Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 9615, del 12-06-2023 (2023/6174)

RESOLUCIÓ de 14 d'abril de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A, denominada Salemán número RCA 922, del terme municipal d'Agost. Expedient: (1361926) 004/2020/AIA.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   9615

Data del DOGV
:   12-06-2023

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2023/6174

CVE


Data del document
:   14-04-2023

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 14 d'abril de 2023, del director general de Qualitat i Educació Ambiental, per la qual es formula la declaració d'impacte ambiental del Projecte d'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A, denominada Salemán número RCA 922, del terme municipal d'Agost. Expedient: (1361926) 004/2020/AIA. [2023/6174]  
  
«Declaració d'impacte ambiental  
Expedient: (1361926) 004/2020/AIA.  
Títol: Ampliació de l'explotació de recursos de la secció A, denominada Salemán núm. RCA 922, del terme municipal d'Agost (Alacant).  
  
Promotor: Cerámica Virgen de las Nieves, SL.  
Òrgan substantiu: ST d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant.  
Ref. òrgan substantiu: MIEXPA/2017/02/03.  
Localització: terme municipal d'Agost (Alacant).  
  
Objecte i descripció del projecte  
La societat mercantil Cerámica Virgen de las Nieves, SL, es dedica a l'elaboració de productes ceràmics per a la construcció, fabricats a base d'argila pastada, extrusionada i cuita al forn a la fàbrica que l'empresa té al municipi d'Agost (Alacant). A fi de proveir de matèria primera la indústria ceràmica que posseeix, l'empresa pretén fer els tràmits pertinents per a ampliar l'explotació de recursos de la secció A, pedrera d'argiles, situada al paratge conegut com Alabastre, dins del terme municipal d'Agost.  
La pedrera per a la qual se sol·licita l'autorització d'explotació de recursos de la secció A, denominada Salemán, se situa 5 km al sud-est del nucli urbà d'Agost, a 91,3 m al nord de la urbanització de l'Alabastre i a 125 m de l'AP-7. Es tracta d'una zona plana, la qual cosa ha afavorit que de manera tradicional s'establiren explotacions agrícoles, principalment de vinyes i cítrics. L'explotació es localitza en un entorn eminentment miner, concretament en dues parcel·les propietat de la mercantil esmentada, parcel·la 39 del polígon 46 i parcel·la 3 del polígon 47 del terme municipal d'Agost, segons dades cadastrals.  
El perímetre de l'àrea d'explotació ocupa una extensió total de 5,67 ha, de les quals es veuran afectades per les labors d'explotació 4,16 ha (repartides en tres zones) i per labors de restauració 5,10 ha. Les coordenades UTM (ETRS89, fus 30) que defineixen el perímetre són:  
  
Dins del perímetre delimitat per a la pedrera hi ha un camí de domini públic entre les dues parcel·les, així com una línia elèctrica d'alta tensió, que discorre en aeri en sentit est-oest.  
Actualment, la topografia de l'explotació està alterada, ja que quan la mercantil va adquirir la pedrera, aquesta ja presentava part de la seua superfície afectada per labors d'extracció. En una part d'aquest terreny s'ha produït una colonització d'espècies que han revegetat de manera natural una porció del terreny. Aquesta superfície no serà explotada, encara que per a reforçar la vegetació que de manera natural ha colonitzat aquest espai, s'inclourà dins de la superfície de restauració.  
A l'est de la concessió, hi ha una explotació minera en un estat d'explotació molt avançat, en la qual ja s'han iniciat labors de restauració. Segons el promotor, en l'avanç de les labors extractives, aquesta explotació va sobrepassar els límits cadastrals, ja que va ocupar part de la superfície delimitada per a la pedrera Salemán. El promotor indica que, malgrat estar afectada per les labors de la pedrera veïna, seran ells els responsables de restaurar aquesta porció del terreny.  
L'extracció es durà a terme pel mètode de mineria a cel obert amb escalonament en feixes descendent en vessant. El promotor distingeix tres zones de treball: en la zona 1 hi ha un antic front d'explotació de 15 m d'altura entre la cota 175 i 190 m. Aquest banc s'anirà desdoblegant i baixant en cota fins a arribar a la conformació de dos bancs de 10 m d'altura, situats entre les cotes 170-180-190 m. En la zona 2, s'inicia l'avanç sobre un antic front d'explotació de 10 m d'altura entre la cota a plaça 171 m i la cota superior del mateix a cota 181 m. Aquest banc s'anirà desplegant i també baixant en cota, fins a arribar a la conformació de tres bancs d'uns 5 m d'altura, situats entra les cotes 165-170-175-180 m. Cal indicar que al nord-oest de la zona 2, confrontant amb la zona 3, a més dels bancs anteriorment esmentats, hi haurà dos bancs de 5 i 7 m d'altura situats entre les cotes 180-185-192 m. En la zona 3 no hi ha bancs oberts, de manera que aquests seran continuïtat dels ja iniciats en la zona 2, fins a arribar a la conformació de cinc bancs (quatre de 5 m i un de 7 m d'altura), situats entre les cotes 165-170-175-180-185-192 m.  
Les tres zones, amb superfície de 3.920,13 m² (8 %), 17.711,62 m² (34 %) i 30.095,03 m² (58 %), s'explotaran en tres fases. El promotor descriu uns treballs de restauració progressius i per mitjà de fases simultaniejades amb les labors d'extracció minera, perquè al final de la vida útil de la pedrera aquesta es trobe totalment restaurada i que el temps durant el qual el front de l'explotació quede obert i visible siga el mínim possible. En la fase 1 s'avançarà l'explotació en les zones 1 i 2 en sentit descendent, partint de la cota màxima actual a 190 m i 180 m, respectivament, conformant un perfil final d'explotació sobre el qual iniciar el farciment amb residus inerts. Durant aquesta primera fase s'iniciarà la restauració de la superfície ja explotada per l'anterior propietari, mitjançant farciment amb terra vegetal, sembra i revegetació. Al mateix temps, es crearà una pantalla visual al sud-oest, utilitzant el material procedent del desbrossament, la qual serà revegetada. Aquesta barrera ocultarà les labors d'extracció en aquesta zona i es mantindrà després de la finalització de l'explotació-restauració, de manera que servirà d'element integrador del paisatge. Durant la segona fase, es començaran les labors de farciment mitjançant inerts i, a mesura que avance la restauració, s'anirà reblint el buit generat fins a arribar a la cota de 190 m, amb la qual cosa desapareixeran els bancs de farciment i es procedirà a la revegetació de tota la seua superfície mitjançant sembra i plantació de les espècies forestals indicades en el pla de restauració. En la zona 2 es continua amb les labors extractives de la pedrera, des de la cota màxima a 180 m i de manera descendent. A mesura que avancen les labors extractives, es passarà a explotar la zona 3 des de la cota màxima aproximada de 190 m. A més, es començarà a restaurar el buit miner creat en la zona 2 mitjançant el farciment dels bancs situats a l'est, i la revegetació dels bancs finals de restauració en la franja que delimita la pedrera Salemán amb l'explotació veïna. En aquesta fase es duran a terme les labors de restauració en la zona afectada per l'explotació de la pedrera veïna situada al sud del perímetre de la pedrera Salemán. Aquesta zona s'inclourà dins de la zona 2, i es faran, en cas que siga necessari, els farciments corresponents i la revegetació mitjançant sembra i plantació de les espècies indicades en el pla de restauració. En la fase 3 es continua l'explotació de la zona 2 en sentit descendent i avançant cap a la zona 3, fins a arribar a la cota de plaça de pedrera establida en 165 m. Al mateix temps, s'estarà avançant en el farciment dels bancs i de la plaça de pedrera fins a arribar a l'estat final restaurat de la pedrera, i el buit estarà totalment reblit a cota de 190 m i posteriorment revegetat.  
  
El promotor estima que la quantitat total d'argila roja extraïble en l'explotació serà d'aproximadament 500.000 m³, l'equivalent a unes 900.000 tones, amb una densitat d'1,8 g/m³. Les labors de restauració geomorfològiques projectades requereixen un volum brut d'estèrils d'uns 630.000 m³. Per a aquesta mena de recurs mineral, es considera un aprofitament del 98 %, la qual cosa dona com a resultat un volum total útil extraïble de 490.000 m³. A partir d'aquestes dades, es preveu un ritme d'explotació de 36.000 t/any, per la qual cosa s'estima una vida útil de la pedrera de 25 anys. El 2 % no aprofitable es correspon amb 10.000 m³ d'estèrils, que s'utilitzaran de la manera següent: 1.160 m³ de terra per a formar una pantalla de protecció visual enfront de la zona 1 de l'explotació, 700 m³ per a construir els cavallons en els marges del camí de domini públic que travessa la concessió i els 8.139 m³ restants com a estèrils per a tecnosols. Amb la finalitat de cobrir els 40 cm de grossària en tota la superfície de restauració, es necessita un volum de 20.371,50 m³, per la qual cosa es requerirà una aportació de terres de préstecs de 12.232 m³. El buit miner haurà d'omplir-se mitjançant residus inerts adequats des de cotes inferiors fins a arribar de manera progressiva a la cota del terreny circumdant a cota 190 m, tal com queda establida en la morfologia final dels bancs de restauració.  
  
Segons el mapa geològic, la zona d'estudi es disposa principalment sobre materials del Triàsic els afloraments dels quals han sigut assignats a diverses fàcies: els trams d'arenisca al Buntsandstein, els calcaris-dolomítics al Muschelkalk i la seqüència fonamentalment evaporítica, al Keuper, amb un ampli predomini dels materials del Cretàcic superior. Una xicoteta part al nord de l'explotació se situa sobre materials del Quaternari, materials de glacis cobert i encrostat.  
  
Quant a la litologia dels materials, la major part de la pedrera es troba enclavada sobre sòls on afloren materials consolidats, corresponents a arenisques i argiles, i s'hi poden trobar afloraments de materials no consolidats, corresponents a cudols, graves, arenes i llims al nord de l'explotació.  
Segons la revisió de les normes subsidiares de planejament urbanístic vigents al municipi d'Agost (CTU 3.7.95), les dues parcel·les cadastrals que conformen el perímetre estan classificades com a sòl no urbanitzable comú agropecuari (SNU/CA), i seran admesos com a usos complementaris les obres i instal·lacions d'infraestructures, els serveis públics de les administracions, l'habitatge unifamiliar aïllat, les explotacions mineres i les activitats de servei vinculades a la carretera.  
  
Les labors que cal realitzar en l'explotació són:  
- Labors preparatòries de desbrossament de la coberta vegetal, així com retirada i apilament de la terra vegetal per a la seua posterior incorporació en les labors de restauració, segons el programa de fases establit.  
- Extracció del mineral mitjançant arrancada directa, amb mitjans mecànics amb pala excavadora. El promotor assegura que no utilitzarà en cap cas material explosiu.  
- Càrrega del material mitjançant pala carregadora en camions.  
- Transport de l'argila en camions fins a la indústria ceràmica.  
- Restauració mitjançant buldòzer i motonivelladora.  
  
Tramitació administrativa  
Amb data 18 de novembre de 2019, va tindre entrada en aquest òrgan ambiental ofici remés pel Servei Territorial d'Indústria i Energia, en el qual se sol·licita que s'aplique el procediment d'avaluació d'impacte ambiental establit en la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental. En aquest, també se sol·licita un informe de l'autoritat ambiental competent sobre el projecte de restauració presentat, segons el que disposa l'article 5 del Reial decret 975/2009, de 12 de juny, sobre gestió dels residus de les indústries extractives i de protecció i rehabilitació de l'espai afectat per activitats mineres. La documentació remesa a aquest servei és:  
- Estudi d'impacte ambiental (d'ara en avant, EIA) de febrer 2019. En aquest s'aporta la justificació de la propietat dels terrenys, l'aportació d'EIA per a l'emissió de l'informe previst en l'article 11 de la Llei de patrimoni cultural valencià (2007), l'informe de compatibilitat urbanística (2017), l'informe de patrimoni (2018) i l'informe de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (2019).  
- Pla de restauració (d'ara en avant, PR) de febrer 2019.  
- Projecte d'explotació de la pedrera d'abril 2019.  
- Certificat de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament d'Agost, de data 26 de setembre de 2017.  
- Estudi d'integració paisatgística (octubre 2018).  
En la mateixa data, es comunica la realització del tràmit d'informació pública de 17 de juliol de 2019 (DOGV 8593), com que no consta que s'haja realitzat cap al·legació durant aquest període de consulta, s'ha obtingut l'informe de la Secció Forestal de la Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica. En aquest es fa constar la no afecció a terrenys forestals, l'absència d'afeccions a vies pecuàries, a forests d'utilitat pública, a espais naturals protegits i a altres béns gestionats per aquesta conselleria.  
A continuació, es resumeixen els aspectes ambientals més destacables dels informes emesos pels diferents organismes afectats.  
- Informe de compatibilitat urbanística emés per l'Ajuntament d'Agost, de data 22 de setembre de 2017, que classifica els terrenys com a sòl no urbanitzable comú, qualificat de zones agropecuàries (clau SNU/CA). En aquest s'indica que les explotacions mineres són un dels usos complementaris admesos; per tant, l'activitat pretesa és compatible amb l'emplaçament.  
- Informe favorable als efectes patrimonials emés per la Direcció General de Cultura i Patrimoni de la Conselleria d'Educació, Cultura i Esport, de data 4 de desembre de 2017 i 7 d'octubre de 2019, en què s'indica que el tècnic que va realitzar l'estudi considera necessària l'adopció de mesures cautelars sobre el patrimoni arqueològic i arquitectònic, sense que resulten necessàries cauteles addicionals de les que ja estableix el document subjecte a avaluació patrimonial. Així mateix, l'informe indica que no hi ha afecció al patrimoni etnològic.  
  
- Informe favorable de la Confederació Hidrogràfica del Xúquer (d'ara en avant, CHX), de 24 de febrer de 2019, en el mateix sentit que l'emés el 4 de gener de 2019. En aquest informe s'estableix el compliment de determinades condicions:  
- L'actuació suposa l'ocupació de zona de policia de la rambla d'Alabastre i aquesta ha de mantindre's expedita per a ús públic.  
- S'haurà de comptar amb l'autorització prèvia a l'inici dels treballs d'explotació en zona de policia de via pública.  
- Es prohibeix l'abocament d'aigües i productes residuals susceptibles de contaminar les aigües continentals o qualsevol altre element del domini públic hidràulic, llevat que es compte amb la prèvia autorització administrativa.  
- S'hauran de recollir les aigües d'escolament de manera correcta i disposar dels dispositius que resulten necessaris, com basses de decantació per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades. Es limitaran els pendents dels talussos i l'altura entre represes, amb la qual cosa s'afavorirà la infiltració d'aigua i es reduirà la seua velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl.  
- Informe de 10 de maig de 2021, emés per la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge, sobre el risc d'inundació. En aquest informe s'observa discrepància en la numeració de les parcel·les afectades per l'explotació, encara que, de les imatges que adjunta el document, l'àmbit d'actuació sembla correcte. S'hi aprecia proximitat de l'explotació a les rambles de l'Alabastre per la part sud i del Roget pel nord-est. De la cartografia consultada (cartografia del Sistema nacional de cartografia de zones inundables), l'informe conclou que, encara que l'àmbit d'actuació es troba afectat per perillositat d'inundació, l'activitat és compatible amb la normativa del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció del risc d'inundació a la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
En data 19 d'octubre de 2022, aquest servei remet un requeriment al Servei Territorial d'Indústria, Energia i Mines d'Alacant (STIEM) en relació amb els hàbitats de la Directiva 94/43/CEE que pogueren afectar l'àmbit de l'explotació. Se sol·licita que s'aporte un informe de vida silvestre, així com l'informe de paisatge. Així mateix, s'hi indica que es comprove la discrepància existent sobre l'afecció a terreny forestal, ja que en l'informe de la secció forestal emés en 2019 i en el projecte presentat pel promotor no sembla que s'afecte terreny forestal mentre que, en l'actualitat, el visor cartogràfic sí que mostra una xicoteta afecció a l'àmbit de l'explotació. Finalment, se sol·licita al substantiu que verifique la ubicació exacta de l'explotació a la qual es refereix l'informe patrimonial i l'informe de risc d'inundació.  
  
En la mateixa data, aquest òrgan ambiental requereix al promotor que aporte informació addicional relativa a l'estudi d'impacte ambiental i al projecte, i sol·licita que es concrete amb el màxim nivell de detall:  
- La superfície afectada i la que ja ha sigut restaurada, amb la indicació de les coordenades i la descripció de la fase de restauració en la qual es troba.  
- Les mesures de protecció que s'adoptaran per a protegir les infraestructures existents (camí de domini públic i línia elèctrica d'alta tensió que creua l'explotació), així com la forma en què es mantindrà la servitud i es garantirà la protecció dels pals concordes amb l'explotació.  
  
- Els efectes concrets sobre la població pròxima i les mesures protectores i correctores específiques proposades per a mitigar els efectes de la pols o del soroll, entre altres, així com la integració paisatgística.  
- La justificació del disseny de la restauració, prestant especial atenció a la quantificació del volum de residus inerts que serà necessari per a l'ompliment del buit miner en cada fase i per a la construcció de la pantalla de protecció visual proposada. Així mateix, se sol·licita que indiquen la procedència i naturalesa d'aquests estèrils, així com la disponibilitat i la compatibilitat. D'altra banda, se sol·licita que es definisquen les fases d'explotació i restauració de manera simultaniejada en el temps, i que es concrete amb el màxim detall la planificació en relació amb l'existència de fronts en explotació. Per a una morfologia final òptima, es requereix més concreció en les labors de restauració coincidents amb l'explotació confrontant, així com una selecció d'espècies per a la revegetació de l'espai més adequades als hàbitats de referència i a les condicions climàtiques de la zona. Quant al pressupost, se sol·licita el desglossament per fases, s'hi afigen totes les unitats d'obra descrites per a dur a terme el PR i es justifiquen les tarifes utilitzades.  
  
Amb data 4 de novembre de 2022, l'STIEM remet un escrit indicant que s'ha donat trasllat de les consultes al Servei de Vida Silvestre i a la Direcció General de Política Territorial i Paisatge, i que els corresponents informes es remetran a aquest òrgan una vegada emesos. Quant a la possible ocupació de l'explotació veïna descrita pel promotor, l'STIEM indica que no li consta que la pedrera confrontant haja sobrepassat els límits cadastrals.  
Aquest servei rep el 16 de novembre de 2022, a través de l'STIEM, un informe del Servei de Vida Silvestre de data 11 de novembre de 2022, en el qual s'informa que l'explotació no afecta cap espai de la Xarxa Natura 2000 ni consta la presència de cap espècie de flora o fauna emparada per figura de protecció. En conseqüència, conclou que no resulta aplicable el Decret 60/2012 i que no és procedent l'emissió de valoració preliminar sobre la Xarxa Natura 2000.  
Amb data 23 de gener de 2023, aquest servei rep de l'STIEM la resposta del promotor al requeriment de data 19 d'octubre de 2022, amb un nou EIA, PR, estudi d'integració paisatgística i projecte d'explotació. Aquests nous documents justifiquen i complementen la informació dels remesos anteriorment. Alguns dels aclariments més importants considerats pel promotor són:  
- La restauració de la zona explotada per la pedrera veïna en la parcel·la propietat de la pedrera Salemán serà a càrrec del propietari de la parcel·la (Cerámica Virgen de las Nieves, SL).  
- La superfície que, segons el projecte original ja estava restaurada, resulta ser el resultat d'una revegetació natural mitjançant colonització d'espècies de la zona, per la qual cosa el promotor indica que aquesta superfície s'inclourà en la futura restauració.  
- Es faciliten les coordenades del perímetre de la concessió minera.  
- Es descriuen amb més grau de detall les actuacions que es duran a terme per a mantindre el camí de domini públic i la línia elèctrica que travessa la pedrera.  
- Es concreten algunes de les mesures protectores i correctores que es duran a terme per a evitar o reduir els impactes que produeix l'explotació sobre la població, concretament sobre la urbanització de l'Alabastre.  
- Es faciliten volums que no constaven en la documentació, com el necessari per a omplir el buit miner, el requerit per a la construcció de cavallons de protecció al camí i el volum de terra vegetal per a generar la pantalla visual. Així mateix, s'indica el volum de terres de préstecs que es requereix per a completar els estèrils extrets de la mateixa pedrera i es determina que es requerirà un volum de 35.000 m³/any per a poder generar la geomorfologia proposada.  
- Asseguren que els residus inerts adequats (d'ara en avant, RIA) que s'utilitzaran per a omplir el buit de la pedrera provenen de la indústria de fabricació de productes ceràmics que l'empresa Cerámica Virgen de las Nieves, SL, té al municipi d'Agost.  
- Es defineixen les fases de restauració i s'adjunta un calendari de la planificació prevista.  
- Es corregeixen algunes deficiències del pressupost amb l'addició d'algunes unitats d'obra i s'hi inclouen els capítols del pressupost.  
No resulta aplicable la modificació introduïda en l'article 9.1 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, perquè s'ha iniciat el procediment d'avaluació d'impacte ambiental en l'òrgan substantiu abans de l'entrada en vigor de la Llei 9/2018, de 5 de desembre.  
  
Consideracions ambientals  
Vist l'EIA, la documentació aportada i la tipologia dels treballs que s'executaran, es preveuen afeccions potencials, especialment en la fase d'explotació de la pedrera, que seran minimitzades o anul·lades en la fase de restauració.  
L'EIA del projecte preveu les mesures protectores i correctores encaminades a previndre, minimitzar, eliminar o compensar els impactes derivats de les accions que són inherents a l'explotació i restauració.  
La pedrera Salemán es localitza 5 km al sud-est del nucli urbà d'Agost, província d'Alacant. Hi ha dos vials d'accés, dels quals el més efectiu és el que es fa des del mateix nucli urbà d'Agost, prenent la carretera comarcal CV-826 direcció sud, que es dirigeix al baixador d'Agost. Després de 3,5 km, i abans de l'embassament triangular que es troba al costat de la carretera, es pren el desviament de la carretera comarcal a la dreta, vorejant aquest embassament pel seu lateral dret cap a la via del ferrocarril, passant per davall d'aquesta, continuant paral·lelament a aquesta fins a arribar a un encreuament de camins, en què cal continuar per la carretera de la dreta. Recorreguts uns 550 m, es pren el desviament a l'esquerra. Aquest camí és paral·lel a diverses explotacions mineres i al final a la dreta es passa per davall de l'autopista. Des d'aquest punt i fins a l'accés a la pedrera, hi ha una distància aproximada de 760 m.  
L'explotació se situa en un ambient rural amb una densitat poblacional baixa, encara que cal destacar la proximitat a la urbanització de l'Alabastre, a 91,3 m al sud de la pedrera. La zona es caracteritza per tindre un paisatge de cultiu de fruiters alterat a conseqüència de l'acció humana, amb un gran nombre d'explotacions mineres en les quals es beneficia l'argila, per la qual cosa se situen en la zona nombroses fàbriques de rajoles i teules. La infraestructura viària que es localitza més pròxima a la pedrera és el tram de l'autopista de peatge que va des de l'autovia A-31 fins a l'autovia A-7 Alacant-Alcoi. Aquesta via discorre per l'oest de la pedrera, a una distància lineal aproximada de 125 m.  
Dins del perímetre de la pedrera hi ha dues infraestructures que s'hauran de tindre en compte en la planificació de l'explotació i restauració: un camí de domini públic i una línia elèctrica d'alta tensió. Per a les dues infraestructures s'haurà de garantir la protecció i accés, de manera que se'n puga dur a terme un manteniment adequat. El camí de domini públic està situat entre les dues parcel·les afectades per la concessió i la creua en sentit sud-est-nord-oest. Aquest camí haurà de ser respectat, per a la qual cosa cal tindre en compte les condicions establides pel promotor:  
- Manteniment en perfecte estat, amb el ferm regular, humit en períodes secs i perimetralment tancat o separat mitjançant cavalló de terra de les zones confrontants.  
- No es permetrà l'encreuament de maquinària pesant en el camí públic sense el tall previ d'aquest.  
- En les zones d'encreuament es col·locaran senyals informatius que alerten de l'encreuament i recorden la proximitat a una explotació minera.  
Quant a la línia elèctrica d'alta tensió de 66 kV que creua en aeri la concessió minera en sentit est-oest, disposa de dos suports situats en l'àmbit de l'explotació, els dos en la zona. 1. S'ha de tindre en compte el que indica l'ITC 07.1.03 de l'Ordre de 16 d'abril de 1990, per la qual s'aproven les instruccions tècniques complementàries del capítol VII del Reglament general de normes bàsiques de seguretat minera, i el que estableix el Reial decret 223/2008, de 15 de febrer, pel qual s'aproven el Reglament sobre condicions tècniques i garanties de seguretat en línies elèctriques d'alta tensió i les seues instruccions tècniques complementàries, ITC-LAT 01 a 09, també cal tindre en compte les condicions següents:  
- No es permetrà l'encreuament de maquinària o vehicles per davall de la línia, excepte pels punts especialment preparats per a fer-ho, en els quals s'hauran de complir les prescripcions imposades pel reglament de línies aèries d'alta tensió quant a tipus de suports, amarraments i distàncies sobre el terreny.  
- Es col·locaran senyals informatius a 25 m de l'encreuament que alerten d'aquest i recorden la prohibició de circular amb la caixa alçada en el cas de bolquets, o amb qualsevol tipus de ferramenta o estri desplegat.  
- Les pistes o els passos habituals de vehicles que discórreguen paral·lelament a línies aèries han de mantindre una distància respecte a aquestes de 15 metres, mesura en planta horitzontal entre l'eix de la línia i la vora de la calçada i perpendicularment a aquest.  
- Dins de l'àrea delimitada per una distància de 10 metres a cada costat de l'eix de la línia, mesurats sobre la planta horitzontal, es prohibeix la presència de maquinària i la realització de treballs amb la línia en tensió.  
- S'ha de desconnectar i descarregar a terra la línia en tots els treballs que es realitzen en aquesta zona. Per a això, es prendran totes les precaucions necessàries que eviten errors de coordinació entre les maniobres i la realització dels treballs. Si la desconnexió no fora possible, i de manera excepcional, s'elaborarà una disposició interna de seguretat per als possibles treballs que es realitzaran en aquesta zona, sempre que la distància mínima entre la maquinària desplegada i la línia aèria siga de 4,66 m.  
- Tots els treballs s'han de fer sota la supervisió contínua d'un responsable.  
En les proximitats de la zona d'estudi, destaca l'existència de tres rambles: la rambla del Roget a 140 m pel nord-est, la rambla del Pepló a 1,5 km i la rambla de l'Alabastre per la part sud, la zona de policia de la qual es troba mínimament afectada per l'explotació.  
Consultat el visor cartogràfic, en l'àmbit d'actuació no s'observa afecció a cap espai pertanyent a la Xarxa Natura 2000, espais naturals protegits ni coves. El parc natural més pròxim a l'explotació minera és el denominat Parc Natural de les Salines de Santa Pola, localitzat a més de 20 km de distància de la zona d'estudi. Quant als paratges naturals municipals, el més pròxim és LA Serra de les Àguiles i Sant Pasqual, situat a Monforte del Cid, a una distància lineal de 2,6 km al sud-oest de la pedrera, i el paisatge protegit més pròxim, la Serra del Maigmó i la Serra del Sit, localitzat 10 km al nord-oest, en municipis d'Agost, Castalla, Petrer, Sax i Tibi. Quant a la Xarxa Natura 2000, el LIC denominat Maigmó i Serres de la Foia de Castalla es localitza a una distància lineal de la pedrera de 10 km, i la ZEPA del mateix nom i riu Montnegre se situen també fora de l'àmbit de l'explotació.  
  
En l'àmbit d'actuació de la pedrera no s'observa cap afecció a forests d'utilitat pública ni a cap via pecuària, una de les més pròximes és l'Assagador de Verduna, que discorre pel terme municipal d'Agost a 1,3 km de la pedrera. Segons la documentació aportada pel promotor i l'informe emés el 27 d'agost de 2019 per la Secció Forestal, tampoc presenta cap mena d'afecció a terreny forestal.  
La pedrera es troba en un estat extractiu avançat, amb diversos fronts oberts, per la qual cosa la cobertura vegetal és bastant escassa, tant en biodiversitat com en nombre d'individus, i en algunes zones s'ha desenvolupat una cobertura pròpia de zones remogudes i terrenys alterats. La vegetació és de baix port, tant herbaci com arbustiu, típica del matoll mediterrani de zones àrides i semiàrides, molt ben adaptada morfològicament a les condicions climàtiques de la zona: clima sec, escassetat de recursos hídrics i baix contingut de matèria orgànica en el sòl. L'estrat arbustiu es caracteritza per la presència de Salsola genistoides, Anthyllis cytisoides o Atriplex halimus, i en l'estrat herbaci destaquen espècies de ràpid creixement com el Lygeum spartum. D'altra banda, a causa de la impermeabilitat del terreny, en les zones més deprimides es formen embassades en els quals es desenvolupa una vegetació pròpia de zones humides, com és el cas del Phragmites australis. Si durant l'execució dels treballs es detecta la presència d'espècies corresponents a algun hàbitat d'interés comunitari de la directiva, s'hauran d'adoptar totes les mesures necessàries per a la seua conservació.  
  
Quant a la fauna, a causa de l'antropització produïda per la intensitat de les activitats extractives, i tal com es desprén de la documentació aportada, es pot preveure que les espècies de fauna són de caràcter generalista, encara que en terrenys confrontants a les explotacions es correspon amb la típica d'àrees ocupades per matoll ras i cultius de secà. Les aus, especialment les passeriformes, són abundants, i es troben des de consumidors primaris fins a depredadors com Aquila chrysaetos o Aquila fasciata. Les rapinyaires són les pròpies de camp obert i afinitat antròpica com Athene noctua, Falco tinnunculus i Tyto alba. Apareixen altres aus menors pròpies d'aquests ecosistemes, com Upupa epops, Merops apiaster o Galerida cristata. A banda de les aus, els micromamífers són la base de la dieta dels rapinyaires, i solen ser abundants en aquests biòtops, rics en llavors i insectes.  
  
Quant als recursos paisatgístics d'interés cultural d'àmbit patrimonial, segons la documentació aportada, hi ha a Agost un total de 32 béns immobles de la Comunitat Valenciana, dels quals 13 estan catalogats com a béns de caràcter etnològic, 15 són jaciments arqueològics, 2 béns d'interés cultural i 2 béns de rellevància local. Tots els elements patrimonials catalogats queden fora del perímetre de la pedrera, per tant, no es veuen afectats. En el cas de produir-se algun descobriment arqueològic o bé cultural durant l'execució de les labors extractives en l'àmbit de l'explotació, la direcció facultativa dictarà la suspensió immediata de les operacions d'explotació i es comunicarà als organismes competents el descobriment perquè adopten les mesures que estimen necessàries per a la protecció, la conservació o l'estudi de la troballa.  
  
Segons la documentació presentada, el volum total d'aigua que s'emprarà en la pedrera per al funcionament del lavabo, el reg de pistes, camins i altres superfícies, així com el reg de les superfícies revegetades, és de 1.305,4 m³/any, que se subministraran amb camions cisterna. Segons el que indica l'informe de la CHX, el dret a l'ús privatiu de les aigües s'adquireix per disposició legal o per connexió administrativa, per la qual cosa s'entén que el subministrament d'aigua mitjançant camions cisterna es farà des d'un origen emparat per un dret a l'ús privatiu de les aigües.  
En la fase d'explotació, un dels impactes més significatius que es preveu serà sobre l'atmosfera, a causa de l'emissió de gasos i contaminants de la maquinària intervinent, el trànsit de la maquinària pesant, o la càrrega i el transport del material, tots de caràcter temporal i reversible. Amb la finalitat de minimitzar aquestes afeccions, s'estableixen les mesures correctores següents:  
- Revisió dels límits d'emissió de contaminants de les màquines que preveu la normativa vigent.  
- Planificació i control del trànsit dels vehicles de transport.  
- Col·locació dels tubs d'escapament en la part superior de les cabines de la maquinària, de manera que es minimitza la generació de pols produïda per l'expulsió de gasos contaminants directament sobre el terreny.  
- Reg periòdic de les pistes més freqüentades i camins de trànsit de la maquinària mitjançant camió cisterna, amb la finalitat de previndre la generació de pols. La freqüència dels regs s'adaptarà a les condicions estacionals i climatològiques, així com a les característiques del sòl, i no serà inferior a dos regs setmanals en època estival. En períodes secs, el reg es complementarà amb alguna mena d'estabilitzador o de fixador, si cal.  
- Reducció de la velocitat de circulació, de manera que s'eviten els encreuaments de pistes.  
- Col·locació d'una lona de protecció en la caixa del remolc dels camions externs que transporten el material.  
- Es disposarà, almenys en el punt d'inici dels recorreguts interiors i abans de l'eixida dels camions a la carretera, d'un sistema de supressió de pols (llavada de rodes i atomització d'aigua per a humitejar el material carregat en les caixes davall de lones), de manera que s'evite l'impacte del despreniment de partícules a l'aire produïdes pel camió quan circule a més velocitat.  
- Els treballs de perforació es faran en presència d'instrumental captador de pols o en via humida.  
- En el procés d'arrancada, la pols es controlarà mitjançant l'ús de sistemes de via humida (bé per a previndre l'emissió de pols, bé per a disminuir la quantitat que hi ha en l'atmosfera una vegada ha sigut emés) o de captació de pols (usant captadors que arrosseguen l'aire contaminat des de les fonts d'emissió fins als col·lectors).  
  
- En el cas que s'apile material pulverulent, s'efectuarà a resguard del vent i en àrees d'escassa visibilitat, i si es vol utilitzar ulteriorment per a la restauració, es protegirà de l'acció erosiva del vent i de l'aigua mitjançant una plantació de gramínies i lleguminoses.  
- No es permetrà cap emissió de gasos ni la manipulació de matèries que produïsquen males olors en quantitats que puguen ser fàcilment detectables sense instruments.  
- Quan les condicions climàtiques siguen desfavorables, com per exemple fortes ratxes de vent, es paralitzaran immediatament els treballs d'explotació que generen excés d'emissió de pols i partícules a l'atmosfera, i es regaran les zones que es puguen veure més afectades. Els treballs es podran reprendre només cessen les condicions ambientals adverses.  
- Realització de mesuraments de pols quadrimestrals (una per quadrimestre i lloc de treball), tal com especifica la legislació en matèria de seguretat i higiene, i també el que estableix la normativa minera, així com emissions de gasos, vapors i fums segons el que preveu la Llei 34/2007 i el Decret 100/2011. Si els organismes competents ho consideren necessari, es mesuraran els nivells d'immissió en les zones confrontants a l'explotació segons el mètode de referència per al mostreig i anàlisi de PM10, definit en el Reial decret 102/2011, de 28 de gener, relatiu a la millora de la qualitat de l'aire. S'utilitzarà un captador d'alt volum per a determinar les partícules en immissió, amb recollida de mostra sobre filtre i determinació gravimètrica en laboratori.  
  
Aquesta activitat està sotmesa a procediment d'autorització administrativa, que haurà d'obtindre de l'organisme competent de la Comunitat Valenciana, segons l'art. 13.2 de la Llei 34/2007, de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera, actualitzada pel Reial decret 100/2011, ja que està inclosa en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera, recollides en l'annex IV de la llei esmentada. Així mateix, s'ha de complir el que estableix el Decret 228/2018, de 14 de desembre, del Consell, pel qual es regula el control de les emissions de les activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera.  
  
L'impacte causat per la generació de soroll durant el procés d'explotació serà principalment el que es genera pel funcionament dels motors dels equips de transport continu (gasos d'escapament, transmissió, arrancades, frenades), el fregament dels elements (contacte directe de la pala amb el front de l'explotació i el material durant la càrrega), el xoc de material extret contra la caixa dels camions o el fregament entre els pneumàtics i la superfície de rodament durant el transport del material. Tot això, sumat a l'emés per les altres activitats mineres circumdants, així com agrícoles en menys intensitat. Aquests impactes són de caràcter reversible a curt termini i d'extensió puntual, i poden causar molèsties als residents dels habitatges pròxims i a la fauna. Serà pal·liat amb les mesures correctores següents:  
- Utilització d'equips insonoritzats en els elements principals de generació de soroll per a aconseguir que el nivell d'immissió sonora de la maquinària s'ajuste al Reial decret 212/2002, de 22 de febrer, pel qual es regulen les emissions sonores en l'entorn degudes a determinades màquines d'ús a l'aire lliure.  
- Manteniment preventiu i adequat a la normativa vigent en matèria de nivells sonors, dels tubs d'escapament de la maquinària emprada en les diferents fases d'explotació i dels elements susceptibles d'ocasionar soroll, que es podran substituir per altres components les emissions sonores dels quals siguen inferiors.  
- Ús de silenciadors en els tubs d'escapament dels vehicles.  
- Condicionar la pista amb materials adequats i mantindre-la en bon estat de conservació. Els pendents longitudinals mitjans no han de ser superiors al 10 % i en màxims puntuals podran arribar al 15 %. En cap cas se sobrepassarà el 20 % de pendent.  
- Es limitarà la velocitat de circulació dels vehicles pels accessos a 30 km/h.  
- Restricció de l'ús de les unitats més sorolloses i molestes a les hores diürnes, evitant festius, caps de setmana i hores del migdia, i prioritzant les activitats més sorolloses en la franja d'horari compresa de dilluns a divendres de 8.00 a 14.00 i de 16.00 a 18.00.  
- Reducció del nombre d'activitats sonores solapades.  
- Es farà un estudi acústic en la pedrera el contingut mínim del qual serà el que estableix l'article 17 del Decret 266/2004, de 3 de desembre, del Consell de la Generalitat, pel qual s'estableixen normes de prevenció i correcció de la contaminació acústica en relació amb activitats, instal·lacions, edificacions, obres i serveis. Així mateix, es farà una auditoria acústica i de vibracions en el termini d'1 mes des de l'inici de l'activitat en la zona objecte d'ampliació. El mesurament i la interpretació dels resultats els ha de fer l'entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental, per a la qual cosa s'ha d'ajustar al que preveu el Reial decret 1367/2007, de 19 d'octubre, pel qual es desplega la Llei 37/2003, de 17 de novembre, de soroll i vibracions, referent a la zonificació acústica, objectius de qualitat i emissions acústiques. En cas que en els punts de control se superen els nivells màxims que estableix la normativa vigent, s'adoptaran les mesures correctores pertinents. Els informes resultants de les auditories acústiques i de vibracions s'incorporaran al Pla de vigilància ambiental.  
- Reduir l'altura de caiguda dels materials.  
Durant la fase d'execució i funcionament de l'explotació, es produirà una modificació de l'escolament superficial de l'àmbit de l'actuació, a causa de la transformació que experimentarà el terreny a conseqüència de la continuada extracció d'argiles. Les aigües pluvials que caiguen sobre la pedrera han de desguassar sobre les places de pedrera, de manera que queden disponibles per a les plantes de restauració. El flux sobrant el recolliran les cunetes perimetrals i es redirigirà per les baixants en talussos fins a les àrees de cotes més baixes, on l'aigua eixirà pels punts d'eixida natural. En aquest sentit, i a fi d'obtindre un millor control del nou escolament generat, s'estableixen mesures encaminades a reduir el poder erosiu de l'aigua.  
S'haurà de tindre en compte:  
- La construcció d'un sistema de drenatge per a canalitzar les aigües d'escolament, així com una rasa perimetral per a desguassar el flux que poguera arribar des de les diferents conques aportants fins a la pedrera, i que es derivarà per cunetes fins a la rambla de l'Alabastre. Concretament, es crearan dues rases perimetrals segons la seua disposició en l'espai, separades pel camí de domini públic. Una rasa perimetral envoltarà la zona 1 d'explotació i una altra abastarà les zones 2 i 3.  
- No es construiran rases de drenatge en represes, ja que segons la morfologia final es donarà lloc a dues plataformes de poc pendent a través de les quals es produirà un drenatge difús de les aigües de pluja, de manera que aquestes quedaran disponibles, en la seua major part, per a la vegetació que s'implante i la que es desenvolupe de manera natural. Les aigües d'escolament que drenen pels laterals desguassaran cap a un lateral de la plaça de pedrera en la zona sud i més pròxima del barranc de l'Alabastre, on es recolliran en una bassa creada de manera natural, per la impermeabilitat del terreny, i que estancarà provisionalment les aigües per a després buidar-les amb bomba, aigües que es reutilitzaran per al reg de les superfícies revegetades. Així mateix, l'aigua de la bassa es pot emprar mitjançant camió cisterna per al reg de pistes.  
- Els desguassos s'han de fer en terreny pla per a evitar l'erosió, i s'ha de dissipar l'energia de l'escolament superficial abans del seu abocament a llits naturals o parcel·les confrontants. En els encreuaments amb camins, s'ha d'enterrar i entubar la cuneta mitjançant un tub de formigó armat de 400 o 500 mm de diàmetre perquè no impedisca el normal funcionament de la pedrera. S'ha de garantir la correcta recollida de les aigües d'escolament i disposar dels dispositius necessaris (com basses de decantació) per a impedir l'eixida d'aigües pluvials contaminades.  
- La morfologia de la restauració ha de crear formes meandriformes que simulen el terreny natural i afavorisquen l'evacuació de les aigües fins al barranc més pròxim.  
- S'han de preveure mecanismes per a eliminar els sòlids en suspensió de l'aigua, com filtres o paranys de sediments.  
En la fase d'explotació, es produeix afecció al sòl i a la capa vegetal, que experimentarà un impacte rellevant que es podrà minimitzar tenint en compte les mesures següents:  
- Retirada del sòl vegetal i de les capes edàfiques superficials i apilament en un lloc apropiat apartat del pas de maquinària i protegit del vent, senyalitzat i jalonat, en monticles d'altura màxima de 2 m, per a utilitzar-ho posteriorment, bé per a crear la pantalla de protecció visual o per a utilitzar-ho com a rebliment. Cal destacar que, com que es tracta d'una explotació amb fronts oberts, les àrees de terreny que queden per esbrossar ocupen només 2.321,46 m².  
- Manteniment periòdic dels apilaments de terra vegetal retirada a l'inici de les labors d'explotació perquè conserven les propietats fisicoquímiques que la facen susceptible de ser emprada com a material de cobertura vegetal. Aquest material no es considerarà residu, ja que s'incorporarà a mesura que avance la restauració de bancs i plataformes, i s'emprarà tot el volum esbrossat de manera progressiva.  
  
- Clos perimetral de la zona d'afecció i vigilància de l'avanç de l'explotació segons projecte, amb la finalitat d'evitar la destrucció innecessària de sòl i vegetació fora de la superfície projectada a explotar-restaurar.  
- Control del trànsit rodat i de les labors d'explotació-restauració per a evitar l'afecció a zones no destinades a això.  
- Prohibició de circular per les zones d'apilaments de materials o pels llocs no establits com a zones d'explotació.  
- Prohibició de fer qualsevol tipus d'abocament no autoritzat d'aigües brutes o contaminades directament a llits d'aigua o al sòl.  
- Realització de les tasques de manteniment de la maquinària, ompliment dels depòsits, canvis d'olis i bateries en instal·lacions independents fora de la zona d'explotació. Segons el promotor, aquestes tasques s'han de dur a terme en les instal·lacions de la fàbrica de ceràmica (propietat de la mateixa empresa). En cas de vessaments o fugues, es retirarà l'arena i argila contaminades, es gestionaran com un residu perillós i s'hi afegirà arena i argila nova.  
- No es disposarà d'una instal·lació de residus, atés que pràcticament tot el mineral objecte d'extracció serà aprofitat, i el poc estèril que s'hi puga produir (classificats com a residus miners inerts segons el Reial decret 975/2009) s'emprarà per a fer la pantalla visual, la protecció del camí de domini públic o per a la restauració. Quant als residus urbans i assimilables (restes de menjar, envasos, restes de cartó, etc.), es recolliran de manera selectiva perquè els gestione el servei municipal de l'ajuntament. Quant als possibles residus perillosos que s'hi puguen generar, aquests s'emmagatzemaran en envasos estancs adequats a les seues característiques químiques, en recinte tancat dotat de solera impermeabilitzada i sistema de recollida de vessaments, i els gestionarà un gestor autoritzat. El promotor indica que no hi haurà emmagatzematge d'estèrils, ja que l'argila s'aprofitarà pràcticament íntegrament com a matèria primera, per la qual cosa no presenta un pla de gestió de residus.  
  
Com que es tractar d'una zona amb un gran nombre de pedreres, la fauna podria veure's afectada durant la fase d'explotació, especialment pel soroll i les vibracions procedents del trànsit de la maquinària intervinent en els treballs, i puntualment per la mateixa maquinària utilitzada. Per a reduir aquesta afecció sobre la fauna, s'estableixen les mesures següents:  
- Censar les espècies que puguen veure's afectades abans de l'inici del desbrossament.  
- Vigilar la possible aparició de nius que es puguen instal·lar en la zona.  
- Avaluar el perill que hi puga haver per a les cries en el cas que es troben dins de l'àrea afectada i prendre les mesures oportunes per a preservar la cria.  
- Establiment d'una coberta vegetal que cree un hàbitat adequat perquè les espècies puguen colonitzar-la de nou.  
Quant al paisatge que genera l'activitat, l'extracció d'argiles crea una depressió en el terreny que descendeix per davall de la cota del terreny circumdant, per la qual cosa la superfície afectada deixarà de ser visible des de la major part de la superfície; tanmateix, es mantindrà la visibilitat des dels relleus muntanyencs més pròxims. Es proposa unes mesures d'integració visual i paisatgística encaminades a evitar, disminuir, modificar o compensar els efectes nocius del projecte, principalment referides a la restauració:  
- No se sobrepassaran els límits de l'autorització minera.  
- No es farà cap mena de construcció permanent i, en tot cas, en finalitzar l'explotació, de manera simultània a la restauració, es desmantellaran les construccions i instal·lacions presents, fonamentalment les associades a les construccions, com la nau taller, els lavabos, etc., per a la qual cosa cal restituir l'àmbit d'actuació a les condicions naturals prèvies a l'explotació.  
- S'explotarà per fases, segons s'estableix en el projecte, amb la finalitat de procedir a la restauració al més prompte possible.  
- Es remodelaran topogràficament els bancs d'explotació amb la finalitat de reduir les dimensions d'aquests i facilitar la integració paisatgística.  
- Es revegetarà la màxima superfície afectada amb espècies autòctones, amb la finalitat d'integrar la zona i reduir l'impacte visual.  
- Es mantindrà la cobertura vegetal introduïda amb la finalitat d'assegurar l'èxit en la restauració.  
- Es crearà una pantalla de protecció visual amb estèrils en la zona sud-oest de l'explotació que oculte les labors extractives.  
En el pla de restauració aportat pel promotor s'han plantejat alternatives quant a la regularització de l'activitat, a la ubicació, a l'accés, a la manera de realitzar l'arrancada, al disseny de l'explotació-restauració i a la revegetació, i s'ha optat per continuar l'explotació ja iniciada per l'anterior promotor, utilitzant l'accés que menys pertorbació pot causar als propietaris dels terrenys pels quals discorre. L'arrancada de material es farà amb mitjans mecànics i no serà necessari esperar a finalitzar l'explotació per a començar amb les labors de remodelació topogràfica prèvia a la revegetació. Aquest sistema és el més recomanat des del punt de vista paisatgístic, visual i mediambiental, perquè permet una millor i més ràpida integració de la zona afectada en l'entorn, més encara tenint en compte que la zona ja presenta fronts oberts.  
  
El volum d'explotació de la zona 1, sumant les 3 fases, es correspon amb 500.000 m³. El volum total d'estèril total generable és de 10.000 m³, com que el mineral d'argila té una densitat mitjana d'1,8 g/cm³, l'equivalent en tones és de 18.000 t d'estèrils. Quant a la restauració, el volum total serà de 630.000 m³, en què 700 m³ corresponen a la realització dels cavallons que voregen el camí de domini públic que travessa la concessió, 1.160,73 m³ s'utilitzaran per a crear una pantalla visual al sud-oest de la zona 1 i 8.139,27 m³ d'estèrils, que s'utilitzaran per a omplir el buit miner juntament amb una aportació de terres de préstec de 12.232,23 m³ i altres residus inerts. Els estèrils que s'utilitzen per al farciment parcial del buit miner han de ser compatibles amb la ubicació, estables, no contaminar el sòl, les aigües superficials ni subterrànies i garantir el manteniment i control posterior a la rehabilitació. A més, la utilització de residus miners aliens a l'explotació requerirà que siguen registrats i que quede certificat el seu origen i naturalesa, de manera que s'assegure la seua compatibilitat mediambiental amb el buit en el qual es depositaran, i s'ha d'anotar en el llibre de registre. Els estèrils utilitzats per al farciment han de ser residus inerts adequats (RIA), definits segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat. Per a disposar d'aquests, s'iniciarà i tramitarà el procediment segons el decret esmentat i tenint en consideració, si és el cas, l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents d'aquelles en les quals es van generar.  
Tal com s'ha descrit anteriorment, encara que la superfície del terreny afectada per l'antic titular de l'explotació pot semblar restaurada (perquè ha sigut colonitzada de manera natural per la vegetació de la zona), convé dur a terme en aquesta superfície una restauració adequada que permeta reforçar aquesta revegetació i que la zona quede completament integrada amb l'entorn, que serà a càrrec del promotor de Salemán.  
El pla esmentat constitueix la mesura fonamental per a aconseguir la restauració del buit miner i es preveuen com a mesures més importants:  
  
- La restauració geomorfològica. A mesura que s'esgoten els bancs d'explotació, el buit miner s'omplirà amb materials inerts, per a la qual cosa es definirà una morfologia final de restauració en la qual es crearà una gran superfície creada a cota 190 m. En la zona sud de la pedrera, la morfologia de restauració acabarà en un talús suau format per dos bancs de 5 m, que acabaran entre les cotes 180 m - 185 m. D'altra banda, en les zones 2 i 3, la plataforma de farciment creada a cota 190 m finalitzarà a l'est mitjançant la creació de tres bancs finals de restauració, simulant la unió amb la pedrera veïna. Els bancs finals de restauració creats tindran una altura de 5 m, una amplària de represa de 4 m i una inclinació del talús de 30°. En tot cas, els talussos de restauració han de ser geotècnicament estables.  
- La restauració hidrològica. Es crearan dues rases perimetrals (una per a la zona 1 i una altra per a les zones 2 i 3), que desguassaran en la rambla de l'Alabastre, amb la qual cosa s'evitarà que les aigües alienes a l'explotació circulen lliurement.  
- La recuperació del sòl. Es durà a terme la preparació del sòl mitjançant tècniques de millora de la permeabilitat i estructura. Es realitzarà una aportació de terra vegetal d'origen extern, que s'estendrà creant una capa de 40 cm de grossària sobre la superfície de restauració prèviament descompactada.  
- La revegetació. Es farà una plantació d'espècies autòctones arbustives i herbàcies de tipus forestal en la totalitat de la superfície de restauració, sense diferenciar bermes i talussos perquè els talussos tindran una inclinació de 30° i, per tant, seran capaços d'albergar les espècies forestals. La plantació s'ajudarà de la sembra a eixams d'herbàcies al cap i al peu de talús.  
- La construcció d'una pantalla de protecció visual al sud-oest de la zona 1 de 800 m² i de 2 metres d'altura, construïda a partir dels estèrils de la mateixa pedrera i de les terres vegetals retirades. Aquesta pantalla es revegetarà en les mateixes condicions que la resta de la pedrera, de manera que integre el paisatge amb l'entorn i beneficie, sobretot, la urbanització de l'Alabastre.  
Des del punt de vista de la restauració geomorfològica del terreny, es limitaran els pendents dels talussos i l'altura entre bermes, de manera que s'afavorirà la infiltració de l'aigua i es reduirà la velocitat per a disminuir la pèrdua de sòl. El remodelatge es farà seguint el que estableixen les diferents fases del PR i es tindrà en compte:  
- Cap als límits laterals de l'explotació, els talussos dels bancs i les bermes del perfil de restauració hauran d'adaptar-se progressivament i suaument a la topografia del terreny circumdant, sense ocasionar formes ni contrastos excessivament geomètrics i sense superar els angles de pendent màxim establits per a aquests bancs.  
- Utilitzar materials del territori, ja que milloren la integració paisatgística i generen més naturalitat.  
- La morfologia final de restauració crea una gran superfície a cota 190 m. La zona sud de la pedrera acabarà en un talús suau format per dos bancs i en les zones 2 i 3 la plataforma de farciment creada a cota 190 m finalitzarà a l'est mitjançant la creació de tres bancs finals de restauració, simulant la unió amb la pedrera veïna. Els bancs finals de restauració creats tindran una altura de 5 m, amplària de berma de 4 m i una inclinació del talús de 30°. El pendent del talús serà de 22° i tindrà una altura de 15 m. En tot cas, els talussos de restauració han de ser geotècnicament estables.  
- Ompliment del buit miner (amb estèrils inerts de la mateixa pedrera o els procedents de la indústria de fabricació de productes ceràmics de la mercantil), formant xicotets relleus i geoformes amb pendents suaus.  
- Realització d'un reperfilatge de talussos en els nous talussos d'explotació per a dur a terme les labors de revegetació i aconseguir una millor integració paisatgística.  
- Les obres no podran alterar el curs natural de les aigües en perjudici de l'interés públic ni de tercers, i tampoc podran agreujar ni impedir la servitud dels predis inferiors ni superiors.  
Quant a la hidrologia, amb la finalitat de controlar l'erosió i els desplaçaments de terra no desitjats, haurà d'evitar-se la lliure circulació d'aigua sobre el talús. Per a això, es reconduirà l'aigua recollida per les conques aportants fins als punts de desguàs o cap a les diferents zones revegetades mitjançant la implantació d'una xarxa de drenatge, que s'haurà de dissenyar tenint en compte les característiques d'impermeabilitat que presenten les argiles. Per al drenatge s'haurà de considerar:  
- Construcció de cunetes de drenatge en baixants dels bancs. Quan travesse una zona de pas, haurà d'anar entubada amb canonada de formigó de dimensió adequada al canal que l'alimenta.  
- Construcció de desguassos perimetrals que eviten l'arrossegament del substrat i la formació de regalls per escolaments superficials. Ha d'evitar-se que les aigües d'escolament penetren en els fronts d'explotació. Per a això, s'ha dissenyat una cuneta que voreja tot el perímetre per a recollir les aigües superficials i desguassar-la en la rambla pròxima perquè continue la seua evacuació de manera natural.  
- Valorar l'opció d'utilitzar geotèxtils per a millorar l'adaptació i integració al terreny i reduir futurs manteniments.  
- Fer contrapendent en totes les bermes del 2 % cap a l'interior, amb la qual cosa s'afavoreix la retenció de l'aigua i la seua absorció per les plantes, fet que ajuda al depòsit de sediments.  
- La inclinació lateral de les terrasses estarà en funció del drenatge dissenyat, que reconduirà l'aigua des dels canals de drenatge de cada terrassa fins a la zona de menys cota.  
- Limitar la cota d'explotació per damunt de la cota del nivell freàtic pròxim, com a mesura de protecció de possibles aqüífers locals.  
Una vegada obtingut el perfil de restauració desitjat, es procedirà a millorar les condicions edàfiques per a garantir l'establiment de la vegetació, per a la qual cosa es durà a terme:  
- Preparació del sòl, extensió del substrat edàfic i arada profunda o escarificada d'aquest mitjançant un subsolador o ripper, de 30 cm de profunditat, amb la finalitat de descompactar el sòl i facilitar la infiltració de l'aigua i la penetració de les arrels.  
- Aportació de terra vegetal, que s'ha d'esmenar per a augmentar el contingut en matèria orgànica i augmentar la quantitat de nutrients disponibles, de manera que es millora la capacitat de retenció del sòl. Tenint en compte la superfície que cal restaurar i la grossària triada (40 cm), el volum de terra necessària per a la recuperació edàfica total és de 20.371,50 m³, que procediran principalment de terres vegetals externes amb requisits que les facen adequades a l'ús que se'n farà, motiu pel qual es farà una analítica del sòl que cal introduir abans d'estendre'l, ja que ha de ser conforme a les terres de recobriment originals. Les terres procedents d'estèrils que s'utilitzaran com a terres vegetals s'han de sotmetre a una millora edàfica i tindre almenys un 50 % d'elements fins i esmenes orgàniques de l'ordre de 40.000 kg/ha.  
  
- Si fora necessari, s'aplicaran cobertes protectores del sòl, que revestiran els talussos amb mulching o manta orgànica, composta per entramat de fibres (70 % palla i 30 % espart). Les mantes suposen una protecció temporal i un reforç estructural que redueix l'erosió superficial en els talussos.  
Una vegada s'ha estés el substrat edàfic en les plataformes, bermes i talussos que es volen revegetar, es proposa la plantació a portell amb marc de plantació de 3 x 3 m, mitjançant aclotament manual, amb l'ajuda de sembra a eixams d'herbàcies al cap i el peu de talús. La dosi de sembra s'estima en 10 g/m² de mescla d'herbàcies: Brachypodium retusum (12,5 %), Brachypodium phoenicoides (12,5 %), Dactylis glomerata (25 %), Festuca rubra (25 %) i Stipa tenacissima (25 %). El paper principal de les herbàcies és l'estabilització i regeneració del sòl, de manera que es reduïsca l'erosió d'aquest i es contribuïsca a la creació d'un horitzó humífer. Així mateix, la coberta herbàcia permet crear, de manera ràpida, un medi favorable per a les successives etapes de vegetació, aportant de manera continuada matèria orgànica al sòl i facilitant, a més, la colonització de diverses espècies de fauna. La comunitat vegetal estarà conformada per espècies pròpies del lloc i de baix requeriment hídric i s'ha seleccionat la següent vegetació llenyosa: Anthyllis cytisoides, Salsola genistoides, Cistus clusii, Lygeum spartum i Rhamnus lycioides. Aquesta vegetació, en comparació amb la vegetació herbàcia, arrela més profundament i proporciona més protecció contra els lliscaments.  
La revegetació es farà seguint les mesures que estableix l'Ordre 16 de maig de 1996, de la Conselleria d'Agricultura i Medi Ambient, per la qual s'aproven les directrius bàsiques per a les actuacions de repoblament o repoblació forestal a la Comunitat Valenciana, i tenint en compte les consideracions següents:  
- L'elecció d'espècie es farà considerant l'estació i es potenciarà la presència d'espècies atractives per a la fauna, perquè aquesta promoga la dispersió de llavors.  
- Inspecció visual en la recepció dels plançons i llavors emprats en la restauració i procedents de viver. Haurà de complir-se la normativa referent a les regions de procedència.  
- Si fora necessari, es pot afegir compost en els clots.  
- Al voltant de les plantacions es poden formar cavallons (d'almenys 10 cm d'alt per a formar bassetes d'uns 50 cm de diàmetre), així com fer microconques amb la finalitat de retindre més quantitat d'aigua.  
  
- Es col·locaran, si fora necessari, tubs o malles protectores en les plantes, i, si la zona ho requereix, s'hi podrien afegir hidrogels.  
- Es durà a terme una protecció visual al sud-oest de la pedrera, a causa de la proximitat d'habitatges de la urbanització de l'Alabastre.  
A mesura que finalitzen les labors de restauració, començarà una fase de manteniment, que es durà a terme per un període de 2 anys, en cada una de les zones. Aquestes labors estan orientades, d'una banda, a la neteja i adequació del sistema de drenatge per a mantindre'l en correctes condicions d'ús, i, d'una altra, al manteniment de la vegetació en bon estat, per a la qual cosa cal tindre en compte aspectes com els regs periòdics de manteniment, la reposició de falles, les birbes manuals d'espècies invasores, el manteniment dels cavallons, els tractaments silvícoles o els possibles tractaments fitosanitaris que puguen ser necessaris.  
Segons el Reial decret 975/2009, de 12 de juny, sobre gestió dels residus de les indústries extractives i de protecció i rehabilitació de l'espai afectat per activitats mineres, perquè l'òrgan substantiu en matèria de mineria puga atorgar autorització, ha de tindre autoritzat prèviament el PR, i una vegada atorgat, no podran iniciar-se els treballs fins a tindre constituïdes les corresponents garanties financeres que n'asseguren el compliment. La fiança s'estableix en funció del pressupost de restauració. El càlcul de la garantia financera es farà tenint en compte l'impacte ambiental de les labors mineres i l'ús futur dels terrenys que cal rehabilitar, que haurà de ser suficient per a la rehabilitació de l'espai i partint del supòsit, si cal, que tercers independents i degudament qualificats puguen avaluar i efectuar qualsevol treball de rehabilitació necessari. Per aquest motiu, per a aconseguir una adequada rehabilitació del terreny afectat per l'explotació, resulta necessari que el pressupost s'ajuste a les dades mitjanes del sector (entre 40.000 i 60.000 €/ha) i que preveja la totalitat de les actuacions descrites en el PR. En el pressupost presentat pel promotor, no es preveuen unitats com el moviment de terres o el reperfilatge de talussos, entre altres, partides que són imprescindibles per a aconseguir la rehabilitació del medi natural i aconseguir la morfologia final de l'explotació. Així mateix, no preveu l'IVA.  
   
L'EIA compta amb un Pla de vigilància ambiental (PVA) que estableix les pautes que cal seguir, per a la qual cosa s'efectuaran els controls, els mesuraments i les anàlisis dels paràmetres que permetran conéixer l'impacte que està suportant l'àmbit de l'actuació i el seu entorn, amb la seua periodicitat corresponent. Totes les actuacions i mesuraments que es facen en l'aplicació del PVA han de tindre constància escrita en forma d'actes, lectures o butlletes d'estat, de manera que permeta comprovar la seua correcta execució i respecte dels treballs a les condicions que estableix la normativa vigent que li siga aplicable. Aquesta documentació ha de recollir totes les dades des de l'inici de l'activitat, que estan a la disposició dels òrgans d'inspecció i vigilància. Si s'observara alguna desviació significativa respecte de les previsions descrites en l'EIA durant la realització dels controls esmentats, el promotor ho posarà en coneixement de l'administració competent perquè s'apliquen les mesures correctores necessàries.  
  
Consideracions jurídiques  
El projecte constitueix un supòsit d'avaluació d'impacte ambiental ordinària segons l'annex I del Decret 162/1990, grup 3, c, extracció de minerals no metàl·lics ni energètics; c.1. Materials de construcció (substàncies argilenques, roques i pissarres, àrids naturals i per picament, algeps, roques ornamentals), en concordança amb l'article 7 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental.  
  
L'expedient ha observat els tràmits que preveu la secció 1a, capítol II del títol 2 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, i la resta de disposicions que hi són aplicables.  
L'article 13 del Decret 176/2020, de 30 d'octubre, del Consell, d'aprovació del Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, atribueix a la Direcció General de Qualitat i Educació Ambiental la competència sobre l'avaluació d'impacte ambiental de projectes.  
  
Per tot el que s'ha exposat, a proposta del Servei d'Avaluació d'Impacte Ambiental i amb el vistiplau del subdirector general de Qualitat i Educació Ambiental, fent ús de les atribucions que tinc, resolc:  
  
  
Primer  
Estimar acceptable, als únics efectes ambientals i sense perjudici de la prèvia obtenció de les autoritzacions sectorials que hi siguen aplicables, el projecte d'ampliació de l'explotació de recursos de la secció A, denominada Salemán núm. RCA 922, del terme municipal d'Agost (Alacant), promogut per la mercantil Cerámica Virgen de las Nieves, SL, sempre que es desenvolupe d'acord amb el que s'estableix en l'estudi d'impacte ambiental, el projecte tècnic i la resta de documentació que consta en l'expedient, i de conformitat amb les condicions següents:  
  
1) Amb caràcter previ a l'aprovació del pla de restauració afectat per les labors mineres, l'òrgan substantiu requerirà l'esmena del PR i verificarà que el pressupost del pla esmentat és suficient per a la rehabilitació de l'espai (no inferior a 40.000 €/ha, referides a l'exercici 2023) i partint del supòsit, en cas que siga necessari, que tercers independents i degudament qualificats puguen avaluar i efectuar qualsevol treball de rehabilitació que siga necessari, que ha de preveure totes les unitats d'obra necessàries per a dur a terme la restauració definida en el PR.  
  
2) L'activitat es considera potencialment contaminadora de l'atmosfera, de conformitat amb la Llei 34/2007, de 15 de novembre, perquè està inclosa en el Catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera (annex IV de la llei esmentada, actualitzat pel Reial decret 100/2011, de 28 de gener). La construcció, el muntatge, l'explotació, el trasllat o la modificació substancial, el cessament o la clausura de l'activitat està subjecta al règim d'autorització o notificació regulat en l'article 13 de la Llei 34/2007.  
3) Per a dur a terme la restauració geomorfològica del buit miner tal com descriu el promotor, aquest s'ha d'omplir amb residus inerts adequats segons el Decret 200/2004, d'1 d'octubre, del Consell de la Generalitat, i l'Ordre APM/1007/2017, de 10 d'octubre, sobre normes generals de valorització de materials naturals excavats per a la seua utilització en operacions de farciment i obres diferents a aquelles en les quals es van generar. Prèviament a l'explotació, s'ha de justificar que s'ha obtingut la declaració d'aptitud de residus inerts adequats per l'òrgan competent en matèria de residus. Així mateix, previ a l'autorització, l'òrgan substantiu en matèria de mineria haurà de comprovar que la mercantil Cerámica Virgen de las Nieves, SL, disposa del volum de residus inerts adequats i a bastament per a anar reblint per fases tot el farciment del buit, per a la qual cosa hauran de verificar el volum de residus que genera anualment la mercantil esmentada, així com assegurar la compatibilitat mediambiental d'aquests residus amb el buit en el qual es depositaran i anotar-ho en el llibre de registre.  
  
4) En el cas que no es puga justificar l'aportació de material de farciment, haurà de plantejar-se una alternativa de restauració, modificar la cota d'explotació o qualsevol altre paràmetre que permeta assegurar una recuperació del terreny al seu estat original.  
5) S'haurà de presentar un Pla de gestió de residus d'acord amb el que s'estableix en el Reial decret 975/2009, de 12 de juny, sobre gestió dels residus de les indústries extractives i de protecció i rehabilitació de l'espai afectat per activitats mineres.  
6) El seguiment del compliment de les mesures descrites en l'EIA, així com les propostes emeses pels diferents organismes consultats, correspondrà a l'òrgan substantiu, així com el de les mesures addicionals proposades.  
7) Hauran de respectar-se els límits de l'explotació, de manera que no es podran ocupar terrenys fora de l'àmbit d'actuació. De la mateixa manera, no s'ha d'acumular material extret fora del perímetre de l'explotació i restauració, sinó que s'ha de depositar en llocs que no generen impactes ambientals.  
8) No es crearà cap camí d'accés nou a l'explotació, encara que sí que es crearan pistes a l'interior de la pedrera que connecten les existents als nous bancs d'explotació a mesura que aquests avancen. Les pistes i els camins existents en la superfície de la pedrera hauran de mantindre's durant tot el temps que dure l'activitat en condicions correctes, i serà el promotor el responsable del manteniment adequat d'aquests.  
9) Quant a la línia elèctrica d'alta tensió que creua en aeri la concessió minera, s'ha de tindre en compte el que indica l'ITC 07.1.03 de l'Ordre de 16 d'abril de 1990, per la qual s'aproven les instruccions tècniques complementàries del capítol VII del Reglament general de normes bàsiques de seguretat minera, i el que estableix el Reial decret 223/2008, de 15 de febrer, pel qual s'aproven el Reglament sobre condicions tècniques i garanties de seguretat en línies elèctriques d'alta tensió i les seues instruccions tècniques complementàries, ITC-LAT 01 a 09, així com el condicionat ja descrit.  
10) Està totalment prohibit fer qualsevol tipus d'abocament no autoritzat directament a llits d'aigua o al sòl i, en particular, els produïts pels canvis d'oli, combustibles i manteniment de la maquinària, que s'han de gestionar pel taller o per un gestor de residus degudament autoritzat segons el que preveu la normativa de residus.  
  
11) S'ha de complir el que disposa el Decret 7/2004, de 23 de gener, del Consell de la Generalitat, pel qual aprova el plec general de normes de seguretat en prevenció d'incendis forestals que cal observar en l'execució d'obres i treballs que es facen en terreny forestal o en els seus voltants.  
12) En cas d'arribar al nivell freàtic abans de la cota final de l'excavació, es finalitzarà l'explotació del material i es començarà amb la restauració.  
13) Per a la limitació de la dispersió de material pulverulent, els camions que isquen de l'explotació han de circular amb la càrrega coberta.  
14) S'han de complir els límits llindar quant als nivells de material particulat que estableix la legislació vigent en matèria de qualitat de l'aire o els que estableixen les seues competències per la legislació autonòmica.  
5) Si durant l'execució de les obres es trobaren restes paleontològiques, arqueològiques o etnogràfiques, els promotors han de posar en coneixement de la Conselleria de Cultura el fet de manera immediata, i adoptar les mesures pertinents per a protegir-les i conservar-les, d'acord amb el que preveuen els articles 63 i 65 de la Llei 4/1998, d'11 de juny, del patrimoni cultural valencià.  
  
16) La superfície corresponent a la zona 1 que ha sigut colonitzada per vegetació de manera natural s'inclourà com a superfície pendent de restauració segons les actuacions descrites en el PR.  
17) Es pretén una restauració del conjunt de l'explotació de manera progressiva i per mitjà de fases simultaniejades amb les labors d'explotació, de manera que es restaure l'espai afectat a mesura que s'esgoten els diferents bancs. En conseqüència, cal tindre en compte per a la tramitació, amb una antelació suficient, les necessitats de residus inerts adequats disponibles, de manera que no es puga avançar a la següent fase sense haver restaurat l'anterior. L'òrgan substantiu tindrà en consideració la planificació de l'explotació (s'estima que des de la primera fase es disposarà de fronts oberts en les tres zones) per a la determinació del fiançament.  
18) La restauració de l'afecció de la part sud de l'explotació, que segons el promotor ha sigut produïda per la pedrera veïna, serà a càrrec de Salemán, mitjançant les actuacions definides en el present pla de restauració. A més, segons la informació cedida per part dels titulars de la pedrera veïna, la cota projectada en aquesta pedrera és 173 m, per la qual cosa la unió de les dues pedreres es pot dur a terme amb la morfologia final projectada, que serà, segons el promotor, l'únic disseny que es pot dur a terme tenint en compte la superfície disponible.  
  
19) La morfologia final de restauració crea una gran superfície a cota 190 m. En la zona sud de la pedrera acabarà en un talús suau format per dos bancs i en les zones 2 i 3 la plataforma de farciment creada a cota 190 m finalitzarà a l'est mitjançant la creació de tres bancs finals de restauració, simulant la unió amb la pedrera veïna. Els bancs finals de restauració creats tindran una altura de 5 m, amplària de berma de 4 m i una inclinació del talús de 30°. El pendent del talús serà de 22° i tindrà una altura de 15 m.  
20) Mitjançant les accions de control i vigilància de l'àrea destinada a les instal·lacions auxiliars de l'explotació, es comprovarà que totes les instal·lacions de l'explotació disposen dels mecanismes i elements necessaris per a minimitzar els possibles riscos de contaminació a cursos d'aigua superficials o subterranis, els riscos de contaminació atmosfèrica i acústica, tant en el funcionament quotidià com en cas de possibles accidents. A més, es controlarà que la gestió dels residus generats en cada una de les instal·lacions, i en el conjunt de l'explotació, es duga a terme d'acord amb la normativa vigent.  
21) Les accions incloses en el PVA s'han de documentar, a l'efecte d'acreditar l'adopció i execució de les mesures preventives i correctores proposades i la comprovació de la seua eficàcia. La documentació haurà d'estar a la disposició de les autoritats competents.  
En els termes previstos en l'article 43 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, la present declaració d'impacte ambiental perdrà la vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera començat l'execució del projecte en el termini de quatre anys. A aquest efecte, el promotor notificarà a l'òrgan ambiental el començament de les obres.  
  
  
Segon  
De conformitat amb el que preveu l'article 41 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre:  
a) Publicar aquesta declaració d'impacte ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, així com en la seu electrònica.  
b) Aquesta declaració d'impacte ambiental no serà objecte de recurs sense perjudici dels que, si és el cas, siguen procedents en via administrativa i judicial enfront de l'acte pel qual s'autoritza el projecte.  
  
Tercer  
L'òrgan substantiu haurà de tindre degudament en compte, en el procediment d'autorització del projecte, l'avaluació d'impacte ambiental efectuada, atenent els criteris establits en l'article 42 de la Llei 21/2013, de 9 de desembre, referits tant al contingut de l'autorització com a la publicitat de la decisió.  
  
València, 14 d'abril de 2023.- El director general de Qualitat i Educació Ambiental: Joan Piquer Huerga».



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 9615, del 12-06-2023 (2023/6174)

RESOLUCIÓN de 14 de abril de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto ampliación de la explotación de recursos de la sección A), denominada Salemán número RCA 922, del término municipal de Agost. Expediente: (1361926) 004/2020/AIA.
-------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   9615

Fecha DOGV
:   12-06-2023

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2023/6174

CVE


Fecha del documento
:   14-04-2023

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 14 de abril de 2023, del director general de Calidad y Educación Ambiental, por la que se formula declaración de impacto ambiental del Proyecto ampliación de la explotación de recursos de la sección A), denominada Salemán número RCA 922, del término municipal de Agost. Expediente: (1361926) 004/2020/AIA. [2023/6174]  
  
«Declaración de impacto ambiental  
Expediente: (1361926) 004/2020/AIA.  
Título: Ampliación de la explotación de recursos de la sección A), denominada Salemán núm. RCA 922 del término municipal de Agost (Alicante).  
Promotor: Cerámica Virgen de las Nieves, SL.  
Órgano sustantivo: ST de Industria, Energía y Minas de Alicante.  
Ref. Órgano sustantivo: MIEXPA/2017/02/03.  
Localización: Término municipal de Agost (Alicante).  
  
Objeto y descripción del proyecto  
La sociedad mercantil Cerámica Virgen de las Nieves, SL, se dedica a la elaboración de productos cerámicos para la construcción, fabricados a base de arcilla amasada, extrusionada y cocida al horno en la fábrica que la empresa posee en el municipio de Agost (Alicante). Con objeto de abastecer de materia prima la industria cerámica que posee, la empresa pretende realizar los trámites pertinentes para ampliar la explotación de recursos de la sección A), cantera de arcillas, ubicada en el paraje conocido como Alabastro, dentro del término municipal de Agost.  
La cantera para la que se solicita la autorización de explotación de recursos de la sección A), denominada Salemán se sitúa 5 km al sureste del núcleo urbano de Agost, a 91,3 m al norte de la urbanización del Alabastre y a 125 m de la AP-7. Se trata de una zona llana, lo que ha favorecido que de forma tradicional se estableciesen explotaciones agrícolas, principalmente de viñedos y cítricos. La explotación se localiza en un entorno eminentemente minero, concretamente en dos parcelas propiedad de la citada mercantil, parcela 39 del polígono 46 y parcela 3 del polígono 47 del término municipal de Agost, según datos catastrales.  
El perímetro del área de explotación ocupa una extensión total de 5,67 ha, de los cuales se van a ver afectados por las labores de explotación 4,16 ha (repartidas en tres zonas) y por labores de restauración 5,10 ha. Las coordenadas UTM (ETRS89, Huso 30) que definen el perímetro son:  
Dentro del perímetro delimitado para la cantera existe un camino de dominio público entre ambas parcelas, así como una línea eléctrica de alta tensión, que discurre en aéreo en sentido este-oeste.  
Actualmente la topografía de la explotación está alterada, ya que cuando la mercantil adquirió la cantera, esta ya presentaba parte de su superficie afectada por labores de extracción. En una parte de ese terreno se ha producido una colonización de especies que han revegetado de manera natural una porción del terreno. Esta superficie no va a ser explotada, aunque para reforzar la vegetación que de forma natural ha colonizado este espacio, se incluirá dentro de la superficie de restauración.  
Al este de la concesión existe una explotación minera en un estado de explotación muy avanzado, en la que ya se han iniciado labores de restauración. Según el promotor, en el avance de sus labores extractivas, dicha explotación sobrepasó los límites catastrales, habiendo ocupado parte de la superficie delimitada para la cantera Salemán. El promotor indica que, a pesar de estar afectada por las labores de la cantera vecina, serán ellos los responsables de restaurar esa porción del terreno.  
La extracción se llevará a cabo por el método de minería a cielo abierto con banqueo descendente en ladera. El promotor distingue tres zonas de trabajo: en la zona 1 existe un antiguo frente de explotación de 15 m de altura entre la cota 175 y 190 m. Este banco se irá desdoblando y bajando en cota hasta llegar a la conformación de dos bancos de 10 m de altura, ubicados entre las cotas 170-180-190 m. En la zona 2, se inicia el avance sobre un antiguo frente de explotación de 10 m de altura entre la cota a plaza 171 m y la cota superior del mismo a cota 181 m. Este banco se irá desdoblando y también bajando en cota, hasta llegar a la conformación de tres bancos de unos 5 m de altura, ubicados entra las cotas 165-170-175-180 m. Cabe indicar que al noroeste de la zona 2, colindante con la zona 3, además de los bancos anteriormente mencionados, habrá dos bancos de 5 y 7 m de altura situados entre las cotas 180-185-192 m. En la zona 3 no existen bancos abiertos, de tal manera que los mismos serán continuidad de los ya iniciados en la zona 2, hasta llegar a la conformación de cinco bancos (cuatro de 5 m y uno de 7 m de altura), ubicados entre las cotas 165-170-175-180-185-192 m.  
Las tres zonas, con superficie de 3.920,13 m² (8 %), 17.711,62 m² (34 %) y 30.095,03 m² (58 %), se explotarán en tres fases. El promotor describe unos trabajos de restauración progresivos y por medio de fases simultaneadas con las labores de extracción minera, para que al término de la vida útil de la cantera esta se encuentre totalmente restaurada y que el tiempo en que el frente de la explotación quede abierto y visible sea el menor posible. En la fase 1 se avanzará la explotación en las zonas 1 y 2 en sentido descendente, partiendo de la cota máxima actual a 190 m y 180 m respectivamente, conformando un perfil final de explotación sobre el que iniciar el relleno con residuos inertes. Durante esta primera fase se iniciará la restauración de la superficie ya explotada por el anterior propietario, mediante relleno con tierra vegetal, siembra y revegetación. Al mismo tiempo, se creará una pantalla visual en el suroeste, utilizando el material procedente del desbroce, la cual será revegetada. Esta barrera ocultará las labores de extracción en dicha zona, manteniéndose tras la finalización de la explotación-restauración, sirviendo así de elemento integrador del paisaje. Durante la segunda fase, se comenzarán las labores de relleno mediante inertes y a medida que avance la restauración se irá colmatando el hueco generado hasta alcanzar la cota 190 m, desapareciendo por tanto los bancos de relleno y procediendo a la revegetación de toda su superficie mediante siembra y plantación de las especies forestales indicadas en el plan de restauración. En la zona 2 se continúa con las labores extractivas de la cantera, desde la cota máxima a 180 m y de manera descendente. A medida que avancen las labores extractivas, se pasará a explotar la zona 3 desde la cota máxima aproximada de 190 m. Además, se comenzará a restaurar el hueco minero creado en la zona 2 mediante el relleno de los bancos ubicados al este, y la revegetación de los bancos finales de restauración en la franja que delimita la cantera Salemán con la explotación vecina. En esta fase se llevará a cabo las labores de restauración en la zona afectada por la explotación de la cantera vecina situada al sur del perímetro de la cantera Salemán. Esta zona se incluirá dentro de la zona 2, realizando, en caso de ser necesario, los rellenos correspondientes y la revegetación mediante siembra y plantación de las especies indicadas en el plan de restauración. En la fase 3 se continúa la explotación de la zona 2 en sentido descendente y avanzando hacia la zona 3, hasta alcanzar la cota de plaza de cantera establecida en 165 m. Al mismo tiempo se estará avanzando en el relleno de los bancos y de la plaza de cantera hasta lograr el estado final restaurado de la cantera, siendo el hueco totalmente colmatado a cota 190 m y posteriormente revegetado.  
El promotor estima que la cantidad total de arcilla roja a extraer en la explotación será de aproximadamente 500.000 m³, el equivalente a unas 900.000 toneladas, con una densidad de 1,8 g/m³. Las labores de restauración geomorfológicas proyectadas precisan de un volumen bruto de estériles de unos 630.000 m³. Para este tipo de recurso mineral, se considera un aprovechamiento del 98 %, lo que da como resultado un volumen total útil a extraer de 490.000 m³. A partir de estos datos, se prevé un ritmo de explotación de 36.000 t/año, por lo que se estima una vida útil de la cantera de 25 años. El 2 % no aprovechable se corresponde con 10.000 m³ de estériles, que se utilizarán del siguiente modo: 1.160 m³ de tierra para formar una pantalla de protección visual frente a la zona 1 de la explotación, 700 m³ para construir los caballones en los márgenes del camino de dominio público que atraviesa la concesión y los 8.139 m³ restantes como estériles para tecnosuelos. Con el fin de cubrir los 40 cm de espesor en toda la superficie de restauración, se requiere un volumen de 20.371,50 m³, por lo que se requerirá un aporte de tierras de préstamos de 12.232 m³. El hueco minero deberá rellenarse mediante residuos inertes adecuados desde cotas inferiores hasta alcanzar de forma progresiva la cota del terreno circundante a cota 190 m, tal cual queda establecida en la morfología final de los bancos de restauración.  
Según el mapa geológico, la zona de estudio se dispone principalmente sobre materiales del Triásico cuyos afloramientos han sido asignados a diversas facies: los tramos de arenisca al Buntsandstein, los calcáreos-dolomíticos al Muschelkalk y, la secuencia fundamentalmente evaporítica, al Keuper, con un amplio predominio de los materiales del Cretácico superior. Una pequeña parte al norte de la explotación se ubica sobre materiales del Cuaternario, materiales de glacis cubierto y encostrado.  
En cuanto a la litología de los materiales, la mayor parte de la cantera se encuentra enclavada sobre suelos donde afloran materiales consolidados, correspondientes a areniscas y arcillas, pudiéndose encontrar afloramientos de materiales no consolidados, correspondientes a cantos, gravas, arenas y limos al norte de la explotación.  
Según la revisión de las normas subsidiaras de planeamiento urbanístico vigentes en el municipio de Agost (CTU 3.7.95), las dos parcelas catastrales que conforman el perímetro están clasificadas como suelo no urbanizable común agropecuario (SNU/CA), siendo admitidos como usos complementarios las obras e instalaciones de infraestructuras, los servicios públicos de las administraciones, la vivienda unifamiliar aislada, las explotaciones mineras y las actividades de servicio vinculadas a la carretera.  
Las labores a realizar en la explotación serán:  
- Labores preparatorias de desbroce de la cubierta vegetal, así como retirada y acopio de la tierra vegetal para su posterior incorporación en las labores de restauración, según el programa de fases establecido.  
  
- Extracción del mineral mediante arranque directo, con medios mecánicos con pala excavadora. El promotor asegura que no va a utilizar en ningún caso material explosivo.  
- Carga del material mediante pala cargadora en camiones.  
- Transporte de la arcilla en camiones hasta la industria cerámica.  
- Restauración mediante buldócer y motoniveladora.  
  
Tramitación administrativa  
Con fecha 18 de noviembre de 2019 tuvo entrada en este órgano ambiental oficio remitido por el Servicio Territorial de Industria y Energía en el que se solicita se aplique el procedimiento de evaluación de impacto ambiental establecido en la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental. En el mismo, también se solicita informe de la autoridad ambiental competente sobre el proyecto de restauración presentado, según lo dispuesto en el artículo 5 del Real decreto 975/2009, de 12 de junio, sobre gestión de los residuos de las industrias extractivas y de protección y rehabilitación del espacio afectado por actividades mineras. La documentación remitida a este servicio es:  
- Estudio de impacto ambiental (en adelante EIA) de febrero 2019. En el mismo se aporta la justificación de la propiedad de los terrenos, el aporte de EIA para la emisión del informe previsto en el artículo 11 de la Ley de patrimonio cultural valenciano (2007), el informe de compatibilidad urbanística (2017), el informe de patrimonio (2018) y el informe de la Confederación Hidrográfica del Júcar (2019).  
- Plan de restauración (en adelante PR) de febrero 2019.  
- Proyecto de explotación de la cantera de abril 2019.  
- Certificado de compatibilidad urbanística emitido por el ayuntamiento de Agost, de fecha 26 de septiembre de 2017.  
- Estudio de integración paisajística (octubre 2018).  
En la misma fecha, se comunica la realización del trámite de información pública de 17 de julio de 2019 (DOGV 8593) no constando que se haya realizado ninguna alegación, habiendo obtenido durante ese periodo de consulta, informe de la Sección Forestal de la Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, desarrollo rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica. En el mismo se hace constar la no afección a terrenos forestales, la ausencia de afecciones a vías pecuarias, a montes de utilidad pública, a espacios naturales protegidos y a otros bienes gestionados por dicha Conselleria.  
A continuación, se resumen los aspectos ambientales más destacables de los informes emitidos por los distintos organismos afectados.  
- Informe de compatibilidad urbanística emitido por el ayuntamiento de Agost, de fecha 22 de septiembre de 2017, que clasifica los terrenos como suelo no urbanizable común, calificado como zonas agropecuarias (clave SNU/CA). En el mismo indica que las explotaciones mineras son uno de los usos complementarios admitidos, siendo por tanto la actividad pretendida compatible con el emplazamiento.  
- Informe favorable a los efectos patrimoniales emitido por la Dirección General de Cultura y Patrimonio de la Conselleria de Educación, Cultura y Deporte de fecha 4 de diciembre de 2017 y 7 de octubre de 2019, en el que se indica que el técnico que realizó el estudio considera necesaria la adopción de medidas cautelares sobre el patrimonio arqueológico y arquitectónico, sin resultar necesarias cautelas adicionales de las ya establecidas en el documento sujeto a evaluación patrimonial. Asimismo, indica el informe que no existe afección al patrimonio etnológico.  
- Informe favorable de la Confederación Hidrográfica del Júcar (en adelante CHJ) de 24 de febrero de 2019 en el mismo sentido que el emitido el 4 de enero de 2019. En dicho informe se establece el cumplimiento de determinadas condiciones:  
- La actuación supone la ocupación de zona de policía de la rambla de Alabastro y la misma debe mantenerse expedita para uso público.  
- Se deberá contar con la autorización previa al inicio de los trabajos de explotación en zona de policía de cauce público.  
- Se prohíbe el vertido de aguas y productos residuales susceptibles de contaminar las aguas continentales o cualquier otro elemento del dominio público hidráulico, salvo que se cuente con la previa autorización administrativa.  
- Se deberá recoger las aguas de escorrentía de forma correcta y disponer de los dispositivos que resulten necesarios, como balsas de decantación para impedir la salida de aguas pluviales contaminadas. Se limitarán las pendientes de los taludes y la altura entre bermas, favoreciendo la infiltración de agua y reduciendo su velocidad para disminuir la pérdida de suelo.  
- Informe de 10 de mayo de 2021 emitido por la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje sobre el riesgo de inundación. En dicho informe se observa discrepancia en la numeración de las parcelas afectadas por la explotación, aunque de las imágenes que adjunta el documento, el ámbito de actuación parece correcto. Se aprecia proximidad de la explotación a las ramblas del Alabastre por la parte sur y del Roget por el noreste. De la cartografía consultada (cartografía del Sistema nacional de cartografía de zonas inundables) el informe concluye que, aunque el ámbito de actuación se encuentra afectado por peligrosidad de inundación, la actividad es compatible con la normativa del Plan de acción territorial de carácter sectorial sobre prevención del riesgo de inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
En fecha 19 de octubre de 2022, este servicio remite requerimiento al Servicio Territorial de Industria, Energía y Minas de Alicante (STIEM) en relación con los hábitats de la Directiva 94/43/CEE que pudieran afectar al ámbito de la explotación. Se solicita se aporte informe de Vida Silvestre, así como el informe de paisaje. Asimismo, se indica que se compruebe la discrepancia existente sobre la afección a terreno forestal, ya que en el informe de la sección forestal emitido en 2019 y en el proyecto presentado por el promotor no parece que se afecte a terreno forestal mientras que, en la actualidad, el visor cartográfico sí muestra una pequeña afección al ámbito de la explotación. Por último, se solicita al sustantivo que verifique la ubicación exacta de la explotación a la que se refiere el informe patrimonial y el informe de riesgo de inundación.  
En la misma fecha, este órgano ambiental requiere al promotor para que aporte información adicional relativa al estudio de impacto ambiental y al proyecto, solicitando que concreten con mayor nivel de detalle:  
- La superficie afectada y la que ya ha sido restaurada, proporcionando las coordenadas y describiendo la fase de restauración en la que se encuentra.  
- Las medidas de protección que se van a adoptar para proteger las infraestructuras existentes (camino de domino público y línea eléctrica de alta tensión que cruza la explotación), así como la forma en que va a mantenerse la servidumbre y se va a garantiza la protección de los postes acordes con la explotación.  
- Los efectos concretos sobre la población cercana y las medidas protectoras y correctoras específicas propuestas para mitigar los efectos del polvo o del ruido, entre otras, así como la integración paisajística.  
- La justificación del diseño de la restauración, prestando especial atención a la cuantificación del volumen de residuos inertes que será necesario para el relleno del hueco minero en cada fase y para la construcción de la pantalla de protección visual propuesta. Asimismo, se solicita indiquen la procedencia y naturaleza de dichos estériles, así como la disponibilidad y la compatibilidad. Por otro lado, se solicita se definan las fases de explotación y restauración de forma simultaneada en el tiempo, concretándose con mayor detalle la planificación en relación con la existencia de frentes en explotación. En aras a una morfología final óptima, se requiere mayor concreción en las labores de restauración coincidentes con la explotación colindante, así como una selección de especies para la revegetación del espacio más adecuadas a los hábitats de referencia y a las condiciones climáticas de la zona. En cuanto al presupuesto, se solicita se desglose por fases, se añadan todas las unidades de obra descritas para llevar a cabo el PR y se justifiquen las tarifas utilizadas.  
Con fecha 4 de noviembre de 2022, el STIEM remite escrito indicando que se ha dado traslado de las consultas al Servicio de Vida Silvestre y a la Dirección General de Política Territorial y Paisaje, y que los correspondientes informes serán remitidos a este órgano una vez emitidos. En cuanto a la posible ocupación de la explotación vecina descrita por el promotor, el STIEM indica que no le consta que la cantera colindante haya sobrepasado los límites catastrales.  
Este servicio recibe el 16 de noviembre de 2022, a través del STIEM, informe del Servicio de Vida Silvestre de fecha 11 de noviembre de 2022 en el que se informa que la explotación no afecta a ningún espacio de la Red Natura 2000 ni consta la presencia de ninguna especie de flora o fauna amparada por figura de protección. En consecuencia, concluye que no resulta de aplicación el Decreto 60/2012 y que no procede la emisión de valoración preliminar sobre la Red Natura 2000.  
Con fecha 23 de enero de 2023, este servicio recibe del STIEM la respuesta del promotor al requerimiento de fecha 19 de octubre de 2022, junto a un nuevo EIA, PR, estudio de integración paisajística y proyecto de explotación. Estos nuevos documentos justifican y complementan la información de los remitidos anteriormente. Algunos de las aclaraciones más importantes consideradas por el promotor son:  
- La restauración de la zona explotada por la cantera vecina en la parcela propiedad de la cantera Salemán correrá a cargo del propietario de la parcela (Cerámica Virgen de las Nieves, SL).  
- La superficie que según el proyecto original ya estaba restaurada, resulta ser el resultado de una revegetación natural mediante colonización de especies de la zona, por lo que el promotor indica que esa superficie será incluida en la futura restauración.  
- Se facilitan las coordenadas del perímetro de la concesión minera.  
- Se describen con mayor grado de detalle las actuaciones que se llevarán a cabo para mantener el camino de dominio público y la línea eléctrica que atraviesa la cantera.  
- Se concretan algunas de las medidas protectoras y correctoras que se llevarán a cabo para evitar o reducir los impactos que produce la explotación sobre la población, concretamente sobre la urbanización del Alabastre.  
- Se facilitan volúmenes que no constaban en la documentación, como el necesario para rellenar el hueco minero, el requerido para la construcción de caballones de protección al camino y el volumen de tierra vegetal para generar la pantalla visual. Asimismo, se indica el volumen de tierras de préstamos que se requiere para completar los estériles extraído de la propia cantera e indican que se requerirá un volumen de 35.000 m³/año para poder generar la geomorfología propuesta.  
- Aseguran que los residuos inertes adecuados (en adelante RIA) que serán utilizados para rellenar el hueco de la cantera provienen de la industria de fabricación de productos cerámicos que la empresa Cerámica Virgen de las Nieves, SL, tiene en el municipio de Agost.  
- Se definen las fases de restauración y se adjunta un calendario de la planificación prevista.  
- Se corrigen algunas deficiencias del presupuesto añadiendo algunas unidades de obra e incluyendo los capítulos del presupuesto.  
No resulta de aplicación la modificación introducida en el artículo 9.1 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, por haberse iniciado el procedimiento de evaluación de impacto ambiental en el órgano sustantivo antes de la entrada en vigor de la Ley 9/2018, de 5 de diciembre.  
  
Consideraciones ambientales  
Visto el EIA, la documentación aportada y la tipología de los trabajos a ejecutar, se prevén afecciones potenciales especialmente en la fase de explotación de la cantera, que serán minimizadas o anuladas en la fase de restauración.  
El EIA del proyecto, contempla las medidas protectoras y correctoras encaminadas a prevenir, minimizar, eliminar o compensar los impactos derivados de las acciones que son inherentes a la explotación y restauración.  
La cantera Salemán se localiza 5 km al sureste del núcleo urbano de Agost, provincia de Alicante. Existen dos viales de acceso, siendo el más efectivo el que se realiza desde el mismo núcleo urbano de Agost, tomando la carretera comarcal CV-826 dirección sur, que se dirige al apeadero de Agost. Tras 3,5 km, y antes del embalse triangular que se encuentra junto a la carretera, se toma el desvío de la carretera comarcal a la derecha, bordeando dicho embalse por su lateral derecho hacia la vía del ferrocarril, pasando por debajo de ella, continuando paralela a la misma hasta llegar a un cruce de caminos, debiendo continuar por la carretera de la derecha. Recorridos unos 550 m se toma el desvío a la izquierda. Ese camino es paralelo a varias explotaciones mineras y al final a la derecha se pasa por debajo de la autopista. Desde este punto y hasta el acceso a la cantera hay una distancia aproximada de 760 m.  
  
La explotación se ubica en un ambiente rural con una densidad poblacional baja, aunque cabe destacar la cercanía a la urbanización del Alabastre, a 91,3 m al sur de la cantera. La zona se caracteriza por tener un paisaje de cultivo de frutales alterado como consecuencia de la acción humana, con un gran número de explotaciones mineras en las cuales se beneficia la arcilla, ubicándose en la zona numerosas fábricas de ladrillos y tejas. La infraestructura viaria que se localiza más próxima a la cantera es el tramo de la autopista de peaje que va desde la autovía A-31 hasta la autovía A-7 Alicante-Alcoy. Esta vía discurre por el oeste de la cantera, a una distancia lineal aproximada de 125 m.  
Dentro del perímetro de la cantera hay dos infraestructuras que deberán ser tenidas en cuenta en la planificación de la explotación y restauración: un camino de dominio público y una línea eléctrica de alta tensión. Para ambas infraestructuras deberá garantizarse su protección y acceso, de modo que se pueda llevar a cabo un mantenimiento adecuado. El camino de dominio público está ubicado entre las dos parcelas afectadas por la concesión y cruza la misma en sentido sureste-noroeste. Dicho camino deberá ser respetado, para lo que deberá tenerse en cuenta las condiciones establecidas por el promotor:  
- Mantenimiento en perfecto estado, con el firme regular, húmedo en periodos secos y perimetralmente vallado o separado mediante caballón de tierra de las zonas colindantes.  
- No se permitirá el cruce de maquinaria pesada en el camino público sin el corte previo del mismo.  
- En las zonas de cruce se colocarán señales informativas que alerten del cruce y recuerden la proximidad a una explotación minera.  
  
En cuanto a la línea eléctrica de alta tensión de 66 kV que cruza en aéreo la concesión minera en sentido este-oeste, dispone de dos apoyos ubicados en el ámbito de la explotación, ambos en la zona. 1. Deberá tenerse en cuenta lo indicado en la ITC 07.1.03 de la Orden de 16 de abril de 1990 por la que se aprueban las instrucciones técnicas complementarias del capítulo VII del Reglamento general de normas básicas de seguridad minera, y lo establecido en el Real decreto 223/2008, de 15 de febrero, por el que se aprueban el Reglamento sobre condiciones técnicas y garantías de seguridad en líneas eléctricas de alta tensión y sus instrucciones técnicas complementarias ITC-LAT 01 a 09, así como tener en cuenta las siguientes condiciones:  
- No se permitirá el cruce de maquinaria o vehículos por debajo de la línea, salvo por los puntos especialmente preparados para ello, en los que se deberá cumplir las prescripciones impuestas por el reglamento de líneas aéreas de alta tensión en cuanto a tipos de apoyos, amarres y distancias sobre el terreno.  
- Se colocarán señales informativas a 25 m del cruce que alerten del mismo y recuerden la prohibición de circular con la caja levantada en el caso de volquetes, o con cualquier tipo de herramienta o útil desplegado.  
- Las pistas o pasos habituales de vehículos que discurran paralelamente a líneas aéreas mantendrán una distancia respecto a estas de 15 metros, medida en planta horizontal entre el eje de la línea y el borde de la calzada y perpendicularmente a este.  
- Dentro del área delimitada por una distancia de 10 metros a cada lado del eje de la línea, medidos sobre la planta horizontal, se prohíbe la presencia de maquinaria y la realización de trabajos con la línea en tensión.  
- Deberá desconectarse y descargar a tierra la línea en todos los trabajos que se realicen en dicha zona. Para ello, se tomará todas las precauciones necesarias que eviten errores de coordinación entre las maniobras y la realización de los trabajos. Si la desconexión no fuera posible y de forma excepcional, se elaborará una disposición interna de seguridad para los posibles trabajos a realizar en esta zona, siempre que la distancia mínima entre la maquinaria desplegada y la línea aérea sea de 4,66 m.  
- Todos los trabajos se realizarán bajo la supervisión continua de un responsable.  
En las proximidades de la zona de estudio destaca la existencia de tres ramblas: la rambla del Roiget a 140 m por el noreste, la rambla del Pepló a 1,5 km y la rambla del Alabastre por la parte sur, cuya zona de policía se encuentra mínimamente afectada por la explotación.  
Consultado el visor cartográfico, en el ámbito de actuación no se observa afección a ningún espacio perteneciente a la Red Natura 2000, espacios naturales protegidos ni cuevas. El parque natural más próximo a la explotación minera es el denominado Parque Natural de las Salinas de Santa Pola, localizado a más de 20 km de distancia de la zona de estudio. En cuanto a los parajes naturales municipales, el más próximo es Serra de les Àguiles i Sant Pasqual, ubicado en Monforte del Cid, a una distancia lineal de 2,6 km al sudoeste de la cantera, y el paisaje protegido más próximo, Serra del Maigmó i Serra del Sit, localizado 10 km al noroeste, en municipios de Agost, Castalla, Petrer, Sax y Tibi. En cuanto a la Red Natura 2000, el LIC denominado Maigmó i Serres de la Foia de Castalla se localiza a una distancia lineal de la cantera de 10 km, y la ZEPA del mismo nombre y Riu Montnegre se ubican también fuera del ámbito de la explotación.  
En el ámbito de actuación de la cantera no se observa afección a montes de utilidad pública, ni a ninguna vía pecuaria, siendo la más próxima Assagador de Verduna, que discurre por el término municipal de Agost a 1,3 km de la cantera. Según la documentación aportada por el promotor y el informe emitido el 27 de agosto de 2019 por la Sección Forestal, tampoco presenta ningún tipo de afección a terreno forestal.  
La cantera se encuentra en un estado extractivo avanzado, con varios frentes abiertos, por lo que la cobertura vegetal es bastante escasa, tanto en biodiversidad como en número de individuos, habiéndose desarrollado en algunas zonas una cobertura propia de zonas removidas y terrenos alterados. La vegetación es de bajo porte, tanto herbáceo como arbustivo, típica del matorral mediterráneo de zonas áridas y semiáridas, muy bien adaptada morfológicamente a las condiciones climáticas de la zona: clima seco, escasez de recursos hídricos y bajo contenido de materia orgánica en el suelo. El estrato arbustivo se caracteriza por la presencia de Salsola genistoides, Anthyllis cytisoides o Atriplex halimus y en el estrato herbáceo destacan especies de rápido crecimiento como el Lygeum spartum. Por otro lado, debido a la impermeabilidad del terreno, en las zonas más deprimidas se forman encharcamientos en los que se desarrolla una vegetación propia de zonas húmedas, como es el caso del Phragmites australis. Si durante la ejecución de los trabajos se detectara la presencia de especies correspondientes a algún hábitat de interés comunitario de la Directiva, deberá adoptarse todas las medidas necesarias para su conservación.  
En cuanto a la fauna, debido a la antropización producida por la intensidad de las actividades extractivas, y tal y como se desprende de la documentación aportada, se puede prever que las especies de fauna son de carácter generalista, aunque en terrenos colindantes a las explotaciones se corresponde con la típica de áreas ocupadas por matorral raso y cultivos de secano. Las aves, especialmente las paseriformes, son abundantes, encontrándose desde consumidores primarios hasta depredadores como Aquila chrysaetos o Aquila fasciata. Las rapaces son las propias de campo abierto y afinidad antrópica como Athene noctua, Falco tinnunculus y Tyto alba. Aparecen otras aves menores propias de estos ecosistemas, como Upupa epops, Merops apiaster o Galerida cristata. Aparte de las aves, los micromamíferos son la base de la dieta de las rapaces, y suelen ser abundantes en estos biotopos, ricos en semillas e insectos.  
En cuanto a los recursos paisajísticos de interés cultural de ámbito patrimonial, según la documentación aportada existe en Agost un total de 32 bienes inmuebles de la Comunitat Valenciana, de los cuales 13 están catalogados como bienes de carácter etnológico, 15 son yacimientos arqueológicos, 2 bienes de interés cultural y 2 bienes de relevancia local. Todos los elementos patrimoniales catalogados quedan fuera del perímetro de la cantera, no viéndose por tanto afectados. En el caso de producirse algún descubrimiento arqueológico o bien cultural durante la ejecución de las labores extractivas en el ámbito de la explotación, la dirección facultativa dictará la suspensión inmediata de las operaciones de explotación y se comunicará a los organismos competentes el descubrimiento para que adopten las medidas que estimen necesarias para la protección, conservación o estudio del hallazgo.  
Según la documentación presentada, el volumen total de agua que se empleará en la cantera para el funcionamiento del aseo, riego de pistas, caminos y demás superficies, así como el riego de las superficies revegetadas es de 1.305,4 m³/año, que se suministrarán con camiones cisterna. Según lo que indica el informe de la CHJ, el derecho al uso privativo de las aguas se adquiere por disposición legal o por conexión administrativa por lo que se entiende que, el suministro de agua mediante camiones cisterna se va a realizar desde un origen amparado por un derecho al uso privativo de las aguas.  
En la fase de explotación, uno de los impactos más significativos que se prevé será sobre la atmósfera, debido a la emisión de gases y contaminantes de la maquinaria interviniente, al tráfico de la maquinaria pesada, o a la carga y transporte del material, todos ellos de carácter temporal y reversible. Con el fin de minimizar estas afecciones se establecen las siguientes medidas correctoras:  
- Revisión de los límites de emisión de contaminantes de las máquinas, previstos en la vigente normativa.  
- Planificación y control del tráfico de los vehículos de transporte.  
- Colocación de los tubos de escape en la parte superior de las cabinas de la maquinaria, minimizando la generación de polvo producida por la expulsión de gases contaminantes directamente sobre el terreno.  
  
- Riego periódico de las pistas más frecuentadas y caminos de tránsito de la maquinaria mediante camión-cuba, con el fin de prevenir la generación de polvo. La frecuencia de los riegos se adaptará a las condiciones estacionales y climatológicas, así como a las características del suelo, no siendo inferior a dos riesgos semanales en época estival. En periodos secos el riego se complementará con algún tipo de estabilizador o de fijador si fuera preciso.  
- Reducción de la velocidad de circulación, evitando los cruces de pistas.  
- Colocación de una lona de protección en la caja del remolque de los camiones externos que transportan el material.  
- Se dispondrá, al menos en el punto de inicio de los recorridos interiores y antes de la salida de los camiones a la carretera, de un sistema de supresión de polvo (lavado de ruedas y atomización de agua para humedecer el material cargado en las cajas bajo lonas) de modo que se evite el impacto del desprendimiento de partículas al aire producidas por el camión al circular a mayor velocidad.  
- Los trabajos de perforación se realizarán en presencia de instrumental captador de polvo o en vía húmeda.  
- En el proceso de arranque, el polvo se controlará mediante el empleo de sistemas de vía húmeda (bien para prevenir la emisión de polvo, bien para disminuir la cantidad que hay en la atmósfera una vez ha sido emitido) o de captación de polvo (usando captadores que arrastren el aire contaminado desde las fuentes de emisión hasta los colectores).  
- En el caso de que se acopie material pulverulento, se efectuará a resguardo del viento y en áreas de escasa visibilidad, y si va a ser utilizado ulteriormente para la restauración, se protegerá de la acción erosiva del viento y del agua mediante plantación de gramíneas y leguminosas.  
- No se permitirá ninguna emisión de gases ni la manipulación de materias que produzcan malos olores en cantidades tales que puedan ser fácilmente detectables sin instrumentos.  
- Cuando las condiciones climáticas sean desfavorables, como por ejemplo fuertes rachas de viento, se paralizarán inmediatamente los trabajos de explotación que generen exceso de emisión de polvo y partículas a la atmósfera, regando aquellas zonas que se puedan ver más afectadas. Los trabajos se podrán reanudar tan pronto cesen las condiciones ambientales adversas.  
- Realización de mediciones de polvo cuatrimestrales (una por cuatrimestre y puesto de trabajo) tal y como especifica la legislación en materia de seguridad e higiene y también lo establecido en la normativa minera, así como emisiones de gases, vapores y humos según lo previsto en la Ley 34/2007 y el Decreto 100/2011. Si los organismos competentes lo consideran necesario, se medirá los niveles de inmisión en las zonas colindantes a la explotación según el método de referencia para el muestreo y análisis de PM10 definido en el Real decreto 102/2011, de 28 de enero, relativo a la mejora de la calidad del aire. Se utilizará un captador de alto volumen para determinar las partículas en inmisión, con recogida de muestra sobre filtro y determinación gravimétrica en laboratorio.  
Esta actividad está sometida a procedimiento de autorización administrativa, que deberá obtener por el organismo competente de la Comunitat Valenciana, según el art. 13.2 de la Ley 34/2007, de calidad del aire y protección de la atmósfera actualizada por el Real decreto 100/2011, ya que está incluida en el catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera recogidas en el anexo IV de la citada ley. Asimismo, deberá darse cumplimiento a lo establecido en el Decreto 228/2018, de 14 de diciembre, del Consell, por el que se regula el control de las emisiones de las actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera.  
El impacto causado por la generación de ruido durante el proceso de explotación será principalmente el debido al funcionamiento de los motores de los equipos de transporte continuo (gases de escape, transmisión, arranques, frenadas), el rozamiento de los elementos (contacto directo de la pala con el frente de la explotación y el material durante la carga), el choque de material extraído contra la caja de los camiones o el rozamiento entre los neumáticos y la superficie de rodadura durante el transporte del material. Todo ello, sumado al emitido por las demás actividades mineras circundantes, así como agrícolas en menor intensidad. Estos impactos son de carácter reversible a corto plazo y de extensión puntual, pudiendo causar molestias a los residentes de las viviendas cercanas y a la fauna. Será paliado con las siguientes medidas correctoras:  
- Utilización de equipos insonorizados en los elementos principales de generación de ruido, para conseguir que el nivel de inmisión sonora de la maquinaria se ajuste al Real decreto 212/2002, de 22 de febrero, por el que se regulan las emisiones sonoras en el entorno debidas a determinadas máquinas de uso al aire libre.  
- Mantenimiento preventivo y adecuado a la normativa vigente en materia de niveles sonoros, de los tubos de escape de la maquinaria empleada en las distintas fases de explotación y de los elementos susceptibles de ocasionar ruido, pudiendo ser sustituidos por otros componentes cuyas emisiones sonoras sean menores.  
- Empleo de silenciadores en los tubos de escape de los vehículos.  
- Acondicionar la pista con materiales adecuados y mantenerla en buen estado de conservación. Las pendientes longitudinales medias no serán superiores al 10 % y en máximos puntuales podrán llegar al 15 %. En ningún caso se sobrepasará el 20 % de pendiente.  
- Se limitará la velocidad de circulación de los vehículos por los accesos a 30 km/h.  
- Restricción del uso de las unidades más ruidosas y molestas a las horas diurnas, evitando festivos, fines de semana y horas del mediodía, priorizando las actividades más ruidosas en la franja de horario comprendida de lunes a viernes de 8:00 a 14:00 y de 16:00 a 18:00.  
- Reducción del número de actividades sonoras solapadas.  
- Se realizará un estudio acústico en la cantera cuyo contenido mínimo será el establecido en el artículo 17 del Decreto 266/2004, de 3 de diciembre, del Consell de la Generalitat, por el que se establecen normas de prevención y corrección de la contaminación acústica en relación con actividades, instalaciones, edificaciones, obras y servicios. Asimismo, se realizará una auditoría acústica y de vibraciones en el plazo de 1 mes desde el inicio de la actividad en la zona objeto de ampliación. La medición y la interpretación de los resultados se realizará por Entidad Colaboradora en Materia de Calidad Ambiental, ajustándose a lo previsto en el Real decreto 1367/2007, de 19 de octubre, por el que se desarrolla la Ley 37/2003, de 17 de noviembre, de ruido y vibraciones, en lo referente a la zonificación acústica, objetivos de calidad y emisiones acústicas. En caso de superar en los puntos de control los niveles máximos establecidos en la normativa vigente, se adoptarán las medidas correctoras pertinentes. Los informes resultantes de las auditorías acústicas y de vibraciones se incorporarán al Plan de vigilancia ambiental.  
- Reducir la altura de caída de los materiales.  
Durante la fase de ejecución y funcionamiento de la explotación, se producirá una modificación de la escorrentía superficial del ámbito de la actuación, debido a la transformación que sufrirá el terreno como consecuencia de la continuada extracción de arcillas. Las aguas pluviales que caigan sobre la cantera desaguarán sobre las plazas de cantera, quedando disponible para las plantas de restauración. El flujo sobrante será recogido por las cunetas perimetrales y redirigido por las bajantes en taludes hasta las áreas de cotas más bajas, donde el agua saldrá por los puntos de salida natural. En este sentido, y con el objeto de obtener un mejor control de la nueva escorrentía generada, se establecen medidas encaminadas a reducir el poder erosivo del agua.  
Se deberá tener en cuenta:  
- Construcción de un sistema de drenaje para encauzar las aguas de escorrentía, así como una zanja perimetral para desaguar el flujo que pudiera llega desde las diferentes cuencas aportantes hasta la cantera, y que será derivada por cunetas hasta la rambla del Alabastro. Concretamente, se crearán dos zanjas perimetrales conforme a su disposición en el espacio, separadas por el camino de dominio público. Una zanja perimetral envolverá la zona 1 de explotación, y otra abarcará las zonas 2 y 3.  
- No se construirán zanjas de drenaje en bermas ya que según la morfología final se dará lugar a dos plataformas de poca pendiente a través de las cuales se producirá un drenaje difuso de las aguas de lluvia, quedando estas disponibles, en su mayor parte, para la vegetación que se implante y la que se desarrolle de forma natural. Las aguas de escorrentía que drenan por los laterales desaguarán hacia un lateral de la plaza de cantera en la zona sur y más próxima del barranco del Alabastre, donde se recogerán en una balsa creada de forma natural, por la impermeabilidad del terreno, y que estancará provisionalmente las aguas para su posterior achique con bomba, siendo reutilizada para el riego de las superficies revegetadas. Asimismo, el agua de la balsa se puede emplear mediante camión-cuba para el riego de pistas.  
- Los desagües se realizarán en terreno llano para evitar la erosión, y deberá disiparse la energía de la escorrentía superficial antes de su vertido a cauces naturales o parcelas colindantes. En los cruces con caminos, se deberá enterrar y entubar la cuneta mediante un tubo de hormigón armado de 400 o 500 mm de diámetro para que no impida el normal funcionamiento de la cantera. Deberá garantizarse la correcta recogida de las aguas de escorrentía y disponer de los dispositivos necesarios (como balsas de decantación) para impedir la salida de aguas pluviales contaminadas.  
- La morfología de la restauración deberá crear formas meandriformes que simulen el terreno natural y favorezcan la evacuación de las aguas hasta el barranco más próximo.  
- Se preverán mecanismos para eliminar los sólidos en suspensión del agua, como filtros o trampas de sedimentos.  
En la fase de explotación, se produce afección al suelo y a la capa vegetal, que sufrirá un impacto relevante que podrá minimizarse teniendo en cuenta las siguientes medidas:  
- Retirada del suelo vegetal y de las capas edáficas superficiales y acopio en lugar apropiado apartada del paso de maquinaria y protegido del viento, señalizado y jalonado, en montículos de altura máxima de 2 m, para su uso posterior, bien para crear la pantalla de protección visual, o para utilizarlo como relleno. Cabe destacar que, al tratarse de una explotación con frentes abiertos, las áreas de terreno que quedan por desbrozar ocupan únicamente 2.321,46 m².  
- Mantenimiento periódico de los acopios de tierra vegetal retirada al inicio de las labores de explotación para que conserven las propiedades físico-químicas que la hagan susceptible de ser empleada como material de cobertura vegetal. Este material no será considerado como residuo, ya que será incorporado conforme avance la restauración de bancos y plataformas, empleándose todo el volumen desbrozado de manera progresiva.  
- Vallado perimetral de la zona de afección y vigilancia del avance de la explotación según proyecto, con el fin de evitar la destrucción innecesaria de suelo y vegetación fuera de la superficie proyectada a explotar-restaurar.  
- Control del tráfico rodado y de las labores de explotación-restauración para evitar la afección a zonas no destinadas a ello.  
- Prohibición de circular por las zonas de acopios de materiales o por los lugares no establecidos como zonas de explotación.  
- Prohibición de realizar cualquier tipo de vertido no autorizado de aguas sucias o contaminadas directamente a cauces de agua o al suelo.  
- Realización de las tareas de mantenimiento de la maquinaria, llenado de los depósitos, cambios de aceites y baterías en instalaciones independientes fuera de la zona de explotación. Según el promotor, dichas tareas se llevarán a cabo en las instalaciones de la fábrica de cerámica (propiedad de la misma empresa). En caso de derrames o fugas, se retirará la arena y arcilla contaminadas gestionándose como un residuo peligroso y se añadirá arena y arcilla nueva.  
- No se dispondrá de una instalación de residuos, dado que prácticamente todo el mineral objeto de extracción será aprovechado, y el poco estéril que pudiera producirse (clasificados como residuos mineros inertes según el Real decreto 975/2009) se emplearán para realizar la pantalla visual, la protección del camino de dominio público o para la restauración. En cuanto a los residuos urbanos y asimilables (restos de comida, envases, restos de cartón, etc.) se recogerán de forma selectiva para su gestión por el servicio municipal del ayuntamiento. En cuanto a los posibles residuos peligrosos que se pudieran generar, estos se almacenarán en envases estancos adecuados a sus características químicas, en recinto cerrado dotado con solera impermeabilizada y sistema de recogida de derrames, y los gestionará un gestor autorizado. El promotor indica que no va a haber almacenamiento de estériles ya que la arcilla será aprovechada prácticamente en su totalidad como materia prima, por lo que no presenta un Plan de gestión de residuos.  
Al tratarse de una zona con un gran número de canteras, la fauna podría verse afectada durante la fase de explotación especialmente por el ruido y las vibraciones procedentes del tránsito de la maquinaria interviniente en los trabajos, y puntualmente por la propia maquinaria utilizada. Para reducir esta afección sobre la fauna, se establecen las siguientes medidas:  
- Censar las especies que puedan verse afectadas antes del inicio del desbroce.  
- Vigilar la posible aparición de nidos que pudieran instalarse en la zona.  
- Evaluar el peligro que pudiera haber para las crías en el caso de que se encontraran dentro del área afectada, tomando las medidas oportunas para preservar la cría.  
- Establecimiento de una cubierta vegetal que cree un hábitat adecuado para que las especies puedan colonizarla de nuevo.  
En cuanto al paisaje que genera la actividad, la extracción de arcillas crea una depresión en el terreno que desciende por debajo de la cota del terreno circundante, por lo que la superficie afectada dejará de ser visible desde la mayor parte de la superficie, manteniéndose la visibilidad desde los relieves montañosos más cercanos. Se propone unas medidas de integración visual y paisajística encaminadas a evitar, disminuir, modificar o compensar los efectos nocivos del proyecto, principalmente referidas a la restauración:  
- No se sobrepasará los límites de la autorización minera.  
- No se realizará ningún tipo de construcción permanente y en todo caso, al finalizar la explotación, de forma simultánea a la restauración, se desmantelarán las construcciones e instalaciones presentes, fundamentalmente las asociadas a las construcciones como la nave taller, aseos, etc., debiendo restituir el ámbito de actuación a las condiciones naturales previas a la explotación.  
- Se explotará por fases según se establece en el proyecto con el fin de proceder a la restauración lo antes posible.  
- Se remodelarán topográficamente los bancos de explotación con el fin de reducir las dimensiones de estos y facilitar la integración paisajística.  
- Se revegetará la máxima superficie afectada con especies autóctonas, con el fin de integrar la zona y reducir el impacto visual.  
- Se mantendrá la cobertura vegetal introducida con el fin de asegurar el éxito en la restauración.  
- Se creará una pantalla de protección visual con estériles en la zona sudoeste de la explotación que oculte las labores extractivas.  
En el plan de restauración aportado por el promotor se han planteado alternativas en cuanto a la regularización de la actividad, a la ubicación, al acceso, al modo de realizar el arranque, al diseño de la explotación-restauración y a la revegetación, optándose por continuar la explotación ya iniciada por el anterior promotor, utilizando el acceso que menor perturbación puede causar a los propietarios de los terrenos por los que discurre. El arranque de material se hará con medios mecánicos y no será necesario esperar a finalizar la explotación para comenzar con las labores de remodelación topográfica previa a la revegetación. Este sistema es el más recomendado desde el punto de vista paisajístico, visual y medioambiental, pues permite una mejor y más rápida integración de la zona afectada en el entorno más aún, teniendo en cuenta que la zona ya presenta frentes abiertos.  
El volumen de explotación de la zona 1, sumando las 3 fases, se corresponde con 500.000 m³. Siendo el volumen total de estéril a generar de 10.000 m³, como el mineral de arcilla tiene una densidad media de 1,8 g/cm³ el equivalente en toneladas es 18.000 t de estériles. En cuanto a la restauración, el volumen total será de 630.000 m³, correspondiendo 700 m³ para la realización de los caballones que bordean el camino de dominio público que atraviesa la concesión, 1.160,73 m³ utilizados para crear una pantalla visual al suroeste de la zona 1 y 8.139,27 m³ de estériles que serán utilizados para el relleno del hueco minero junto a un aporte de tierras de préstamo de 12.232,23 m³ y otros residuos inertes. Los estériles que se utilicen para el relleno parcial del hueco minero deben ser compatibles con la ubicación, estables, no contaminar el suelo, las aguas superficiales ni subterráneas y garantizar su mantenimiento y control posterior a la rehabilitación. Además, la utilización de residuos mineros ajenos a la explotación requerirá que sean registrados y que quede certificado su origen y naturaleza, asegurando su compatibilidad medioambiental con el hueco en el que se van a depositar, y anotarse en el libro de registro. Los estériles utilizados para el relleno deberán ser residuos inertes adecuados (RIA), definidos según el Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat. Para disponer de los mismos, se iniciará y tramitará el procedimiento conforme al citado decreto y teniendo en consideración, si procede, la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron.  
Tal y como se ha descrito anteriormente, aunque la superficie del terreno afectada por el antiguo titular de la explotación puede parecer restaurada, (pues ha sido colonizada de manera natural por la vegetación de la zona), conviene llevar a cabo en dicha superficie una restauración adecuada que permita reforzar esta revegetación y que la zona quede completamente integrada con el entorno, corriendo la misma a cargo del promotor de Salemán.  
El citado plan constituye la medida fundamental para alcanzar la restauración del hueco minero, contemplando como medidas más importantes:  
- La restauración geomorfológica. Conforme se vayan agotando los bancos de explotación, el hueco minero se irá rellenando con materiales inertes, definiendo una morfología final de restauración en la que se creará una gran superficie creada a cota 190 m. En la zona sur de la cantera, la morfología de restauración acabará en un talud suave formado por dos bancos de 5 m que acabarán entre las cotas 180 m - 185 m. Por su parte, en las zonas 2 y 3, la plataforma de relleno creada a cota 190 m finalizará al este mediante la creación de tres bancos finales de restauración, simulando la unión con la cantera vecina. Los bancos finales de restauración creados tendrán una altura de 5 m, una anchura de berma de 4 m y una inclinación del talud de 30º. En todo caso, los taludes de restauración deben ser geotécnicamente estables.  
- La restauración hidrológica. Se crearán dos zanjas perimetrales (una para la zona 1 y otra para las zonas 2 y 3) que desaguarán en la rambla del Alabastro, evitando así que las aguas ajenas a la explotación circulen libremente.  
- La recuperación del suelo. Se llevará a cabo la preparación del suelo mediante técnicas de mejora de la permeabilidad y estructura. Se realizará un aporte de tierra vegetal de origen externo y se extenderá la misma creando una capa de 40 cm de espesor sobre la superficie de restauración previamente descompactada.  
- La revegetación. Se realizará una plantación de especies autóctonas arbustivas y herbáceas de tipo forestal en la totalidad de la superficie de restauración, sin diferenciar bermas y taludes puesto que los taludes tendrán una inclinación de 30º y por lo tanto serán capaces de albergar las especies forestales. La plantación será apoyada con siembra a voleo de herbáceas en cabeza y pie de talud.  
- La construcción de una pantalla de protección visual al sudoeste de la zona 1 de 800 m² y de 2 metros de altura construida a partir de los estériles de la propia cantera y de las tierras vegetales retiradas. Dicha pantalla será revegetada en las mismas condiciones que el resto de la cantera, de forma que integre el paisaje con el entorno, beneficiando sobre todo a la urbanización del Alabastre.  
Desde el punto de vista de la restauración geomorfológica del terreno, se limitará las pendientes de los taludes y la altura entre bermas, favoreciendo la infiltración del agua y reduciendo la velocidad para disminuir la pérdida de suelo. El remodelado se hará siguiendo lo que viene establecido en las distintas fases del PR y se tendrá en cuenta:  
- Hacia los límites laterales de la explotación, los taludes de los bancos y las bermas del perfil de restauración deberán adaptarse progresiva y suavemente a la topografía del terreno circundante, sin ocasionar formas ni contrastes excesivamente geométricas y sin superar los ángulos de pendiente máxima establecidos para dichos bancos.  
- Utilizar materiales del territorio, ya que mejoran la integración paisajística y generan mayor naturalidad.  
- La morfología final de restauración crea una gran superficie a cota 190 m. La zona sur de la cantera acabará en un talud suave formado por dos bancos y en las zonas 2 y 3 la plataforma de relleno creada a cota 190 m finalizará al este mediante la creación de tres bancos finales de restauración, simulando la unión con la cantera vecina. Los bancos finales de restauración creados tendrán una altura de 5 m, anchura de berma de 4 m y una inclinación del talud de 30º. La pendiente del talud será de 22º y tendrá una altura de 15 m. En todo caso, los taludes de restauración deben ser geotécnicamente estables.  
- Relleno del hueco minero (con estériles inertes de la propia cantera o los procedentes de la industria de fabricación de productos cerámicos de la mercantil), formando pequeños relieves y geoformas con pendientes suaves.  
- Realización de un reperfilado de taludes en los nuevos taludes de explotación para llevar a cabo las labores de revegetación y lograr una mejor integración paisajística.  
- Las obras no podrán alterar el curso natural de las aguas en perjuicio del interés público ni de terceros, y tampoco podrán agravar ni impedir la servidumbre de los predios inferiores ni superiores.  
En cuanto a la hidrología, con el fin de controlar la erosión y desplazamientos de tierra no deseados, deberá evitarse la libre circulación de agua sobre el talud. Para ello, se reconducirá el agua recogida por las cuencas aportantes hasta los puntos de desagüe o hacia las distintas zonas revegetadas mediante la implantación de una red de drenaje, que deberá diseñarse teniendo en cuenta las características de impermeabilidad que presentan las arcillas. Para el drenaje deberá considerarse:  
- Construcción de cunetas de drenaje en bajantes de los bancos. Cuando atraviese una zona de paso deberá ir entubada con tubería de hormigón de dimensión adecuada al canal que la alimenta.  
- Construcción de desagües perimetrales que eviten el arrastre del sustrato y la formación de cárcavas por escorrentías superficiales. Debe evitarse que las aguas de escorrentía penetren en los frentes de explotación. Para ello, se ha diseñado una cuneta que bordea todo el perímetro para recoger las aguas superficiales y desaguarla en la rambla próxima, para que continúe su evacuación de forma natural.  
- Valorar la opción de utilizar geotextiles para mejorar la adaptación e integración al terreno y reducir futuros mantenimientos.  
- Realizar contrapendiente en todas las bermas del 2 % hacia el interior, favoreciendo así la retención del agua y su absorción por las plantas, ayudando al depósito de sedimentos.  
- La inclinación lateral de las terrazas estará en función del drenaje diseñado que reconducirá el agua desde los canales de drenaje de cada terraza hasta la zona de menor cota.  
- Limitar la cota de explotación por encima de la cota del nivel freático cercano, como medida de protección de posibles acuíferos locales.  
Una vez obtenido el perfil de restauración deseado, se procederá a mejorar las condiciones edáficas para garantizar el establecimiento de la vegetación, para lo que se realizará:  
- Preparación del suelo, extensión del sustrato edáfico y arado profundo o escarificado del mismo mediante un subsolador o ripper, de 30 cm de profundidad, con el fin de descompactar el suelo y facilitar la infiltración del agua y la penetración de las raíces.  
- Aporte de tierra vegetal, que deberán ser enmendados para aumentar el contenido en materia orgánica y aumentar la cantidad de nutrientes disponibles, mejorando así la capacidad de retención del suelo. Teniendo en cuenta la superficie a restaurar y el espesor elegido (40 cm), el volumen de tierra necesaria para la recuperación edáfica total es de 20.371,50 m³, que procederán principalmente de tierras vegetales externas con requisitos que lo hagan adecuado al uso que se le vaya a dar, motivo por el cual se realizará una analítica del suelo a introducir antes de su extendido, ya que debe ser acorde a las tierras de montera originales. Las tierras procedentes de estériles que se vayan a utilizar como tierras vegetales deberán serán sometidos a una mejora edáfica y tener al menos un 50 % de elementos finos y enmiendas orgánicas del orden de 40.000 kg/ha.  
- Si fuera necesario, se aplicarán cubiertas protectoras del suelo, que revestirán los taludes con mulches o manta orgánica, compuesta por entramado de fibras (70 % paja y 30 % esparto). Las mantas suponen una protección temporal y un refuerzo estructural que reduce la erosión superficial en los taludes.  
Una vez se ha extendido el sustrato edáfico en las plataformas, bermas y taludes que se pretende revegetar, se propone la plantación al tresbolillo con marco de plantación de 3 x 3 m, mediante ahoyado manual, apoyada con siembra a voleo de herbáceas en cabeza y pie de talud. La dosis de siembra se estima en 10 g/m² de mezcla de herbáceas: Brachypodium retusum (12,5 %), Brachypodium phoenicoides (12,5 %), Dactylis glomerata (25 %), Festuca rubra (25 %) y Stipa tenacissima (25 %). El papel principal de las herbáceas es la estabilización y regeneración del suelo, reduciendo la erosión de este y contribuyendo a la creación de un horizonte humífero. Asimismo, la cubierta herbácea permite crear, de forma rápida, un medio favorable para las sucesivas etapas de vegetación, aportando de forma continuada materia orgánica al suelo, facilitando además la colonización de diversas especies de fauna. La comunidad vegetal estará conformada por especies propias del lugar y de bajo requerimiento hídrico, habiéndose seleccionado la siguiente vegetación leñosa: Anthyllis cytisoides, Salsola genistoides, Cistus clusii, Lygeum spartum y Rhamnus lycioides. Esta vegetación, en comparación con la vegetación herbácea, enraíza más profundamente, y proporciona una protección mayor contra los deslizamientos.  
La revegetación se realizará siguiendo las medidas establecidas en la Orden 16 de mayo de 1996, de la Conselleria de Agricultura y Medio Ambiente, por la que se aprueban las directrices básicas para las actuaciones de forestación o repoblación forestal en la Comunitat Valenciana, y teniendo en cuenta las siguientes consideraciones:  
- La elección de especie se hará considerando la estación y se potenciará la presencia de especies atractivas para la fauna, para que esta promueva la dispersión de semillas.  
- Inspección visual en la recepción de los plantones y semillas empleados en la restauración y procedentes de vivero. Deberá cumplirse la normativa referente a las regiones de procedencia.  
- Si fuera necesario, puede añadirse compost en los hoyos.  
- Alrededor de las plantaciones se pueden formar caballones (de al menos 10 cm de alto para formar pocetas de unos 50 cm de diámetro), así como realizar microcuencas con el fin de retener mayor cantidad de agua.  
- Se colocará, si fuera necesario, tubos o mallas protectoras en las plantas, y si la zona lo requiere podría añadirse hidrogeles.  
- Se llevará a cabo una protección visual al sudoeste de la cantera, debido a la proximidad de viviendas de la urbanización del Alabastre.  
A medida que finalicen las labores de restauración comenzará una fase de mantenimiento que se llevará a cabo por un período de 2 años, en cada una de las zonas. Estas labores, están orientadas por un lado, a la limpieza y adecuación del sistema de drenaje para mantenerlo en correctas condiciones de uso, y por otro al mantenimiento de la vegetación en buen estado, para lo que deberá tenerse en cuenta aspectos como los riegos periódicos de mantenimiento, la reposición de marras, las escardas manuales de especies invasoras, el mantenimiento de los caballones, los tratamientos selvícolas o los posibles tratamientos fitosanitarios que puedan ser necesarios.   
Según el Real decreto 975/2009, de 12 de junio, sobre gestión de los residuos de las industrias extractivas y de protección y rehabilitación del espacio afectado por actividades mineras, para que el órgano sustantivo en materia de minería pueda otorgar autorización, debe tener autorizado previamente el PR, y una vez otorgado, no podrán iniciarse los trabajos hasta tener constituidas las correspondientes garantías financieras que aseguren su cumplimiento. La fianza se establece en función del presupuesto de restauración. El cálculo de la garantía financiera se realizará teniendo en cuenta el impacto ambiental de las labores mineras y el uso futuro de los terrenos a rehabilitar y deberá ser suficiente para la rehabilitación del espacio y partiendo del supuesto, en caso de ser necesario, de que terceros independientes y debidamente cualificados puedan evaluar y efectuar cualquier trabajo de rehabilitación necesario. Por este motivo, en aras a una adecuada rehabilitación del terreno afectado por la explotación, resulta necesario que el presupuesto se ajuste a los datos medios del sector (entre 40.000 y 60.000 €/ha) y que contemple la totalidad de las actuaciones descritas en el PR. En el presupuesto presentado por el promotor, no se contemplan unidades como el movimiento de tierras o el reperfilado de taludes, entre otras, siendo partidas imprescindibles para lograr la rehabilitación del medio natural y alcanzar la morfología final de la explotación. Asimismo, no contempla el IVA.  
El EIA cuenta con un Plan de vigilancia ambiental (PVA) que establece las pautas establecidas a seguir, efectuando los controles, las mediciones y el análisis de los parámetros que permitirán conocer el impacto que está soportando el ámbito de la actuación y su entorno, con su periodicidad correspondiente. Todas las actuaciones y mediciones que se realicen en la aplicación del PVA tendrán constancia escrita en forma de actas, lecturas o estadillos, de forma que permita comprobar su correcta ejecución y respeto de los trabajos a las condiciones establecidas en la normativa vigente que le sea de aplicación. Esta documentación recogerá todos los datos desde el inicio de la actividad estando a disposición de los órganos de inspección y vigilancia. Si se observase alguna desviación significativa respecto de las previsiones descritas en el EIA durante la realización de los controles mencionados, el promotor lo pondrá en conocimiento de la administración competente, para que se apliquen las medidas correctoras necesarias.  
  
Consideraciones jurídicas  
El proyecto constituye un supuesto de evaluación de impacto ambiental ordinaria conforme al anexo I del Decreto 162/1990, grupo 3, c) extracción de minerales no metálicos ni energéticos; c.1. Materiales de construcción (sustancias arcillosas, rocas y pizarras, áridos naturales y por machaqueo, yesos, rocas ornamentales), en concordancia con el artículo 7 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental.  
El expediente ha observado los trámites previstos en la sección 1ª, capítulo II del título 2 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, y en las demás disposiciones que le son de aplicación.  
El artículo 13 del Decreto 176/2020, de 30 de octubre, del Consell, de aprobación del Reglamento orgánico y funcional de la Conselleria de Agricultura, Desarrollo Rural, Emergencia Climática y Transición Ecológica, atribuye a la Dirección General de Calidad y Educación Ambiental la competencia sobre la evaluación de impacto ambiental de proyectos.  
Por todo cuanto antecede, a propuesta del Servicio de Evaluación de Impacto Ambiental y con el visto bueno del subdirector general de Calidad y Educación Ambiental, en uso de las atribuciones que ostento resuelvo:  
  
Primero  
Estimar aceptable, a los solos efectos ambientales y sin perjuicio de la previa obtención de las autorizaciones sectoriales que le sean de aplicación, el proyecto de ampliación de la explotación de recursos de la sección A), denominada Salemán núm RCA 922 del término municipal de Agost (Alicante), promovido por la mercantil Cerámica Virgen de las Nieves, SL, siempre que el mismo se desarrolle de acuerdo con lo establecido en el estudio de impacto ambiental, el proyecto técnico y demás documentación obrante en el expediente y de conformidad con las siguientes condiciones:  
1) Con carácter previo a la aprobación del plan de restauración afectado por las labores mineras, el órgano sustantivo requerirá la subsanación del PR y verificará que el presupuesto del citado plan es suficiente para la rehabilitación del espacio (no inferior a 40.000 €/ha, referidas al ejercicio 2023) y partiendo del supuesto, en caso de ser necesario, de que terceros independientes y debidamente cualificados puedan evaluar y efectuar cualquier trabajo de rehabilitación que fuera necesario, debiendo contemplar todas las unidades de obra necesarias para llevar a cabo la restauración definida en el PR.  
2) La actividad se considera como potencialmente contaminadora de la atmósfera, de conformidad con la Ley 34/2007, de 15 de noviembre, al estar incluida en el Catálogo de actividades potencialmente contaminadoras de la atmósfera (anexo IV de la citada ley, actualizado por el Real decreto 100/2011, de 28 de enero). La construcción, montaje, explotación, traslado o modificación sustancial, cese o clausura de la actividad está sujeta al régimen de autorización o notificación regulado en el artículo 13 de la Ley 34/2007.  
3) Para llevar a cabo la restauración geomorfológica del hueco minero tal y como describe el promotor, se rellenará el mismo con residuos inertes adecuados conforme al Decreto 200/2004, de 1 de octubre, del Consell de la Generalitat y a la Orden APM/1007/2017, de 10 de octubre, sobre normas generales de valorización de materiales naturales excavados para su utilización en operaciones de relleno y obras distintas a aquellas en las que se generaron. Previamente a la explotación, se deberá justificar que se ha obtenido la declaración de aptitud de residuos inertes adecuados por el órgano competente en materia de residuos. Asimismo, previo a la autorización, el órgano sustantivo en materia de minería deberá comprobar que la mercantil Cerámica Virgen de las Nieves, SL, dispone del volumen de residuos inertes adecuados y en cantidad suficiente para ir colmatando por fases todo el relleno del hueco, para lo que tendrán que verificar el volumen de residuos que genera anualmente la citada mercantil, así como asegurar la compatibilidad medioambiental de dicho residuos con el hueco en el que se van a depositar, anotándose en el libro de registro.  
4) En el caso de no poder justificar el aporte de material de relleno, deberá plantearse una alternativa de restauración, modificar la cota de explotación o cualquier otro parámetro que permita asegurar una recuperación del terreno a su estado original.  
5) Se deberá presentar un Plan de gestión de residuos acorde a lo establecido en el Real decreto 975/2009, de 12 de junio, sobre gestión de los residuos de las industrias extractivas y de protección y rehabilitación del espacio afectado por actividades mineras.  
6) El seguimiento del cumplimiento de las medidas descritas en el EIA, así como las propuestas emitidas por los distintos organismos consultados, corresponderá al órgano sustantivo, así como de las medidas adicionales propuestas.  
7) Deberán respetarse los límites de la explotación, no pudiéndose ocupar terrenos fuera del ámbito de actuación. De igual modo, no debe acumularse material extraído fuera del perímetro de la explotación y restauración, debiendo depositarse en lugares que no generen impactos ambientales.  
8) No se creará ningún camino de acceso nuevo a la explotación, aunque sí se crearán pistas en el interior de la cantera que conecten las existentes a los nuevos bancos de explotación a medida que estos avancen. Las pistas y caminos existentes en la superficie de la cantera deberán mantenerse durante todo el tiempo que dure la actividad en correctas condiciones, siendo el promotor el responsable del mantenimiento adecuado de los mismos.  
9) En cuanto a la línea eléctrica de alta tensión que cruza en aéreo la concesión minera se deberá tener en cuenta lo indicado en la ITC 07.1.03 de la Orden de 16 de abril de 1990 por la que se aprueban las instrucciones técnicas complementarias del capítulo VII del Reglamento general de normas básicas de seguridad minera, y lo establecido en el Real decreto 223/2008, de 15 de febrero, por el que se aprueban el Reglamento sobre condiciones técnicas y garantías de seguridad en líneas eléctricas de alta tensión y sus instrucciones técnicas complementarias ITC-LAT 01 a 09, así como el condicionado ya descrito.  
10) Está totalmente prohibido realizar cualquier tipo de vertido no autorizado directamente a cauces de agua o al suelo y en particular, los producidos por los cambios de aceite, combustibles y mantenimiento de la maquinaria, que deberán ser gestionados por el taller o por un gestor de residuos debidamente autorizado según lo previsto en la normativa de residuos.  
11) Se deberá cumplir lo dispuesto en el Decreto 7/2004, de 23 de enero, del Consell de la Generalitat, por el que aprueba el pliego general de normas de seguridad en prevención de incendios forestales a observar en la ejecución de obras y trabajos que se realicen en terreno forestal o en sus inmediaciones.  
12) En caso de alcanzar el nivel freático antes de la cota final de la excavación, se finalizará la explotación del material y se comenzará con la restauración.  
13) Para la limitación de la dispersión de material pulverulento, los camiones que salgan de la explotación circularán con la carga cubierta.  
  
14) Se deberá cumplir los límites umbral en cuanto a los niveles de material particulado establecidos en la legislación vigente en materia de calidad del aire o los establecidos en sus competencias por la legislación autonómica.  
15) Si durante la ejecución de las obras se encontraran restos paleontológicos, arqueológicos o etnográficos, los promotores tendrá que poner el hecho en conocimiento de la Conselleria de Cultura de manera inmediata, adoptando las medidas pertinentes para su protección y conservación en conformidad con aquello previsto en los artículos 63 y 65 de la Ley 4/1998, de 11 de junio, del patrimonio cultural valenciano.  
16) La superficie correspondiente a la zona 1 que ha sido colonizada por vegetación de forma natural será incluida como superficie pendiente de restauración conforme a las actuaciones descritas en el PR.  
17) Se pretende una restauración del conjunto de la explotación de forma progresiva y por medio de fases simultaneadas con las labores de explotación, de manera que se restaure el espacio afectado conforme se vayan agotando los diferentes bancos. En consecuencia, deberá tenerse en cuenta para la tramitación, con antelación suficiente, las necesidades de residuos inertes adecuados disponibles, de manera que no se pueda avanzar a la siguiente fase sin haber restaurado la anterior. El órgano sustantivo tendrá en consideración la planificación de la explotación (se estima que desde la primera fase se va a disponer de frentes abiertos en las tres zonas) para la determinación del afianzamiento.  
18) La restauración de la afección de la parte sur de la explotación, que según el promotor ha sido producida por la cantera vecina, se llevará a cargo por Salemán mediante las actuaciones definidas en el presente Plan de restauración. Además, según la información cedida por parte de los titulares de la cantera vecina, la cota proyectada en esta cantera es 173 m, por lo que la unión de las dos canteras se puede llevar a cabo con la morfología final proyectada siendo, según el promotor, el único diseño que se puede llevar a cabo teniendo en cuenta la superficie disponible.  
19) La morfología final de restauración crea una gran superficie a cota 190 m. En la zona sur de la cantera acabará en un talud suave formado por dos bancos y en las zonas 2 y 3 la plataforma de relleno creada a cota 190 m finalizará al este mediante la creación de tres bancos finales de restauración, simulando la unión con la cantera vecina. Los bancos finales de restauración creados tendrán una altura de 5 m, anchura de berma de 4 m y una inclinación del talud de 30º. La pendiente del talud será de 22º y tendrá una altura de 15 m.  
20) Mediante las acciones de control y vigilancia del área destinada a las instalaciones auxiliares de la explotación, se comprobará que todas las instalaciones de la explotación dispongan de los mecanismos y elementos necesarios para minimizar los posibles riesgos de contaminación a cursos de agua superficiales o subterráneos, los riesgos de contaminación atmosférica y acústica, tanto en el funcionamiento cotidiano como en caso de posibles accidentes. Además, se controlará que la gestión de los residuos generados en cada una de las instalaciones, y en el conjunto de la explotación, se lleve a cabo de acuerdo con la normativa vigente.  
21) Las acciones incluidas en el PVA deberán documentarse, a efectos de acreditar la adopción y ejecución de las medidas preventivas y correctoras propuestas y la comprobación de su eficacia. La documentación estará a disposición de las autoridades competentes.  
En los términos previstos en el artículo 43 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, la presente declaración de impacto ambiental perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera comenzado la ejecución del proyecto en el plazo de cuatro años. A estos efectos, el promotor notificará al órgano ambiental el comienzo de las obras.  
  
  
Segundo  
Conforme a lo previsto en el artículo 41 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre:  
a) Publicar la presente declaración de impacto ambiental en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, así como en la sede electrónica.  
b) La presente declaración de impacto ambiental no será objeto de recurso sin perjuicio de los que, en su caso procedan en vía administrativa y judicial frente al acto por el que se autoriza el proyecto.  
  
Tercero  
El órgano sustantivo deberá tener debidamente en cuenta, en el procedimiento de autorización del proyecto, la evaluación de impacto ambiental efectuada, atendiendo a los criterios establecidos en el artículo 42 de la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, referidos tanto al contenido de la autorización como a la publicidad de la decisión.  
  
València, 14 de abril de 2023.- El director general de Calidad y Educación Ambiental: Joan Piquer Huerga».



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML