Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 6386, del 28-10-2010 (2010/11376)

RESOLUCIÓ de 20 d'octubre de 2010, de la directora general del Secretariat del Consell, de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació, per la qual es disposa la publicació del conveni de col·laboració entre la Generalitat, a través de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx i el Consell General del Poder Judicial, per a la posada en marxa d'un servei pilot de mediació familiar, que col·labore amb el Jutjat de Família de la localitat i la realització de les pràctiques del primer curs d'Expert en Mediació Familiar.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   6386

Data del DOGV
:   28-10-2010

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2010/11376

CVE


Data del document
:   20-10-2010

Organisme emissor
:   Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació

Tipus de document
:   Resolució

RESOLUCIÓ de 20 d'octubre de 2010, de la directora general del Secretariat del Consell, de la Conselleria d'Indústria, Comerç i Innovació, per la qual es disposa la publicació del conveni de col·laboració entre la Generalitat, a través de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx i el Consell General del Poder Judicial, per a la posada en marxa d'un servei pilot de mediació familiar, que col·labore amb el Jutjat de Família de la localitat i la realització de les pràctiques del primer curs d'Expert en Mediació Familiar. [2010/11376]
La Generalitat, a través de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx i el Consell General del Poder Judicial, han subscrit, després de la tramitació prèvia reglamentària, el 9 de juny de 2010, el conveni de col·laboració per a la posada en marxa d'un servei pilot de mediació familiar, que col·labore amb el Jutjat de Familia de la localitat i la realització de les pràctiques del primer Curs d'Expert en Mediació Familiar.
En compliment del que establix l'article 8.2 de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, cal publicar en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana l'esmentat conveni, que ha quedat inscrit en el Registre de Convenis de la Generalitat amb el número 1415/2010, i que figura com a annex d'esta resolució.
Valencia, 20 d'octubre de 2010.- La directora general del Secretariat del Consell: Mª Teresa Lleó Alonso.
Conveni de col·laboració entre la generalitat, a través de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx i el Consell General del Poder Judicial, per a la posada en marxa d'un servei pilot de mediació familiar, que col·labore amb el Jutjat de Família de la localitat i la realització de les pràctiques del primer curs d'expert en Mediació Familiar
Elx, 9 de juny de 2010
Reunits
D'una banda, Paula Sánchez de León Guardiola, en la seua condició de consellera de Justícia i Administracions Públiques, en nom i representació de la Generalitat, en virtut de les atribucions que li atorguen els articles 1 i 6 del Decret 206/2009, de 13 de novembre, del Consell, pel qual es prova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques, facultada per a aquest acte per Acord del Consell de 9 de abril de 2010.
D'una altra, la degana de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx, Maria Carmen Pérez Cascales, en nom i representació d'aquest, en virtut de les funcions que li atribueix l'article 48.2 de l'Estatut General de l'Advocacia Espanyola.
D'una altra, Fernando de Rosa Torner, Margarita Uría Etxebarría i Gabriela Bravo Sanestanislao, actuant en nom i representació del Consell General del Poder Judicial, en virtut de l'acord plenari adoptat per aquest el dia 24 de març de 2010.
Les parts, en la representació que ostenten, es reconeixen capacitat legal suficient per a l'atorgament del present acord de col·laboració i a aquest efecte,
Manifesten
I. Que la mediació familiar és un instrument en la busca de solucions i acords en els conflictes familiars que persegueix, bé la recomposició i preservació de la seua unitat, bé la minimització dels efectes negatius d'una ruptura.
II. Que la mediació es presenta davant de la família com un recurs que obri noves vies per a fomentar, des del respecte mutu, l'autonomia i la lliure capacitat de les persones per a decidir el seu futur, alhora que, incardinada dins del els processos judicials de família, contribueix notablement a millorar la qualitat de la resposta que es dóna des del sistema judicial als conflictes familiars.
III. Que la mediació familiar es troba regulada en la Llei 7/2001, de 26 de novembre, Reguladora de la Mediació Familiar a l'àmbit de la Comunitat Valenciana.
IV. Que la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques té, entre les seues competències, l'adopció de mesures encaminades a evitar la judicialització de conflictes, segons el que disposa el Decret 206/2009, de 13 de novembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament Orgànic i Funcional de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.
És per això, que des d'aquesta Conselleria es vol impulsar la Mediació Familiar com a mecanisme alternatiu de resolució de conflictes i, per mitjà del present Conveni de Col·laboració, donar suport a la posada en marxa del Servei Pilot de Mediació Familiar i la realització de les pràctiques del primer Curs d'Expert en Mediació Familiar d'Elx, perquè col·labore amb el Jutjat de 1a Instància núm.6 (Família) de la localitat.
V. Que l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx i el Consell General del Poder judicial, conscients de la necessitat d'aquest acord i de l'important suport que pot suposar per al Jutjat de Família d'Elx, han proposat a la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques la seua participació i col·laboració per a la implantació del dit servei.
VI. El Consell General del Poder judicial coordina, a través de la seua Vocalia Delegada, un projecte de mediació intrajudicial en els processos de Família, que es va iniciar el 2006 a 6 Jutjats, i que a data actual són 28, tots ells seguint un protocol pautat únic d'actuació orientatiu, aprovat pel Ple del Consell i que s'adjunta com annex I.
La mediació familiar aprovada pel projecte del Consell és intrajudicial, és a dir, dins d'un procés judicial ja obert, bé en la fase declarativa o bé després de la presentació d'una demanda executiva per incompliment de la sentència o conveni regulador.
VII. El Consell General del Poder judicial ve autoritzant la participació dels titulars dels òrgans judicials en la realització d'activitats docents en la impartició de disciplines jurídiques en la seua aplicació pràctica, habitualment amb Universitats, facilitant l'accés dels alumnes, si fa al cas, a les oficines judicials; per tal d'assistir a les actuacions judicials que per la seua naturalesa tinguen el caràcter de públiques i a aquelles altres que el jutge o magistrat, en l'exercici de la seua activitat docent, considere oportunes i que en cap cas podran menyscabar la seua funció jurisdiccional. Tot això d'acord amb un Model Practicum aprovat pel Ple del Consell General el Poder Judicial, de data 29 d'abril de 2003, que igualment s'adjunta com annex II.
Estipulacions
Primera. Objecte
L'objecte del present Conveni de Col·laboració és la posada en marxa d'un servei pilot de mediació familiar, que col·labore amb el Jutjat de 1a Instància núm. 6 (Família) de la localitat i permeta la realització de pràctiques als alumnes del Curs Expert en Mediació Familiar, del Col·legi d'Advocats d'Elx i la Universitat Miguel Hernández d'Elx.
Segona. Àmbit d'actuació. Destinataris
El Jutjat de Família d'Elx podrà derivar, als qui siguen part en un procediment davant del dit Jutjat, a la sessió informativa de mediació. Una vegada informades, aquestes persones podran optar per iniciar la mediació, a l'efecte de la qual, ambdues, parts de comú acord, sol·licitaran la suspensió del procediment judicial de conformitat amb l'ordenament jurídic (article 770.7a LEC i article 13.2 de la Llei 7/2001, de 26 de novembre, Reguladora de la Mediació Familiar a l'àmbit de la Comunitat Valenciana).
Igualment, les parts d'un procediment, que no hagen estat derivades a mediació, podran sol·licitar, de comú acord, la derivació amb suspensió del procediment.
Tercera. Principis rectors.
Aquest servei pilot de mediació familiar es regirà pels principis següents:
- Voluntarietat de les parts
- Confidencialitat de les parts i els mediadors
- Caràcter personalíssim
- Bona fe
- Gratuïtat
Quarta. Obligacions de les parts
A. El Col·legi d'Advocats d'Elx es compromet a:
· Gestionar i Coordinar l'esmentat Servei Pilot de Mediació Familiar, que col·labore amb el Jutjat de Família d'Elx.
· Seleccionar i, si fa al cas, contractar el personal que integrarà aquest servei, que comptarà amb un grup de 12 persones, llicenciades en Dret, amb formació universitària específica de postgrau en el nivell d'expert, especialista o màster i col·legiades en el Col·legi d'Advocats d'Elx (article 7 Llei Mediació), així com amb alumnes del Curs d'Expert en Mediació Familiar de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx i la Universitat Miguel Hernández, en qualitat d'alumnes en pràctiques.
· Elaboració i edició de material divulgatiu que explique als ciutadans en què consisteix la mediació; quins són els seus beneficis i com es pot accedir gratuïtament i voluntàriament a aquest servei.
· Elaborar una memòria anual que reflectisca totes les actuacions realitzades i facilitar quanta informació es requerisca sobre el funcionament del servei, a petició de la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques.
B. Per la seua banda, la Conselleria de Justícia i Administracions Públiques es compromet a:
· Posar a disposició del personal del servei pilot el local adequat per a l'exercici de les seues funcions, condicionat i amb la infraestructura de mobiliari, equipaments informàtics i la resta de material necessari per al correcte exercici de l'activitat; local i materials de què ja es disposa i que, per tant, no implica cap despesa per a aquest Departament.
C. El Consell General del Poder judicial:
· Promoure les actuacions necessàries tendents a l'adequada coordinació del Jutjat de 1a Instància núm. 6 (Família) d'Elx, amb el Servei de Mediació Familiar.
· Promoure, al partit judicial d'Elx, la difusió del material divulgatiu que elabora l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx, i la posada en marxa de quants mecanismes hi calguen perquè els particulars que acudisquen al Jutjat de 1a Instància núm. 6 (Família) d'Elx, puguen rebre assessorament més precís i ser orientats sobre qualsevol dubte que se'ls presente sobre aquesta temàtica.
· Difondre en el partit judicial d'Elx el protocol per a la implantació de la mediació familiar intrajudicial, aprovat pel Ple del Consell General del Poder Judicial, sent informat pel Deganat dels Jutjats d'Elx sobre l'estat i situació de l'experiència, qui procedirà a remetre al Consell del Poder Judicial, cada semestre, un resum de resultats de l'activitat per a l'elaboració de la memòria estadística del Programa de Mediació del Consell General del Poder judicial.
Cinquena. Funcionament i horari. El servei de mediació s'oferirà tres divendres al mes (el primer, el segon i el quart) en horari de 10 a 14 hores, i serà atés per 4 mediadors professionals en dues parelles de comediadors, i 4 alumnes en pràctiques, dos amb cada parella de comediadors.
Els alumnes en pràctiques no participaran en solitari en cap sessió del servei de mediació i sempre actuaran si no es sota la supervisió de un mediador professional, estant obligats en tot cas a respectar el principi de confidencialitat.
Durant un període transitori de 4 mesos des de l'inici del servici, el mateix podrà ser prestat per llicenciats en Dret, amb formació universitària específica de postgrau en el nivell d'expert, especialista o màster i no col·legiats en el Col·legi d'Advocats d'Elx.
El servei de mediació serà gratuït en tot cas.
Sisena. Comissió de Seguiment
S'establirà una Comissió de Seguiment del Conveni que, a més de vetlar per la coordinació entre les institucions signants i la bona marxa del Conveni en el seu conjunt, permeta l'estudi i valoració, amb un caràcter permanent, d'aquells assumptes relacionats amb la mediació familiar que exigisquen aclariment o un tractament especial a causa de la seua complexitat.
La Comissió estarà formada per un representant de cada una de les parts integrants del present Conveni de Col·laboració.
Setena. Reserva i protecció de dades
Si s'utilitzaren mitjans informàtics, o altres mitjans de tractament automatitzat de dades de caràcter personal dels usuaris, es donarà compliment al que disposa la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de Caràcter Personal.
D'altra banda, s'haurà d'observar allò que s'ha preceptuat en la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú, respecte de l'accés limitat als propis interessats amb relació als documents que continguen informació referent a la intimitat de les persones.
Vuitena. Període de vigència. El present conveni serà efectiu des de la data de la seua signatura i estendrà la seua vigència per un termini d'un any. Aquest termini podrà ser prorrogat per períodes anuals per acord exprés de les parts, prèvia notificació, amb una antelació de, almenys, dos mesos abans de la finalització del seu termini de vigència.
Novena. Marc d'interpretació i jurisdicció competent. Les parts signants es comprometen a tractar de resoldre de forma amistosa qualsevol dubte o conflicte que poguera sorgir en la interpretació o aplicació del present Conveni de Col·laboració.
En cas de resultar infructuosa la resolució amistosa, les parts acorden sotmetres, a l'orde jurisdiccional contenciós administratiu, les qüestions litigioses derivades del present conveni.
I en prova de conformitat, signen les parts per triplicat exemplar al lloc i en la data abans indicats.
La consellera de Justícia i Administracions Públiques: Paula Sánchez de León Guardiola.
La degana de l'Il·lustre Col·legi d'Advocats d'Elx: Mª Carmen Pérez Cascales.
Els vocals del Consell General del Poder Judicial: Fernando de Rosa Torner, Margarita Uría Etxebarría i Gabriela Bravo Sanestanislao.
ANNEX I
CONSELL GENERAL DEL PODER JUDICIAL
PROTOCOL PER A LA IMPLANTACIÓ DE LA MEDIACIÓ FAMILIAR INTRAJUDICIAL, ALS JUTJATS I TRIBUNALS QUE CONEIXEN DE PROCESSOS DE FAMÍLIA
Maig 2008
PROTOCOL PER A LA IMPLANTACIÓ DE LA MEDIACIÓ FAMILIAR INTRAJUDICIAL ALS JUTJATS I TRIBUNALS QUE CONEIXEN DE PROCESSOS DE FAMÍLIA
(Protocol elaborat pels magistrats Teresa Martín Nájera, Margarita Pérez Salazar i José Luis Utrera Gutiérrez.)
1r. Objecte del protocol
Aquest protocol té com a objecte ajudar a la implantació de la mediació familiar intrajudicial en aquells jutjats i tribunals que coneixen de processos de família.
Es parteix per a això de les experiències desenrotllades amb anterioritat en distints òrgans judicials i molt concretament de la que impulsada pel Consell General del Poder Judicial i dirigida pel magistrat Pascual Ortuño, es realitza des de l'any 2006 als jutjats de Família de Barcelona (núm. 18), Madrid (núm. 29) Màlaga (núm. 5), Palma de Mallorca (núm. 12) Pamplona (núm. 3) i Sevilla (núm. 7).
Es pretén amb aquest document descriure la mecànica d'implantació d'un Servei de Mediació familiar intrajudicial "tipus", que puga servir, amb les necessàries adequacions, al nombre més gran possible d'òrgans judicials.
En primer lloc, s'exposa sintèticament el marc legal de la mediació familiar, insistint en les normes que donen cobertura a aquesta iniciativa i descrivint, tot seguit, un breu argumentari dels avantatges que presenta la mediació familiar intrajudicial, davant del procés contenciós com a instrument per a gestionar, amb una major qualitat, els conflictes familiars.
Respecte als elements bàsics per al desenrotllament del protocol, hi cal recordar que són fonamentalment dos: el jutge, en el seu doble paper d'impulsor del servei i en quant que d'ell ha de partir generalment el suggeriment a les parts de fer ús de la mediació, i el mediador o equip mediacional, que desenrotllarà les sessions mediacionals. Tot això sense desconéixer la importància de la col·laboració d'altres professionals (fiscal, equip psicosocial, secretari/ària judicial, lletrats o funcionaris del Jutjat).
Un requisit essencial, perquè les parts facen ús de la mediació, és que coneguen la seua existència, per la qual cosa cal que el Jutjat done a conéixer aquest Servei, i detalle en el Protocol els mitjans més habituals per a aconseguir aqueix objectiu. De tots ells, la primera sessió informativa presencial és l'instrument més eficaç per a convéncer les parts dels beneficis de la mediació i per això se li dedica un apartat complet.
La decisió de les parts d'acudir al Servei de Mediació aborda quant a la forma de plasmar-la i en la seua repercussió processal en les interlocutòries.
Finalitzades les sessions mediacionals, es plantegen les distintes conseqüències, que en l'àmbit del procés, té el fet d'haver aconseguit o no un acord i el que aquest siga total o parcial.
Les especials característiques de la mediació, en la segona instància, han aconsellat dedicar-les un apartat especial i posar de rellevància les principals qüestions que es plantegen en aquesta fase processal i les seues possibles solucions.
El Protocol conclou amb unes recomanacions finals, essencialment pràctiques; un annex documental del màxim interés (fullets divulgatius, models de resolucions, fitxes, taules orientadores per a la fixació de pensions); una bibliografia bàsica per a qui desitge aprofundir en la mediació familiarment, i concretament, en la intrajudicial, i unes adreces i contactes que puguen servir per a aclarir els dubtes que sorgisquen en la implantació d'aquest protocol.
Des de l'experiència de portar ja diversos anys treballant en el camp de la mediació familiar intrajudicial, ha de deixar-se constància de la satisfacció que en la majoria dels casos els ciutadans expressen quan han tingut contacte amb la mediació familiar en seu judicial. Amb independència del resultat final que s'aconsegueix, aqueixa satisfacció és prou per a animar a posar en marxa aquest Protocol, perquè contribuirà notablement a millorar la qualitat de la resposta que es dóna, des del sistema judicial, als conflictes familiars.
2n. El marc jurídic de la mediació familiar
Com a fites legals rellevants, que configuren l'actual marc jurídic de la mediació familiar a l'estat espanyol, podem citar els següents:
a) La Recomanació 1/1998, del Consell d'Europa, sobre mediació familiar.
b) La Directiva Europea sobre mediació Civil i Mercantil (Diari Oficial UE, de 24 de maig de 2008).
c) El Reglament (CE) 2201/2003, sobre responsabilitat parental (article 55 e) i la seu guia de bones pràctiques.
d) Llei d'Enjudiciament Civil: articles 770-7a, 777.2 i disposició final 3a.
e) Codi de Família de Catalunya (article 79).
f) Lleis autonòmiques sobre mediació: Catalunya (2001), Galícia (2001), València (2001), Canàries (2003), Castella-la Manxa (2005), Balears (2006), Castella i Lleó (2006), Astúries (2007), Madrid (2007), País Basc (2008).
Pel que fa a la derivació de les parts a la primera sessió informativa presencial, tindria la seua cobertura legal, a més, en l'article 158-4 del Codi Civil; atés que tractaria l'òrgan judicial de preservar els menors, involucrats en un procés contenciós de família, dels perjudicis que el dit procés pot ocasionar-los.

\* \* \* \* \*
3r. La mediació familiar com a alternativa al procés contenciós
Quan parlem de mediació intrajudicial, ens referim a la introducció d'aquesta dins d'un procés judicial ja obert, bé en la fase declarativa o bé després de la presentació d'una demanda executiva per incompliment de la sentència o conveni regulador.
Podem advertir, per tant, que la mediació intrajudicial no és tant una alternativa al procés com una nova forma d'actuació en els tribunals de Justícia, que implica el que es treballe perquè, encara dins d'un procés contenciós, es done l'oportunitat a les parts d'arribar a una solució consensuada per ells amb l'ajuda d'un tercer o, almenys, es reduïsquen les matèries en discòrdia o servisca per a pacificar el conflicte entre ells. L'objectiu de l'acord no és per tant l'únic a aconseguir. En el jutjat a vegades és prou amb què l'enverinament disminuïsca i la comunicació entre la parella millore.
La derivació a mediació pot fer-se tant en el procés declaratiu com en els processos d'execució. En uns o en altres l'objectiu no és només l'acord, com ja s'ha dit. De fet estan resultant molt positives les derivacions a mediació realitzades en sentència o interlocutòria d'execució, en què l'objectiu és l'acord sobre punts concrets ja previstos en la interlocutòria o sentència, a través de sessions fixades periòdicament per a debatre'ls.
En el següent quadre, es resumeixen els avantatges de les solucions d'autocomposició o consensuals, aconseguides a través de la mediació, davant dels efectes que generalment provoca el procés contenciós en el grup familiar.
La iniciativa, per a derivar un cas a mediació, una vegada que està en curs el procés judicial, pot sorgir:
- Del mateix jutge.
- Dels mateixos serveis de la CCAA o de l'ajuntament corresponent.
- Dels serveis psicosocials del jutjat.
- Dels col·legis d'advocats. Hi ha corporacions que disposen de seccions de negociació i mediació i que inclús tenen serveis de mediació.
- D'altres col·legis professionals, com els de psicologia, treball social o educadors, tenen també serveis d'aquesta naturalesa i poden aconsellar la derivació a mediació, una vegada iniciat el procés.
- De les fiscalies, especialment les de Menors (de Protecció o de Reforma) o discapacitats o família.
Per a concloure amb aquest apartat, volem assenyalar que si comptem amb un jutge motivat i coneixedor de la mediació; si tenim uns mitjans humans i materials mínims per a incorporar en el procés judicial la mediació, i si hi ha equips de mediadors degudament formats, la veritat és que el servei que presten els jutjats, en l'àmbit dels conflictes familiars, millorarà de forma importantíssima. L'experiència ens indica que la metodologia de la mediació millora la qualitat de la resposta judicial i millora el futur, com a separats i divorciats, de les persones que l'han dut a terme i sobretot dels seus fills.
4t. Elements bàsics per a la implantació de la mediació intrajudicial
a) El jutge
El jutge és un element fonamental en la implantació de la mediació i en la posada en marxa de qualsevol Servei de Mediació Familiar Intrajudicial.
De les dades que s'extrauen del Dret Comparat, i de les experiències que han tingut lloc a Espanya, s'arriba a la conclusió que els jutges han d'exercir un rol molt important en la implantació de la mediació, ja que són ells els qui han de promoure i facilitar, de forma activa i compromesa, qualsevol iniciativa de mediació intrajudicial. En conseqüència, el primer requisit és que hi haja un jutge que conega la metodologia i tinga clara consciència de la seua utilitat i necessitat.
El paper del jutge en la mediació intrajudicial és triple:
- En primer lloc, ha de promoure els acords necessaris amb la resta de les persones i estaments ja esmentats, que han d'involucrar-se en el procés per a la posada en funcionament del servei.
- En segon lloc, ha d'avaluar els casos concrets en què és recomanable intentar un procés de mediació i el moment processal en què haja de realitzar-se. Aquesta matèria serà objecte d'estudi en un altre apartat.
- I, finalment, realitzar les recomanacions als ciutadans, comptant amb la col·laboració dels seus advocats perquè acudisquen, almenys a una primera entrevista conjunta (la denominada primera sessió informativa presencial), que ha de fer-se sempre amb criteris de proximitat a les funcions judicials.
b) L'equip de mediadors.
El segon element imprescindible és que hi haja un equip de mediadors que tinga formació, experiència i professionalitat constatada.
No basta amb què un Tribunal decidisca implantar la mediació, hi cal que hi haja mediadors amb experiència suficient (en principi es recomana dos anys de pràctica com a mediador per a participar en el projecte) que puguen garantir la qualitat del servei de la mediació intrajudicial. Ací no basten voluntarismes, ja que estan en joc no sols el prestigi de la mateixa metodologia sinó també del Tribunal
De l'eficàcia i poder de convicció dels mediadors, en la sessió informativa, depén l'acceptació per a acudir a mediació. Han de ser professionals contrastats, ja que en qualsevol altre cas la mediació no serà ben rebuda. Aquests mediadors han de donar garanties d'independència, serietat i confidencialitat, ser professionals qualificats i amb acreditades habilitats per a transmetre als ciutadans els avantatges del sistema. Es recomana que l'equip de mediació estiga vinculat a institucions públiques, les quals garantisquen la formació dels seus integrants, així com la gratuïtat del sistema.
c) El Conveni de col·laboració
Quan concórreguen els elements bàsics es recomana, encara que no és absolutament imprescindible, la signatura d'un Conveni de col·laboració, el qual haurà d'estar subscrit per:
a) El jutge o Tribunal, que coordinarà el servei, si bé en el cas que hi haja uns quants jutjats interessats, hauria de ser subscrit pel degà.
b) L'equip de mediació, que ha de suportar la iniciativa i/o la comunitat autònoma, ajuntament o organisme que haja contractat els mediadors, si fa al cas.
Una vegada formalitzat l'acord, ha de ser comunicat de forma expressa al Consell General del Poder Judicial, Sala de Govern del Tribunal Superior de Justícia, fiscal en cap del Tribunal Superior de Justícia, degans dels col·legis d'Advocats i procuradors i serveis socials dels ajuntaments.
Per a la posada en funcionament del servei hi caldrà la realització de diverses reunions entre els mediadors i el jutge i, amb posterioritat, un seguiment per a garantir la qualitat del servei; es recomana realitzar una anàlisi del funcionament al cap de tres mesos, per tal de corregir disfuncions i seguiments anuals per a analitzar l'experiència, i decidir, si fa al cas, la seua continuïtat.
c) Altres elements per a la implantació del Servei de Mediació.
1. El secretari i l'Oficina Judicial
El secretari ha d'arreplegar les dades estadístiques amb el suport de l'Oficina Judicial, i aquesta ha de remetre els fulls de derivació i unir la informació que es reba de l'equip de mediació. Assumeix, per tant, funcions d'informació, control administratiu, connexió amb el centre de mediació i citació de les parts. Aquesta labor és important i requereix informar, formar i motivar tant el secretari judicial com el personal de la Secretaria i demanar la seua col·laboració en el projecte.
2. L'equip psicosocial
La seua funció és incidir en els beneficis de la mediació, sempre que les condicions del cas ho aconsellen; de manera que tot el personal del jutjat que tinga relació amb els ciutadans col·labore en el projecte i transmeta una informació semblant. És important, per tant, que els integrants de l'equip psicosocial coneguen la metodologia de la mediació i els seus avantatges, davant del model adversarial clàssic, perquè puguen transmetre eixa informació a les parts, i donar compte al Jutjat, en el cas que les característiques dels progenitors aconsellen la mediació.
En alguns jutjats, en què els membres de l'equip tenen formació en mediació, són ells els qui s'encarreguen de realitzar la primera sessió informativa presencial; així com de coordinar la relació del Jutjat amb els mediadors. Finalment, els membres dels equips psicosocials poden exercir un paper rellevant en la selecció dels casos que puguen derivar-se al Servei de Mediació.
3. El fiscal
El Ministeri Fiscal té també un paper important en la mediació, especialment en determinades casuístiques, com les de protecció de menors i separació o divorci amb fills menors o discapacitats. Pot tindre la iniciativa per a treballar amb la mediació i proposar la derivació a aquesta metodologia en casos concrets, en què considere que és beneficiós per als menors. S'ha de comptar, per tant, amb la seua col·laboració i ha d'estar informat de la marxa del projecte.
Per a concloure amb aquest apartat, volem assenyalar que en els jutjats que portem ja un temps aplicant la metodologia de la mediació en els processos judicials, coneixem també que és recomanable comptar amb mitjans que garantisquen la continuïtat del Servei de Mediació. La derivació; la citació a les parts a la sessió informativa de mediació; l'acompanyament en el jutjat el dia en què es realitza la sessió informativa; el seguiment processal dels assumptes derivats; la labor estadística i el control de cada cas quan es continuen sessions mediadores després de la sentència, suposen un treball afegit que, en la mesura que siga possible, les administracions públiques han de valorar i incloure en la dinàmica laboral, aportant els mitjans materials i personals que demane el Servei, a mesura que vaja consolidant-se.
5t. Informació sobre la mediació a les parts i als operadors jurídics del procés
Resulta essencial la realització d'una labor divulgativa de la mediació intrajudicial, per tal que es conega el servei que aquest presta. Aqueixa labor divulgativa ha d'anar dirigida fonamentalment a les parts del procés i també als seus lletrats i procuradors.
Es recomana que, en el Conveni de col·laboració, l'entitat pública assumisca la tasca de difusió del Servei de Mediació Familiar Intrajudicial. Són igualment positives les campanyes públiques de difusió de la mediació com a alternativa en la solució de conflictes o les notícies que apareguen en els mitjans de comunicació sobre la matèria.
És molt important la tasca de difusió informativa des del mateix jutjat o deganat, a través del lliurament de decàlegs d'actuació i de díptics informatius a disposició de les persones que acudisquen als jutjats. Poden aprofitar-se, per a això, que les persones acudisquen al jutjat en moments previs a l'inici del procés, per exemple quan acudisquen a realitzar els apoderaments apud acta, o a la realització de sol·licituds de mesures prèvies, o a assessorar-se sobre algun problema concret. Això enllaça amb la necessària motivació i preparació del personal dels jutjats en mediació, per tal que presten una col·laboració activa en eixa tasca de difusió/informació.
Igualment, poden adjuntar-se els díptics informatius sobre els Servei de Mediació intrajudicial amb el trasllat de la demanda o per mitjà d'enviament postal a la part actora.
Altres punts importants d'informació, sobre la mediació familiar, poden ser els serveis d'orientació jurídica dels col·legis d'Advocats; els serveis que tramiten les sol·licituds d'assistència jurídica gratuïta i les oficines d'atenció al ciutadà, allí on hi haja.
Una vegada iniciat el procés, la informació duta a terme pel mateix jutge en la vista pot ser útil també; sobretot si es realitza en mesures prèvies o provisionals de cara al procés principal o en aquest, per tal de previndre problemes en execució de la sentència. Alguns jutjats es valen amb aquest fi del visionat de suports audiovisuals (DVD) sobre la mediació, abans de l'inici de les vistes i aprofiten els mateixos equips de gravació/visionat, amb què compten les sales de vistes.
Els equips psicosocials dels jutjats són també importants en la tasca d'informar i difondre el Servei.
Els punts de trobada familiar (PTF), que realitzen ja intervencions mediadores, aconsegueixen transmetre la importància dels pactes i poden servir de canal d'informació per a la derivació de conflictes als equips de mediadors dels jutjats.
La informació als lletrats de les parts, és molt important de cara a la divulgació i, sobretot, de cara al coneixement que la mediació suposa un servei útil per als mateixos lletrats, i no ha de suposar una afectació dels seus interessos professionals, i podrà realitzar-la el jutge en paral·lel a la primera sessió informativa presencial. En tot cas, la incorporació dels lletrats a les sessions informatives ha suposat una major conciliació dels advocats amb la mediació. Amb el temps, els lletrats comencen a apreciar que la derivació a mediació també els convé a ells, i inclús en alguns casos, han sol·licitat ells mateixos la derivació.
En l'annex documental 1 i 2 poden veure's un model de díptic o fullet informatiu sobre la mediació familiar i el particular de la resolució judicial on es dóna a conéixer el Servei de Mediació a les parts. Un DVD informatiu pot sol·licitar-se en els telèfons de contacte i informació que es relacionen en l'apartat 10é.
De tots els instruments divulgatius de la mediació, la primera sessió informativa presencial (PSIP) és el mitjà més útil per a fer veure, a les parts els avantatges de la mediació familiar. Per la seua importància se li dedica un apartat exclusiu.
En els assumptes de sostracció internacional de menors, execució de visites o altres procediments, en què hi calga una col·laboració transfronterera, resulta essencial comptar amb una relació de totes les institucions, associacions mediadores, ONG o altres corporacions, que realitzen a nivell internacional mediació. El servei de Relacions Internacionals del CGPJ hauria de facilitar als jutjats aqueixa informació i hauria, igualment, d'incorporar-se en la Intranet del CGPJ per a poder ser consultada. Igualment, caldria informar la Fiscalia General de l'Estat de la relació esmentada.
6é. La derivació a la primera sessió informativa presencial (PSIP)
1. Importància
Com ja hem dit, la primera sessió informativa presencial (PSIP) és l'instrument més útil per a donar a conéixer els avantatges de la mediació familiar intrajudicial a les parts i als operadors jurídics.
És essencial que la derivació a la PSIP es realitze des del mateix jutjat, és important que l'efectue el jutge en resolució judicial, per tal que les parts hi acudisquen. En efecte, si el jutge és el que fa la derivació o bé la realitza el secretari en les compareixences d'inventari o liquidació de béns, és més probable que s'acudisca a la sessió.
Les parts solen estar confoses sobre el que es pretén en mediació i el fet que acudisquen a la PSIP resulta essencial per a poder explicar personalment el que es pretén i la seua importància, tant per a ells com per als seus fills. Per això, han d'arbitrar-se els mitjans necessaris per a garantir la immediata citació dels interessats. Es considera útil la creació d'agendes úniques informàtiques o, si no n'hi ha, haurà d'arbitrar-se la possibilitat que el jutjat aconseguisca la cita per telèfon o fax amb caràcter immediat, si la PSIP es desenrotlla fora de les instal·lacions judicials.
És important també que el jutjat remeta a l'equip de mediació o al professional que realitze la PSIP una fitxa de derivació, perquè compte amb unes dades mínimes necessàries perquè puga fer-se la sessió informativa. La dita fitxa haurà de contindre, almenys, informació sobre el nombre d'interlocutòries; tipus de procediment; identificació dels intervinents; nombre de fills i si s'ha suspés o no el procediment. La fitxa remesa serà completada una vegada finalitzada la PSIP. Pot veure's un model de fitxa en l'annex documental 4.
L'experiència indica que quasi tots els assumptes poden beneficiar-se de la mediació, encara que no s'aconseguisquen acords. Per això aconseguir que no es falte a la sessió informativa és molt important.
2. Moment en què pot ser acordada:
El jutge valorarà el moment adequat per a la derivació a la PSIP, i respectarà sempre que en aqueix moment ambdues parts estiguen degudament personades en interlocutòries.
a) Pot realitzar-se en el procés principal declaratiu, després de la contestació a la demanda, i incorporar la citació a la sessió informativa dins de la resolució que convoca a judici i amb caràcter previ a aqueixa data, però no hi ha inconvenient en què siga en un altre moment processal. A vegades, resulta convenient la derivació en la sentència quan cal la millora de la comunicació entre les parts, per tal de tractar determinades qüestions relatives als seus fills, si es preveu que poden ser objecte de litigis entre les parts, especialment en qüestions que tenen a veure amb l'exercici de la pàtria potestat conjunta o amb els règims de custòdia o visites, comunicacions i estades o despeses extraordinàries.
b) Cap també realitzar la derivació a la PSIP en l'acte de la compareixença o en la mateixa interlocutòria de mesures provisionals prèvies o coetània, una vegada apreciat que el cas pot ser susceptible de mediació.
c) En la fase d'execució de sentència, els moments de derivació poden variar.
Així, si es tracta de controvèrsies sobre l'exercici de la pàtria potestat, que es tramiten com a expedients de jurisdicció voluntària, el moment idoni per a la derivació serà abans de la compareixença a vista, després de sentir els progenitors sobre la qüestió controvertida, ja que normalment s'assenyala vista. No obstant això, es podrà valorar si es fa la derivació després de l'escrit inicial, sense perjudici d'assenyalar la compareixença més tard i del que diga l'altra part en la contestació.
Si es tracta d'executar mesures personals s'estima que, una vegada presentada la demanda d'execució, i abans de despatxar execució, hauria de donar-se audiència a l'altra part i a la vista de les seues al·legacions procedir, si fa al cas, a la derivació a la PSIP. També pot fer-se la derivació en la interlocutòria que resol l'executòria, i donar un contingut concret a les sessions de mediació i poden inclús concretar les dates, amb l'objectiu no d'aconseguir un acord sinó d'evitar la repetició d'executòries entre les mateixes parts per qüestions de semblant índole (vacacions, despeses extraordinàries, etc.).
En els supòsits d'execució de mesures econòmiques de quantitat líquida, el moment de derivació serà després de l'oposició de l'executat al despatx d'execució o bé en la interlocutòria de resolució de l'oposició, si s'estableixen intervencions mediadores de futur en la resolució. No és convenient, en aquests casos, suspendre el despatx d'execució. Si es tracta d'execucions dineràries de quantitat líquida, que es tramiten d'acord amb els articles 712 i següents de la LEC, la derivació ha de fer-se després de la contestació de l'executat i abans de la vista a judici verbal en cas d'oposició. En aquests casos convé també, a vegades, derivar a mediació en la interlocutòria que resol a l'executòria, després de la vista, amb contingut concret de cada sessió mediadora i poden inclús datar-les i incorporar en la interlocutòria de forma motivada les conseqüències de no acudir a les sessions de mediació previstes en la resolució.
En l'annex documental 3, es transcriu una resolució convocant les parts a la primera sessió informativa presencial.
3. Assumptes susceptibles de ser derivats a la PSIP
La remissió a la sessió informativa pot fer-se en tots els procediments de família, sense limitació apriorística dels temes a mediar. No obstant això, potser recomanable que en una primera fase es comence per derivar, a la PSIP, només aquells assumptes en què la controvèrsia se centre en les mesures de caràcter personal: guarda i custòdia, visites, controvèrsies sobre pàtria potestat, etc. En tot cas, és recomanable que la PSIP es duga a terme a la seu judicial en lloc adequat per a això, amb respecte a la intimitat i on siga possible escoltar el professional que la realitza amb la tranquil·litat necessària.
En cas d'acceptar la derivació, les sessions de mediació es faran ja fora de la seu judicial.
A la sessió informativa han d'acudir les dos parts i a aquesta poden acudir també els respectius lletrats els que són també invitats a acudir.
Per llei, estan exclosos de la mediació i per tant de la PSIP, els casos en què hi ha hagut violència, si bé a vegades és una informació que el jutjat no té perquè res s'ha dit ni en la demanda ni en la contestació.
4. Negativa a acudir a la sessió informativa o a utilitzar el servei de mediació
De la citació a la sessió informativa poden resultar diverses possibilitats:
a) Que la parella no assistix a la sessió informativa o no ho fa un d'ells. En aquest cas, no se'ls cita una altra vegada llevat que ho demanen ambdós. A vegades són els lletrats els que demanen canvi de data per no poder acudir a la inicialment indicada.
b) Que la parella assistisca, siga informada i no accepte. En aquest cas, continua el procés sense que al jutjat haja de constar les raons de no acceptar ni quin dels dos va ser el que no va voler la derivació.
c) Que la parella accepte acudir a mediació. Vegeu l'apartat següent.
Com ja s'ha dit, es considera convenient que els lletrats intervinguen en la primera sessió informativa presencial, i aquesta ha de constar de dues parts. Una, amb les parts i lletrats a fi que aquests obtinguen una informació general i una segona exclusivament amb els interessats amb un contingut de fons preparatori de les sessions de mediació. Com ja s'ha dit en alguns jutjats, la informació als lletrats és proporcionada directament pel mateix jutge.
En l'annex documental 5 s'inclou una relació no exhaustiva del contingut mínim de la PSIP.
7é. Intervenció del Servei de Mediació Intrajudicial
a) Derivació al Servei de Mediació
Si les parts decidixen sotmetre's a mediació (article 770-7a de la LEC) les seues representacions processals presentaran escrit (bé conjunt o individualitzat) en què es faça constar. Cap també la possibilitat que si la dita manifestació es realitza en l'acte d'una vista o compareixença quede arreplegada en la mateixa acta
Si és només una de les parts qui sol·licita la intervenció mediacional, sense detindre el curs de les interlocutòries, se sentirà l'altra part perquè manifeste si mostra o no la seua conformitat amb tal sol·licitud.
b) Repercussió processal
1. Suspensió del procés
Una vegada d'acord ambdues parts a acudir a mediació, la sol·licitud formulada per escrit o en l'acte de la vista serà proveïda pel Jutjat, per mitjà del dictat d'una interlocutòria (vegeu annex documental 6) en què s'accedix a la derivació del cas al Servei de Mediació Familiar i s'acorda la suspensió del procés pel termini previst en l'article 19 de la LEC.
Hi ha la possibilitat també que s'efectue la derivació a mesurament sense suspensió de curs de les interlocutòries. Per exemple, perquè les parts no desitgen paralitzar el procediment i hi haja termini suficient per a practicar les sessions de mesurament entre la citació a juí i la celebració de la vista corresponent. En aquest cas, bastarà una sentència que acorde la intervenció del Servei de Mediació adscrit al Jutjat o es deixe constància en interlocutòries de les manifestacions de les parts, si decidixen acudir a un servei privat de mesurament.
La derivació al Servei de Mediació Intrajudicial serà realitzada per la persona del Jutjat designada a aquest efecte (membre de l'equip tècnic, secretari judicial, funcionari) per mitjà de la corresponent fitxa de derivació (vegeu annex documental 7).
Si esgotat el termini de suspensió del curs de les interlocutòries no hagueren finalitzat les sessions mediacionals, podran les parts sol·licitar una pròrroga d'aquest, i acreditar per mitjà de certificat del mediador que contínua la mediació.
Finalitzada la intervenció mediadora amb acord total, parcial o sense acord, el mediador comunicarà al Jutjat dit extrem, entregarà a les parts l'acord mediacional aconseguit (total o parcial) i remetrà al Jutjat una fitxa a l'efecte de constància i amb respecte al principi de confidencialitat (model de fitxa en l'annex, document 8).
Es recomana que tant en els supòsits d'acord total o parcial o si no hi ha hagut acord, es realitzen enquestes de satisfacció dels usuaris del Servei de Mediació, per tal de valorar-ne el funcionament i poder-lo millorar. S'inclou un model d'enquesta en l'annex documental 9.
2. Represa del procés
Si no s'ha aconseguit acord en la mediació s'alçarà la suspensió del procés a petició de qualsevol de les parts, i es reprendrà el curs de les interlocutòries en el tràmit en què es trobava. Es recomana que aquests assumptes tinguen prioritat en els assenyalaments, per tal de compensar la demora que l'intent mediacional haja pogut generar. Amb aquesta finalitat, és útil que aqueixa circumstància es faça constar en lloc destacat i visible de la caràtula (pot ser col·locant una etiqueta retolada MEDIACIÓ).
Si l'acord ha sigut parcial, les parts hauran de posar-ho de manifest al Jutjat, i es reprendrà el procés contenciós respecte a les qüestions no consensuades en la forma exposada en el paràgraf anterior. La resolució final que es dicte (interlocutòria o sentència) arreplegarà l'acord aconseguit sobre les mesures que hagen sigut consensuades amb el mediador i resoldrà sobre les que hi haja discrepància.
Si l'acord ha sigut total les parts hauran de presentar escrit sol·licitant el canvi de procediment a consensual (art. 770-5. LEC) i hauran d'acompanyar el corresponent conveni regulador, previst en els articles 90 del Codi Civil i 777-2. de la LEC i, si és el cas, l'acord final aconseguit en el procediment de Mediació Familiar, i es continuarà la tramitació d'acord amb el que disposa aquest precepte. Si la mediació amb acord total s'ha desenrotllat en tràmit d'execució, es dictarà interlocutòria bé aprovant els acords, si no suposen una modificació substancial de les mesures acordades en el seu moment, o acordar-les cautelarment basant-se en l'article 158-4 del CC i remetre les parts al procés de modificació consensual de l'article 775 2. de la LEC
8é. La mediació en la segona instància
a) El per què de la mediació en segona instància
Partint del fet que qualsevol moment és bo per a derivar a mediació es considera que la derivació a mediació en la segona instància té algun avantatge.
Així, hem de tindre en compte que ha transcorregut ja algun temps des de l'inici del litigi i açò a vegades té com a conseqüència el desencant que el procés contenciós pot realment oferir. Per això pot ser que les parts comprenguen millor els avantatges que ells reprenguen la responsabilitat de les seues decisions millor que deixar-les en mans d'un tercer. A això s'afig que el transcurs del temps produïx una millor assimilació de la ruptura i una obertura d'expectatives personals que permeten una millor posició per a mediar, en estar menys afectat pel procés anímic que tota ruptura comporta.
Finalment, està clar que en la segona instància les qüestions debatudes són més concretes que en la primera i, per tant, la labor mediadora normalment se centra sobre allò que ha sigut objecte de recurs i això incrementa les possibilitats d'èxit.
b) Moment de la derivació a la PSIP en segona instància.
No es preveu un moment concret per a la derivació a la PSIP, si bé atés que normalment no hi ha vista en la major part dels assumptes, la derivació haurà de fer-se en el temps més breu possible des de la recepció de les interlocutòries en la AP. En el cas d'incorporar fets nous per les parts, conforme a l'art 752 de la LEC, s'imposa la celebració de vista en segona instància, el que implica que la derivació haurà de fer-se abans d'eixa compareixença. Seria convenient el que es realitzaren també per a les audiències les sessions informatives a la seu judicial amb citacions realitzades per la mateixa Sala.
9é. Recomanacions finals
- Ha de tindre's present que l'èxit de la mediació no ha de mesurar-se pel nombre d'acords totals o parcials aconseguits. Està demostrat que la simple participació de les parts en la primera sessió informativa presencial o en algunes sessions de mediació, encara que posteriorment no es decidisca continuar, suposen una important millora en el clima de diàleg entre les parts, fet que sempre beneficiarà els seus fills menors.
- Directament relacionada amb l'anterior consideració, està la de no desanimar-se al principi de la posada en marxa del Servei de Mediació, si es constata que són més els assumptes que finalitzen sense acord que amb acord, o si s'observa que moltes parts no acudixen a la primera sessió informativa.
- La intervenció d'un servei de mediació facilita la transformació d'alguns processos contenciosos en mutu acord i evita prou incompliments postsentència i disminueix els processos i incidents d'execució.
- El transcurs del temps treballant al jutjat amb la mediació va produint noves expectatives i reptes tant per al mateix jutjat com per als lletrats i les parts.
a) El jutge aprén a derivar més encertadament, incorpora tècniques perquè fallen el menor nombre de persones a la primera sessió informativa i va introduint noves fórmules en les resolucions que faciliten un descens dels litigis.
b) Els lletrats veuen que la mediació és un Servei que pot ser útil també per a ells i, a vegades, inclús demanen ells mateixos la derivació.
c) Les parts transmeten la seua satisfacció a través de les enquestes que s'efectuen inclús quan no arriben a acords i realitzen igualment una labor divulgativa que és útil per a futurs litigants.
La conseqüència clara és la millora del servei que prestem tant a una parella en conflicte com als seus fills.
- Hem de tindre clar igualment que la mediació no és conciliació judicial perquè cada una té el seu àmbit específic i metodologies diferents. Per tant, la labor conciliadora del jutge prevista en la Llei a l'inici de les vistes de mesures provisionals i del plet principal no té res a veure amb la mediació, si bé pot ser un bon moment per a realitzar una labor informativa sobre els avantatges de la mediació familiar davant del procés contenciós.
10é. Adreces i telèfons d'interés
A continuació, es relacionen algunes adreces i telèfons dels jutjats on es desenrotlla l'experiència pilot del Consell General del Poder Judicial i de lletrats del CGPJ, per tal que els dubtes que puguen sorgir en la implantació d'aquest Protocol puguen ser comentats amb els que han intervingut en la seua elaboració i posada en pràctica.
- Jutjat de Família de Pamplona
Magistrada Margarita Pérez Salazar. Telèfon 848424029. mperezsr@cfnavarra.es
- Jutjat de Família de Màlaga.
Magistrat José Luis Utrera. Telèfon 951938425-27. josel.utrera.ius@juntadeandalucia.es
Psicòloga ET Mª Ángeles Peña. Telèfon 951938415. mangeles.pena.ius@juntadeandalucia.es
- Jutjat de Família 29 de Madrid.
Magistrada Mª Teresa Martín Nájera. Telèfon 914936293. maria.teresa.martin@madrid.org
Servei de Mediació. Emiliano Martín González. Telèfon 914801567
- Jutjat de Família de Palma de Mallorca.
Magistrat Joaquín Andrés Joven. Telèfon 971219397. j.andres@justicia.mju.es
- Jutjat de Família núm. 18 de Barcelona.
Magistrada: Isabel Tomás García. mitomas@xlj.gencat.net
- Jutjat de Família de Sevilla.
Magistrat Francisco Serrano. Telèfon 955043037.
franciscoa.serrano.ius@juntadeandalucia.es
- Lletrades del Consell General del Poder Judicial.
Pilar Gonzálvez Vicente. Telèfon 917005909 pgonzalvez@cgpj.e
Celima Gallego. Telèfon 917006218. celima.gallego@cgpj.es
Ángeles Velasco. Telèfon 917005886. angeles.velasco@cgpj.es11é. Annex documental
1. Fullet divulgatiu del Servei de Mediació Intrajudicial11º. Anexo documental.
1. Folleto divulgativo del Servicio de Mediación Intrajudicial.
2. Particular de la resolució (normalment interlocutòria d'incoació) en que s'informa les parts de l'existència d'un Servei de Mediació Intrajudicial.
S'informa les parts que hi ha al Jutjat un Servei de Mediació Familiar intrajudicial, Servei a què les parts poden accedir voluntàriament, amb la sol·licitud prèvia d'ambdós, i en aquest cas, se suspendrà el curs de les interlocutòries mentres dure l'actuació mediadora. S'adjunta fullet informatiu sobre el funcionament del dit Servei de Mediació Familiar intrajudicial.
3. Resolució en què es convoquen les parts a la primera sessió informativa presencial
PROVIDÈNCIA
JUTGE QUE LA DICTA:
Madrid, 3 de novembre de 2006
1. L'anterior escrit presentat pel procurador (nom i cognoms) ... en nom i representació d ..., de contestació a la demanda i documents acompanyats, afegiu a les actuacions corresponents i entregueu les còpies a les altres parts.
2. Com que ha estat presentada la contestació dins de termini i complits per la part demandada els requisits de capacitat, representació i postulació processal, exigits en els articles 6, 7 i 750 de la Llei 1/2000, d'Enjudiciament Civil per a comparéixer en juí, es considera l'esmentat apart demandada per compareguda i per contestada la demanda.
Com que és un cas susceptible de mediació, prèviament a l'assenyalament de la vista, en benefici dels menors i basant-se en el que disposen els arts. l58 del Codi Civil i 770 núm. 7 de la LEC, procedix convocar les parts a una sessió informativa de mediació el dia\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_, a les\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_, i hauran d'informar el Jutjat una vegada realitzada, si desitgen la continuació del procediment o la seua suspensió, en el termini de cinc dies.
S'assenyala perquè tinga lloc acte de la vista per a no retardar el procediment en el
cas que les parts no sol·liciten la seua suspensió per al dia\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_, a les\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_.
3. Complit el tràmit de contestació a la demanda i d'acord amb el que disposa l'article 440, a què remeten els articles 753 i 770, tots ells de la LEC, es convoquen les parts a la celebració de la vista principal d'aquest juí, per a l'acte de la qual s'assenyala el dia\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_, a les\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_hores.
4. Citeu les parts, i fer-les saber que han de comparéixer a l'acte de la vista per si mateixes, i se les adverteix que la seua incompareixença, sense causa justificada, podrà determinar que es consideren admesos els fets al·legats per la part que comparega per a fonamentar les seues peticions sobre mesures definitives de caràcter patrimonial. També serà obligatòria la presència dels advocats i procuradors respectius (art. 770, regla 4a).
5. Advertiu també les parts que han de comparéixer en la vista amb les proves de què intenten valdre's. A aquest efecte, indiqueu que dins dels tres dies següents a la recepció de la citació, han d'indicar al jutjat quines persones han de ser citades pel tribunal perquè assistisquen a la vista, bé com a testimonis o pèrits o com a coneixedors dels fets sobre els quals hauria de declarar la part, facilitant les dades i circumstàncies necessàries per a portar a efecte la citació (art. 440.1 LEC).
6. Que amb caràcter general, no es practicaran proves després de l'acte de la vista, i les parts hauran de fer ús del que disposa l'art. 381, quant a les respostes escrites a càrrec de persones jurídiques i entitats públiques, així com del deure d'exhibició documental entre parts de l'art. 328 de la LEC, sense perjuí d'allò que s'ha disposat sobre la prova anticipada.
7. S'acorda que la vista i actes se celebraran a porta tancada i que les actuacions seran reservades (art. 754 LEC).
MODE D'IMPUGNACIÓ: per mitjà de recurs de reposició davant d'aquest Jutjat, no obstant el qual, es portarà a efecte el que acorda. El recurs haurà d'interposar-se per escrit en el termini de cinc dies hàbils comptats des del següent de la notificació, amb expressió de la infracció comesa a juí del recurrent, sense els requisits del qual no s'admetrà el recurs (articles 451 i 452 de la LEC).
Ho recorde i firma SS. Done fe.
Firma del jutge, Firma del secretari,5. Contingut de la primera sessió informativa presencial (PSIP).
I. En relació a la mediació
· S'arreplegarà informació de com han tingut coneixement els interessats del Programa de Mediació: òrgan judicial, lletrats, amics, experiència anterior...
· S'informarà sobre les característiques de la mediació: voluntarietat, confidencialitat, imparcialitat, neutralitat.
· S'informarà sobre els avantatges de resoldre els conflictes de forma consensual, a través de la mediació, davant d'un procés contenciós per a tots els membres, adults i menors.
· S'informarà sobre les característiques i condicions del programa i Servei de Mediació: on es desenrotlla, quan, duració, els que són els mediadors i perquè s'oferix, gratuïtat o no
· Que els interessats poden decidir mediar en un altre servei diferent del proposat al Jutjat.
II. En relació a les sessions de mediació es recalcaran els aspectes següents:
· Aclarir diferència entre mediació, teràpia, negociació per a legitimar la mediació. Percebre diferències per desconeixement i/o intrusisme.
· Que intervé una persona neutra (mediador) que servix de conductor, guia en el procés, que no decidix ni aconsella.
· Que s'oferix un espai de comunicació i diàleg, s'eliminen barreres, es disminuïxen posicionaments, es descobrixen interessos reals i poden satisfer-se les necessitats ambdós parts, s'afavorixen els acords (tots guanyen).
· Que del que es tracta és d'assumir responsabilitat en les decisions sobre els fills.
· Que les parts decidixen del que es va a parlar.
· Confirmar la voluntarietat de les parts per a iniciar-lo
· Confirmar que és mediable el cas (detecció de violència encoberta, altres procediments judicials oberts en relació al mateix tema).
· Se'ls informa de les repercussions processals de la decisió d'iniciar la mediació, independentment que aconseguixen o no acords.
· Se'ls garantix la confidencialitat, voluntarietat, imparcialitat i neutralitat.
· Que els acords poden ser totals o parcials.
· De com finalitza la mediació: a criteri d'una/ambdues parts o a criteri del mediador.
III. En relació als lletrats
· Legitimar el paper del lletrat en la mediació intrajudicial
· Confirmar el consentiment de l'advocat
· Reforçar la seua intervenció en finalitzar la mediació per a donar forma legal als acords
· Donar a conéixer el contingut del contracte de mediació que firmaren els seus clients
· Que coneixeran com s'està desenrotllant la mediació però no del contingut
· Ressaltar que si es detecta intromissió suposa que ha de cessar la mediació.
S'assenyalarà la primera cita amb el mediador o equip de mediació, una vegada acceptat iniciar la mediació; es gestionaran amb immediatesa els tràmits per a evitar dilacions que suposen un retard, i es faran les gestions de derivació necessàries des d'aqueix moment.
6. Interlocutòria que acorde la suspensió del curs del procés en haver sol·licitat les parts sotmetre's a un servei de mediació intrajudicial. Acta de suspensió d'una vista amb semblant finalitat.
JUTJAT. DE 1a INSTÀNCIA ....
C/
Tel.: ......... Fax: ........
NIG: 2906742C20005001010
INTERLOCUTÒRIA
(Nom i cognoms) ....................
..., ... d ... de ...
ANTECEDENTS DE FET
PRIMER. El present procés ha sigut promogut pel procurador (nom i cognoms) ..., en nom i representació de ..., contra ..., sobre ...
SEGON. Trobant-se el procés en el tràmit d ..., han sol·licitat totes les parts la suspensió del procés, i s'ha sol·licitat la intervenció del Servei de Mediació Intrajudicial.
FONAMENTS DE DRET
ÚNIC. Disposa l'article 19.4 de la Llei 1/2000, d'Enjudiciament Civil (LEC), que les parts podran sol·licitar la suspensió del procés, que serà acordada per mitjà d'interlocutòria pel tribunal sempre que no perjudique l'interés general o a tercer, i que el termini de la suspensió no supere els seixanta dies. Igualment, l'article 770.7a de la LEC en la redacció per Llei 15/2005 assenyala que les parts de comú acord podran sol·licitar la suspensió del procés, de conformitat amb el que preveu l'article 19.4 de la LEC per a sotmetre's a mediació.
En el present cas, dels elements que es troben en poder de les interlocutòries, no es desprén que la suspensió sol·licitada perjudique l'interés general o tercers, al contrari, pot suposar una pacificació del conflicte familiar que enfronta les parts i beneficiar els fills menors, per la qual cosa procedix accedir a allò que s'ha sol·licitat, sense perjuí del que disposa l'article 179.2 de la Llei esmentada.
PART DECISIÓ
Accedint a allò que s'ha sol·licitat, se suspén el curs de les interlocutòries per seixanta dies, computats des del següent a la notificació d'aquesta resolució, per tal que les parts puguen acudir al Servei de Mediació Intrajudicial d'aquest Jutjat.
El curs del procés es reprendrà si ho sol·licita qualsevol de les parts. En cas de finalitzar amb èxit la mediació interessada, les parts hauran d'instar el canvi de procediment a consensual en la forma que procedisca.
Passat el termini assenyalat en l'anterior apartat, o abans si es deduïra alguna petició, se n'ha de retre compte.
Contra aquesta resolució pot interposar-se recurs de reposició davant d'aquest Jutjat, no obstant el qual, es portarà a efecte el que acorda. El recurs haurà d'interposar-se per escrit, en el termini de cinc dies hàbils comptadors des del següent de la notificació, amb expressió de la infracció comesa a juí del recurrent, sense els requisits del qual no s'admetrà el recurs (articles 451 i 452 de la LEC).
Ho acorda i firma el/la magistrat/ada-jutge/essa; en done fe.
El/la magistrat/ada-jutge/essa El/la secretari/ària
ACTA DE VISTA EN QUÈ LES PARTS MANIFESTEN EL SEU DESIG D'ACUDIR AL SERVEI DE MEDIACIÓ I S'ACORDA LA SUSPENSIÓ DE LA VISTA.
Madrid, ... d'octubre de 2006
Com que és l'hora assenyalada davant de Sa Senyoria Il·lm. ?.., amb la meua assistència com a secretària i del Ministeri Fiscal, compareix (nom i cognoms) ..., amb DNI núm. ..., assistit pel seu lletrat el senyor i pel procurador (nom i cognoms).
Compareix, així mateix la part demandada, el senyor, amb DNI número, assistit del seu lletrat el senyor ........., i pel procurador, el senyor.
A continuació, es dóna compte de les meues actuacions, com a secretària.
Sa Senyoria invita les parts a la mediació familiar, tenint en compte les circumstàncies que concorren en el present cas.
Els lletrats d'ambdues parts sol·liciten la suspensió del present acte, per tal d'acudir a mediació familiar.
El Ministeri Fiscal mostra la seua conformitat.
Sa Senyoria acorda la suspensió del procediment perquè acudisquen a mediació familiar, i les parts han d'instar el que al seu dret convinga respecte a la continuació del procediment.10. Taules orientadores per al càlcul de pensions alimentàries per als fills en els processos de família
S'ha considerat interessant incloure en aquest annex les denominades taules orientadores per al càlcul de pensions alimentàries en els processos de família, elaborades pel Magistrat Javier Pérez Martín. Les dites taules fomenten els acords entre les parts i faciliten el treball dels mediadors familiars, en fer més previsible la resposta judicial en aquest camp.
Taula I. Aplicable quan ambdós progenitors obtenen ingressos. La quantitat resultant serà multiplicada per 1.45, si són dos fills, i per 1.6, si hi ha tres fills. La primera columna (500, 550, 600 ...) correspon als ingressos del progenitor custodi i la primera fila (600, 650, 700 ...) correspon als ingressos del progenitor no custodi. Les quantitats estan expressades en euros.Taula II. Aplicable quan només el progenitor no custodi obté ingressos.
Ingressos 1 fill 2 fills 3 fills
700 159 230 254
750 170 247 272
800 182 263 291
850 193 280 309
900 204 296 327
950 216 313 345
1.000 227 329 363
1.050 238 346 381
1.100 250 362 400
1.150 261 379 418
1.200 272 395 436
1.250 284 411 454
1.300 295 428 472
1.350 306 444 490
1.400 318 461 508
1.450 329 477 527
1.500 341 494 545
1.550 352 510 563
1.600 363 527 581
1.650 375 543 599
1.700 386 560 617
1.750 397 576 636
1.800 409 592 654
1.850 420 609 672
1.900 431 625 690
1.950 443 642 708
2.000 454 658 726
2.050 465 675 745
2.100 477 691 763
2.150 488 708 781
2.200 499 724 799
2.250 511 741 817
2.300 522 757 835
2.350 533 774 854
2.400 545 790 872
2.450 556 806 890
2.500 568 823 908
2.550 579 839 926
2.600 590 856 944
2.650 602 872 962
2.700 613 889 981
2.750 624 905 999
2.800 636 922 1.017
2.850 647 938 1.035
2.900 658 955 1.053
2.950 670 971 1.071
3.000 681 987 1.090
12. Bibliografia
- Tratado de derecho de Familia. Editorial Sepin. Capítol XVI: La Mediación Familiar. Pascual Ortuño Muñoz.
- Alternativas a la judicialización de los conflictos: la mediación. Estudios de Derecho Judicial 111-2006. Consell General del Poder Judicial.
ANNEX II
CONVENI DE COL·LABORACIÓ ENTRE EL CONSELL GENERAL DEL PODER JUDICIAL I LA UNIVERSITAT \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_, EN MATÈRIA DE PRACTICUM
(Model Practicum, aprovat pel Ple del Consell General el Poder Judicial, de data 29 d'abril de 2003)
... , ... de ... de 20...
REUNITS
D'una banda, , en representació del Consell General del Poder Judicial, en virtut d'Acord d'aquest de data ????????????-
I d'altra, ?????????.., en representació de la Universitat .................................
EXPOSEN
Que en el Pla d'Estudis de la Universitat , figura com a assignatura dels alumnes de.... de la seua Facultat de.... l'assignatura de Practicum, la realització del qual necessita de la col·laboració institucional.
Per la seua part, el Consell General del Poder Judicial, a què correspon l'activitat de formació i perfeccionament dels jutges i magistrats, considera d'utilitat la participació dels membres de la carrera judicial en l'activitat docent de les universitats.
De conformitat amb allò que s'ha exposat, les Institucions intervinents acorden formalitzar el present Conveni d'acord amb les següents:
C L À U S U L E S
Primera. Constitueix l'objecte del present conveni la participació dels jutges i magistrats en l'activitat docent de la Universitat... ?????, en la impartició de l'assignatura de Practicum.
Segona. Als efectes establits en la clàusula anterior, la Universitat de?????????propiciarà la contractació, en els termes legalment previstos, de jutges i magistrats per a la impartició de l'assignatura de Practicum.
Els drets i les obligacions docents del jutge o magistrat vindran determinats per la relació jurídica que s'establisca amb la Universitat, i quedarà totalment al marge d'aquesta el Consell General del Poder Judicial.
Tercera. El Consell General del Poder Judicial es compromet a col·laborar en la realització per la Universitat del Practicum, facilitant l'accés dels alumnes a les oficines judicials, per tal d'assistir a les actuacions judicials que per la seua naturalesa tinguen el caràcter de públiques i a aquelles altres que el jutge o magistrat, en l'exercici de la seua activitat docent, considere adients i que en cap cas podran menyscabar la seua funció jurisdiccional.
Igualment, el Consell General del Poder Judicial facilitarà que els membres de la carrera judicial, que complisquen els requisits legalment exigibles per a compatibilitzar la seua funció jurisdiccional amb l'activitat docent, puguen ser contractats per la Universitat com a professors associats.
Als efectes establits en l'apartat anterior, el present Conveni no exonera el jutge o magistrat, que vaja a ser contractat com a professor associat, de sol·licitar i obtindre del Consell General del Poder Judicial la preceptiva autorització de compatibilitat.
De la mateixa manera, el Consell General del Poder Judicial queda totalment al marge de l'organització i desenrotllament del Practicum, que són de l'exclusiva competència de la Universitat de ...
Quarta. La contingència d'accidents patits pels alumnes durant la realització de les pràctiques, a què es refereix el present conveni, seran assumides exclusivament per la Universitat segons les seues pròpies normes d'assegurament.
Cinquena. La Universitat es compromet, dins de les seues disponibilitats, a oferir als membres de la carrera judicial places gratuïtes en aquells cursos o seminaris que organitze i que tinguen relació amb l'àmbit de la seua activitat professional, així com a col·laborar, si fa al cas, i en la forma en què es determine, amb l'activitat formativa dels jutges i magistrats que duga a terme el Consell General del Poder Judicial.
Sisena. El Consell General del Poder Judicial, dins de les seues disponibilitats, es compromet, en la forma en què es determine de comú acord, a col·laborar amb la Universitat de.... en la realització de jornades, seminaris, taules redones i activitats semblants que siguen d'interés mutu.
Als fins abans exposats, les parts suscrivents mostren el seu interés en què se celebren a la seu de la Universitat, i en els diferents anys acadèmics, unes jornades sobre la Justícia, per tal d'apropar la realitat del Poder Judicial al món universitari.
Setena. La vigència del present Conveni és indefinida, llevat de denúncia per qualsevol de les parts amb una antelació d'almenys ... mesos a l'inici del següent curs acadèmic, per a la qual cosa s'estipula només als efectes exposats que el curs acadèmic s'inicia l'1 d'octubre.
Vuitena. Per al correcte seguiment i desenrotllament del present conveni, es constitueix una comissió de seguiment integrada per ... , representants de cada una de les Institucions signants.
En prova de conformitat subscriuen el present conveni, per duplicat i a un sol efecte, al lloc i en la data que figura en el seu encapçalament.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 6386, del 28-10-2010 (2010/11376)

RESOLUCIÓN de 20 de octubre de 2010, de la directora general del Secretariado del Consell, de la Conselleria de Industria, Comercio e Innovación, por la que se dispone la publicación del Convenio de colaboración entre la Generalitat, a través de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, el Ilustre Colegio de Abogados de Elche y el Consejo General del Poder Judicial, para la puesta en marcha de un servicio piloto de mediación familiar que colabore con el Juzgado de Familia de la localidad y la realización de las prácticas del primer Curso de Experto en Mediación Familiar.
---------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   6386

Fecha DOGV
:   28-10-2010

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2010/11376

CVE


Fecha del documento
:   20-10-2010

Organismo emisor
:   Conselleria de Industria, Comercio e Innovación

Tipo de documento
:   Resolución

RESOLUCIÓN de 20 de octubre de 2010, de la directora general del Secretariado del Consell, de la Conselleria de Industria, Comercio e Innovación, por la que se dispone la publicación del Convenio de colaboración entre la Generalitat, a través de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, el Ilustre Colegio de Abogados de Elche y el Consejo General del Poder Judicial, para la puesta en marcha de un servicio piloto de mediación familiar que colabore con el Juzgado de Familia de la localidad y la realización de las prácticas del primer Curso de Experto en Mediación Familiar. [2010/11376]
La Generalitat, a través de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, el Ilustre Colegio de Abogados de Elche y el Consejo General del Poder Judicial, han suscrito, previa tramitación reglamentaria, el día 9 de junio de 2010, el Convenio de colaboración para la puesta en marcha de un servicio piloto de mediación familiar que colabore con el Juzgado de Familia de la localidad y la realización de las prácticas del primer Curso de Experto en Mediación Familiar.
En cumplimiento de lo establecido en el artículo 8.2 de la Ley de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, procede la publicación en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana de dicho convenio, que ha quedado inscrito en el Registro de Convenios de la Generalitat con el número 1415/2010, y que figura como anexo de esta resolución.
Valencia, 20 de octubre de 2010.- La directora general del Secretariado del Consell: Mª Teresa Lleó Alonso.
Convenio de colaboración entre la Generalitat, a través de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, el Ilustre Colegio de Abogados de Elche y el Consejo General del Poder Judicial, para la puesta en marcha de un servicio piloto de mediación familiar que colabore con el Juzgado de Familia de la localidad y la realización de las prácticas del primer curso de Experto en Mediación Familiar.
Elche, 9 de junio de 2010
Reunidos
De una parte, Paula Sánchez de León Guardiola, en su condición de consellera de Justicia y Administraciones Públicas, en nombre y representación de la Generalitat, en virtud de las atribuciones que le otorgan los artículos 1 y 6 del Decreto 206/2009, de 13 de noviembre, del Consell, por el que se prueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas, facultada para este acto por Acuerdo del Consell de 9 de abril de 2010.
De otra, la decana del Ilustre Colegio de Abogados de Elche, Maria Carmen Pérez Cascales, en nombre y representación del mismo, en virtud de las funciones que le atribuye el artículo 48.2 del Estatuto General de la Abogacía Española.
De otra, Fernando de Rosa Torner, Margarita Uría Etxebarría y Gabriela Bravo Sanestanislao, actuando en nombre y representación del Consejo General del Poder Judicial, en virtud del acuerdo plenario por el mismo adoptado el 24 de marzo de 2010.
Las partes, en la representación que ostentan, se reconocen capacidad legal suficiente para el otorgamiento del presente acuerdo de colaboración y al efecto,
Manifiestan
I. Que la mediación familiar es un instrumento en la búsqueda de soluciones y acuerdos en los conflictos familiares que persigue, bien la recomposición y preservación de su unidad, bien la minimización de los efectos negativos de una ruptura.
II. Que la mediación se presenta ante la familia como un recurso que abre nuevas vías para fomentar, desde el mutuo respeto, la autonomía y la libre capacidad de las personas para decidir su futuro al tiempo que, incardinada dentro del los procesos judiciales de familia, contribuye notablemente a mejorar la calidad de la respuesta que se da desde el sistema judicial a los conflictos familiares.
III. Que la mediación familiar se encuentra regulada en la Ley 7/2001, de 26 de noviembre, Reguladora de la Mediación Familiar en el ámbito de la Comunitat Valenciana.
IV. Que la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas tiene entre sus competencias la adopción de medidas encaminadas a evitar la judicialización de conflictos, según lo dispuesto en el Decreto 206/2009, de 13 de noviembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento Orgánico y Funcional de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas.
Es por ello que desde esta Conselleria se quiera impulsar la Mediación Familiar como mecanismo alternativo de resolución de conflictos y mediante el presente Convenio de Colaboración apoyar la puesta en marcha del servicio piloto de Mediación Familiar y la realización de las prácticas del primer Curso de Experto en Mediación Familiar de Elche que colabore con el Juzgado de l a Instancia n° 6 (Familia) de la localidad.
V. Que el Ilustre Colegio de Abogados de Elche y el Consejo General del Poder Judicial, conscientes de la necesidad de este acuerdo y el importante apoyo que puede suponer para el Juzgado de Familia de Elche, han propuesto a la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas su participación y colaboración para la implantación de dicho servicio.
VI. El Consejo General del Poder Judicial coordina a través de su Vocalía Delegada un proyecto de mediación intrajudicial en los procesos de familia que se inició en el 2006 con 6 Juzgados, y que a fecha actual son 28, todos ellos siguiendo un protocolo pautado único de actuación orientativo aprobado por el Pleno del Consejo y que se adjunta como anexo I.
La mediación familiar aprobada por el proyecto del Consejo es intrajudicial, es decir, dentro de un proceso judicial ya abierto, bien en la fase declarativa o bien tras la presentación de una demanda ejecutiva por incumplimiento de la sentencia o convenio regulador.
VII. El Consejo General del Poder Judicial viene autorizando la participación de los titulares de los órganos judiciales en la realización de actividades docentes en la impartición de disciplinas jurídicas en su aplicación práctica, habitualmente con Universidades, facilitando el acceso de los alumnos, en su caso, a las oficinas judiciales con el fin de asistir a las actuaciones judiciales que por su naturaleza tengan el carácter de públicas y a aquellas otras que el Juez o Magistrado, en el ejercicio de su actividad docente, considere oportunas y que en ningún caso podrán menoscabar su función jurisdiccional. Todo ello de acuerdo con un Modelo Practicum aprobado por el Pleno del Consejo General el Poder Judicial de fecha 29 de abril de 2003, que igualmente se adjunta como anexo II.
Estipulaciones
Primera. Objeto
El objeto del presente Convenio de Colaboración es la puesta en marcha de un servicio piloto de mediación familiar que colabore con el Juzgado de l a Instancia n° 6 (Familia) de la localidad y permita la realización de prácticas a los alumnos del Curso Experto en mediación familiar del Colegio de Abogados de Elche y la Universidad Miguel Hernández de Elche.
Segunda. Ámbito de actuación. Destinatarios
El Juzgado de Familia de Elche podrá derivar a quienes sean parte en un procedimiento ante dicho Juzgado a la sesión informativa de mediación. Una vez informadas, éstas podrán optar por iniciar la mediación, a cuyo efecto, ambas partes de común acuerdo, solicitarán la suspensión del procedimiento judicial de conformidad con el ordenamiento jurídico (art. 770.7ª LEC y art. 13.2 de la Ley 7/2001, de 26 de noviembre, Reguladora de la Mediación Familiar en el ámbito de la Comunidad Valenciana).
Igualmente, las partes de un procedimiento que no hayan sido derivadas a mediación podrán solicitar, de común acuerdo, la derivación con suspensión del procedimiento.
Tercera. Principios rectores
Este servicio piloto de mediación familiar, se regirá por los siguientes principios:
- Voluntariedad de las partes
- Confidencialidad de las partes y los mediadores
- Carácter personalísimo
- Buena fe
- Gratuidad
Cuarta. Obligaciones de las partes
A. El Colegio de Abogados de Elche se compromete a:
· Gestionar y Coordinar el mencionado Servicio piloto de Mediación Familiar que colabore con el Juzgado de Familia de Elche.
· Seleccionar y, en su caso, contratar el personal que integrará este servicio, que contará con un grupo de 12 personas, licenciadas en Derecho, con formación universitaria específica de postgrado en el nivel de experto, especialista o master y colegiadas en el Colegio de Abogados de Elche (art.7 Ley Mediación), así como con alumnos del Curso de Experto en Mediación Familiar del Ilustre Colegio de Abogados de Elche y la Universidad Miguel Hernández, en calidad de alumnos en prácticas.
· Elaboración y edición de material divulgativo que explique a los ciudadanos en qué consiste la mediación, cuáles son sus beneficios y cómo se puede acceder gratuita y voluntariamente a este servicio.
· Elaborar una memoria anual que refleje todas las actuaciones realizadas y facilitar cuanta información se requiera sobre el funcionamiento del servicio, a petición de la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas.
B. Por su parte, la Conselleria de Justicia y Administraciones Públicas se compromete a:
· Poner a disposición del personal del servicio piloto el local adecuado para el ejercicio de sus funciones, acondicionado y con la infraestructura de mobiliario, equipos informáticos y demás material necesario para el correcto desarrollo de la actividad, local y materiales de los que ya se dispone y que, por tanto, no implica ningún gasto para este departamento.
C. El Consejo General del Poder Judicial:
· Promover las actuaciones necesarias tendentes a la adecuada coordinación del Juzgado de 1ª Instancia nº6 (Familia) de Elche con el Servicio de Mediación Familiar.
· Promover en el partido judicial de Elche la difusión del material divulgativo que elabora el Ilustre Colegio de Abogados de Elche, y la puesta en marcha de cuantos mecanismos sean necesarios para que los particulares que acudan al Juzgado de 1ª Instancia nº6 (Familia) de Elche puedan recibir asesoramiento más preciso y ser orientados sobre cualquier duda que se les presente sobre esta temática.
· Difundir en el partido judicial de Elche el protocolo para la implantacion de la mediacion familiar intrajudicial aprobado por el Pleno del Consejo General del Poder Judicial, siendo informado por el Decanato de los Juzgados de Elche sobre el estado y situación de la experiencia, quien procederá a remitir al Consejo del Poder Judicial cada semestre un resumen de resultados de la actividad para la elaboración de la memoria estadística del Programa de Mediación del Consejo General del Poder Judicial.
Quinta. Funcionamiento y horario. El servicio de mediación se ofrecerá tres viernes al mes (el primero, el segundo y el cuarto) en horario de 10 a 14 horas, y será atendido por 4 mediadores profesionales en dos parejas de comediadores, y 4 alumnos en prácticas, dos con cada pareja de comediadores.
Los alumnos en prácticas no participarán en solitario en ninguna sesión del servicio de mediación y siempre actuarán sino bajo la supervisión de un mediador profesional, estando obligados en todo caso a respetar el principio de confidencialidad.
Durante un período transitorio de 4 meses desde el inicio del servicio, el mismo podrá ser prestado por licenciados en Derecho, con formación universitaria específica de postgrado en el nivel de experto, especialista o master y no colegiados en el Colegio de Abogados de Elche.
El servicio de mediación será gratuito en todo caso.
Sexta. Comisión de seguimiento
Se establecerá una comisión de seguimiento del convenio que, además de velar por la coordinación entre las instituciones firmantes y la buena marcha del convenio en su conjunto, permita el estudio y valoración, con un carácter permanente, de aquellos asuntos relacionados con la mediación familiar que exijan clarificación o un tratamiento especial debido a su complejidad.
La comisión estará formada por un representante de cada una de las partes integrantes del presente Convenio de Colaboración.
Séptima. Reserva y protección de datos
Si se utilizaran medios informáticos u otros medios de tratamiento automatizado de datos de carácter personal de los usuarios, se dará cumplimento a lo dispuesto en la Ley Orgánica 15/1999, de 13 de diciembre, de Protección de Datos de Carácter Personal.
Por otro lado, se deberá observar lo preceptuado en la Ley 30/1992, de 26 de noviembre, de Régimen Jurídico de las Administraciones Públicas y del Procedimiento Administrativo Común, respecto del acceso limitado a los propios interesados con relación a los documentos que contengan información referente a la intimidad de las personas.
Octava. Periodo de vigencia. El presente convenio será efectivo desde la fecha de su firma y extenderá su vigencia por un plazo de un año. Este plazo podrá ser prorrogado por periodos anuales por acuerdo expreso de las partes, previa notificación con una antelación de, al menos, dos meses antes de la finalización de su plazo de vigencia.
Novena. Marco de interpretación y jurisdicción competente. Las partes firmantes se comprometen a tratar de resolver de forma amistosa cualquier duda o conflicto que pudiere surgir en la interpretación o aplicación del presente convenio de colaboración.
En caso de resultar infructuosa la resolución amistosa, las partes acuerdan someter al orden jurisdiccional contencioso-administrativo las cuestiones litigiosas derivadas del presente convenio.
Y en prueba de conformidad firman las partes por triplicado ejemplar en el lugar y fecha arriba indicados.
La consellera de Justicia y Administraciones Públicas: Paula Sánchez de León Guardiola.
La decana del Ilustre Colegio de Abogados de Elche: Mari Carmen Pérez Cascales.
Los vocales del Consejo General del Poder Judicial: Fernando de Rosa Torner, Margarita Uría Etxebarría y Gabriela Bravo Sanestanislao.
ANEXO I
CONSEJO GENERAL DEL PODER JUDICIAL
PROTOCOLO PARA LA IMPLANTACIÓN DE LA MEDIACIÓN FAMILIAR INTRAJUDICIAL EN LOS JUZGADOS Y TRIBUNALES QUE CONOCEN DE PROCESOS DE FAMILIA
Mayo 2008
PROTOCOLO PARA LA IMPLANTACIÓN DE LA MEDIACIÓN FAMILIAR INTRAJUDICIAL EN LOS JUZGADOS Y TRIBUNALES QUE CONOCEN DE PROCESOS DE FAMILIA
(Protocolo elaborado por los magistrados Teresa Martín Nájera, Margarita Pérez Salazar y José Luis Utrera Gutiérrez.)
1º. Objeto del protocolo
Este protocolo tiene por objeto ayudar a la implantación de la mediación familiar intrajudicial en aquellos Juzgados y Tribunales que conocen de procesos de familia.
Se parte para ello de las experiencias desarrolladas con anterioridad en distintos órganos judiciales y muy concretamente de la que impulsada por el Consejo General del Poder Judicial y dirigida por el Magistrado Pascual Ortuño se viene realizando desde el año 2006 en los Juzgados de Familia de Barcelona (nº 18), Madrid (nº 29) Málaga (nº 5), Palma de Mallorca (nº 12) Pamplona (nº 3) y Sevilla (nº 7).
Se pretende con este documento describir la mecánica de implantación de un servicio de mediación familiar intrajudicial "tipo" que pueda servir, con las necesarias adecuaciones, al mayor número posible de órganos judiciales.
En primer lugar se expone sintéticamente el marco legal de la mediación familiar, haciendo hincapié en las normas que dan cobertura a esta iniciativa y describiendo a continuación un breve argumentario de las ventajas que presenta la mediación familiar intrajudicial frente al proceso contencioso como instrumento para gestionar con mayor calidad los conflictos familiares.
Respecto a los elementos básicos para el desarrollo del protocolo ha de recordarse que son fundamentalmente dos: el Juez en su doble papel de impulsor del servicio y en cuanto que de él debe partir generalmente la sugerencia a las partes de hacer uso de la mediación, y el mediador o equipo mediacional que desarrollará las sesiones mediacionales. Todo ello sin desconocer la importancia de la colaboración de otros profesionales (Fiscal, Equipo Psicosocial, Secretario/a judicial, letrados o funcionarios del Juzgado).
Requisito esencial para que las partes hagan uso de la mediación es que conozcan su existencia, por lo que resulta imprescindible que el juzgado dé a conocer este servicio, detallándose en el Protocolo los medios más habituales para alcanzar ese objetivo. De todos ellos la primera sesión informativa presencial es el instrumento más eficaz para convencer a las partes de los beneficios de la mediación y por eso se le dedica un apartado completo.
La decisión de las partes de acudir al servicio de mediación se aborda en cuanto a la forma de plasmarla y en su repercusión procesal en los autos.
Finalizadas las sesiones mediacionales se plantean las distintas consecuencias que en el ámbito del proceso tiene el haber alcanzado o no un acuerdo y el que éste sea total o parcial.
Las especiales características de la mediación en la segunda instancia han aconsejado dedicarle un apartado especial poniendo de relevancia las principales cuestiones que se plantean en esta fase procesal y sus posibles soluciones.
El Protocolo concluye con unas recomendaciones finales esencialmente prácticas, un anexo documental de sumo interés (folletos divulgativos, modelos de resoluciones, fichas, tablas orientadoras para la fijación de pensiones), una bibliografía básica para quien desee profundizar en la mediación familiar y concretamente en la intrajudicial y unas direcciones y contactos que puedan servir para aclarar las dudas que surjan en la implantación de este Protocolo.
Desde la experiencia de llevar ya varios años trabajando en el campo de la mediación familiar intrajudicial, ha de dejarse constancia de la satisfacción que en la mayoría de los casos los ciudadanos expresan cuando han tenido contacto con la mediación familiar en sede judicial. Con independencia del resultado final que se alcance, esa satisfacción es suficiente para animar a poner en marcha este Protocolo pues contribuirá notablemente a mejorar la calidad de la respuesta que se da desde el sistema judicial a los conflictos familiares.
2º. El marco jurídico de la mediación familiar
Como hitos legales relevantes que configuran el actual marco jurídico de la mediación familiar en el estado español podemos citar los siguientes:
a) La Recomendación 1/1998 del Consejo de Europa sobre mediación Familiar.
b) La Directiva Europea sobre mediación civil y mercantil (Diario Oficial UE de 24 de mayo de 2008).
c) El Reglamento (CE) 2201/2003 sobre responsabilidad parental (artículo 55 e) y su guía de buenas prácticas.
d) Ley de Enjuiciamiento Civil: artículos 770-7ª, 777.2 y Disposición Final 3ª.
e) Código de Familia de Cataluña (artículo 79).
f) Leyes autonómicas sobre mediación: Cataluña (2001), Galicia (2001), Valencia (2001), Canarias (2003), Castilla La Mancha (2005), Baleares (2006), Castilla y León (2006), Asturias (2007), Madrid (2007), País Vasco (2008).
Respecto a la derivación de las partes a la primera sesión informativa presencial tendría su cobertura legal además en el artículo 158-4 del Código Civil en cuanto se trataría por el órgano judicial de preservar a los menores involucrados en un proceso contencioso de familia de los perjuicios que dicho proceso puede acarrearles.

\* \* \* \* \*
3º. La mediación familiar como alternativa al proceso contencioso
Cuando hablamos de mediación intrajudicial nos referimos a la introducción de ésta dentro de un proceso judicial ya abierto, bien en la fase declarativa o bien tras la presentación de una demanda ejecutiva por incumplimiento de la sentencia o convenio regulador.
Podemos advertir por tanto que la mediación intrajudicial no es tanto una alternativa al proceso como una nueva forma de actuación en los Tribunales de Justicia que implica el que se trabaje para que, aún dentro de un proceso contencioso, se de la oportunidad a las partes de llegar a una solución consensuada por ellos con la ayuda de un tercero, o al menos se reduzcan las materias en discordia o sirva para pacificar el conflicto entre ellos. El objetivo del acuerdo no es por tanto el único a conseguir. En el juzgado a veces es suficiente con que el enconamiento disminuya y la comunicación entre la pareja mejore.
La derivación a mediación puede hacerse tanto en el proceso declarativo como en los procesos de ejecución. En unos o en otros el objetivo no es solo el acuerdo, como ya se ha dicho. De hecho están resultando muy positivas las derivaciones a mediación realizadas en Sentencia o Auto de ejecución en las que el objetivo es el acuerdo sobre puntos concretos ya previstos en el Auto o Sentencia a través de sesiones fijadas periódicamente para debatirlos
En el siguiente cuadro se resumen las ventajas de las soluciones de autocomposición o consensuales alcanzadas a través de la mediación frente a los efectos que generalmente provoca el proceso contencioso en el grupo familiar
La iniciativa para derivar un caso a mediación una vez que está en curso el proceso judicial, puede surgir:
- Del propio juez.
- De los propios servicios de la CCAA o del Ayuntamiento correspondiente.
- De los servicios psicosociales del juzgado.
- De los colegios de abogados. Hay corporaciones que disponen de secciones de negociación y mediación y que incluso tienen servicios de mediación.
- De otros colegios profesionales, como los de psicología, trabajo Social o educadores, tienen también servicios de esta naturaleza y pueden aconsejar la derivación a mediación una vez iniciado el proceso.
- De las fiscalías, especialmente las de menores (de protección o de reforma) o discapacitados o familia.
Para concluir con este apartado señalar que si contamos con un juez motivado y conocedor de la mediación, si tenemos unos medios humanos y materiales mínimos para incorporar en el proceso judicial la mediación y si existen equipos de mediadores debidamente formados lo cierto es que el servicio que prestan los juzgados en el ámbito de los conflictos familiares, mejorará de forma importantísima. La experiencia nos indica que la metodología de la mediación mejora la calidad de la respuesta judicial y mejora el futuro como separados y divorciados de las personas que la han llevado a cabo y sobre todo de sus hijos.
4º. Elementos básicos para la implantación de la mediación intrajudicial
a) El Juez.
El Juez es un elemento fundamental en la implantación de la mediación y en la puesta en marcha de cualquier servicio de mediación familiar intrajudicial.
De los datos que se extraen del Derecho Comparado y de las experiencias que han tenido lugar en España se llega a la conclusión de que los Jueces han de ejercer un rol muy importante en la implantación de la mediación ya que son ellos los que deben promover y facilitar de forma activa y comprometida cualquier iniciativa de mediación intrajudicial. En consecuencia el primer requisito es que exista un Juez que conozca la metodología y tenga clara conciencia de su utilidad y necesidad.
El papel del Juez en la mediación intrajudicial es triple:
- En primer lugar debe promover los acuerdos necesarios con el resto de las personas y estamentos ya mencionados que han de involucrarse en el proceso para la puesta en funcionamiento del servicio.
- En segundo lugar evaluar los casos concretos en los que es recomendable intentar un proceso de mediación y el momento procesal en que deba realizarse. Esta materia será objeto de estudio en otro apartado.
- Y, finalmente, realizar las recomendaciones a los ciudadanos, contando con la colaboración de sus abogados para que acudan, al menos, a una primera entrevista conjunta (la denominada primera sesión informativa presencial) que debe hacerse siempre con criterios de proximidad a las funciones judiciales.
b) El equipo de mediadores.
El segundo elemento imprescindible es que exista un equipo de mediadores que tenga formación, experiencia y profesionalidad constatada.
No basta con que un Tribunal decida implantar la mediación, es necesario que existan mediadores con experiencia suficiente (en principio se recomienda dos años de práctica como mediador para participar en el proyecto) que puedan garantizar la calidad del servicio de la mediación intrajudicial. Aquí no bastan voluntarismos ya que está en juego no solo el prestigio de la propia metodología sino también del Tribunal
De la eficacia y poder de convicción de los mediadores en la sesión informativa depende la aceptación para acudir a mediación. Deben ser profesionales contrastados ya que en otro caso la mediación no será bien recibida. Estos mediadores deben dar garantías de independencia, seriedad y confidencialidad, ser profesionales cualificados y con acreditadas habilidades para transmitir a los ciudadanos las ventajas del sistema. Se recomienda que el equipo de mediación esté vinculado a instituciones públicas que garanticen la formación de sus integrantes así como la gratuidad del sistema.
c) El Convenio de colaboración.
Cuando concurran los elementos básicos se recomienda, aunque no es absolutamente imprescindible, la firma de un Convenio de colaboración que deberá estar suscrito por:
a) El juez o tribunal que va a coordinar el servicio, si bien en el caso de que existan varios Juzgados interesados, debería suscribirse por el decano.
b) El equipo de mediación, que ha de soportar la iniciativa y/o la Comunidad Autónoma, Ayuntamiento u organismo que haya contratado a los mediadores en su caso.
Una vez formalizado el acuerdo, debe ser comunicado de forma expresa al Consejo General del Poder Judicial, Sala de Gobierno del Tribunal Superior de Justicia, Fiscal Jefe del Tribunal Superior de Justicia, Decanos de los Colegios de Abogados y Procuradores y Servicios Sociales de los Ayuntamientos.
Para la puesta en funcionamiento del servicio es necesario la realización de varias reuniones entre los mediadores y el Juez y, con posterioridad, un seguimiento para garantizar la calidad del servicio, recomendándose realizar un análisis del funcionamiento al cabo de tres meses para corregir disfunciones y seguimientos anuales para analizar la experiencia y decidir, en su caso, su continuidad.
c) Otros elementos para la implantación del servicio de mediación.
1. El Secretario y la oficina judicial.
El Secretario debe recoger los datos estadísticos con el apoyo de la Oficina Judicial, y ésta debe remitir las hojas de derivación y unir la información que se reciba del equipo de mediación. Asume por tanto funciones de información, control administrativo, conexión con el centro de mediación, citación de las partes. Esta labor es importante y requiere informar, formar y motivar tanto al Secretario Judicial como al personal de la Secretaría recabando su colaboración para el proyecto.
2. El equipo psicosocial.
Su función es incidir en los beneficios de la mediación siempre que las condiciones del caso lo aconsejen de forma que todo el personal del juzgado que tenga relación con los ciudadanos colabore en el proyecto transmitiendo una información semejante. Es importante por tanto, que los integrantes del equipo psicosocial conozcan la metodología de la mediación y sus ventajas frente al modelo adversarial clásico para que puedan transmitir esa información a las partes, dando cuenta al Juzgado en caso de que las características de los progenitores aconsejen la mediación.
En algunos Juzgados en los que los miembros del equipo tienen formación en mediación son ellos quienes se encargan de realizar la primera sesión informativa presencial, así como de coordinar la relación del Juzgado con los mediadores. Finalmente los miembros de los equipos psicosociales pueden desempeñar un papel relevante en la selección de los casos que puedan derivarse al servicio de mediación.
3. El Fiscal.
El M. Fiscal tiene también un papel importante en la mediación, especialmente en determinadas casuísticas, como las de protección de menores y separación o divorcio con hijos menores o discapacitados. Puede tener la iniciativa para trabajar con la mediación y proponer la derivación a esta metodología en casos concretos en que considere que es beneficioso para los menores. Se ha de contar, por tanto, con su colaboración y ha de estar informado de la marcha del proyecto
Para concluir con este apartado, señalar que en los juzgados que llevamos ya un tiempo aplicando la metodología de la mediación en los procesos judiciales conocemos también que es recomendable contar con medios que garanticen la continuidad del servicio de mediación. La derivación, la citación a las partes a la sesión informativa de mediación, el acompañamiento en el juzgado el día en que se realiza la sesión informativa, el seguimiento procesal de los asuntos derivados, la labor estadística y el control de cada caso cuando se continúan sesiones mediadoras tras la Sentencia, suponen un trabajo añadido que en la medida de lo posible las administraciones públicas deben valorar e incluir en la dinámica laboral, aportando los medios materiales y personales que demande el servicio a medida que vaya consolidándose.
5º. Información sobre la mediación a las partes y a los operadores jurídicos del proceso.
Resulta esencial la realización de una labor divulgativa de la mediación intrajudicial con el fin de que se conozca el servicio que se presta. Esa labor divulgativa ha de ir dirigida fundamentalmente a las partes del proceso y también a sus letrados y procuradores.
Se recomienda que en el Convenio de colaboración, la Entidad pública asuma la tarea de difusión del Servicio de mediación familiar intrajudicial. Son igualmente positivas las campañas públicas de difusión de la mediación como alternativa en la solución de conflictos o las noticias que aparezcan en los medios de comunicación sobre la materia.
Es muy importante la tarea de difusión informativa desde el propio Juzgado o Decanato a través de entrega de Decálogos de actuación, de dípticos informativos a disposición de las personas que acuden a los juzgados. Pueden aprovecharse para ello que las personas acuden al juzgado en momentos previos al inicio del proceso, por ejemplo cuando acuden a realizar los apoderamientos apud acta, o a la realización de solicitudes de medidas previas, o a asesorarse sobre algún problema concreto. Ello enlaza con la necesaria motivación y preparación del personal de los juzgados en mediación a fin de que presten una colaboración activa en esa tarea de difusión/información.
Igualmente pueden adjuntarse los dípticos informativos sobre los servicios de mediación intrajudicial con el traslado de la demanda o mediante envío postal a la parte actora.
Otros puntos importantes de información sobre la mediación familiar pueden ser los servicios de orientación jurídica de los Colegios de Abogados, los servicios que tramitan las solicitudes de asistencia jurídica gratuita y las oficinas de atención al ciudadano allí donde existan.
Una vez iniciado el proceso, la información llevada a cabo por el propio juez en la vista puede ser útil también sobre todo si se realiza en medidas previas o provisionales de cara al proceso principal o en éste de cara a prevenir problemas en ejecución de la Sentencia. Algunos Juzgados se valen con este fin del visionado de soportes audiovisuales (DVD) sobre la mediación antes del inicio de las vistas aprovechando los propios equipos de grabación/visionado con que cuentas las salas de vistas.
Los equipos psicosociales de los juzgados son también importantes en la tarea de informar y difundir el servicio.
Los puntos de encuentro familiar (PEF), que realizan ya intervenciones mediadoras, logran transmitir la importancia de los pactos y pueden servir de canal de información para la derivación de conflictos a los equipos de mediadores de los juzgados.
La información a los letrados de las partes es muy importante de cara a la divulgación y sobre todo, de cara al conocimiento de que la mediación supone un servicio útil para los propios letrados y no tiene que suponer una afectación de sus intereses profesionales, pudiéndose realizar por el propio Juez en paralelo a la primera sesión informativa presencial. En todo caso la incorporación de los letrados a las sesiones informativas ha supuesto una mayor conciliación de los abogados con la mediación. Con el tiempo los letrados comienzan a apreciar que la derivación a mediación también les conviene a ellos e incluso en algunos casos han solicitado ellos mismos la derivación.
En el anexo documental 1 y 2 pueden verse un modelo de díptico o folleto informativo sobre la mediación familiar y el particular de la resolución judicial donde se da a conocer el servicio de mediación a las partes. Un DVD informativo puede solicitarse en los teléfonos de contacto información que se relacionan en el apartado 10º.
De todos los instrumentos divulgativos de la mediación, la primera sesión informativa presencial (PSIP) es el medio más útil para hacer ver a las partes las ventajas de la mediación familiar. Por su importancia se le dedica un apartado exclusivo.
En los asuntos de sustracción internacional de menores, ejecución de visitas u otros procedimientos en los que sea necesaria una colaboración transfronteriza resulta esencial contar con una relación de todas las Instituciones, asociaciones mediadoras, ONG u otras corporaciones que realicen a nivel internacional mediación. El servicio de Relaciones internacionales del CGPJ debería facilitar a los juzgados esa información y debería igualmente incorporarse en la Intranet del CGPJ para poder ser consultadas. Igualmente se debería poner en conocimiento de la Fiscalía General del Estado la relación mencionada.
6º. La derivación a la primera sesión informativa presencial (PSIP).
1. Importancia.
Como hemos dicho la primera sesión informativa presencial (PSIP) es el instrumento más útil para dar a conocer las ventajas de la mediación familiar intrajudicial a las partes y a los operadores jurídicos.
Es esencial que la derivación a la PSIP se realice desde el propio juzgado siendo importante el que la efectúe el juez en resolución judicial con el fin de que las partes acudan. En efecto, si el Juez es el que hace la derivación o bien la realiza el secretario en las comparecencias de inventario o liquidación de bienes es más probable que se acuda a la sesión.
Las partes suelen estar confundidas sobre lo que se pretende en mediación y el hecho de que acudan a la PSIP resulta esencial para poder explicar personalmente lo que se pretende y su importancia tanto para ellos como para sus hijos. Por eso deben arbitrarse los medios necesarios para garantizar la inmediata citación de los interesados. Se considera útil la creación de agendas únicas informáticas o en su defecto deberá arbitrarse la posibilidad de que el juzgado consiga la cita por teléfono o fax con carácter inmediato si la PSIP se desarrolla fuera de las instalaciones judiciales.
Es importante también que el juzgado remita al equipo de mediación o al profesional que realice la PSIP una ficha de derivación, para que cuente con unos datos mínimos necesarios para que pueda hacerse la sesión informativa. Dicha ficha deberá contener al menos información sobre el número de Autos, tipo de procedimiento, identificación de los intervinientes, número de hijos y si se ha suspendido o no el procedimiento. La ficha remitida será completada una vez finalizada la PSIP. Puede verse un modelo de ficha en el anexo documental 4.
La experiencia indica que casi todos los asuntos pueden beneficiarse de la mediación aún cuando no se consigan acuerdos. Por ello conseguir que no se falle a la sesión informativa es muy importante.
2. Momento en que puede ser acordada:
El juez valorará el momento adecuado para la derivación a la PSIP, respetando siempre que en ese momento ambas partes estén debidamente personadas en autos.
a) Puede realizarse en el proceso principal declarativo, tras la contestación a la demanda incorporando la citación a la sesión informativa dentro de la resolución que convoca a juicio y con carácter previo a esa fecha, pero no hay inconveniente en que sea en otro momento procesal. A veces resulta conveniente la derivación en la sentencia cuando es preciso la mejora de la comunicación entre las partes para tratar de determinadas cuestiones relativas a sus hijos, si se prevé que pueden ser objeto de litigios entre las partes especialmente en cuestiones que tienen que ver con el ejercicio de la patria potestad conjunta o con los regimenes de custodia o visitas, comunicaciones y estancias o gastos extraordinarios.
b) Cabe también realizar la derivación a la PSIP en el acto de la comparecencia o en el propio auto de medidas provisionales previas o coetánea una vez apreciado que el caso puede ser susceptible de mediación.
c) En la fase de ejecución de Sentencia los momentos de derivación pueden variar.
Así si se trata de controversias sobre el ejercicio de la patria potestad que se tramiten como expedientes de jurisdicción voluntaria, el momento idóneo para la derivación será antes de la comparecencia a vista tras oír a los progenitores sobre la cuestión controvertida, ya que normalmente se señala vista. No obstante lo anterior, se podrá valorar si se hace la derivación tras el escrito inicial sin perjuicio de señalar la comparecencia más tarde y de lo que diga la otra parte en la contestación.
Si se trata de ejecutar medidas personales se estima que, una vez presentada la demanda de ejecución, y antes de despachar ejecución debería darse audiencia a la otra parte y a la vista de sus alegaciones proceder en su caso a la derivación a la PSIP. También puede hacerse la derivación en el Auto que resuelve la ejecutoria dando un contenido concreto a las sesiones de mediación y pudiendo incluso concretar las fechas, con el objetivo no de lograr un acuerdo sino de evitar la repetición de ejecutorias entre las mismas partes por cuestiones de similar índole (vacaciones, gastos extraordinarios etc. etc.).
En los supuestos de ejecución de medidas económicas de cantidad líquida el momento de derivación será tras la oposición del ejecutado al despacho de ejecución o bien en el auto de resolución de la oposición si se establecen intervenciones mediadoras de futuro en la propia resolución. No es conveniente en estos casos suspender el despacho de ejecución. Si se trata de ejecuciones dinerarias de cantidad ilíquida que se tramitan conforme a los art. 712 y ss de la LEC la derivación debe hacerse tras la contestación del ejecutado y antes de la vista a juicio verbal en caso de oposición. En estos casos a veces conviene también derivar a mediación en el Auto que resuelve al ejecutoria tras la Vista con contenido concreto de cada sesión mediadora y pudiendo incluso fecharlas e incorporar en el Auto de forma motivada las consecuencias de no acudir a las sesiones de mediación previstas en la resolución.
En el anexo documental 3 se transcribe una resolución convocando a las partes a la primera sesión informativa presencial.
3. Asuntos susceptibles de ser derivados a la PSIP.
La remisión a la sesión informativa puede hacerse en todos los procedimientos de familia, sin limitación apriorística de los temas a mediar. No obstante quizás puede ser recomendable que en una primera fase se comience por derivar a la PSIP solo aquellos asuntos en los que la controversia se centre en las medidas de carácter personal: guarda y custodia, visitas, controversias sobre patria potestad etc. etc. En todo caso es recomendable que la PSIP se lleve a cabo en la sede judicial en lugar adecuado para ello, con respeto a la intimidad y donde sea posible escuchar al profesional que la realiza con la tranquilidad precisa.
En caso de aceptar la derivación, las sesiones de mediación se harán ya fuera de la sede judicial.
A la sesión informativa deben acudir las dos partes y a ella pueden acudir también los respectivos letrados quienes son también invitados a acudir.
Por ley están excluidos de la mediación y por tanto de la PSIP los casos en los que ha habido violencia si bien a veces es una información con la que el juzgado no cuenta porque nada se ha dicho ni en la demanda ni en la contestación.
4. Negativa a acudir a la sesión informativa o a utilizar el servicio de mediación.
De la citación a la sesión informativa pueden resultar varias posibilidades:
a) Que la pareja no asiste a la sesión informativa o no lo hace uno de ellos. En este caso no se les cita otra vez a salvo que lo pidan ambos. A veces son los letrados quienes piden cambio de fecha por no poder acudir a la inicialmente indicada.
b) Que la pareja asista, sea informada y no acepte. En este caso continúa el proceso sin que al juzgado deba constarle las razones de no aceptar ni cuál de los dos fue el que no quiso la derivación.
c) Que la pareja acepte acudir a mediación. Véase el apartado siguiente.
Como ya se ha dicho se considera conveniente que los letrados intervengan en la primera sesión informativa presencial, debiendo ésta constar de dos partes. Una, con las partes y letrados a fin de que éstos obtengan una información general y una segunda exclusivamente con los interesados con un contenido de fondo preparatorio de las sesiones de mediación. Como ya se ha dicho en algunos Juzgados la información a los letrados es proporcionada directamente por el propio Juez.
En el anexo documental 5 se incluye una relación no exhaustiva del contenido mínimo de la PSIP.
7º. Intervención del servicio de mediación intrajudicial
a) Derivación al servicio de mediación.
Si las partes deciden someterse a mediación (artículo 770-7ª de la LEC) sus representaciones procesales presentaran escrito (bien conjunto o individualizado) haciéndolo constar. Cabe también la posibilidad de que si dicha manifestación se realiza en el acto de una vista o comparecencia quede recogida en la propia acta
Si es solamente una de las partes quien solicita la intervención mediacional, sin detener el curso de los autos, se oirá a la otra parte para que manifieste si muestra o no su conformidad con tal solicitud.
b) Repercusión procesal.
1. Suspensión del proceso.
Una vez de acuerdo ambas partes en acudir a mediación, la solicitud formulada por escrito o en el acto de la vista será proveída por el Juzgado mediante el dictado de un auto (véase anexo documental 6) en el que se accede a la derivación del caso al servicio de mediación familiar y se acuerda la suspensión del proceso por el plazo previsto en el artículo 19 de la LEC.
Cabe la posibilidad también de que se efectúe la derivación a medición sin suspensión de curso de los autos. Por ejemplo porque las partes no deseen paralizar el procedimiento y exista plazo suficiente para practicar las sesiones de medición entre la citación a juicio y la celebración de la vista correspondiente. En este caso bastará un proveído acordando la intervención del servicio de mediación adscrito al Juzgado o dejando constancia en autos de las manifestaciones de las partes si deciden acudir a un servicio privado de medición.
La derivación al servicio de mediación intrajudicial se realizará por la persona del Juzgado designada al efecto (miembro del Equipo Técnico, Secretario judicial, funcionario) mediante la correspondiente ficha de derivación (véase anexo documental 7).
Si agotado el plazo de suspensión del curso de los autos no hubiesen finalizado las sesiones mediacionales, podrán las partes solicitar una prorroga del mismo, acreditando mediante certificación del mediador que continua la mediación.
Finalizada la intervención mediadora con acuerdo total, parcial o sin acuerdo, el mediador comunicará al Juzgado dicho extremo, entregando a las partes el acuerdo mediacional alcanzado (total o parcial) y remitiendo al Juzgado una ficha a efectos de constancia y con respeto al principio de confidencialidad (modelo de ficha en el anexo documental 8).
Se recomienda que tanto en los supuestos de acuerdo total o parcial o si no ha habido acuerdo, se realicen encuestas de satisfacción de los usuarios del servicio de mediación a fin de valorar su funcionamiento y poderlo mejorar. Se incluye un modelo de encuesta en el anexo documental 9.
2. Reanudación del proceso.
Si no se ha alcanzado acuerdo en la mediación se alzará la suspensión del proceso a petición de cualquiera de las partes, reanudándose el curso de los autos en el trámite en que se encontraba. Se recomienda que estos asuntos tengan prioridad en los señalamientos a fin de compensar la demora que el intento mediacional haya podido generar. A tal fin es útil que esa circunstancia se haga constar en lugar destacado y visible de la carátula (puede ser colocando una etiqueta rotulada MEDIACIÓN).
Si el acuerdo ha sido parcial deberán las partes ponerlo de manifiesto al Juzgado, reanudándose el proceso contencioso respecto a las cuestiones no consensuadas en la forma expuesta en el párrafo anterior. La resolución final que se dicte (auto o sentencia) recogerá el acuerdo alcanzado sobre las medidas que hayan sido consensuadas con el mediador y resolverá sobre las que exista discrepancia.
Si el acuerdo ha sido total deberán las partes presentar escrito solicitando el cambio de procedimiento a consensual (art. 770-5. LEC) acompañando el correspondiente convenio regulador previsto en los artículos 90 del Código Civil y 777-2. de la LEC y en su caso el acuerdo final alcanzado en el procedimiento de mediación familiar, continuándose la tramitación conforme a lo dispuesto en este precepto. Si la mediación con acuerdo total se ha desarrollados en trámite de ejecución se dictará auto bien aprobando los acuerdos si no suponen una modificación sustancial de las medidas acordadas en su día, o acordándolas cautelarmente en base al artículo 158-4 del CC y remitiendo a las partes al proceso de modificación consensual del artículo 775 2. de la LEC
8º. La mediación en la segunda instancia.
a) El por qué de la mediación en segunda instancia.
Partiendo del hecho de que cualquier momento es bueno para derivar a mediación se considera que la derivación a mediación en la segunda instancia tiene alguna ventaja.
Así debemos tener en cuenta que ha transcurrido ya algún tiempo desde el inicio del litigo y esto a veces tiene como consecuencia el desencanto de lo que el proceso contencioso puede realmente ofrecer. Por eso puede ser que las partes comprendan mejor las ventajas de que ellos retomen la responsabilidad de sus decisiones mejor que dejarlas en manos de un tercero. A ello se añade que el transcurso del tiempo produce una mejor asimilación de la ruptura y una apertura de expectativas personales que permiten una mejor posición para mediar, al estar menos afectado por el proceso anímico que toda ruptura lleva consigo.
Por último está claro que en la segunda instancia las cuestiones debatidas son más concretas que en la primera y por tanto la labor mediadora normalmente se centra sobre aquello que ha sido objeto de recurso y ello incrementa las posibilidades de éxito.
b) Momento de la derivación a la PSIP en segunda instancia.
No se prevé un momento concreto para la derivación a la PSIP si bien dado que normalmente no hay vista en la mayor parte de los asuntos, la derivación habrá de hacerse en el tiempo más breve posible desde la recepción de los Autos en la AP. En el caso de incorporar hechos nuevos por las partes conforme al art 752 de la LEC se impone la celebración de vista en segunda instancia lo que implica que la derivación habrá de hacerse antes de esa comparecencia. Sería conveniente el que se realizaran también para las Audiencias las sesiones informativas en la sede judicial con citaciones realizadas por la propia Sala.
9º. Recomendaciones finales.
- Ha de tenerse presente que el "éxito" de la mediación no debe medirse por el número de acuerdos totales o parciales alcanzados. Está demostrado que la simple participación de las partes en la primera sesión informativa presencial o en algunas sesiones de mediación, aunque posteriormente no se decida continuar, suponen una importante mejora en el clima de diálogo entre las partes, algo que siempre beneficiará a sus hijos menores.
- Directamente relacionada con la anterior consideración, está la de no desanimarse al principio de la puesta en marcha del servicio de mediación si se constata que son más los asuntos que finalizan sin acuerdo que con acuerdo, o si se observa que muchas partes no acuden a la primera sesión informativa.
- La intervención de un servicio de mediación facilita la transformación de algunos procesos contenciosos en mutuo acuerdo y evite bastantes incumplimientos postsentencia disminuyendo los procesos e incidentes de ejecución.
- El transcurso del tiempo trabajando en el juzgado con la mediación va produciendo nuevas expectativas y retos tanto para el propio juzgado como para los letrados y las propias partes.
a) El juez aprende a derivar más acertadamente, incorpora técnicas para que fallen el menor número de personas a la primera sesión informativa y va introduciendo nuevas fórmulas en las resoluciones que facilitan un descenso de los litigios.
b) Los letrados van viendo que la mediación es un servicio que puede serle útil también para ellos y a veces incluso piden ellos mismos la derivación.
c) Las partes transmiten su satisfacción a través de las encuestas que se efectúan incluso cuando no llegan a acuerdos y realizan igualmente una labor divulgativa que es útil para futuros litigantes.
La consecuencia clara es la mejora del servicio que prestamos tanto a una pareja en conflicto como a sus hijos.
- Debemos tener claro igualmente que la mediación no es conciliación judicial pues cada una tiene su ámbito específico y metodologías diferentes. Por tanto la labor conciliadora del juez prevista en la Ley al inicio de las vistas de medidas provisionales y del pleito principal no tiene nada que ver con la mediación, si bien puede ser un buen momento para realizar una labor informativa sobre las ventajas de la mediación familiar frente al proceso contencioso.
10º. Direcciones y teléfonos de interés.
Seguidamente se relacionan algunas direcciones y teléfonos de los Juzgados donde se viene desarrollando la experiencia piloto del Consejo General del Poder Judicial y de letrados del CGPJ con la finalidad de que las dudas que puedan surgir en la implantación de este Protocolo puedan ser comentadas con quienes han intervenido en su elaboración y puesta en práctica.
- Juzgado de Familia de Pamplona.
Magistrada Margarita Pérez Salazar. Teléfono 848424029. mperezsr@cfnavarra.es
- Juzgado de Familia de Málaga.
Magistrado José Luis Utrera. Teléfono 951938425-27. josel.utrera.ius@juntadeandalucia.es
Psicóloga ET Mª Ángeles Peña. Teléfono 951938415. mangeles.pena.ius@juntadeandalucia.es
- Juzgado de Familia 29 de Madrid.
Magistrada Mª Teresa Martín Nájera. Teléfono 914936293. maria.teresa.martin@madrid.org
Servicio de mediación. Emiliano Martín González. Teléfono 914801567
- Juzgado de Familia de Palma de Mallorca.
Magistrado Joaquín Andrés Joven. Teléfono 971219397. j.andres@justicia.mju.es
- Juzgado de Familia nº 18 de Barcelona.
Magistrada: Isabel Tomás García. mitomas@xlj.gencat.net
- Juzgado de Familia de Sevilla.
Magistrado Francisco Serrano. Teléfono 955043037.
franciscoa.serrano.ius@juntadeandalucia.es
- Letradas del Consejo General del Poder Judicial.
Pilar Gonzálvez Vicente. Teléfono 917005909 pgonzalvez@cgpj.e
Celima Gallego. Teléfono 917006218. celima.gallego@cgpj.es
Ángeles Velasco. Teléfono 917005886. angeles.velasco@cgpj.es139692755413969275542. Particular de la resolución (normalmente auto de incoación) en que se pone en conocimiento de las partes la existencia de un servicio de mediación intrajudicial.
Se pone en conocimiento de las partes que existe en el Juzgado un Servicio de mediación familiar intrajudicial, Servicio al que las partes pueden acceder voluntariamente, previa solicitud de ambas, en cuyo caso se suspenderá el curso de los autos en tanto dure la actuación mediadora. Se adjunta folleto informativo sobre el funcionamiento de dicho Servicio de mediación familiar intrajudicial.
3. Resolución convocando a las partes a la primera sesión informativa presencial.
PROVIDENCIA
JUEZ QUE LA DICTA:
Madrid, 3 de noviembre de 2006
1. El anterior escrito presentado por el procurador (nombre y apellidos)....... en nombre y representación de........., de contestación a la demanda y documentos acompañados, únanse a los autos de su razón, entregándose las copias a las demás partes.
2. Estando presentada la contestación dentro de plazo y cumplidos por la parte demandada los requisitos de capacidad, representación y postulación procesal, exigidos en los artículos 6, 7 y 750 de la Ley 1/2000, de Enjuiciamiento Civil para comparecer en juicio, se tiene a dicha parte demandada por comparecida y por contestada la demanda.
Siendo un caso susceptible de mediación, previamente al señalamiento de la vista, en beneficio de los menores y en base a lo dispuesto en los arts. l58 del Código Civil y 770 nº 7 de la LEC, procede convocar a las partes a una sesión informativa de mediación el día\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_a las\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_, debiendo informar al Juzgado una vez realizada, si desean la continuación del procedimiento o su suspensión, en el plazo de cinco días.
Se señala para que tenga lugar acto de la vista para no retrasar el procedimiento en el
caso de que las partes no soliciten la suspensión del mismo para el día\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_a las\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_.
3. Cumplido el trámite de contestación a la demanda y de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 440, al que remiten los artículos 753 y 770, todos ellos de la LEC, se convoca a las partes a la celebración de la vista principal de este juicio, para cuyo acto se señala el día\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_a las\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_horas.
4. Cítese a las partes, haciéndolas saber que deben comparecer al acto de la vista por sí mismas, apercibiéndolas que su incomparecencia sin causa justificada podrá determinar que se consideren admitidos los hechos alegados por la parte que comparezca para fundamentar sus peticiones sobre medidas definitivas de carácter patrimonial. También será obligatoria la presencia de los abogados y procuradores respectivos (art. 770 regla 4ª).
5. Adviértase también a las partes que deben comparecer en la vista con las pruebas de que intenten valerse. A tal efecto, indíquese que dentro de los TRES DÍAS siguientes a la recepción de la citación, deben indicar al Juzgado qué personas han de ser citadas por el tribunal para que asistan a la vista, bien como testigos o peritos o como conocedores de los hechos sobre los que tendría que declarar la parte, facilitando los datos y circunstancias precisas para llevar a efecto la citación (art. 440.1 LEC).
6. Que con carácter general no se practicarán pruebas con posterioridad al acto de la vista, debiendo las partes hacer uso de lo dispuesto en el art. 381 en cuanto a las respuestas escritas a cargo de personas jurídicas y entidades públicas, así como del deber de exhibición documental entre partes del art. 328 de la EC, sin perjuicio de lo dispuesto sobre la prueba anticipada.
7. Se acuerda que la vista y actos se celebrarán a puerta cerrada y que las actuaciones serán reservadas (art. 754 LEC).
MODO DE IMPUGNACIÓN: Mediante recurso de reposición ante este Juzgado, no obstante lo cual, se llevará a efecto lo acordado. El recurso deberá interponerse por escrito en el plazo de cinco días hábiles contados desde el siguiente de la notificación, con expresión de la infracción cometida a juicio del recurrente, sin cuyos requisitos no se admitirá el recurso (artículos 451 y 452 de la LEC).
Lo acuerdo y firma SSª. Doy fe.
Firma del juez Firma del secretario,5. Contenido de la primera sesión informativa presencial (PSIP).
I. En relación a la mediación
· Se recogerá información de cómo han tenido conocimiento los interesados del Programa de Mediación: Órgano Judicial, letrados, amigos, experiencia anterior...
· Se informará sobre las características de la mediación: voluntariedad, confidencialidad, imparcialidad, neutralidad.
· Se informará sobre las ventajas de resolver los conflictos de forma consensual, a través de la mediación, frente a un proceso contencioso para todos los miembros, adultos y menores.
· Se informará sobre las características y condiciones del programa y servicio de mediación: donde se desarrolla, cuando, duración, quienes son los mediadores y para que se ofrece, gratuidad o no
· Que los interesados pueden decidir mediar en otro servicio distinto al propuesto en el Juzgado.
II. En relación a las sesiones de mediación se recalcarán los siguientes aspectos:
· Aclarar diferencia entre mediación, terapia, negociación para legitimar la mediación. Percibir diferencias por desconocimiento y/o intrusismo.
· Que interviene una persona neutra (mediador) que sirve de conductor, guía en el proceso, que no decide ni aconseja.
· Que se ofrece un espacio de comunicación y dialogo, se eliminan barreras, se disminuyen posicionamientos, se descubren intereses reales y pueden satisfacerse las necesidades ambas partes, se favorecen los acuerdos (todos ganan).
· Que de lo que se trata es de asumir responsabilidad en las decisiones sobre los hijos.
· Que las partes deciden de lo que se va a hablar.
· Confirmar la voluntariedad de las partes para iniciarlo
· Confirmar que es mediable el caso (detección de violencia encubierta, otros procedimientos judiciales abiertos en relación al mismo tema).
· Se les informa de las repercusiones procesales de la decisión de iniciar la mediación, independientemente de que alcancen o no acuerdos.
· Se les garantiza la confidencialidad, voluntariedad, imparcialidad y neutralidad.
· Que los acuerdos pueden ser totales o parciales.
· De como finaliza la mediación: a criterio de una/ambas partes o a criterio del mediador.
III. En relación a los letrados
· Legitimar el papel del letrado en la mediación intrajudicial
· Confirmar el consentimiento del abogado
· Reforzar su intervención al finalizar la mediación para dar forma legal a los acuerdos
· Dar a conocer el contenido del Contrato de mediación que firmaran sus clientes
· Que conocerán como se está desarrollando la mediación pero no del contenido
· Resaltar que si se detecta intromisión supone que debe cesar la mediación.
Se señalará la primera cita con el mediador o equipo de mediación, una vez aceptado iniciar la mediación, gestionando con inmediatez los trámites para evitar dilaciones que supongan un retraso, haciéndose las gestiones de derivación necesarias desde ese momento.
6. Auto acordando la suspensión del curso del proceso al haber solicitado las partes someterse a un servicio de mediación intrajudicial. Acta de suspensión de una vista con similar finalidad.
JUZG. DE 1ª INSTANCIA ....
C/
Tl.: ......... Fax: ........
NIG: 2906742C20005001010
AUTO
(Nombre y apellidos) .....................
En ...., a ..... de ..... de .......
ANTECEDENTES DE HECHO
PRIMERO. El presente proceso ha sido promovido por el procurador (nombre y apellidos) - ,en nombre y representación de - frente a?, sobre -
SEGUNDO. Encontrándose el proceso en el trámite de - se ha solicitado por todas las partes la suspensión del proceso, interesando la intervención del Servicio de mediación intrajudicial.
FUNDAMENTOS DE DERECHO
ÚNICO. Dispone el artículo 19.4 de la Ley 1/2000, de Enjuiciamiento Civil (LEC), que las partes podrán solicitar la suspensión del proceso, que será acordada mediante auto por el tribunal siempre que no perjudique al interés general o a tercero, y que el plazo de la suspensión no supere los sesenta días. Igualmente el artículo 770.7ª de la LEC en su redacción por Ley 15/2005 señala que las partes de común acuerdo podrán solicitar la suspensión del proceso de conformidad con lo previsto en el artículo 19.4 de la LEC para someterse a mediación.
En el presente caso, de los elementos obrantes en los autos, no se desprende que la suspensión solicitada perjudique el interés general o a tercero, al contrario puede suponer una pacificación del conflicto familiar que enfrenta a las partes y beneficiar a los hijos menores, por lo que procede acceder a lo solicitado, sin perjuicio de lo dispuesto en el artículo 179.2 de la Ley citada.
PARTE DISPOSITIVA
ACCEDIENDO a lo solicitado, SE SUSPENDE el curso de los autos por sesenta días, computados desde el siguiente a la notificación de esta resolución, a fin de que las partes puedan acudir al Servicio de mediación intrajudicial de este Juzgado.
El curso del proceso se reanudará si lo solicita cualquiera de las partes. En caso de finalizar con éxito la mediación interesada deberán las partes instar el cambio de procedimiento a consensual en la forma que proceda.
Pasado el plazo señalado en el anterior apartado, o antes si se dedujere alguna petición, dése cuenta.
Contra esta resolución cabe recurso de REPOSICIÓN ante este Juzgado, no obstante lo cual, se llevará a efecto lo acordado. El recurso deberá interponerse por escrito en el plazo de CINCO DÍAS hábiles contados desde el siguiente de la notificación, con expresión de la infracción cometida a juicio del recurrente, sin cuyos requisitos no se admitirá el recurso (artículos 451 y 452 de la LEC).
Lo acuerda y firma el/la MAGISTRADO-JUEZ, doy fe.
EL/LA MAGISTRADO/A-JUEZ/A EL/LA SECRETARIO/A
ACTA DE VISTA EN LA QUE LAS PARTES MANIFIESTAN SU DESEO DE ACUDIR AL SERVICIO DE MEDIACIÓN Y SE ACUERDA LA SUSPENSIÓN DE LA VISTA.
Madrid, - de octubre de 2006
Siendo la hora señalada ante su SSª, Ilma. Sra. Dª. ?.., con mi asistencia la secretaria y del Ministerio Fiscal, comparece don, con DNI nº, asistido por su Letrado don y por el Procurador don.
Comparece asimismo la parte demandada, don, con DNI número, asistido de su Letrado don y por el Procurador don.
A continuación se da cuenta de las actuaciones por mí, la Secretaria.
Por SSª se invita a las partes a la mediación familiar, teniendo en cuenta las circunstancias que concurren en el presente caso.
Por los Letrados de ambas partes se solicita la suspensión del presente acto con el fin de acudir a mediación familiar.
Por el Ministerio Fiscal se muestra su conformidad.
Por SSª se acuerda la suspensión del procedimiento para que acudan a mediación familiar, debiendo instar las partes lo que a su derecho convenga respecto a la continuación del procedimiento.10. Tablas orientadoras para el cálculo de pensiones alimenticias para los hijos en los procesos de familia.
Se ha considerado interesante incluir en este anexo las denominadas Tablas orientadoras para el cálculo de pensiones alimenticias en los procesos de familia, elaboradas por el magistrado Javier Pérez Martín. Dichas tablas fomentan los cuerdos entre las partes y facilitan el trabajo de los mediadores familiares al hacer más previsible la respuesta judicial en este campo.
Tabla I. Aplicable cuando ambos progenitores obtienen ingresos. La cantidad resultante será multiplicada por 1.45 si son dos hijos y por 1.6 si hay tres hijos. La primera columna (500, 550, 600 ...) corresponde a los ingresos del progenitor custodio y la primera fila (600, 650, 700 ...) corresponde a los ingresos del progenitor no custodio. Las cantidades están expresadas en euros.Tabla II. Aplicable cuando solo el progenitor no custodio obtiene ingresos.
Ingresos 1 hijo 2 hijos 3 hijos
700 159 230 254
750 170 247 272
800 182 263 291
850 193 280 309
900 204 296 327
950 216 313 345
1.000 227 329 363
1.050 238 346 381
1.100 250 362 400
1.150 261 379 418
1.200 272 395 436
1.250 284 411 454
1.300 295 428 472
1.350 306 444 490
1.400 318 461 508
1.450 329 477 527
1.500 341 494 545
1.550 352 510 563
1.600 363 527 581
1.650 375 543 599
1.700 386 560 617
1.750 397 576 636
1.800 409 592 654
1.850 420 609 672
1.900 431 625 690
1.950 443 642 708
2.000 454 658 726
2.050 465 675 745
2.100 477 691 763
2.150 488 708 781
2.200 499 724 799
2.250 511 741 817
2.300 522 757 835
2.350 533 774 854
2.400 545 790 872
2.450 556 806 890
2.500 568 823 908
2.550 579 839 926
2.600 590 856 944
2.650 602 872 962
2.700 613 889 981
2.750 624 905 999
2.800 636 922 1.017
2.850 647 938 1.035
2.900 658 955 1.053
2.950 670 971 1.071
3.000 681 987 1.090
12. Bibliografía
- Tratado de Derecho de Familia. Editorial Sepin. Capítulo XVI: La mediación familiar. Pascual Ortuño Muñoz.
- Alternativas a la judicialización de los conflictos: la mediación. Estudios de Derecho Judicial 111-2006. Consejo General del Poder Judicial.
ANEXO II
CONVENIO DE COLABORACIÓN ENTRE EL CONSEJO GENERAL DEL PODER JUDICIAL Y LA UNIVERSIDAD \_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_\_, EN MATERIA DE PRACTICUM.
(Modelo Practicum aprobado por el Pleno del Consejo General el Poder Judicial de fecha 29 de abril de 2003)
?, - de - de 20-
REUNIDOS
De una parte en representación del Consejo General del Poder Judicial, en virtud de Acuerdo del mismo de fecha ????????????-
De otra parte, en representación de la Universidad .................................
EXPONEN
En el Plan de Estudios de la Universidad aparece como asignatura de los alumnos de.... de su Facultad de.... la asignatura de Practicum, cuya realización necesita de la colaboración institucional.
Por su parte, el Consejo General del Poder Judicial, al que corresponde la actividad de formación y perfeccionamiento de los Jueces y Magistrados, considera de utilidad la participación de los miembros de la Carrera Judicial en la actividad docente de las Universidades.
De conformidad con lo expuesto, las Instituciones intervinientes acuerdan formalizar el presente Convenio con arreglo a las siguientes:
C L Á U S U L A S
Primera. Constituye el objeto del presente Convenio la participación de los Jueces y Magistrados en la actividad docente de la Universidad... .en la impartición de la asignatura de Practicum.
Segunda. A los efectos establecidos en la cláusula anterior, la Universidad de??- propiciará la contratación en los términos legalmente previstos de Jueces y Magistrados para la impartición de la asignatura de Practicum.
Los derechos y las obligaciones docentes del Juez o Magistrado vendrán determinadas por la relación jurídica que entable con la Universidad, quedando totalmente al margen de la misma el Consejo General del Poder Judicial.
Tercera. El Consejo General del Poder Judicial se compromete a colaborar en la realización por la Universidad del Practicum, facilitando el acceso de los alumnos a las oficinas judiciales con el fin de asistir a las actuaciones judiciales que por su naturaleza tengan el carácter de públicas y a aquellas otras que el Juez o Magistrado, en el ejercicio de su actividad docente, considere oportunas y que en ningún caso podrán menoscabar su función jurisdiccional.
Igualmente, el Consejo General del Poder Judicial facilitará que los miembros de la Carrera Judicial que cumplan los requisitos legalmente exigibles para compatibilizar su función jurisdiccional con la actividad docente puedan ser contratados por la Universidad como Profesores Asociados.
A los efectos establecidos en el apartado anterior, el presente Convenio no exonera al Juez o Magistrado que vaya a ser contratado como Profesor Asociado a solicitar y obtener del Consejo General del Poder Judicial la preceptiva autorización de compatibilidad.
De igual modo, el Consejo General del Poder Judicial queda totalmente al margen de la organización y desarrollo del Practicum, que son de la exclusiva competencia de la Universidad de -
Cuarta. La contingencia de accidentes sufridos por los alumnos durante la realización de las prácticas a que se refiere el presente Convenio serán asumidas exclusivamente por la Universidad según sus propias normas de aseguramiento.
Quinta. La Universidad se compromete, dentro de sus disponibilidades, a ofertar a los miembros de la Carrera Judicial plazas gratuitas en aquellos cursos o seminarios que organice y que guarden relación con el ámbito de su actividad profesional, así como a colaborar en su caso y en la forma en que se determine con la actividad formativa de los Jueces y Magistrados que lleve a cabo el Consejo General del Poder Judicial.
Sexta. El Consejo General del Poder Judicial, dentro de sus disponibilidades, se compromete, en la forma en que se determine dé común acuerdo, a colaborar con la Universidad de - en la realización de jornadas, seminarios, mesas redondas y actividades similares que sean de interés mutuo.
A los fines antes expuestos, las partes suscribientes muestran su interés en que se celebren en la sede de la Universidad y en los diferentes años académicos unas jornadas sobre la Justicia, con el fin de aproximar la realidad del Poder Judicial al mundo universitario.
Séptima. La vigencia del presente convenio es indefinida, salvo denuncia por cualquiera de las partes con una antelación de al menos ... meses al inicio del siguiente curso académico, para lo cual se estipula a los solos efectos expuestos que el curso académico se inicia el 1 de octubre.
Octava. Para el correcto seguimiento y desarrollo del presente convenio se constituye una comisión de seguimiento integrada por ... representantes de cada una de las Instituciones firmantes.
En prueba de conformidad suscriben el presente convenio, por duplicado y a un solo efecto, con el lugar y fecha que figura en su encabezamiento.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML