen el bloc de finançament incondicionat, en la utilització del qual les Comunitats disposen de plena autonomia.  
El segon bloc està constituït per aquells recursos que l?Estat proporciona a les Comunitats per a ser utilitzats amb una finalitat concreta. Constitueixen, per tant, el bloc de finançament condicionat i, a la vegada, es divideixen en dos grups:  
- Recursos l?objectiu dels quals és fer efectiu el principi de solidaritat i la correcció dels desequilibris econòmics interterritorials, que es transfereixen amb càrrec al Fons de Compensació Interterritorial.  
- Recursos a través dels quals es realitzen determinats objectius generals de política econòmica o social de l?Estat (que es concreten en subvencions corrents i de capital) la gestió i execució dels quals corresponen a les Comunitats Autònomes.  
2. El finançament incondicionat  
Els recursos que l?Estat ha de proporcionar a les Comunitats Autònomes com a finançament incondicionat han de permetre a aquestes prestar els serveis transferits, i cobrir-ne, per tant, adequadament el cost.  
A més, aquestes transferències de recursos han de complir determinats requisits formals i materials. En funció d'això, una definició precisa del bloc de finançament incondicionat en el sistema definitiu exigeix concretar les qüestions següents:  
a) Volum total de recursos que el sistema ha de repartir com a finançament incondicionat.  
b) Mecanismes financers que han de proporcionar aquests recursos.  
c) Determinació dels principis de funcionament de cadascun d'aquests mecanismes financers.  
D'altra banda, resultaria incongruent que el resultat final que se derive del nou sistema fos perjudicial per a alguna Comunitat per comparació amb el finançament resultant del període transitori. D'aquí que el repartiment del volum total de recursos s'haja d'efectuar sota la restricció bàsica: que cap Comunitat reba menys recursos que els que actualment rep pel sistema transitori.  
Atès que per a algunes Comunitats l'aplicació del sistema definitiu produirà una resultats més favorables que els actuals, la restricció de mínims així establerts suposa evidentment un major cost per a la Hisenda Central que és ineludible admetre.  
2.1. El volum total de recursos  
Com a conseqüència de la restricció bàsica de garantia de mínims abans exposada es dedueix que, el volum de finançament que el nou sistema ha de repartir ha de ser, com a mínim, la suma dels recursos que les Comunitats reben pel sistema transitori. Aquesta suma la constitueixen les partides següents:  
- La participació en els ingressos de l?Estat per a 1986 de totes les Comunitats Autònomes, calculada com si en aquest exercici cada Comunitat hagués aconseguit el respectiu sostre estatuari.  
- La quantitat corresponent a l?objectiu fixat per a 1986 en concepte de recaptació a obtenir per les Comunitats Autònomes pels tributs cedits i taxes efectes als serveis transferits, calculada en funció de l?increment tendencial d'aquests ingressos sobre els realment obtinguts en 1984.  
- Una quantitat igual al 2507o del Fons de Compensació Interterritorial de 1986 la gestió de la qual seria competència de les Comunitats Autònomes, una vegada aconseguits els sostres competencials corresponents.  
- Les subvencions, pressupostades en l?exercici de 1986, la integració de les quals en el finançament incondicionat es considera admissible, per raó de ser subvencions el beneficiari de les quals són les mateixes Comunitats Autònomes, i que responen a un cost de funcionament dels serveis reconegut com a tal o subvencions d'índole recurrent i amb vocació de permanència lligades a la pròpia prestació dels serveis transferits, la quantia global i distribució territorial de les quals estan o poden estar determinades prèviament i els crèdits de les quals estan a disposició de les Comunitats en no existir cap restricció al respecte.  
- El crèdit figurat en la Secció 32 del Pressupost de l?Estat per a 1986, destinat a subvencionar els òrgans d'autogovern de les Comunitats.  
A l?efecte d'homogeneïtzar entre les distintes Comunitats els costs dels serveis transferits, s'inclou també en el volum total de recursos la subvenció a la gratuïtat de l?ensenyament, que haurà de ser substreta posteriorment del finançament incondicionat que corresponga a cada Comunitat amb competència en matèria d'educació, ja que, en l?exercici de 1987, aquesta subvenció es transferirà a les Comunitats Autònomes com a finançament condicionat.  
En els quadres núms. 2, 3, 4 i 5 de l'Annex es recullen els valors totals d'aquests conceptes, i la quantificació de cadascun d'ells per a cada Comunitat Autònoma.  
2.2. Els mecanismes financers en el sistema definitiu L'experiència obtinguda en el període transitori aconsella simplificar el nombre de vies de finançament enumerades anteriorment i reduir-les als dos mecanismes següents de finançament incondicionat:  
a) els mecanismes financers de gestió pròpia, que a l'igual que en el període transitori seran les taxes efectes als serveis transferits i els tributs cedits, i  
b) la participació en els ingressos de l'Estat, fixada en funció de les variables socio-econòmiques de l'article 13 de la LOFCA.  
Com a conseqüència, les transferències de recursos que en el període transitori han finançat el funcionament dels òrgans d'autogovern, les subvencions la consideració de les quals com a cost dels serveis és admissible, i una quantitat equivalent al 25% del FCI, la integració de la qual en el finançament incondicionat possibilitarà l'execució d'inversió nova al marge del FCI, es finançaran en el període definitiu mitjançant els dos mecanismes descrits.  
2.3 Les possibilitats d'ampliar la descentralització fiscal  
Dins del mare legal vigent establert per la LOFCA i els Estatuts d'Autonomia les possibilitats d'efectuar noves cessions de tributs, estan referides als dos imposts següents:  
a) L'IVA en la seua fase minorista.  
b) L'Impost sobre Actes Jurídics documentats.  
La cessió del primer d'aquests imposts queda supeditada a la implantació de la seua fase minorista, actualment substituïda per la taxa d'equivalència, i a la necessitat de disposar d'un termini temporal per a l'adaptació i coordinació de la gestió de l?Impost en el marc de la CEE. Com a conseqüència d'això, en el quart any de funcionament del sistema proposat s'iniciaran els estudis encaminats a la possible cessió de la fase minorista de l?IVA.  
La cessió de l?Impost sobre Actes Jurídics Documentats és factible d'immediat, per la qual cosa es realitzaran les actuacions necessàries perquè siga efectiva l'1 de gener de 1988 per a aquelles Comunitats Autònomes el «Cost a finançar per PPI» de les quals siga superior al rendiment del tribut en el seu territori en l?exercici de 1986.  
3. La participació en els ingressos de l'Estat  
El canvi fonamental que es produeix en passar del període transitori al definitu consisteix en la modificació dels criteris de repartiment del volum total de recursos entre les Comunitats Autònomes. Durant el període transitori el criteri bàsic és el principi de garantia del cost efectiu dels serveis transferits, entés com el cost real en el moment de la transferència. En canvi, en el període definitiu es tracta de repartir els recursos totals en funció de les variables socio-econòmiques recollides en l'article 13 de la LOFCA.  
Encara que, en principi, el volum total de recursos a repartir podria ser el mateix per a tots dos sistemes, garantir a cada Comunitat Autònoma un finançament mínim igual al que percep pel sistema transitori suposa per a la Hisenda estatal un major cost del sistema definitiu.  
3.1 Aplicació de l'article 13 de la LOFCA  
En els criteris de l'article 13 de la LOFCA es contenen els elements necessaris per a desenvolupar el sistema definitiu de finançament. El problema consisteix a trobar una aplicació d'aquests criteris que, garantint com a mínim el finançament que ja rep cada Comunitat en el període transitori, establesca un ventall adequat en el finançament per càpita a igualtat de nivells competencials i tinga un cost assumible per a l'equilibri financer de l'Estat.  
D'altra banda, l'heterogeneïtat dels àmbits competencials de les Comunitats Autònomes, a causa de les seues diferències estatuàries i de no haver-se efectuat encara tots els possibles traspassos de serveis, ha de considerar-se en l'aplicació de l'article 13 de la LOFCA per a la distribució del volum total de recursos a repartir.  
3.1.1 Els blocs competencials  
Les Comunitats Autònomes poden dividir-se, quant al sostre competencial estatuari, en dos grups: el primer, format per les de màxim sostre, aquelles que tenen competències en matèria de l'article 151 de la Constitució Espanyola, i que per a simplificar, en aquest Mètode se denominen de forma genèrica «competències d'Educació» o «matèries de l'art. 151», i el segon per les altres Comunitats.  
A l'efecte de tenir en compte els dos sostres competencials avui existents, l'aplicació de les variables socio-econòmiques establertes en la LOFCA s'ha de dur a terme mitjançant una funció que explique el finançament de les competències comunes a totes les Comunitats i mitjançant una altra que explique el finançament de les competències específiques d'Educació. Totes dues funcions s'addicionaran per a determinar el finançament de les Comunitats de l'article 151 de la Constitució Espanyola.  
3.1.2 Les variables socio-econòmiques  
S'adopten els criteris següents sobre l'aplicació de les variables socio-econòmiques de l'article 13 de la LOFCA.  
a) La població (N), la riquesa relativa (IR), l'esforç fiscal (EF), la superfície (S), la insularitat (I) i les unitats administratives (UA) es defineixen i valoren en la forma que es fa en l'annex d'aquest Mètode.  
b) La població és el criteri fonamental sobre el qual es basa la distribució del volum global de finançament entre les Comunitats.  
c) Les ponderacions de les variables socio-econòmiques, d'acord amb els principis anteriors, seran les següents:  
 COMPETENCIES COMUNS %  
   
 Població 59,00  
 Insularitat 0,70  
 Superfície 16,00  
 Unitats Administratives 24,30  
   
 Riquesa Relativa 4,20  
 Esforç Fiscal 5,00  
 COMPETENCIES EDUCACIO %  
   
 Població 84,40  
 Insularitat 3,10  
 Superfície 15,00  
 Constant -2,50  
   
 Riquesa Relativa 0,40  
 Esforç Fiscal 1,70  
 FINANCIACIO TOTAL %  
   
 Població 73,75  
 Insularitat 2,09  
 Superfície 15,42  
 Constant -1,45  
   
 Riquesa Relativa 1,99  
 Esforç Fiscal 3,08  
d) Els anteriors criteris i ponderacions determinen el finançament de cadascun dels dos blocs competencials, d'acord amb les funcions següents:  
Per al bloc corresponent al finançament de les competències comunes:  
FFFi = 2.859,57 UA i + 0,0059856 N i + 1,095 I i + 0,1179 S i + 188.641,39 IR i + 186.029,15 EF i (1)  
Per al bloc corresponent al finançament de les competències específiques d'Educació i Treball:  
FFF i = 2.487,595 + 0,02046855 N i + 8,8333843 I i +0,4164268 S i + 24.364,001 IR i + 161.052,3079 EF i (2)  
on  
(FFF = finançament incondicionat o «finançament fora Fons», que reben les CCAA addicionalment a la seua participació en els recursos del FCI).  
El finançament total «fora Fons» de cada Comunitat de l'article 143 el dóna la fórmula (1); el finançament total «fora Fons»» de les Comunitats de l'article 151 s'obté per la suma de les fórmules (1) i (2).  
3.1.3. Determinació del percentatge de participació  
L'aplicació dels criteris i de les fórmules de distribució entre les Comunitats Autònomes del volum total de recursos, tal com es recull en l'apartat precedent (3.1.2.), permet determinar quin és el finançament incondicionat inicial que correspondria a cada Comunitat en el cas que hagués aconseguit el sostre competencial estatuari.  
La part d'aquest finançament incondicionat que cada Comunitat ha d'obtenir per participació en ingressos segons que disposa l'article 13 de la LOFCA, s'obté substraent d'aquesta quantitat inicial les partides següents:  
a) El finançament corresponent a serveis encara no transferits, però que han estat inclosos en el volum global de recursos inicialment considerats, a l?efecte d'homogeneïtzar els sostres competencials de les Comunitats Autònomes.  
b) La quantitat fixada com a objectiu de recaptació de tributs cedits i taxes efectes als serveis.  
c) Les quantitats corresponents a la subvenció de gratuïtat de l?ensenyament, que com anteriorment es digué, formen part de les subvencions a gestionar per les Comunitats Autònomes en 1987.  
A la diferència així obtinguda s'addicionarà el cost d'aquells serveis no inclosos inicialment en el repartiment total, per ser competència singular d'alguna Comunitat.  
El resultat d'aquestes operacions determina el finançament inicial de cada Comunitat Autònoma per participació en ingressos de l?Estat.  
El percentatge de participació s'obté del quocient entre el finançament inicial de cada Comunitat Autònoma i els ingressos tributaris de l?Estat en 1986, entesos com s'expressa en l'apartat 3.2 següent. Aquest quocient constitueix provisionalment el percentatge de participació per al quinquenni 1987/91, que s'aprovarà en la Llei de Pressuposts Generals de l?Estat per a 1987.  
Conegudes en 1987 les xifres reals de recaptació del Pressupost d?Ingressos de l?Estat i el resultat de la liquidació definitiva de la participació en aquests ingressos per a 1986, es fixaran els percentatges definitius del quinquenni per l'aplicació de la fórmula següent:  
   
on:  
 Finançament inicial de la Comunitat j per participació en ingressos.  
 Participació de la Comunitat j en els ingressos de l?Estat de 1986, segons la liquidació definitiva.  
 Estimació de la participació de la Comunitat j en els ingressos de l?Estat per a 1986, efectuada a la data d'aquest document (columna 9 del quadre 3)  
 Valor dels ITAE en 1986, segons les xifres definitives de recaptació.  
Fixats els percentatges definitius del quinquenni, s'aprovaran per la Llei de Pressuposts Generals de l'Estat per a 1988.  
3.2 Evolució del finançament via percentatge  
Amb la finalitat d'aïllar la participació en els ingressos de l'Estat de l'efecte de decisions conjunturals de política tributària adoptadas per l'Estat i simultàniament garantir l'automatisme del sistema i l'autonomia financera de les Comunitats, les regles d'evolució del finançament via percentatge seran les següents:  
1) El concepte d'ingressos de l?Estat, a l?efecte de determinar el percentatge de participació de cada Comunitat i l?evolució del finançament que se'n deriva, s'entén com la suma, en cada exercici pressupostari dels termes següents:  
- La recaptació estatal per Imposts directes i indirectes (exclosos els tributs susceptibles de cessió i els ingressos que constitueixen recursos de la CEE).  
- La recaptació per cotitzacions a la Seguretat Social.  
- La recaptació per cotitzacions a la desocupació.  
Aquest concepte d'«ingressos tributaris de l?Estat ajustats estructuralment», se denomina abreviadament ITAE en aquest Mètode.   
2) L'increment màxim que pot experimentar el finançament per percentatge de participació cada any del quinquenni estarà limitat pel creixement nominal del PIB.  
Per tant, en aquells exercicis del quinquenni en què l?increment de l?ITAE resulte superior a l?increment del PIB en termes nominals, el creixement del finançament per percentatge de participació serà el mateix que l?experimentat pel PIB.  
3) En tot cas, l?increment que experimente el finançament per percentatge de participació serà, en cada exercici, com a mínim el mateix que s'ha produït en les despeses equivalents de l?Estat (GE).  
Per tant, en aquells exercicis en què l'increment que s'haja d'aplicar segons les regles 1ª i 2ª anteriors, resulte inferior a l'increment de la despesa equivalent de l'Estat, el creixement del finançament via percentatge serà el mateix que l'experimentat per la despesa equivalent de l'Estat.  
A aquest efecte es consideren despeses equivalents de l'Estat les corresponents als Capítols I, II i VI (incloses les inversions conjuntes amb la CEE) dels Departaments Ministerials i Organismes Autònoms següents:  
Departament OO.AA.  
   
Economia i Hisenda  
Obres Públiques  
Treball i Seguretat Social  
Indústria  
Agricultura ICONA, IRYDA, INIA, SEA  
M. A. P.  
Transports (excepte Comunicacions)  
Cultura  
Sanitat AISNA  
Educació Construccions Escolars  
Anualment es fixaran les taxes de creixement de la despesa equivalent de l?Estat corresponent a les competències comunes a totes les Comunitats i les corresponents a la competència d'educació, tenint en compte en totes dues la composició per capítols de la despesa transferida a les Comunitats Autònomes.  
La consideració conjunta de les tres regles anteriors permet resumir el sistema implícit per a determinar l?evolució del finançament per participació en ingressos de la manera següent:  
El finançament via percentatge creixerà a la mateixa taxa que els ITAE, llevat que aquesta taxa supere la taxa de creixement del PIB, cas en el qual el finançament creixeria igual que el PIB. Tanmateix, si l'aplicació d'aquesta regla donés lloc a una taxa de creixement inferior a la taxa de creixement dels GE, el finançament creixeria igual que aquests GE.  
L'aplicació d'aquestes regles al llarg dels cinc períodes anuals per als quals s'estableix el Mètode, s'efectuarà de la forma següent:  
1) Per a cadascun dels cinc períodes (i = 1;5) es calcularan les tres possibles alternatives de finançament per participació en ingressos (F) per a cada Comunitat j):  
a)   
b)   
c)   
on  
 finançament per participació en ingressos de la Comunitat "j" a l'any "i".  
 percentatge de participació de la Comunitat; en el quinquenni 1987-1991.  
   
GEi = Despesa equivalent de l'Estat en el període "i".  
PIBi = PIB de Pany "i"  
ITAEi = ITAE de l'any "i".  
i = o = Correspon a 1986  
i = 5 = Correspon a 1991  
2) Per a cadascun dels cinc anys (i = 1;5), es determinarà quina de les tres alternatives de finançament Fjí) anterior preval, mitjançant l'aplicació de les regles esmentades de la forma següent (sent FRjí el finançament per participació en ingressos resultant per a cada Comunitat j en l'any i del quinquenni):  
Veure imatge  
Aquestes regles, s'aplicaran tant per a fixar el finançament «a compte» a incloure en la Llei de Pressuposts Generals de l?Estat de cada exercici, com per a efectuar les liquidacions definitives anuals del percentatge de participació. En el primer cas s'utilitzaran els valors preventius o provisionals de les variables, i en el segon els reals o definitius.  
3.3 Casos de revisió del percentatge  
El percentatge de participació serà de caràcter fix i quinquennal, i queda sotmès a una regla general de revisió cada cinc anys.  
Això no obstant, determinats fets económico-financers que puguen produir-se durant el quinquenni en què ha de regir el percentatge, constitueixen causa de revisió, del percentatge de participació fixat tal com es preveu en l'article 13 de la LOFCA.  
En els casos en què la revisió s'haja de produir per la cessió de nous tributs, per la transferència de nous serveis, o per la modificació de les previsions de rendiment recaptatori dels tributs cedits, com a conseqüència de l'aplicació de la normativa estatal que s'aprove després de la cessió, s'efectuarà d'acord amb les regles següents:  
1) La revisió afectarà únicament el percentatge de participació de la Comunitat o Comunitats a les quals es cedeixen nous tributs o s'efectuen nous traspassos de serveis.  
2) En cas de cessió de nous tributs o de modificació de la capacitat de recaptació dels tributs cedits, la revisió produirà efecte des de l?inici de l?exercici en què siga efectiva la cessió de tributs, o entren en vigor les normes corresponents.  
3) En cas de traspàs de nous serveis, aquests es finançaran mitjançant transferències equivalents al seu cost en l?exercici en què s'efectue el traspàs, i la revisió del percentatge de participació tindrà efecte des de l?inici de l?exercici immediat següent.  
4) En els tres casos el Mètode de revisió serà el següent:  
a) Es partirà de la mateixa fórmula utilitzada per al càlcul del percentatge definitiu del quinquenni, en valors de l?exercici 1986, a què fa referència l'apartat 3.1.3 anterior.  
b) Del numerador se restarà la recaptació obtinguda en 1986 en el territori de la Comunitat pel tribut o tributs que es cedeixen, se sumarà la valoració en pessetes de l'any 1986 del nou servei o serveis traspassats, o se restarà o sumarà, segons escaiga, l?estimació en pessetes de l'any 1986 de la modificació de la capacitat recaptatória com a conseqüència de la normativa estatal. Amb el resultat que s'obtinga es calcularà el percentatge revisat.  
4. El finançament condicionat  
En el sistema definitu, les Comunitats rebran recursos adscrist a fins específics. Uns, per a fer efectiu el principi de solidaritat, amb la finalitat de promoure el desenvolupament regional i corregir els desequilibris interterritorials, i altres per a exercir les seues funcions de gestió i execució respecte a les subvencions pressupostades per l?Estat amb fins de política social o econòmica.  
4.1. Les subvencions corrents i de capital  
Entre les subvencions gestionades per les Comunitats Autònomes durant el període transitori es troben algunes l?índole recurrent i la vocació de permanència de les quals les relaciona directament amb la prestació dels serveis. La seua quantia territorial es pot conéixer «a priori» i els seus crèdits són administrats sense limitació per les Comunitats Autònomes en no existir regulació estatal que impose limitacions al respecte. Per a 1986, la quantia d'aquestes subvencions és d'11.741,0 milions de pessetes.  
A més a més, existeix una subvenció el beneficiari final de la qual són les mateixes Comunitats (per al funcionament dels seus òrgans d'autogovern), que en 1986 totalitzen un import de 4.929,8 milions de pessetes.  
Tots dos tipus de subvenció s'integren en el bloc de finançament incondicionat en el sistema definitu, com s'ha indicat en l'apartat 2.1.  
De les subvencions restants, unes estan sotmeses a restriccions en virtut de normativa estatal i no poden ser territorialitzades prèviament, unes altres s'individualitzen quant al beneficiari o són instrument de polítiques conjunturais (infrastructures, sectors productius, etc.), i fins i tot en alguns casos queden subjectes a modificacions derivades de la normativa de la CEE, tot això impedeix considerar-les a l?efecte de determinar les necessitats de finançament incondicionat de les Comunitats Autònomes.  
Tanmateix, corresponent la gestió i execució d'aquestes subvencions a les Comunitats Autònomes han destablir-se els mecanismes necessaris per a agilitzar-ne la gestió, incloent la seua territorialització en els Pressuposts Generals de l?Estat, si això fos possible, i si no ho los es territorialitzaran durant l?exercici amb la major antelació possible.  
Pel que fa a les subvencions de gratuïtat de l?ensenyament, i atès el caràcter complementari del cost dels serveis d'educació transferits, i ja que tots dos mecanismes financers es corresponen en definitiva amb les dues formes, pública i privada, de provisió del servei d'educació, s'inclouran en el bloc de finançament incondicionat en acabar el període d'implantació dels mecanismes financers de la LODE. Els estudis necessaris per a això s'efectuaran per al pressupost de 1989.  
4.2 El FCI i la seua connexió amb el FEDER  
En el sistema definitiu de finançament, la quantia del FCI es fixarà en el 30% de la inversió pública (entesa com es defineix en la llei reguladora del FCI). D'altra banda, l?ingrés en la CEE comporta que les Comunitats amb major participació en el FCI puguen beneficiar-se de l'acció d'un nou instrument de desenvolupament regional, el FEDER.  
Com a conseqüència d'això, han de coordinar-se el FCI i el FEDER per les raons següents:  
a) Tots dos tenen com objectiu el desenvolupament regional.  
b) La Llei reguladora del FCI exigeix l?elaboració dels plans respectius. A la vegada, per a obtenir ajudes del FEDER resulta requisit essencial que les actuacions o projectes estiguen inclosos en els Plans de Desenvolupament Regional.  
La coordinació entre el FCI i el FEDER, s'efectuarà sota les dues regles següents:  
a) Les Comunitats Autònomes amb territoris qualificats com a zona assitida podran proposar projectes FEDER i aconseguir, en funció dels mèrits d'aquests, finançaments fins a un límit màxim del 30 per cent del seu respectiu FCI. Aquest límit haurà d'entendre's com aplicable a la despesa anual dels nous projectes FEDER presentats, més el dels projectes FEDER en execució en cada Comunitat.  
b) Les Comunitats Autònomes cofinançaran els projectes que havent estat proposats per elles hagen obtingut ajuda del FEDER, utilitzant els recursos del seu respectiu FCI.  
Com a conseqüència del joc conjunt de les regles anteriors, les CCAA amb territoris qualificats com a zones assistides, podran obtenir un finançament addicional equivalent al 30% del seu FCI, sempre que presenten projectes de desenvolupament en quantia i qualitat suficient per a ser aprovats per la Comissió Europea.  
5. El finançament autònom  
Els dos blocs o trams de finançament tinguts en compte anteriorment constitueixen, en el sistema definitu, el finançament proporcionat per l'Estat. Però a més a més, amb l'objecte de potenciar l'autonomia financera de les Comunitats Autònomes i facilitar-los l'obtenció de recursos derivats de la seua pròpia decisió, es concretarà el procediment que facilite la gestió i recaptació dels recàrrecs que establesquen les Comunitats Autònomes a l'empara del que disposen els Estatuts d?autonomia i la LOFCA.  
6. L'anivellament de serveis  
L'article 15 de la LOFCA estableix unes assignacions, la finalitat de les quals és l'anivellament en la prestació de serveis públics fonamentals, per a aquelles Comunitats que amb els recursos financers instrumentats pels articles 11 i 13 no puguen aconseguir el nivell mitjà de prestació d'aquests serveis.  
Durant el període transitori la participació en els ingressos de l?Estat ha garantit el cost efectiu dels serveis transferits, per la qual cosa les insuficiències posades de manifest s'han compensat per la Hisenda estatal.  
En el període definitiu, la participació en els ingressos de l?Estat, fixada en funció de variables socio-económiques, no reflecteix el compliment d'aquesta garantia, derivant-se'n que ha de constituir una tasca immediata l?estudi i l'anàlisi dels serveis públics fonamentals, la determinació del seu nivell mitjà de prestació i la seua relació amb els recursos que el sistema proporciona a cada Comunitat per a la prestació d'aquests.  
ANNEX I  
1. Les dades socio-económiques de l'art. 13 de la LOFCA  
1.1. Concepte i valoració  
En el quadre núm. 1 es recullen els valors de les variables socioeconómiques a utilitzar per al repartiment del volum total de finançament entre les Comunitats Autònomes de la forma següent:  
Columna núm. 1 Població  
Són dades subministrades per l?Institut Nacional d'Estadística que recullen la població de dret de cada Comunitat Autònoma segons el cens de 1983.  
Columna núm. 2 Superfície  
Les xifres incloses procedeixen de la publicació «Indicadors Estadístics Regionals» de l?INE, realitzada en 1984 i expressen la superfície territorial en km2 de cada Comunitat Autònoma.  
Columna núm. 3 Insularitat  
Recull la valoració de la «Insularitat» expressada per la distància en quilòmetres existent entre Madrid i la capital de Balears en un cas i per la semisuma de les distàncies de Madrid a les Palmes de Gran Canària i a Santa Cruz de Tenerife amidades sobre arcs de cercles màxims. Les dades han estat subministrades per la Direcció General de l'Institut Geogràfic Nacional.  
Columna núm. 4 índex de riquesa relativa  
Conté un índex representatiu de la inversa de la renda de cada Comunitat Autònoma que ve determinat per la diferència entre població i renda relatives de cada Comunitat.  
IR i = (N i / N) - (PIB i / PIB)  
Els valors atribuïts al PIB corresponen a l?estimació de l?INE per a l'any 1983.  
Columna núm. 5 índex d'esforç Fiscal  
Expressa l?índex que representa l'esforç fiscal de cada Comunitat Autònoma en l?Impost sobre la Renda de les Persones Físiques, determinada de la forma següent:  
EF i = (IR i / IR) - (PIB i / PIB)  
Els valors utilitzats corresponen a 1983, els del PIB han estat subministrats per l?INE i els de recaptació relativa de l?Impost sobre la Renda de les Persones Físiques (entesa com la quota líquida total dels seus residents), pel Centre de Procés de Dades del Ministeri d'Economia i Hisenda.  
Columna núm. 6 Unitats Administratives  
Aquest índex s'obté assignant a cada Comunitat Autònoma i a cada província el valor 0,5.  
Veure imatge  
1.2 Estructures internes  
En els quadres 1-p, 1-s. 1-IR i I-EF, es reculien distintes elaboracions dels valors continguts en el quadre núm. 1 que expressen l?estructura interna i relativa dels distints paràmetres socio-econòmics.  
Quadre núm. 1-p Població  
La primera columna recull el nombre d'habitants de cada Comunitat; la segona el tant per u que aqueixos habitants representen en el conjunt de les quinze Comunitats de dret comú; i la columna tercera conté el tant per u que representen les respectives poblacions considerant exclusivament el conjunt de les cinc Comunitats de l'article 151 de la Constitució.  
Quadre núm. 1-s Superfície  
Recull els valors de la variable Superfície en quilòmetres quadrats en la primera columna: les dues següents contenen els índexs elaborats amb els valors anteriors i representen quina fracció de la superfície amidada és la superfície de la respectiva Comunitat. A l?igual que en el cas anterior s'han elaborat dos índexs, un amb totes les Comunitats i un altres sols amb cinc.  
Quadre núm. 1-IR  
Recull els índexs expressius de l?estructura interna de la variable Inversa Renda o Riquesa relativa, l?índex núm. 5 relatiu a totes les Comunitats Autònomes apareix en la columna núm. 5, i l?índex relatiu únicament a les Comunitats Autònomes amb competències de l'article 151 en la columna núm. 8.  
Les altres columnes recullen els valors següents: columna núm.I, Renda de cada Comunitat Autònoma; columna núm.2, població absoluta de cada Comunitat Autònoma; columnes núms. 3 i 4, la població i la renda relativa de cada Comunitat Autònoma; columnes núms. 6 i 7, la població i la renda relatives de cadascuna de les Comunitats Autònomes amb competències de l'art. 151, respecte del conjunt d'elles mateixes.  
Quadre núm. I-EF  
Conté els índexs que expressen l?estructura de la variable esforç fiscal. Els índexs relatius a les 15 Comunitats Autònomes es recullen en la columna núm. 5, i els relatius entre si de les 5 Comunitats Autònomes del art. 151, en la columna 8.  
Les columnes 1 i 2 recullen per a cada Comunitat autònoma els valors absoluts de la Renda i la quota líquida de l?IRPF; les columnes 3 i 4 recullen els valors relatius d'aquestes variables referides a totes les Comunitats Autònomes; i les columnes 6 i 7 recullen idèntics valors relatius entre si de les Comunitats Autònomes de l'art. 151.  
Veure imatge  
2. Valoración del coste total transferido a las Comunidades Autónomas  
El cuadro número dos representa en cifras absolutas las valoraciones brutas de los servicios transferidos a cada una de las Comunidades Autónomas en millones de pesetas del año 1986.  
El cuadro se presenta dividido en cuatro p artes 0 cuerpos, que a su vez se subdividen en una columna de totales y otras de parciales que definen los dos bloques de competencias:  
1) Art. 151. Competencias atribuibles sólo a las Comunidades Atónomas de este artículo.  
2) Art. 143. Competencias comunes atribuíbles a todas las Comunidades en general y que se comprenden bajo el denominador común del artículo 143 de la Constitución Española.  
Cada uno de estos cuerpos o partes representa:  
1ª parte - «Coste total real», recoge las valoraciones en términos brutos de las transferencias realizadas hasta la fecha.  
En concreto en esta parte se incluyen las siguientes materias efectivamente asumidas.  
a) materias del artículo 151.  
- Educación en general no universitaria (las cinco Comunidades del art. 151).  
- Educación universitaria (Cataluña, Andalucía y Valencia).  
- Relaciones laborales, Gabinetes de Seguridad e Higiene en el Trabajo, IMAC y otras transferidas por el Ministerio de Trabajo (las cinco Comunidades del art. 151).  
- Casinos y juego, Espectàculos Públicos y Asociaciones (Las cinco Comunidades del art. 151).  
b) materias del artículo 143.  
- El resto de las materias.  
2ª parte - «Ajustes 1986 por transferencias pendientes»: recoge las estimaciones de los traspasos pendientes de realizar para completar el techo màximo de cada Comunidad en la siguiente forma:  
a) materias del artículo 151.  
- Educacióp Universitaria (Galicia y Canarias).  
- Fondo Nacional de Protección al Trabajo (Cataluña).  
- Centros de Formación PRofesional no dependientes del Ministerio de Educación y Ciencia (Cataluña).  
- Asociaciones y Espectàculos (Galicia).  
- Formación Profesional Nàutico- Pesquera (Galicia).  
b) matèries de l'article 143.  
- Guarderies infantils (Andalusia, València, Balears, Madrid) .   
- INEF (Andalusia).  
- Ordenació del Litoral (Cantàbria).  
- Indústria (Cantàbria).  
- AISNA (Cantàbria, La Rioja, Castella i Lleó).  
- Tributs cedits (La Rioja, Madrid).  
- Ampliació de cultura (Aragó, Castella i Lleó).  
- Protecció de menors (Balears).  
En realitat aquesta última matèria no forma part del bloc competencial a transferir a Balears, sols s'inclou en aquest tram a l'efecte d'homologar els sostres en l'orige, per l'excepcionalitat de ser l?única Comunitat que no pot assumir la competència pel moment.  
3ª part - «Ajusts per nivellació de sostres»: recull les substraccions de cost a determinades Comunitats que cal efectuar per a homologar els sostres competencials en els dos conjunts homogenis abans assenyalats.  
En concret es recullen sols les matèries següents:  
- Institucions Penitenciàries (Catalunya).  
- Obres Hidràuliques (Catalunya, Canàries i Balears).  
4.ª part - «Cost total 1986 sostre màxim».- Finalment s'ofereix un grup de columnes que totalitzen algebraicament les anteriors mitjançant una agregació del grup primer i del segon i una deducció dels ajusts per a l'anivellament de sostres.  
Veure imatge  
3. Finançament dels serveis transferits en 1986   
Finançament bàsic  
El quadre número tres conté el finançament bàsic dels serveis transferits a cada Comunitat Autònoma e l'any 1986, en el cas que s'hagués aconseguit el nivell de competències corresponent als sostres màxims anivellats tal com es defineixen en el quadre anterior. La informació es refereix a les taxes, els tributs cedits, la participació en ingressos i el total del finançament i es divideix en les parts següents:  
1ª part - Taxes 1986.- figuren dividides per matèries de l'article 151 i de l'article 143 les taxes que corresponen als serveis efectivament transferits a aquesta data.  
2.ª part - Ajusts per nivellació.- recull els ajusts que cal realitzar en les taxes per anivellar els sostres competencials.  
Es corresponen amb els ajusts que es realitzen en la part número 3 del quadre anterior.  
3.ª part - Taxes ajustades 1986.- conté el resultat algebraic de les dues parts anteriors en la forma que s'especifica en el quadre.  
4.ª part - Tributs cedits.- recull la recaptació estimada per a 1986 de tributs cedits a cada Comunitat Autònoma.  
5.ª part - Finançament PPI. recull el finançament per participació en ingressos que correspon a cada Comunitat Autònoma en 1986. S'ha suposat l'existència de percentatge de participació per a Catalunya i Galícia.  
6.ª part - Finançament 1986.- recull el total de finançament (taxes, tributs cedits i participació en ingressos) que correspon a cada Comunitat Autònoma per al cas que en 1986 s'hagués fixat percentatge de participació per a totes elles.  
La distribució del finançament entre competències comunes i no comunes, tant dels tributs cedits, com de la participació en ingressos de l?Estat, que no ve afectada a cap matèria, s'ha obtingut en forma proporcional al cost efectiu (cost total, menys taxes) de cada grup de matèries respectivament.  
Veure imatge  
3.2 Altres components del finançament  
El quadre número 4 conté les dades referents a Subvencions i Fons de Compensació Interterritorial.  
El quadre apareix dividit en dues parts:  
1ª part - Subvencions 1986. recull les subvencions de les institucions d'autogovern calculades en funció del finançament de cada Comunitat Autònoma (columna núm. 1), les subvencions gestionades per les Comunitats Autònomes que es consideren que s'han d'incloure en el finançament incondicionat (columna núm. 2) i les subvencions en matèria d'Educació (columna núm. 3).  
2.ª part - Fons Compensació Interterritorial.- específica la part de FCI de 1986 la gestió de la qual correspondria a cada Comunitat Autònoma si totes haguessen aconseguit el sostre màxim de competències, distingint la part del FCI que correspon a les matèries específiques de l'article 151 (columna núm. 4) i la que correspon a les restants competències (columna núm. 5), recollint-se el total en la columna núm. 6.  
Veure imatge  
3.3 Càlcul de la restricció general del model  
El model de finançament definitiu conté una proposició bàsica «cap Comunitat Autònoma pot rebre un finançament menor que el que rep en el període transitori».  
Aquesta restricció es concreta per a cada Comunitat Autònoma en la xifra que representa la suma del finançament total «fora Fons» i del FCI la gestió del qual correspon a la mateixa Comunitat Autònoma, totes dues xifres en valors de 1986.  
El quadre núm. 5 conté la determinació numèrica d'aquesta restricció per a cada Comunitat Autònoma.  
El quadre apareix dividit en quatre parts.  
1.ª part. Finançament fora fons  
El finançament fora fons es compon pel total del finançament bàsic que correspon a cada Comunitat Autònoma, tal com es defineix en la 6.ª part del quadre núm. 3, i les subvencions 1986, com apareixen en la 1.ª part del quadre núm. 4.  
El quadre presenta el finançament fora fons de cada Comunitat Autònoma per les competències de l'art. 151 (columna 1), per les competències de l'art. 143 (columna 2) i pel total de competències (columna 3).  
2.ª part. 0,25 del FCI  
Conté el 25% del FCI de cada Comunitat Autònoma segons les dades sobre el FCI que es recullen en la 2ª part del quadre núm. 4.  
3.ª part. Finançament fora fons + 0'25 FCI  
Representa la suma del total del finançament fora fons, tal com es defineix en la 1.ª part d'aquest mateix quadre, i del 0'25 del FCI que figura en la 2.ª part.  
La columna 7 representa aquest total referit a les matèries de l'art. 151, la columna 8 a les de l'art. 143 i la columna 9 a la totalitat.  
4.ª part. 0'75 del FCI  
Recull el 75% restant del FCI que correspon a cada Comunitat.  
La columna 10 es refereix a les matèries de l'art. 151, la columna 11 a les del 143 i la columna 12. a la totalitat.  
Veure imatge  
4. Ponderacions de les variables i determinació del finançament incondicional inicial de cada Comunitat Autònoma  
El quadre núm. 6 recull en la part superior el finançament incondicionat inicial que correspon a cada Comunitat Autònoma una vegada aplicades les funcions que s'especifiquen en l'apartat 2.2.2 del Mètode. Aquesta part del quadre està dividida en tres parts:  
1.ª part. Finançament Actual  
On apareix el finançament actual de cada Comunitat Autònoma especificant-se, si s'escau, el finançament que correspon a les competències comunes i a les competències d'Educació i el total.  
2.ª part. Finançament Nou  
En aquesta part figura el finançament incondicionat inicial que correspon a cada Comunitat Autònoma una vegada aplicades les funcions corresponents, especificant-se la que correspon a les competències comunes, a les competències específiques i el total resultant.  
3.ª part. Increments de finançament  
Conté l?increment de finançament que resulta per a cada Comunitat Autònoma en termes absoluts i percentuals.  
En la part inferior del quadre s'especifiquen les ponderacions de cadascuna de les variables per a cada grup de competències i les ponderacions que corresponen al finançament total.  
Veure imatge  
ANNEX II  
PREVISIONS DE FINANÇAMENT PER A 1987  
Aquest Annex té per objecte recollir les previsions de finançament de les Comunitats Autònomes per a l'any 1987.  
El quadre núm. 7 recull aquestes previsions, en els termes següents:  
Finançament per PPI (columna núm. 1): aquestes previsions han estat determinades mitjançant el càlcul del percentatge de participació provisional que pot correspondre a cada Comunitat Autònoma per al quinquenni per aplicació del present Mètode, ateses les dades que es contenen en l'annex I, (segons es recull en els quadres 8 i 9) i pel càlcul del finançament per a 1987 per participació en ingressos per aplicació del Mètodes, i de les regles sobre evolució d'aquest finançament. El quadre núm. 10 conté la determinació provisional de les taxes d'increment 1986/1987 de l'ITAE, PIB i GE. El quadre núm. 11 conté el resultat del finançament per participació en ingressos que correspon ( a cada taxa d'increment.  
Taxes i tributs cedits (columnes núms. 2 i 3): les quantitats que es recullen en el quadre són les previsions de recaptació que corresponen als objectius de recaptació fixats per a aquests conceptes per a 1987. La Taxa d'increment que s'ha aplicat sobre les previsions de recaptació per aquests conceptes en 1986 es l'equivalent de l'increment monetari mitjà del cost efectiu dels serveis transferits.  
Subvencions educació i FCI (columnes núms. 5 i 7): son les dotacions que per aquests conceptes es recullen en el projecte de Pressupost per a 1987.  
FEDER (columna núm. 8): les previsions de finançament per aquest concepte s'han determinat per aplicació del límit màxim (30% del FCI de gestió pròpia) previst en el Mètodes per a fixar el finançament del FEDER que poden rebre les Comunitats Autònomes per a Plans de Desenvolupament Regional.  
Finalment el quadre núm. 12 conté la comparació de les previsions de finançament de les CCAA entre 1986 - (sistema transitori) i 1987 (sistema definitiu). Efectuant-s'hi la comparació del finançament incondicionat,   
del finançament fora Fons i del finançament total.  
Veure imatge  
AL CONSELL DE POLITICA FISCAL I FINANCERA  
«Vicente Sànchez Alvarez, Conseller d'Hisenda i Economia del Principat d'Astúries, deixa constància del caràcter amb què ha emès el seu vot a la proposta de «sistema definitiu de finançament autonòmic», proposada pel Ministeri d'Economia i Hisenda:  
a) El criteri reflectit en el vot es refereix al sistema pròpiament dit, valorant els aspectes favorables i els menys favorables d'aquest.  
b) El vot expressat és compatible amb la disconformitat, ja manifestada en escrit de data 3 de novembre d'enguany en relació amb el finançament de les Comunitats Autònomes uniprovincials en la seua condició d'hereves de les respectives Diputacions. Aquesta disconformitat es refereix de forma especial a la congelació durant 1986, i la previsió de congelació per a 1987, de la compensació pels tributs suprimits com a conseqüència de la implantació de l'IVA.  
c) El vot emès és compatible amb la disconformitat amb el tractament aplicat als fons FEDER, disconformitat que es refereix a l?intent de considerar aquests fons com formant part del nou sistema, i també a la seua vinculació al FCI per a determinar la quantia total i la distribució entre les Comunitats Autònomes beneficiàries.  
Madrid, 7 de noviembre de 1986.»  
Madrid, 30 de setembre de 1988.  
El President del Consell de Política Fiscal   
i Financera de les Comunitats Autònomes,   
Ministre d'Economia i Hisenda,  
CARLOS SOLCHAGA CATALAN



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Còpia Permalink ELI

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 965, del 20-12-1988 (1988/812699)

ACUERDO 1/1986, de 7 de noviembre, por el que se aprueba el método para la aplicación del sistema de financiación de las Comunidades Autónomas en el período 1987-1991.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

Estado**VIGENTE**

Permalink ELI

**https://dogv.gva.es/es/eli/es-vc/a/1986/11/07/1/dof/spa/html**

### Datos del documento

Número DOGV
:   965

Fecha DOGV
:   20-12-1988

Sección del DOGV
:   DISPOSICIONES GENERALES

Número del documento
:   1988/812699

CVE


Fecha del documento
:   07-11-1986

Organismo emisor
:   Presidencia del Gobierno

Tipo de documento
:   Acuerdo

Acuerdo 1/1986, de 7 de noviembre, por el que se aprueba el Método para la aplicación del sistema de financiación de las Comunidades Autónomas en el periodo 1987-1991.  
El Pleno del Consejo de Política Fiscal y Financiera de las Comunidades Autónomas, válidamente constituido con asistencia de todos sus miembros de derecho excepto el Excmo. Sr. Consejero de Economía y Hacienda de la Comunidad autónoma del País Vasco, celebró su vigésima reunión el día 7 de noviembre de 1986, previa convocatoria del Excmo. Sr. Ministro de Economía y Hacienda, Presidente del Consejo, con arreglo al Orden del día que, entre otros asuntos, incluía la financiación de las Comunidades Autónomas en el período definitivo.  
Debatido el proyecto de método elaborado por la Dirección General de Coordinación con las Haciendas Territoriales, Secretaría Administrativa del Consejo, se procedió a su aprobación en primera votación, por una mayoría de veintinueve votos a favor, uno en contra y tres abstenciones, sobre treinta y tres votos de derecho, que suponen la mayoría absoluta de los correspondientes al número legal de miembros que integran el Consejo, según lo previsto en el artículo 10.3.b) del Reglamento de Régimen Interior.  
El Excmo. Sr. Consejero de Hacienda y Economía de la Comunidad Autónoma del Principado de Asturias deja constancia por escrito del carácter con que ha emitido su voto al acuerdo de aprobación del «Método para la aplicación del sistema de financiación de las Comunidades Autónomas en el período 1987-1991».  
En su virtud, de conformidad con lo establecido en el artículo 10.2 del Reglamento de Régimen Interior del Consejo, se publican, para general conocimiento, los referidos Métodos y escrito de aclaración de voto:  
Método para la aplicación del sistema de financiación de las Comunidades Autónomas en el período 1987-1991  
1. Los bloques de financiación de las Comunidades Autónomas En el sistema definitivo de financiación, los recursos que han de percibir las Comunidades Autónomas con cargo a los Presupuestos Generales del Estado, responden a la necesidad de alcanzar los siguientes objetivos:  
a) Proporcionar a las comunidades recursos para la prestación de los servicios públicos que han asumido.  
b) Hacer efectivo el principio de solidaridad.  
c) Hacer compartibles el ejercicio de las competencias del Estado en materias de política económica y social, y las competencias de las Comunidades en lo que respecta a la gestión y ejecución de dichas políticas.  
De acuerdo con estos objetivos las transferencias financieras a través de las cuales el Estado proporciona recursos a las comunidades Autónomas, con cargo a sus Presupuestos, se agrupan en dos grandes bloques:  
El primero son las transferencias financieras cuya finalidad es dotar a las Comunidades de los recursos necesarios para la prestación de los servicios transferidos. Este conjunto de recursos constituyen el bloque de financiación incondicionada, en cuya utilización las Comunidades disponen de plena autonomía.  
El segundo bloque está constituido por aquellos recursos que el Estado proporciona a las Comunidades para ser utilizados con una finalidad concreta. Constituyen, por tanto, el bloque de financiación condicionada y, a su vez, se dividen en dos grupos:  
- Recursos cuyo objetivo es hacer efectivo el principio de solidaridad y la corrección de los desequilibrios económicos interterritoriales, que se transfieren con cargo al Fondo de Compensación Interterritorial.  
- Recursos a través de los cuales se realizan determinados objetivos generales de política económica o social del Estado (que se concretan en subvenciones corrientes y de capital) cuya gestión y ejecución corresponden a las Comunidades Autónomas.  
2. La Financiación Incondicionada  
Los recursos que el Estado ha de proporcionar a las Comunidades Autónomas como financiación incondicionada han de permitir a estas prestar los servicios transferidos, y cubrir, por tanto, adecuadamente el coste de los mismos.  
Además, tales transferencias de recursos han de cumplir determinados requisitos formales y materiales. En función de ello, una definición precisa del bloque de financiación incondicionada en el sistema definitivo exige concretar las siguientes cuestiones:  
a) Volumen total de recursos que el sistema ha de repartir como financiación incondicionada.  
b) Mecanismos financieros que han de proporcionar dichos recursos.  
c) Determinación de los principios de funcionamiento de cada uno de dichos mecanismos financieros.  
Por otro lado, resultaría incongruente que el resultado final que se derive del nuevo sistema fuese perjudicial para alguna comunidad por compración con la financiación resultante del período transitorio. De ahí que el reparto del volumen total de recursos se deba efectuar bajo la restricción básica: que ninguna Comunidad reciba menos recursos que los que actualmente recibe por el sistema transitorio.  
Dado que para algunas Comunidades la aplicación del sistema definitivo arrojará unos resultados más favorables que los actuales, la restricción de mínimos así establecidos supone evidentemente un mayor coste para la Hacienda General que es ineludible admitir.  
2.1 El volumen total de recursos  
Como consecuencia de la restricción básica de garantía de mínimos antes expuesta se deduce que, el volumen de financiación que el nuevo sistema ha de repartir ha de ser, como mínimo, la suma de los recursos que las comunidades vienen recibiendo por el sistema transitorio. Dicha suma lo constituyen las siguientes partidas:  
- La participación en los ingresos del Estado para 1986 de todas las Comunidades Autónomas, calculada como si en dicho ejercicio cada Comunidad hubiese alcanzado su respectivo techo estatutario.  
- La cantidad correspondiente al objetivo fijado para 1986 en concepto de recaudación a obtener por las Comunidades Autónomas por los tributos cedidos y tasas afectas a los servicios transferidos, calculada en función del incremento tendencial de estos ingresos sobre los realmente obtenidos en 1984.  
- Una cantidad igual al 25% del Fondo de Compensación Interterritorial de 1986 cuya gestión sería competencia de las Comunidades Autónomas, una vez alcanzados los correspondientes techos competenciales.  
- Las subvenciones, presupuestadas en el ejercicio de 1986, cuya integración en la financiación incondicionada se considera admisible, en razón de ser subvenciones cuyo beneficiario son las propias Comunidades Autónomas, y que responden a un coste de funcionamiento de los servicios reconocido como tal o subvenciones de índole recurrente y con vocación de permanencia ligadas a la propia prestación de los servicios transferidos, cuya cuantía global y distribución territorial están o pueden estar determinadas previamente y cuyos créditos están a disposición de las comunidades al no existir restricción alguna al respecto.  
- El crédito figurado en la Sección 32 del Presupuesto del Estado para 1986, destinado a subvencionar los órganos de autogobierno de las Comunidades.  
A efectos de homogeneizar entre las distintas Comunidades los costes de los servicios transferidos, se incluye también en el volumen total de recursos la subvención a la gratuidad de la enseñanza, que deberá ser posteriormente sustraída de la financiación incondicionada que corresponda a cada Comunidad con competencia en materia de educación, ya que, en el ejercicio de 1987, dicha subvención se transferirá a las Comunidades Autónomas como financiación condicionada.  
En los cuadros núms. 2, 3, 4 y 5 del Anexo se recogen los valores totales de estos conceptos, así como la cuantificación de cada uno de ellos para cada Comunidad Autónoma.  
2.2 Los mecanismos financieros en el sistema definitivo  
La experiencia obtenida en el período transitorio aconseja simplificar el número de vías de financiación enumeradas anteriormente y reducirlas a los dos mecanismos siguientes de financiación incondicionada:  
a) los mecanismos financieros de gestión propia, que al igual que en el período transitorio serán las tasas afectas a los servicios transferidos y los tributos cedidos, y  
b) la participación en los ingresos del Estado, fijado en función de las variables socioeconómicas del artículo 13 de la LOFCA.  
Como consecuencia, las transferencias de recursos que en el período transitorio han financiado el funcionamiento de los órganos de autogobierno, las subvenciones cuya consideración como coste de los servicios es admisible, y una cantidad equivalente al 25% del F.C.I., cuya integración en la financiación incondicionada posibilitará la ejecución de inversión nueva al margen del F.C.I., se financiarán en el período definitivo mediante los dos mecanismos descritos.  
2.3 Las posibilidades de ampliar la descentralización fiscal  
Dentro del marco legal vigente establecido por la LOFCA y los Estatutos de Autonomía las posibilidades de efectuar nuevas cesiones de tributos, están referidas a los dos impuestos siguientes:  
a) El IVA en su fase minorista  
b) El Impuesto sobre Actos Jurídicos Documentados.  
La cesión del primero de estos impuestos queda supeditada a la implantación de su fase minorista, actualmente sustituida por la tasa de equivalencia, y a la necesidad de disponer de un plazo temporal para la adaptación y coordinación de la gestión del Impuesto en el marco de la CEE. Como consecuencia de ello, en el cuarto año de funcionamiento del sistema propuesto se iniciarán los estudios encaminados a la posible cesión de la fase minorista del IVA.  
La cesión del Impuesto sobre Actos Jurídicos Documentados es factible de inmediato, por lo que se procederá a la realización de las actuaciones necesarias, para que sea efectiva el 1 de enero de 1988 para aquellas Comunidades Autónomas cuyo «Coste a financiar por PPI» sea superior al rendimiento del tributo en su territorio en el ejercicio de 1986.  
3. La participación en los ingresos del Estado  
El cambio fundamental que se produce al pasar del período transitorio al definitivo consiste en la modificación de los criterios de reparto del volumen total de recursos entre las Comunidades Autónomas. Durante el período transitorio el criterio básico es el principio de garantía del coste efectivo de los servicios transferidos, entendido como el coste real en el momento de la transferencia. En cambio, en el período definitivo se trata de repartir los recursos totales en función de las variables socioeconómicas recogidas en el artículo 13 de la LOFCA.  
Aunque, en principio, el volumen total de recursos a repartir podría ser el mismo para ambos sistemas, el garantizar a cada Comunidad Autónoma una financiación mínima igual a la que percibe por el sistema transitorio supone para la Hacienda estatal un mayor coste del sistema definitivo.  
3.1. Aplicación del artículo 13 de la LOFCA  
En los criterios del artículo 13 de la LOFCA se contienen los elementos necesarios para desarrollar el sistema definitivo de financiación. El problema consiste en encontrar una aplicación de dichos criterios que, garantizando como mínimo la financiación que ya recibe cada Comunidad en el período transitorio, establezca un adecuado abanico en la financiación per cápita a igualdad de niveles competenciales y tenga un coste asumible para el equilibrio financiero del Estado.  
Por otra parte, la heterogeneidad de los ámbitos competenciales de las Comunidades Autónomas, debido a sus diferencias estatutarias y a que no se hayan efectuado aún todos los posibles traspasos de servicios, debe considerarse en la aplicación del artículo 13 de la LOFCA para la distribución del volumen total de recursos a repartir.  
3.1.1 Los bloques competenciales  
Las Comunidades Autónomas pueden dividirse, en cuanto a su techo competencial estatutario, en dos grupos: el primero, formado por las de máximo techo, aquellas que tienen competencias en materia del artículo 151 de la Constitución Española, y que para simplificar, en este Método se denominan de forma genérica «competencias de Educación» o «materias del art. 151», y el segundo por las demás Comunidades.  
A efectos de tener en cuenta los dos techos competenciales hoy existentes, la aplicación de las variables socioeconómicas establecidas en la LOFCA se ha de llevar a cabo mediante una función que explique la financiación de las competencias comunes a todas las Comunidades y mediante otra que explique la financiación de las competencias específicas de Educación. Ambas funciones se adicionarán para determinar la financiación de las Comunidades del artículo 151 de la Constitución Española.  
3.1.2. Las variables socioeconómicas  
Se adoptan los siguientes criterios sobre la aplicación de las variables socioeconómicas del artículo 13 de la LOFCA.  
a) La población (N), la riqueza relativa (IR), el esfuerzo fiscal (EF), la superficie (S), la insularidad (I) y las unidades administrativas (UA) se definen y valoran en la forma que se hace en el anexo de este Método.  
b) La población es el criterio fundamental sobre el que se basa la distribución del volumen global de financiación entre las comunidades.  
c) Las ponderaciones de las variables socioeconómicas, de acuerdo con los principios anteriores, serán los siguientes:  
 COMPETENCIAS COMUNES %  
   
 Población 59,00  
 Insularidad 0,70  
 Superficie 16,00  
 Unids. Administ. 4,30  
   
 Riqueza Relativa 4,20  
 Esfuerzo Fiscal 5,00  
 COMPETENCIAS EDUCACION  
   
 Población 84,40  
 Insularidad 3,10  
 Superficie 15,00  
 Constante -2,50  
   
 Riqueza Relativa 0,40  
 Esfuerzo Fiscal 1,70  
 FINANCIACION TOTAL  
   
 Población 73,75  
 Insularidad 2,09  
 Superficie 15,42  
 Constante -1,45  
   
 Riqueza Relativa 1,99  
 Esfuerzo Fiscal 3,08  
d) Los anteriores criterios y ponderaciones determinan la financiación de cada uno de los dos bloques competenciales, de acuerdo con las siguientes funciones:  
Para el bloque correspondiente a la financiación de las competencias comunes:  
FFF i = 2.859,57 UA i + 0,0059856 N i + 1,095 I i + 0,1179 S i + 188.641,39 IR i + 186.029,15 EF i (1)  
Para el bloque correspondiente a la financiación de las competencias específicas de Educación y Trabajo:  
FFF i = 2.487,595 + 0,02046855 Ni + 8,8333843 I i + 0,4164268 S i + 24.364,001 IR i + 161.052,3079 EF i (2)  
donde  
(FFF = financiación incondicionada o «financiación fuera Fondo», que reciben las CC. AA. adicionalmente a su participación en los recursos del FCI).  
La financiación total «fuera Fondo» de cada comunidad del artículo 143 viene dada por la fórmula (1); la financiación total «fuera Fondo» de las Comunidades del artículo 151 se obtiene por la suma de las fórmulas (1) y (2).  
3.1.3 Determinación del porcentaje de participación  
La aplicación de los criterios y de las fórmulas de distribución entre las Comunidades Autónomas del volumen total de recursos, tal como se recoge en el apartado precedente (3.1.2.), permite determinar cual es la financiación incondicionada inicial que correspondería a cada comunidad en el supuesto de que hubiese alcanzado su techo competencial estatutario.  
La parte de dicha financiación incondicionada que cada Comunidad debe obtener por participación en ingresos según lo establecido en el artículo 13 de la LOFCA, se obtiene sustrayendo de dicha cantidad inicial las siguientes partidas:  
a) La financiación correspondiente a servicios todavía no transferidos, pero que han sido incluidos en el volumen global de recursos inicialmente considerados, a efectos de homogeneizar los techos competenciales de las Comunidades Autónomas.  
b) La cantidad fijada como objetivo de recaudación de tributos cedidos y tasas afectas a los servicios.  
c) Las cantidades correspondientes a la subvención de gratuidad de la enseñanza, que como anteriormente se dijo, forman parte de las subvenciones a gestionar por las Comunidades Autónomas en 1987.  
A la diferencia así obtenida se adicionará el coste de aquellos servicios no incluidos inicialmente en el reparto total, por ser competencia singular de alguna Comunidad.  
El resultado de estas operaciones determina la financiación inicial de cada Comunidad Autónoma por participación en ingresos del Estado.  
El porcentaje de participación se obtiene del cociente entre la financiación inicial de cada Comunidad Autónoma y los ingresos tributarios del Estado en 1986, entendidos como se expresa en el apartado 3.2 siguiente. Este cociente constituye provisionalmente el porcentaje de participación para el quinquenio 1987/91, que se aprobará en la Ley de Presupuestos Generales del Estado para 1987.  
Conocidas en 1987 las cifras reales de recaudación del Presupuesto de Ingresos del Estado y el resultado de la liquidación definitiva de la participación en dichos ingresos para 1986, se procederá a la fijación de los porcentajes definitivos del quinquenio por aplicación de la siguiente fórmula:  
   
   
donde:  
 Financiación inicial de la Comunidad j por participación en ingresos.  
 Participación de la Comunidad j en los ingresos del Estado de 1986, según la liquidación definitiva.  
 Estimación de la participación de la Comunidad j en los ingresos del Estado para 1986, efectuada a la fecha de este documento (columna 9 del cuadro 3)  
 Valor de los ITAE en 1986, según las cifras definitivas de recaudación.  
Fijados los porcentajes definitivos del quinquenio, se aprobarán por la Ley de Presupuestos Generales del Estado para 1988.  
3.2 Evolución de la financiación vía porcentaje  
Con la finalidad de aislar la participación en los ingresos del Estado del efecto de decisiones coyunturales de política tributaria adoptadas por el Estado y simultáneamente garantizar el automatismo del sistema y la autonomía financiera de las Comunidades, las reglas de evolución de la financiación vía porcentaje serán las siguientes:  
1) El concepto de ingresos del Estado, a efectos de determinar el porcentaje de participación de cada Comunidad y la evolución de la financiación que de él se deriva, se entiende como la suma, en cada ejercicio presupuestario, de los siguientes términos:  
- La recaudación estatal por Impuestos directos e indirectos (excluidos los tributos susceptibles de cesión y los ingresos que constituyen recursos de la CEE).  
- La recaudación por cotizaciones a la Seguridad Social.  
- La recaudación por cotizaciones al desempleo.  
Este concepto de «ingresos tributarios del Estado ajustados estructuralmente», se denomina abreviadamente ITAE en este Método.  
2) El incremento máximo que puede experimentar la financiación por porcentaje de participación cada año del quinqueno estará limitado por el crecimiento nominal del PIB.  
Por tanto, en aquellos ejercicios del quinquenio en que el incremento del ITAE resulta superior al incremento del PIB en términos nominales, el crecimiento de la financiación por porcentaje de participación será el mismo que el experimentado por el PIB.  
3) En todo caso, el incremento que experimente la financiación por porcentaje de participación será, en cada ejercicio, como mínimo el mismo que se haya producido en los gastos equivalentes del Estado (GE).  
Por tanto, en aquellos ejercicios en que el incremento que deba aplicarse según las reglas 1 y 2 anteriores, resulte inferior al incremento del gasto equivalente del Estado, el crecimiento de la financiación vía porcentaje será el mismo que el experimentado por el gasto equivalente del Estado.  
A estos efectos se consideran gastos equivalentes del Estado los correspondientes a los Capítulos I, II y VI (incluidas las inversiones conjuntas con la CEE) de los siguientes Departamentos Ministeriales y Organismos Autónomos:  
 Departamento OO.AA.  
   
Economía y Hacienda  
Obras Públicas  
Trabajo y Seguridad Social  
industria  
Agricultura ICONA, IRYDA, INIA, SEA  
M. A. P.  
Transportes (excepto Comunicaciones)  
Cultura  
Sanidad AISNA  
Educación Construcciones Escolares  
Anualmente se fijarán las tasas de crecimiento del gasto equivalente del Estado correspondiente a las competencias comunes a todas las comunidades y las correspondientes a la competencia de educación, teniendo en cuenta en ambas la composición por capítulos del gasto transferido a las Comunidades Autónomas.  
La consideración conjunta de las tres reglas anteriores permite resumir el sistema implícito para determinar la evolución de la financiación por participación en ingresos del siguiente modo:  
La financiación vía porcentaje crecerá a la misma tasa que los ITAE, a menos que esta tasa supere a la tasa de crecimiento del PIB, en cuyo caso la financiación crecería igual que el PIB.  
Sin embargo, si la aplicación de esta regla diera lugar a una tasa de crecimiento inferior a la tasa de crecimiento de los GE, la financiación crecería igual que dichos GE.  
La aplicación de dichas reglas a lo largo de los cinco períodos anuales para los que se establece el Método, se efectuará de la siguiente forma:  
1) Para cada uno de los cinco períodos (i = 1,5) se calcularán las tres posibles alternativas de financiación por participación en ingresos (F) para cada Comunidad (j) :  
a)   
b)   
c)   
donde  
 financiación por participación en riesgos de la Comunidad "j" en el año "i".  
 porcentaje de participación de la Comunidad en el quinquenio 1987-1991.  
   
GEi = Gasto equivalente del Estado en el periodo "i".  
PIBi = PIB del año "i".  
ITAEi = ITAE del año "i".  
i = o = Corresponde a 1986  
i = 5 = Corresponde 1991  
2) Para cada uno de los cinco años (i= 1,5), se determinará cual de las tres alternativas de financiación ( ) anteriores prevalece, mediante la aplicación de las citadas reglas de la siguiente forma (siendo la financiación por participación en ingresos resultante para cada Comunidad j en el año i del quinquenio):  
Ver imagen  
Dichas reglas, se aplicarán tanto para fijar la financiación «a cuenta» a incluir en la Ley de Presupuestos Generales del Estado de cada ejercicio, como para efectuar las liquidaciones definitivas anuales del porcentaje de participación. en el primer caso se utilizarán los valores preventivos o provisionales de las variables, y en el segundo los reales o definitivos.  
3.3 Supuestos de revisión del porcentaje  
El porcentaje de participación será de carácter fijo y quinquenal, quedando sometido a una regla general de revisión cada cinco años.  
Ello no obstante, determinados hechos económico financieros que pueden producirse durante el quinquenio en que ha de regir el porcentaje, constituyen causa de revisión, del porcentaje de participación fijado tal como se prevé en el artículo 13 de la LOFCA.  
En los casos en que la revisión se haya de producir por la cesión de nuevos tributos, por la transferencia de nuevos servicios, o por la modificación de las previsiones de rendimiento recaudatorio de los tributos cedidos, como consecuencia de la aplicación de normativa estatal que se apruebe tras su cesión, se efectuará de acuerdo con las siguientes reglas:  
1. La revisión afectará únicamente al porcentaje de participación de la Comunidad o comunidades a las que se cedan nuevos tributos o se efectúen nuevos traspasos de servicios.  
2. En caso de cesión de nuevos tributos o de modificación de la capacidad de recaudación de los tributos cedidos, la revisión producirá efecto desde el comienzo del ejercicio en que sea efectiva la cesión de tributos, o entren en vigor las normas correspondiente.  
3. En caso de traspaso de nuevos servicios, éstos se financiarán mediante transferencias equivalentes a su coste en el ejercicio en que se efectúe el traspaso, y la revisión del porcentaje de participación surtirá efecto desde el comienzo del ejercicio inmediato siguiente.  
4. En los tres casos el método de revisión será el siguiente:  
a) Se partirá de la misma fórmula utilizada para el cálculo del porcentaje definitivo del quinquenio, en valores del ejercicio 1986, a que se refiere el apartado 3.1.3 anterior  
b) Del numerador se restará la recaudación obtenida en 1986 en el territorio de la Comunidad por el tributo o tributos que se ceden, se sumará la valoración en pesetas del año 1986 del nuevo servicio o servicios traspasados, o se restará o sumará, según proceda, la estimación en pesetas del año 1986 de la modificación de la capacidad recaudatoria como consecuencia de la normativa estatal. Con el resultado que se obtenga se calculará el porcentaje revisado.  
4. La financiación condicionada  
En el sistema definitivo, las Comunidades recibirán recursos adscritos a fines específicos. Unos, para hacer efectivo el principio de solidaridad, con la finalidad de promover el desarrollo regional y corregir los desequilibrios interterritoriales, y otros para ejercer sus funciones de gestión y ejecución respecto a las subvenciones presupuestadas por el Estado con fines de política social o económica.  
4.1 Las subvenciones corrientes y de capital  
Entre las subvenciones gestionadas por las Comunidades Autónomas durante el período transitorio se encuentran algunas cuya índole recurrente y vocación de permanencia las relaciona directamente con la prestación de los servicios, su cuantía territorial puede conocerse «a priori» y sus créditos son administrados sin limitación por las comunidades autónomas al no existir regulación estatal que imponga Limitaciones al respecto. Para 1986, la cuantía de estas subvenciones es de 11.741 millones de pesetas.  
Además, existe una subvención cuyo beneficiario final son las propias Comunidades (para el funcionamiento de sus órganos de autogobierno), que en 1986 totalizan un importe de 4.929,8 millones de pesetas.  
Ambos tipos de subvención se integran en el bloque de financiación incondicionada en el sistema definitivo, como se ha indicado en el apartado 2.1.  
De las restantes subvenciones, unas están sometidas a restricciones en virtud de normativa estatal y no pueden ser territorializadas previamente, otras se individualizan en cuanto al beneficiario o son instrumento de políticas coyunturales (infraestructuras, sectores productivos, etc), e incluso en algunos casos quedan sujetas a modificaciones derivadas de la normativa de la CEE, todo lo cual impide considerarlas a efectos de determinas las necesidades de financiación incondicionada de las comunidades Autónomas.  
Sin embargo, correspondiendo la gestión y ejecución de estas subvenciones a las comunidades Autónomas deben establecerse los mecanismos necesarios para agilizar la gestión de las mismas, incluyendo su territorialización en los Presupuestos Generales del Estado, si ello fuera posible, y en su defecto procediendo a su territorialización durante el ejercicio con la mayor antelación posible.  
En lo que respecta a las subvenciones de gratuidad de la enseñanza, y dado su carácter complementario del coste de los servicios de educación transferidos, y puesto que ambos mecanismos financieros se corresponden en definitiva con las dos formas, pública y privada, de provisión del servicio de educación, se procederá a su inclusión en el bloque de financiación incondicionada al acabar el período de implantación de los mecanismos financieros de la LODE. los estudios necesarios para ello se efectuarán para el presupuesto de 1989.  
4.2 El FCI y su conexión con el FEDER  
En el sistema definitivo de financiación, la cuantía del FCI se fijará en el 30% de la inversión pública (entendida como se define en la ley reguladora del FCI). Por otra parte, el ingreso en la CEE conlleva que las Comunidades con mayor participación en el FCI puedan beneficiarse de la acción de un nuevo instrumento de desarrollo regional, el FEDER.  
Como consecuencia de ello, deben coordinarse el FCI y el FEDER por las siguientes, razones:  
a) Ambos tienen como objetivo el desarrollo regional.  
b) La Ley reguladora del FCI exige la elaboración de los respectivos planes. A su vez, para obtener ayudas del FEDER resulta requisito esencial que las actuaciones o proyectos estén incluidos en los Planes de Desarrollo Regional.  
La coordinación entre el FCI y el FEDER, se efectuará bajo las dos reglas siguientes:  
a) Las Comunidades Autónomas con territorios calificados como zona asistida podrán proponer proyectos FEDER y conseguir, en función de los méritos de los mismos, financiación hasta un límite máximo del 30 por ciento de su respectivo FCI. Este límite deberá entenderse como aplicable al gasto anual de los nuevos proyectos FEDER presentados, más el de los proyectos FEDER en ejecución en cada Comunidad.  
b) Las Comunidades Autónomas cofinanciarán los proyectos que habiendo sido propuestos por ellas hayan obtenido ayuda del FEDER, utilizando los recursos de su respectivo FCI.  
Como consecuencia del juego conjunto de las anteriores reglas, las CC.AA con territorios calificados como zonas asistidas, podrán obtener una financiación adicional equivalente al 30% de su FCI, siempre que presenten proyectos de desarrollo en cuantía y calidad suficiente para ser aprobados por la Comisión Europea.  
5. Financiación autónoma  
Los dos bloques o tramos de financiación contemplados anteriormente constituyen, en el sistema definitivo, la financiación proporcionada por el Estado. Pero además, con el objeto de potenciar la autonomía financiera de las Comunidades Autónomas y facilitarles la obtención de recursos derivados de su propia decisión, se concretará el procedimiento que facilite la gestión y recaudación de los recargos que establezcan las comunidades Autónomas al amparo de lo dispuesto en los Estatutos de Autonomía y en la LOFCA.  
6. La nivelación de servicios  
El artículo 15 de la LOFCA establece unas asignaciones, cuya finalidad es la nivelación en la prestación de servicios públicos fundamentales, para aquellas Comunidades que con los recursos financieros instrumentados por los artículos 11 y 13 no puedan alcanzar el nivel medio de prestación de dichos servicios.  
Durante el período transitorio la participación en los ingresos del Estado ha garantizado el coste efectivo de los servicios transferidos, por lo cual las insuficiencias puestas de manifiesto se han compensado por la Hacienda estatal.  
En el período definitivo, la participación en los ingresos del Estado, fijada en función de variables socioeconómicas, no refleja el cumplimiento de dicha garantía, derivándose de ello que debe constituir una tarea inmediata el estudio y análisis de los servicios públicos fundamentales, la determinación de su nivel medio de prestación a cada Comunidad para la prestación de los mismos.  
ANEXO I  
1. Los datos socio-económicos del art. 13 de la LOFCA   
1.1 Concepto y valoración  
En el cuadro núm. 1 se recogen los valores de las variables socioeconómicas a utilizar para el reparto del volumen total de financiación entre las Comunidades Autónomas de las siguiente forma:  
Columna núm. 1 Población  
Son datos suministrados por el Instituto Nacional de Estadística que recogen la población de derecho de cada Comunidad Autónoma según el censo de 1983.  
Columna núm. 2 Superficie  
Las cifras incluidas proceden de la publicación «Indicadores Estadísticos Regionales» del INE, realizada en 1984 y expresan la superficie territorial en km2 de cada Comunidad Autónoma.  
Columna núm. 3 Insularidad  
Recoge la valoración de la «Insularidad» expresada por la distancia en kilómetros existente entre Madrid y la capital de Baleares en su caso y por la semisuma de las distancias de Madrid a las Palmas de Gran Canaria y a Santa Cruz de Tenerife medidas sobre arcos de círculos máximos. Los datos han sido suministrados por la Dirección General del Instituto Geográfico Nacional.  
Columna núm. 4 Indice de riqueza relativa  
Contiene un índice representativo de la inversa de la renta de cada Comunidad Autónoma que viene determinado por la diferencia entre población y renta relativas de cada Comunidad.  
IRi = (Ni / N ) - (PIB i / PIB)  
Los valores atribuidos al PIB corresponden a la estimación del INE para el año 1983.  
Columna núm. 5 índice de Esfuerzo fiscal  
Expresa el índice que representa el esfuerzo fiscal de cada Comunidad Autónoma en el Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas, determinada de la siguiente forma:  
EF i = (IR i / IR) - (PIB i / PIB)  
Los valores utilizados corresponden a 1983, los del PIB han sido suministrados por el INE y los de recaudación relativa del Impuesto sobre la Renta de las Personas Físicas (entendida como la cuota líquida total de sus residentes), por el Centro de Proceso de Datos del Ministerio de Economía y Hacienda.  
Columna núm. 6 Unidades Administrativas  
Este índice se obtiene asignado a cada Comunidad Autónoma y a cada provincia el valor 0,5  
Ver imagen  
1.2 Estructuras internas  
En los cuadros 1-p, 1-s, 1-IR Y 1-EF se recogen distintas elaboraciones de los valores contenidos en el cuadro núm. 1 que expresan la estructura interna y relativa de los distintos parámetros socioeconómicos.  
Cuadro núm. 1-p Población  
La primera columna recoge el número de habitantes de cada Comunidad; la segunda el tanto por uno que esos habitantes representan en el conjunto de las quince Comunidades de derecho común; y la columna tercera contiene el tanto por uno que representan las respectivas poblaciones considerando exclusivamente el conjunto de las cinco Comunidades del artículo 151 de la Constitución.  
Cuadro núm. 1-s Superficie  
Recoge los valores de la variable Superficie en kilómetros cuadrados en la primera columna: las dos siguientes contienen los índices elaborados con los anteriores valores y representan que fracción de la superficie media es la superficie de la respectiva Comunidad. Al igual que en el caso anterior se han elaborado dos íncies, uno con todas las Comunidades y otro sólo con cinco.  
Cuadro núm. 1-IR  
Recoge los íncides expresivos de la estructura interna de la variable Inversa Renta o Riqueza Relativa, apareciendo el índice relativo a todas las Comunidades Autónoma en la columna nº 5 y el índice relativo únicamente a las Comunidades Autónomas con competencias del artículo 151 en la columna núm. 8.  
Las restante columnas recogen los siguientes valores: columna nº 1 Renta de cada Comunidad Autónoma; columnas núms. 3 y 4, la población y la renta relativa de cada Comunidad Autónoma; columnas núms. 6 y 7, la población y la renta relativas de cada una de las Comunidades Autónomas con competencias del art. 151, respecto del conjunto de ellas mismas.  
Cuadro núm. 1-EF  
Contiene los índices que expresan la estructura de la variable esfuerzo fiscal. Los índices relativos a las 15 Comunidades Autónomas se recogen en la columna núm. 5, y los relativos entre sí de las 5 Comunidades Autónomas del art. 151, en la columna 8.  
Las columnas 1 y 2 recogen para cada Comunidad autónoma los valores absolutos de la Renta y la cuota líquida del IRPF las columnas 3 y 4 recogen los valores relativos de dichas variables referidos a todas las Comunidades Autónomas; y las columnas 6 y 7 recogen idénticos valores relativos entre sí de las Comunidades Autónomas del art. 151.  
Ver imagen  
2. Valoració del cost total transferit a les Comunitats Autònomes  
El quadre número dos representa en xifres absolutes les valoracions brutes dels serveis transferits a cadascuna de les Comunitats Autònomes en milions de pessetes de l'any 1986.  
El quadre es presenta dividit en quatre parts o cossos, que a la vegada es subdivideixen en una columna de totals i altres de parcials que defineixen els dos bloes de competencies:  
1) Art. 151. Competencies atribuïdes sols a les Comunitats Autònomes d'aquest article.  
2) Art. 143. Competències comunes atribuïbles a totes les Comunitats en general i que es comprenen sota el denominador comú de l'article 143 de la Constitució Espanyola.  
Cadascun d'aquests cossos o parts representa:  
1.ª part - « Cost total real»: recull les valoracions en termes bruts de les transferencies realitzades fins a la data.  
En concret en aquesta part s'inclouen les següents matèries efectivament assumides.  
a) matèries de l'article 151.  
- Educació en general no universitària (les cinc Comunitats de l'art. 151).  
- Educació universitària (Catalunya, Andalusia i València).  
- Relacions laborals, Gabinets de Seguretat i Higiene en el Treball, IMAC i altres transferides pel Ministeri de Treball (Les cinc Comunitats de l'art. 151).  
- Casinos i Joc, Espectacles Públics i Associacions (Les cinc comunitats de l'art. 151).  
b) matèries de l'article 143.  
- La resta de matèries.  
2.ª part - «Ajusts 1986 per transferències pendents»: recull les estimacions dels traspassos pendents de realitzar per a completar el sostre màxim de cada Comunitat en la forma següent:  
a) matéries de l'article 151.  
- Educació Universitària (Galícia i Canáries).  
- Fons Nacional de Protecció al Treball (Catalunya).  
- Centres de Formació Professional no dependents del Ministeri d'Educació i Ciencia (Catalunya).  
- Associacions i Espectacles (Galícia).  
- Formació professional Náutico-Pesquera (Galícia).  
b) materias del artículo 143.  
- Guarderías Infantiles (Andalucía, Valencia, Baleares, Madrid).   
- INEF (Andalucía).  
- Ordenación del Litoral (Cantabria).   
- Industria (Cantabria).  
- AISNA (Cantabria, La Rioja, Castilla y León).   
- Tributos cedidos (La Rioja, Madrid).  
- Ampliación de Cultura (Aragón, Castilla y León).   
- Protección de Menores (Baleares).  
En realidad esta última materia no forma parte del bloque competencial a transferir a Baleares, sólo se incluye en este tramo a efectos de homologar los techos en el origen, por la excepcionalidad de ser la única Comunidad que no puede asumir la competencia por el momento.  
3.ª parte - «Ajustes por nivelación de techos»: recoge las sustracciones de coste a determinadas Comunidades que es necesario efectuar para homologar los techos competenciales en los dos conjuntos homogéneos antes señalados.  
En concreto se recogen sólo las siguientes materias: - Instituciones Penitenciarias (Cataluña).  
- Obras Hidráulicas (Cataluña, Canarias y Baleares).  
4.ª parte - «Coste total 1986 techo máximo»: Finalmente se ofrece un grupo de columnas que totalizan algebraicamente las anteriores mediante una agregación del grupo primero Y del segundo y una deducción de los ajustes para la nivelación de techos.  
Ver imagen  
3. Financiación de los servicios transferidos en 1986  
3.1 Financiación básica  
El cuadro número tres contiene la financiación básica de los servicios transferidos a cada Comunidad Autónoma en el año 1986, en el supuesto de que se hubiere alcanzado el nivel de competencias correspondiente a los techos máximos nivelados tal como se definen en el cuadro anterior La información se refiere a las tasas, los tributos cedidos, la participación en ingresos y el total de financiación y se divide en las siguientes partes:  
1.ª parte - Tasas 1986.- figuran divididas por materias del artículo 151 y del artículo 143 las tasas que corresponden a los servicios efectivamente transferidos a esta fecha.  
2.ª parte - Ajustes por nivelación: recoge los ajuste que son necesarios realizar en las tasas para nivelar los techos competenciales.  
Se corresponden con los ajustes que se realizan en la parte número 3 del cuadro anterior.  
3.ª parte - Tasas ajustadas 1986.- contiene el resultado algebraico de las dos partes anteriores en la forma que se específica en el cuadro.  
4.ª parte - Tributos cedidos.- recoge la recaudación estimada para 1986 de tributos cedidos a cada Comunidad Autónoma.  
5.ª parte - Financiación PPI.- recoge la financiación por de participación en ingresos que corresponde a cada Comunidad Autónoma en 1986. Se ha supuesto la existencia de porcentaje de participación para Cataluña y Galicia.  
6.ª parte - Financiación 1986.- recoge el total de financiación (tasas, tributos cedidos y participación en ingresos) que corresponde a cada Comunidad Autónoma para el caso de que en 1986 se hubiere fijado porcentaje de participación para todas ellas.  
La distribución de la financiación entre competencias comunes y no comunes, tanto de los tributos cedidos, como de la participación en ingresos del Estado, que no viene afectada a ninguna materia, se ha obtenido en forma proporcional al coste efectivo (coste total, menos tasas) de cada grupo de materias respectivamente.  
Ver imagen  
3.2 Otros componentes de la financiación  
El cuadro número 4 contiene los datos referentes a Subvenciones y Fondo de Compensación Interterritorial.  
El cuadro aparece dividido en dos partes:  
1.ª parte - Subvenciones 1986.- recoge las subvenciones de las instituciones de autogobierno calculadas en función de la financiación de cada comunidad Autónoma (columna núm. l), las subvenciones gestionadas por las Comunidades Autónomas que se consideran que deben incluirse en la financiación incondicionada (columna núm. 2) y las subvenciones en materia de Educación (columna núm. 3).  
2.ª parte - Fondo de Compensación Interterritorial- específica la parte de FCI de 1986 cuya gestión correspondería a cada Comunidad Autónoma si todas hubieren alcanzado el techo máximo de competencias, distinguiendo la parte del FCI que corresponde a las materias específicas del artículo 151 (columna núm. 4) y la que corresponde las restantes competencias (columna núm. 5), recogiéndose el total en la columna núm. 6.  
Ver imagen  
3.3 Calculo de la restricción general del modelo  
El modelo de financiación definitiva contiene una proporción básica: «ninguna Comunidad Autónoma puede recibir una financiación menor que la que recibe en el período transitorio».  
Esta retribución se concreta para cada Comunidad Autónoma en la cifra que representa la suma de la financiación «fuera fondo» y del F.C.I. cuya gestión corresponde a la propia Comunidad Autónoma, ambas cifras en valores en 1986.  
El cuadro núm. 5 contiene la determinación numérica de esta restricción para cada Comunidad Autónoma.  
El cuadro aparece dividido en cuatro partes.  
1.ª parte. Financiación fuera fondo  
La financiación fuera fondo se compone por el total de la financiación básica que corresponde a cada Comunidad Autónoma, tal como se define en la 6.ª parte del cuadro núm. 3.ª y las subvenciones 1986, como aparecen en la 1.ª parte del cuadro núm. 4.  
El cuadro presenta la financiación fuera fondo de cada Comunidad Autónoma por las competencias del art. 151 (columna 1), por las competencias del art. 143 (columna 2) y por el total de competencias (columna 3).  
2.ª parte. 0,25 del F.C.I  
Contiene el 25 por 100 del F.C.I. de cada comunidad Autónoma según los datos sobre el F.C.I. que se recogen en la 2.ª parte del cuadro núm. 4.  
3.1 parte. Financiación fuera fondo + 0,25 F.C I  
Representa la suma del total de la financiación fuera fondo, tal como se define en 1.ª parte de este mismo cuadro, y del 0'25 del F.C.I. que figura en la 2.ª parte.  
La columna 7 representa este total referido a las materias del art. 151, la columna 8 a las del art. 143 y la columna 9 a la totalidad.  
4.ª parte. 0, 75 del F.C.I  
Recoge el 75 por 100 restante del F.C.I. que corresponde a cada Comunidad. La columna 10 se refiere a las materias del art. 151, la columna 11 a las del 143 y la columna 12 a la totalidad.  
Ver imagen  
4. Ponderaciones de las variables y determinación de la financiación incondicionada inicial de cada Comunidad  
Autónoma  
El cuadro núm. 6 recoge en su parte superior la financiación incondicionada inicial que corresponde a cada comunidad Autónoma una vez aplicadas las funciones que se especifican en el apartado 2.2.2 del Método. Esta parte del cuadro está dividida en tres partes:  
1.ª parte. Financiación Actual  
Donde aparece la financiación actual de cada Comunidad Autónoma especificándose, en su caso, la financiación que corresponde a las competencias comunes y a las competencias de Educación y el total.  
2.ª parte. Financiación Nueva  
En esta parte figura la financiación incondicionada inicial que corresponde a cada Comunidad Autónoma una vez aplicadas las funciones correspondientes, especificándose la que corresponde a las competencias comunes, a las competencias específicas y el total resultante.  
3.ª parte. Incrementos de financiación  
Contiene el incremento de financiación que resulta para cada comunidad Autónoma en términos absolutos y porcentuales.  
En la parte inferior del cuadro se especifican las ponderaciones de cada una de las variables para cada grupo de competencias y las ponderaciones que corresponden a la financiación total.  
Ver imagen  
ANEXO II  
PREVISIONES DE FINANCIACION PARA 1987  
Este Anexo tiene por objeto recoger las previsiones de financiación de las Comunidades Autónomas para el año 1987.  
El cuadro núm. 7 recoge dichas previsiones, en los siguientes términos:  
Financiación por PPI (columna num. 1): estas previsiones han sido determinadas mediante el cálculo del porcentaje de participación provisional que puede corresponder a cada Comunidad Autónoma para el quinquenio por aplicación del presente Método, habida cuenta los datos que se contienen en el Anexo I (según se recoge en los cuadros 8 y 9) y por el cálculo de la financiación para 1987 por participación en ingresos por aplicación del método, y de las reglas sobre evolución de esta financiación. El cuadro núm. 10 contiene la determinación provisional de las tasas de incremento 1986/1987 del ITAE, PIB y GE. El cuadro núm. 11 contiene el resultado de la financiación por participación en ingresos que corresponde a cada tasa de incremento.  
Tasas y tributos cedidos (columnas núms. 2 y 3): las cantidades que se recogen en el cuadro son las previsiones de recaudación que corresponden a los objetivos de recaudación fijados para estos conceptos para 1987. La Tasa de incremento que se ha aplicado sobre las previsiones de recaudación por estos conceptos en 1986 es la equivalente del incremento monetario medio del coste efectivo de los servicios transferidos.  
Subvenciones educación y FCI (columnas núms. 5 y 7): son las dotaciones que por estos conceptos se recogen en el proyecto de Presupuesto para 1987.  
FEDER (columna núm. 8): las previsiones de financiación por este concepto se han determinado por aplicación del límite máximo (305 del FCI de gestión propia) previsto en el Método para fijar la financiación del FEDER que pueden recibir las Comunidades Autónomas para Planes de Desarrollo Regional.  
Finalmente el cuadro núm. 12 contiene la comparación de las previsiones de financiación de las CC.AA entre 1986 (sistema transitorio) y 1987 (sistema definitivo). Efectuándose la comparación de la financiación incondicionada, de financiación fuera Fondo, y de la financiación total.  
Ver imagen  
AL CONSEJO DE POLITICA FISCAL Y FINANCIERA  
«Vicente Sánchez Alvarez, Consejero de Hacienda y Economía del Principado de Asturias, deja constancia del carácter con que ha emitido su voto a la propuesta de «Sistema definitivo de financiación autonómica», propuesta por el Ministerio de Economía y Hacienda:  
a) El criterio reflejado en el voto se refiere al sistema propiamente dicho, valorando los aspectos favorables y los menos favorables del mismo.  
b) El voto expresado es compatible con la disconformidad, ya manifestada en escrito de fecha 3 de noviembre en curso, en relación con la financiación de las Comunidades Autónomas uniprovinciales en su condición de herederas de las respectivas Diputaciones. Dicha disconformidad se refiere de forma especial a la congelación durante 1986, y la previsión de congelación para 1987, de la compensación por los tributos suprimidos como consecuencia de la implantación del IVA.  
c) El voto emitido es conmpatible con la disconformidad con el tratamiento aplicado a los fondos FEDER, disconformidad que se refiere al intento de considerar dichos fondos como formando parte del nuevo sistema, y también a su vinculación al F.C.I. para determinar la cuantía total y la distribución entre las Comunidades Autónomas beneficiarias.  
Madrid, 7 de noviembre de 1986.«  
Madrid, 30 de septiembre de 1988.  
El Presidente del Consejo de Política Fiscal y Financiera, de las Comunidades Autónomas,  
Ministro de Economía y Hacienda,   
CARLOS SOLCHAGA CATALAN



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML

Copia Permalink ELI