Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8586, del 08-07-2019 (2019/6462)

RESOLUCIÓ de 13 de juny de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 71/10-EAE Torrechiva.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8586

Data del DOGV
:   08-07-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/6462

CVE


Data del document
:   13-06-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 13 de juny de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 71/10-EAE Torrechiva. [2019/6462]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana i de conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, que estableixen la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 71/10-EAE Torrechiva.  
  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Objecte: Pla general estructural  
Promotor: Ajuntament de Torrechiva.  
Autoritat substantiva: Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló.  
  
Localització: Torrechiva (Castelló)  
Núm. expedient: 71/2010-EAE  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió realitzada el 30 de maig de 2019, va adoptar el següent acord:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Torrechiva, en els següents termes:  
  
A la vista de la data d'informació pública (que més endavant es detalla) i conforme al que s'estableix en la disposició transitòria primera de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge (LOTUP) a aquest Pla li és aplicable la Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, desenvolupada a la Comunitat Valenciana mitjançant la LOTUP.  
L'objecte de la declaració ambiental i territorial estratègica és valorar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica conforme a la LOTUP. Per a això verificarà tot el procediment seguit i analitzarà els impactes que es deriven per l'aplicació del Pla i establirà, si escau, les condicions finals que s'hagen d'incorporar-hi prèviament a la seua aprovació:  
  
El 20 d'agost de 2018 l'Ajuntament remet la proposta del Pla general estructural i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Després de realitzar un requeriment en data 10 d'octubre de 2018, l'Ajuntament va completar la documentació el 7 de novembre de 2018. Els continguts d'aquests documents són els següents:  
  
  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial.  
- Estudi ambiental i territorial estratègic amb els continguts de l'annex VII de la LOTUP.  
- Certificat municipal del procés de participació pública.  
- Certificat amb la relació de les consultes realitzades a les administracions afectades.  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades, sobre l'estudi ambiental i territorial estratègic (EATE) i la versió preliminar del pla, a les administracions afectades i al públic interessat, indicats en el document de referència.  
- Resultats del Pla de participació pública.  
- Document de participació pública en el qual se sintetitzen els seus resultats i es justifica com s'han pres en consideració en la proposta del Pla general.  
- Descripció de com s'han integrat en el Pla general els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document de referència i l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que es derivaran de l'aplicació del Pla general.  
- Justificació del compliment de les previsions legals pròpies del procés.  
- Anàlisi del compliment dels paràmetres, determinacions i documents exigibles per a la formalització del Pla general conforme a la legislació aplicable.  
- Mesures de seguiment.  
  
Proposta de pla  
- Memòria informativa.  
- Memòria justificativa.  
- Plans d'informació.  
- Plans d'ordenació.  
- Normes urbanístiques.  
- Fitxes de zona (en les NNUU).  
- Fitxes de gestió (en les NNUU).  
- Catàleg de proteccions.  
- Estudi de viabilitat econòmica.  
- Memòria de sostenibilitat econòmica.  
- Informe de sostenibilitat econòmica.  
- Indicadors de seguiment (en memòria justificativa).  
  
Estudis complementaris:  
- Estudi de paisatge.  
- Estudi acústic.  
- Pla de mobilitat sostenible.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació del document consultiu. 05.08.2010  
Emissió del document de referència. 15.02.2013  
Fase de consultes: posada a la disposició del públic, mitjançant publicació en el DOGV, de l'estudi ambiental i territorial estratègic, de la versió preliminar del Pla (d'ara en avant VPP) i dels seus estudis complementaris. 45 dies 31.07.2017  
Ple municipal d'aprovació de la proposta de Pla general estructural i expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. 30.07.2018  
Sol·licitud de declaració ambiental i territorial estratègica (remissió de documentació definitiva) 10.10.2018  
  
  
Després de l'emissió del document de referència el 15 de febrer de 2013, es redacta per part de l'Ajuntament de Torrechiva l'EATE i la nova versió preliminar del Pla general estructural (juntament amb els estudis complementaris) que mitjançant acord del Ple de l'Ajuntament de 31 de juliol de 2014 va ser publicat en el DOGV el 24 d'agost de 2017 (amb una correcció del DOGV publicada el 31 d'agost de 2017) i sotmés a consulta a les administracions públiques afectades i exposició pública per un termini de 45 dies.  
D'acord amb la certificació municipal 3 d'agost de 2018 (relativa als acords del ple municipal) s'assenyala que durant el període d'informació pública NO es van presentar al·legacions.  
El 30 de juliol de 2018, el Ple de l'Ajuntament de Torrechiva va acordar l'aprovació de la versió preliminar del Pla general estructural i de l'expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica, així com la seua documentació complementària. Aquesta proposta va ser remesa a la Direcció General d'Avaluació Ambiental i Territorial el 20 d'agost de 2018.  
El 10 d'octubre de 2018, la Subdirecció General d'Avaluació Ambiental i Territorial, revisat el contingut de l'expedient ambiental, efectua requeriment perquè es completara la documentació:  
- Còpia dels informes rebuts de les administracions consultades, d'acord amb la relació incorporada en l'escrit rebut el 20 d'agost de 2018.  
- D'acord amb el que s'assenyala en l'apartat F.2 del document de referència, respecte a la informació geogràfica i cartogràfica, la relativa a classificació i qualificació de sòl proposada, zonificació, infraestructura verda, xarxa primària, etc., se subministrarà georeferenciada d'acord amb el sistema de referència ETRS89 (en projecció UTM) referida al fus 30N), de manera que puga sobreposar-se correctament a la cartografia publicada per la GVA.  
  
Aquesta documentació va ser remesa per l'Ajuntament de Torrechiva el 7 de novembre de 2018.  
Simultàniament, després de l'estudi de la proposta i l'expedient ambiental, es va observar que algunes administracions no van emetre el seu informe definitiu per això es van sol·licitar informes als següents organismes des d'aquest òrgan ambiental, i va comunicar aquestes consultes a l'Ajuntament en data 25 d'octubre de 2018:  
  
Consulta Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
02/11/18 28/05/19 Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
02/11/18 05/02/19 Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
02/11/18 26/11/18 Direcció General de Cultura. Patrimoni  
02/11/18 04/12/18 Subdirecció General de Mobilitat. Planificació i Mobilitat  
02/11/18 SA. d'Educació. Servei d'Infraestructures Educatives  
02/11/18 08/02/19 Servei de Vida Silvestre. Xarxa Natura 2000  
02/11/18 07/12/18 Servei de Gestió d'Espais Naturals Protegits  
02/11/18 Subdirecció General de Canvi Climàtic i Qualitat Ambiental  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic.  
B.1) Continguts concordes amb l'annex VII de la LOTUP.  
L'EATE desenvolupa dins del seu contingut els apartats establits per l'annex VII de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge.  
B.2) Continguts concordes amb el document de referència  
En l'apartat 4 de l'estudi ambiental i territorial estratègic «Característiques ambientals i territorials de les zones que poden veure's afectades» s'indica com s'incorpora el compliment del document de referència aprovat el 15 de febrer de 2013 (assimilat a document d'abast d'acord amb la LOTUP) que introdueix qüestions de rellevància que han permés treballar sobre aspectes fonamentals del model territorial influint en la seua concreció definitiva.  
A continuació es realitzen una sèrie de consideracions sobre les determinacions del document de referència, sobre la base del que es descriu en aquest apartat 4, que inclou per a cada objectiu, la justificació que ha de contindre l'EATE segons el document de referència:  
1. Utilització racional del sòl  
- Per a la classificació dels diferents tipus de sòl s'incorpora un inventari dels valors existents, usos, recursos i riscos que ha permés establir la capacitat d'acolliment del municipi, d'acord amb el creixement previst i el criteri de l'ETCV, incrementant els 205 habitatges potencials actuals que passen a ser 255 habitatges en l'alternativa proposada en el PGE.  
- Si bé el document de referència estableix com ambientalment viable el sector de sòl urbanitzable (S-1) proposat en el document consultiu, la proposta definitiva del pla estableix el seu desenvolupament a través de dues unitats d'execució, com a sòl urbà atesa la seua implantació limítrofa al sòl ja qualificat de tal en el nucli de Torrechiva.  
2. Protecció del medi natural  
- En l'apartat 3.10 de l'EATE s'han recollit totes les figures ambientals de protecció existents en el terme municipal de Torrechiva.  
  
· PORN Parc Natural Serra d'Espadà.  
Torrechiva es troba dins de la zona d'amortiment d'impactes d'aquest, amb una àrea d'influència antròpica en la zona central i dues zones al nord i al sud, catalogades com a àrea natural.  
· LIC «Curs Alt del Riu Millars.  
· LIC «Serra d'Espadà». Limítrof amb el terme municipal de Torrechiva.  
· ZEPA «Serra d'Espadà». Aproximadament la meitat sud del terme municipal.  
- D'acord amb l'EATE s'entén que després d'una anàlisi de la vegetació, paisatge, usos del sòl i relleu del terme municipal, com a principals elements a tindre en compte s'han delimitat les unitats ambientals, així com les figures de protecció ambiental existents en el terme municipal, que han servit per a establir la classificació de sòl protegit.  
  
· No obstant això, en la documentació presentada no figuren definides les unitats ambientals tal com se sol·licitava en el document de referència, per la qual cosa s'entén que la zonificació establida en l'SNU (plans d'ordenació OE-1 i OE-2) part de les unitats paisatgístiques establides en l'estudi de paisatge, així com de la zonificació establida per les diferents figures de protecció ambiental (encara que més endavant veurem que no de forma adequada) així com les delimitacions de protecció i domini públic de la normativa sectorial.  
- S'ha realitzat un complet estudi de la vegetació actual existent en l'àmbit d'estudi (vegeu apartat 3.6 de l'EATE), no s'han trobat elements arboris o arbredes de característiques especials que requerisquen figures de protecció i conservació.  
3. Prevenció de riscos naturals i induïts  
- S'han identificat totes les zones de l'àmbit d'ordenació del pla que presenten algun tipus de risc (apartat 3.17 de l'EATE, inclòs el risc d'incendis forestals, que haurà de tindre en compte el Pla de prevenció d'incendis forestals de la serra d'Espadà (aprovat per Resolució del conseller de Territori i Habitatge de 22.05.2006), així com el Pla de prevenció d'incendis forestals de la Demarcació Forestal de Segorbe (aprovat per Resolució del conseller de Governació i Justícia de 14 de desembre de 2014)  
4. Ús sostenible i protecció dels recursos hídrics  
- L'EATE inclou en l'apartat 3.5 l'estudi de la hidrologia superficial i subterrània del municipi. S'ha considerat en la classificació dels sòls el domini públic hidràulic dels diferents cursos fluvials que discorren pel municipi, tal com assenyala el document de referència.  
  
- Així mateix, en l'apartat 3.19.1 de l'EATE es justifica la suficiència de recursos hídrics per al planejament, si bé tal com s'indica en el document de referència hauran de quedar acreditades la titularitat de la concessió en favor de l'Ajuntament de Torrechiva.  
- En el pla d'ordenació estructural s'inclouen els perímetres de protecció de les captacions d'aigua destinades al consum humà.  
  
- S'ha considerat el risc de vulnerabilitat d'aqüífers a l'hora d'establir l'ordenació del territori.  
5. Conservació del patrimoni cultural i revitalització del patrimoni rural  
- El PGE incorpora un Catàleg de proteccions (no el Catàleg de béns i espais protegits com assenyala l'EATE) amb les tres seccions (cultural, natural i de paisatge) en el qual a més de recollir l'inventari de béns, s'estableix amb tota claredat el grau de protecció segons els criteris de la legislació vigent en matèria de patrimoni, quin tipus d'intervenció pot fer-se en cadascun d'ells i s'arbitren mesures tendents a la seua conservació.  
- L'EATE assenyala que no hi ha masies o assentaments rurals històrics, ja que en aquest cas pot dir-se que els mateixos pobles - de molt reduïda grandària en la majoria dels casos- són en si mateixos els «assentaments rurals històrics» als quals es refereix la legislació sobre el sòl no urbanitzable.  
6. Adequada gestió dels residus  
- En l'apartat 3.19.3 de l'EATE s'inclou una estimació dels residus generats i la descripció i la destinació d'aquests.  
7. Implementació de les infraestructures i consideració dels recursos energètics  
- En la memòria informativa de la versió preliminar del PGE de Torrechiva es justifica la suficiència de la xarxa primària de reserves de sòl dotacional.  
8. Millora de l'entorn urbà  
- S'han identificat els solars vacants en el municipi, de cara a definir exactament la viabilitat del creixement proposat.  
- L'estudi acústic que acompanya el PGE de Torrechiva inclou els focus i nivells de soroll existents en el municipi.  
9. Integració de la infraestructura verda  
- En l'apartat 3.20 de l'EATE i en l'apartat 2.2 de la memòria justificativa de la versió preliminar del PGE de Torrechiva s'inclouen els elements integrants de la infraestructura verda i com s'ha tingut en compte a l'hora d'establir la planificació urbanística.  
10. Eficiència de la mobilitat urbana i foment del transport públic  
  
- S'incorpora al Pla com a annex un Pla de mobilitat urbana sostenible per al municipi de Torrechiva.  
11. Millora de l'ordenació i implantació d'equipaments i dotacions públiques  
- En la memòria justificativa de la versió preliminar del PGE de Torrechiva es justifiquen les reserves de sòl per als diferents equipaments, activitats i dotacions públiques.  
12. Protecció del paisatge  
- Entre la documentació que acompanya al PGE s'ha redactat el corresponent estudi de paisatge, que ha sigut considerat a l'hora de redactar la versió preliminar del Pla general amb l'objectiu de complir els diferents objectius i criteris estratègics inclosos en el document de referència.  
13. Educació ambiental i participació ciutadana  
- El Pla de participació pública del PGE del municipi inclou la realització d'una enquesta els resultats de la qual es recullen en l'apartat 15 de la memòria justificativa del pla.  
B.3) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
El municipi de Torrechiva, amb una superfície d'11,85 km², pertany a la comarca de l'Alt Millars situada al sud-oest de la província de Castelló. El terme municipal limita amb Ludiente al nord, Toga a l'est, Fuentes de Ayódar al sud i a l'oest amb Cirat. Torrechiva es troba en el sud de la comarca. Es troba a 45 km de la capital de la província i a 338 msnm.  
El seu terme, que està travessat pel riu Millars, es troba poblat de grans extensions de bosc on les espècies predominants són els pins i les alzines. D'aquesta forma, 678 ha del terme municipal estan ocupades per extensions boscoses i 216 ha per superfícies de cultius.  
  
Torrechiva gaudeix d'un clima molt agradable. Únicament sol haver-hi dies freds en la temporada hivernal, que de tota manera no solen ser nombrosos. Les pluges es produeixen amb una gran irregularitat, hi ha forts contrastos entre els anys d'abundància i uns altres d'acusada sequera.  
El nucli urbà de 75 habitants segons l'IVE (a 01.01.2016) se situa en la part de central del terme municipal, al costat de la carretera CV-20 i al curs del riu Millars.  
B.3.1) Objectius  
Segons es desenvolupa en el capítol primer de les normes urbanístiques, s'incorporen a la part normativa els objectius i directrius estratègiques del desenvolupament previst, derivats de les especificacions del document d'abast, que aconsegueixen la seua concreció en les consideracions recollides en el punt 2.1 de la memòria justificativa del Pla:  
1. Ordenació de tot el terme municipal, s'atribueix a cadascuna de les seues grans zones el paper que li correspon i, en conseqüència, es preserva Torrechiva de qualsevol desenvolupament de sòl segellat fora del nucli urbà tradicional.  
2. Adequació dels llindars de creixement als paràmetres racionals i sostenibles establits per l'ETCV (2011), i confirmats per la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, a aquest efecte, l'increment de sòl segellat previst per als pròxims vint anys, en relació amb l'escenari actual, és menyspreable, ja que com es descriu en la proposta, el pla tan sols pretén transitar de la situació d'il·legalitat del sòl segellat per l'administració pública, a un escenari de legalitat en què aquest sòl no s'incremente, i concentrar tots els possibles creixements residencials en la bossa de sòl que actualment està ja urbanitzada i que tan sols representa el 0,44 % del terme municipal.  
  
3. Protecció del patrimoni natural, de paisatge, arquitectònic arqueològic i etnològic a Torrechiva, mitjançant la seua localització i l'establiment de les corresponents mesures en el Catàleg de proteccions vinculat al PGE.  
4. Actualització de tota la normativa del pla conformement estableixen les determinacions legals vigents i adequació del pla a tots els informes emesos, singularment el document de referència i l'informe del Servei d'Ordenació Territorial.  
5. Preservació de les tipologies característiques de l'arquitectura tradicional de Torrechiva, enteses com a element identitari substancial.  
  
  
B.3.2 Infraestructura verda  
El capítol I del títol I de la Llei 5/2014 d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (art 4-5) defineix el concepte i funcions de la infraestructura verda, així com els espais que la integren i com s'incorporen, de la forma que ja es va desenvolupar en el Decret 1/2011 de la ETCV.  
En la redacció del Pla general estructural de Torrechiva, s'analitza dins de l'estudi ambiental i territorial estratègic en el seu apartat 3.2, «Identificació dels elements integrants de la infraestructura verda dins del terme municipal» així com en l'apartat de 2.2 de la memòria justificativa «Delimitació i caracterització de la infraestructura verda proposada».  
Aquesta es defineix tant a escala urbana com municipal en els plans d'ordenació: OE.01 «Infraestructura verda. Terme municipal» i OE.02 «Infraestructura verda. Nucli urbà».  
D'acord amb l'EATE, en el cas de Torrechiva i consultada la cartografia corresponent a la infraestructura verda, s'observa que aquesta es concentra al sud de la carretera CV-20, on conflueixen dues figures de protecció de la Xarxa Natura 2000 (LIC «Curs Alt del Riu Millars» i ZEPA «Serra d'Espadà»). A partir d'això, el PGE de Torrechiva s'ha redactat de manera que aquesta infraestructura verda és el substrat territorial que ha orientat els nous processos de desenvolupament urbanístic i territorial. Qualsevol actuació de les previstes en el Pla s'ha articulat de manera que té com a condicionant els requeriments d'aquesta infraestructura, de manera que no es menyscaben aquells elements i estructures territorials que conformen la identitat de terme municipal.  
  
Per a substanciar aquesta estratègia, el primer que s'ha fet és identificar tots i cadascun dels components de la infraestructura verda en el terme municipal i a continuació se'ls ha dotat de les oportunes mesures de protecció, aconseguint-se globalment una protecció que afecta bona part del territori i que es manifesta també en la imposició d'estrictes mesures d'integració paisatgística de les actuacions previstes. Tot això, en un municipi on el sòl segellat representa tan sols el 0,44 % del terme municipal i es concentra en un únic nucli.  
  
- Vies pecuàries.  
- Domini públic hidràulic.  
- Xarxa Natura 2000 i hàbitats d'interés comunitari.  
- Zones afectades per risc d'inundació.  
- Recorreguts urbans i zones verdes urbanes.  
- Unitats de paisatge amb valoració alta.  
- Afecció visual des de la CV-20.  
  
B.3.3) Principals modificacions introduïdes respecte al planejament vigent  
El planejament vigent de Torrechiva està recollit en un projecte de delimitació del sòl urbà aprovat definitivament per la Comissió Territorial d'Urbanisme de Castelló, que classifica el sòl bàsicament de la següent forma:  
- Sòl urbà.  
- Sòl no urbanitzable.  
· Protegit.  
  
Com s'indica en la memòria informativa del pla, la falta de sòl dins del perímetre del sòl urbà establit en el planejament vigent, va determinar que les inversions públiques en matèria de nous equipaments es traslladaren a àmbits de sòl no urbanitzable contigu al sòl urbà, que es va acabar dotant d'infraestructures i serveis urbanístics (al marge d'un procediment reglat), fins a convertir el sòl sobre el qual s'assenten aquests equipaments en sòl urbanitzat, però sense la reparcel·lació prèvia.  
  
Les determinacions concretes del PDSU, tant en sòl urbà com no urbanitzable, són molt escasses i d'una simplicitat que contrasta amb la cada vegada major complexitat dels instruments que regulen l'edificació i l'urbanisme.  
D'altra banda, el PDSU és particularment escàs en la regulació del sòl no urbanitzable protegit pertanyent a la xarxa de vies pecuàries, domini públic hidràulic, xarxa de carreteres, etc. També resulta insuficient la part normativa de la catalogació de béns protegits i la cartografia del PDSU.  
El planejament vigent no planteja cap figura de gestió urbanística ni preveu sòl urbanitzable. L'esgotament del PDSU ha sorgit com a conseqüència de la total i definitiva inadequació a la realitat legal vigent, atés que a Torrechiva el creixement urbanístic havia acabat substanciant-se en l'edificació dels solars vacants, cada vegada més escassos i l'actual PDSU, completament esgotat, no permetia reestructurar les zones degradades ni impulsava les necessàries obres d'urbanització.  
  
En l'EATE s'ha desenvolupat i realitzat l'estudi de cadascuna de les alternatives, centrat bàsicament en les alternatives estudiades relatives a l'ordenació estructural amb incidència en el sòl segellat dins del nucli urbà i voltants, sense estendre-les a l'ordenació del sòl no urbanitzable, que passa de la mera classificació com SNU protegit del projecte de delimitació del sòl urbà a la zonificació proposada que s'integra en la proposta definitiva com a proposta única. No obstant això, en l'EATE no es realitza l'anàlisi entre la proposta realitzada en el document consultiu a l'inici del procés d'avaluació ambiental en 2010 (elaborada per un altre equip tècnic i que es va avaluar preliminarment en el document de referència) enfront de la proposta presentada finalment.  
  
Per tant, l'estudi de les alternatives d'ordenació del sòl segellat en aquest PGE es resumeix en quatre propostes, incloent-hi el punt de partida teòric, denominat «Alternativa 0». Aqueix punt de partida teòric presenta un espai on pot distingir-se clarament el teixit urbà d'origen històric (i la seua expansió consolidada) (A), una zona d'equipaments públics perfectament urbanitzada i consolidada per l'edificació, a l'est del cas urbà (B) i una bossa de sòl entre totes dues parts, urbanitzada però pendent de consolidar per l'edificació (C). Finalment, s'identifica una zona al nord de la CV-20, on es concentren alguns equipaments (cementeri, poliesportiu, depòsits de proveïment, etc.), i construccions particulars, desestructurades (D).  
  
Tant aquesta bossa de sòl ja urbanitzat com els equipaments públics s'han executat al marge de qualsevol tramitació urbanística, però a iniciativa pública i amb recursos públics, per la qual cosa es plantejarà la seua inclusió com justificada dins del nou planejament.  
  
Alternativa 0 (Projecte de delimitació de sòl urbà. 1989)  
  
El punt de partida de l'anàlisi d'alternatives d'ordenació és el planejament vigent i els seus instruments de desenvolupament o modificació, que en aquest cas són inexistents. El model és compacte, presenta un sol nucli de població i conforme a les limitacions inherents al tipus de figura urbanística (un PDSU) es limita a establir el perímetre del sòl urbà consolidat en la dècada dels huitanta, fa trenta anys. Si inclouen edificacions fora de la trama urbana, però confrontants a aquesta (per exemple, una molt evident en la part sud).  
En aquesta alternativa, com ja s'ha assenyalat, derivat del PDSU el sòl no urbanitzable del municipi es considera sòl no urbanitzable protegit, sense zonificació i amb escassa definició d'usos compatibles.  
  
Alternativa 1 (Consideració sòl segellat)  
Des de 1989 i al marge de la classificació urbanística, s'ha urbanitzat una bossa significativa de sòl per part de l'administració municipal i se n'ha consolidat una part significativa amb edificacions, a l'est del barri antic i unida per un carrer, amb dotacions públiques: nou ajuntament, zona esportiva, etc. També en la vora del perímetre s'ha completat la urbanització, així com al nord de la carretera CV-20, amb instal·lacions d'una entitat benèfica. Tot aquest conjunt d'actuacions, que expressa la situació real i de partida abans de començar a ordenar el poble amb un pla general, suposa que el sòl urbanitzat i segellat real, s'haja incrementat en un 95 % respecte al que teòricament marca el PDSU.  
  
El SNUP continua tenint la mateixa consideració que per a l'Alternativa 0, quant al planejament vigent.  
  
Alternativa 2  
  
Aquesta alternativa correspon a la proposta que en 2010 es va plantejar com a document consultiu en l'inici de l'avaluació ambiental estratègica i sobre la qual es va emetre el document de referència (assimilat a document d'abast) per a la redacció de l'estudi ambiental i territorial estratègic. Va suposar un intent primer de racionalització del model, concentrant tot el sòl urbà al sud de la CV-20 i atribuint la classificació de sòl urbanitzable a la bossa de sòl envoltada pel sòl urbà consolidat per l'edificació en les últimes dècades.  
  
També es va perfilar el perímetre del poble amb una delimitació que sembla descurar la fragilitat i el greu impacte que les actuacions de vora tenen en un municipi d'aquestes característiques. La classificació com a urbanitzable d'una bossa de sòl urbanitzat pel mateix ajuntament (almenys parcialment) de poc més d'una hectàrea, amb tot el que això comporta en matèria de cessions, no sembla una decisió encertada en un municipi amb menys de cent habitants.  
Per al sòl urbà es respecta la tipologia existent, es millora l'accessibilitat rodada, i es determinen dues zones: la que correspon al nucli urbà (denominat nucli històric), amb les limitacions edificatòries d'aquest, i una segona zona de sòl urbà consolidat tipus ampliació de nucli, amb una tipologia d'edificació menys rígida, i que estableix una nova definició del límit del sòl urbà.  
Com hem vist, crea una zona de sòl urbanitzable, que enllaça el centre històric i l'ampliació de sòl urbà. Atés que en el planejament vigent no existeix aquesta classificació, l'Ajuntament exposa entre els motius per a la redacció del Pla general, la necessitat de crear aquest sòl urbanitzable per a poder ampliar l'oferta de sòl. El seu ús seria residencial, amb un criteri d'ocupació de sòl intensiu, a través del desenvolupament del sector proposat S-1, de 12.438 m² de superfície.  
Respecte a l'ordenació del sòl no urbanitzable aquesta alternativa proposa la següent zonificació, per al municipi:  
- Sòl no urbanitzable comú (SNUC).  
· SNUC general.  
Ocupa la part a l'est del nucli urbà, coincidint amb l'àrea d'influència antròpica del PORN de «Serra d'Espadà», si bé també abasta part l'àrea natural del PORN (el que no és conforme amb la normativa del PORN que indica que l'àrea natural ha de zonificar-se com a sòl protegit.  
· SNUC dotacions.  
Àrees limítrofes al nucli urbà dins de SNUC que recullen dotacions municipals i edificis múltiples.  
· SNUC agrícola-ramader.  
La major superfície tant al nord, en la part central, com al sud, coincidint pràcticament íntegrament amb l'àrea natural del PORN, per la qual cosa no hauria de correspondre-li la qualificació de SNU comú sinó protegit, d'acord amb la normativa del PORN.  
- Sòl no urbanitzable protegit (SNUP).  
· SNU de protecció forestal (SNUPF)  
En tota la part oest i sud del terme municipal, coincidint amb superfície de l'àrea natural del PORN.  
· SNU de protecció paisatgística (SNUPP).  
Coincidint amb el traçat del riu Millars i la xarxa de barrancs, com a connectors visuals dins de l'àrea natural del PORN de «Serra d'Espadà».  
· SNU de protecció hidràulica.  
Creant una trama superposada sobre la zonificació corresponent, limita les zones de protecció i domini públic del riu Millars i els barrancs principals (Figueral, Jara, etc.)  
· SNU de protecció històrica-arqueològica-cultural.  
Protecció dels elements patrimonials incorporats en el catàleg.  
  
· SNU de protecció d'infraestructures (SNUPI).  
Àrees de reserva i protecció d'acord amb la normativa sectorial.  
  
Alternativa 3  
Aquesta alternativa és una revisió de l'anterior, basada en la zonificació i estàndards urbanístics i de normalització de l'annex IV de la LOTUP, que es defineix en tres actuacions bàsiques:  
- Estudi detallat de la vora urbana, retallant aquells creixements que podrien comprometre paisatgísticament la seua integració.  
- Sotmetiment de la bossa de sòl parcialment urbanitzat al règim d'actuacions integrades, amb la classificació com a sòl urbà, atesa la seua localització i vocació a futur.  
- Previsió de sengles rotondes en l'entrada i eixida de la travessia de la CV-20, per a millorar les condicions de seguretat viària en un tram molt transitat en sentit transversal, ja que algunes dotacions bàsiques (com el poliesportiu) es troben al nord de la carretera.  
A escala territorial s'ha fet un estudi exhaustiu de tot el terme municipal, i se'n protegeix la major part, d'acord amb la zonificació del sòl no urbanitzable que seguidament analitzarem, si bé de cara a la consideració de les diferents figures supramunicipals de protecció ambiental (sobretot el PORN de «Serra d'Espadà») haurà de tindre's una consideració afegida a la descrita en l'EATE, com després es detallarà.  
  
Després de l'anàlisi de l'EATE se selecciona, aquesta Alternativa 3, ja que manté les possibilitats de creixement, manté una grandària del nucli compacte i les futures implantacions posseeixen un àmbit més controlat i fitat.  
  
Sòl urbà  
Es manté bàsicament l'oferta de sòl urbà del PDSE respecte al sòl ja consolidat, distingint entre les zones urbanitzades ZUR-NH1 (Nucli històric) i la ZUR-RE (Eixample) incrementant la superfície corresponent al sòl urbanitzable de l'Alternativa 2 com a sòl urbà (ZND-RE1 Eixample i ZND-RE1 Extensiu), donada l'existència del vial executat per l'Ajuntament que uneix el nucli tradicional amb la zona d'expansió a l'est, així com els serveis pertinents. Els nous desenvolupaments es portaran avant mitjançant dues unitats d'execució: UER-01 i UER-02  
  
Els canvis en sòl urbà, bàsicament permeten l'ampliació de sòl urbà, el tancament del nucli i la definició de la vora urbana, incorpora els equipaments en la zona est del nucli i permet disposar de parcel·les (més enllà de les vacants, que segons l'EATE no són nombroses) fonamentalment per a habitatges de segona residència.  
  
Sòl no urbanitzable.  
La zonificació del pla es planteja sense comptar amb unes unitats ambientals definides dins del pla, per la qual cosa se suposa que es concreta a partir de les diverses característiques del terreny, unitats de paisatge, corredors, elements de protecció ambiental i espais naturals, que es concreta com a proposta en la següent zonificació, que atén ja la nomenclatura de les zones descrita en l'annex IV de la LOTUP ja comentat:  
- ZRC-AG Zona rural comuna. Agropecuària  
- ZRC-FO Zona rural comuna. Forestal  
- ZRC-EX1 Zona rural comuna. Usos extractius.  
- ZRP-AG Zona rural protegida. Agrícola.  
- ZRP-NA Zona rural protegida. Natural.  
- ZRP-AF1 Zona rural protegida. Afeccions. Vies pecuàries.  
- ZRP-AF2 Zona rural protegida. Afeccions. Domini públic hidràulic.  
- ZRP-AF3 Zona rural protegida. Afeccions. Carreteres.  
- ZRP-RI Zona rural protegida. Riscos. Inundació.  
  
Els usos corresponents (constructius i no constructius) queden recollits en la normativa per al sòl no urbanitzable comú (ZRC) en l'art. 57 de les NNUU i per al sòl no urbanitzable protegit (ZRP) en l'art. 58 d'aquestes.  
  
  
  
En la proposta, s'adverteix inicialment un increment important en la qualificació de sòl protegit respecte a la versió del document d'inici, amb especial interés com s'indica en la memòria justificativa a la consideració de les figures de protecció d'espais naturals i els catalogats dins de la Xarxa Natura 2000. Aquests últims sí que es consideren com a sòl protegit, mentre que per a les zones afectades pel PORN s'indica:  
  
- «- tot el terme es troba en la zona d'amortiment d'impactes del Parc Natural de la Serra d'Espadà segons el PORN les àrees naturals cartografiades en el PORN que se situen en el municipi de Torrechiva estan catalogades en el PGE com a sòl no urbanitzable, la major part amb protecció (natural-paisatgística, agrícola, vies pecuàries?). Hi ha una superfície d'àrees naturals, la que se situa en la zona nord del municipi, que es classifica com a sòl no urbanitzable també, però en aquest cas és zona rural comuna (agropecuària i forestal). En cap cas la classificació proposada implica minorar la protecció establida en el PORN per a la zona d'amortiment d'impactes».  
  
- Això com veurem en l'anàlisi posterior exigirà l'adequació no solament dels usos, sinó també de l'ordenació d'acord amb la normativa del PORN.  
- Els sòls agrícoles en el municipi, es consideren ben qualificats de ZRC o ZRP com enclavats en l'entorn forestal/natural, molt definits i caracteritzats dins del territori, constitueixen una superfície relativament menor dins de la totalitat del terme municipal.  
- El sòl qualificat de ZRP-NA (natural) com hem vist recull les figures de protecció així com gran part del sòl forestal del municipi, que en cap cas es considera estratègic segons la cartografia del PATFOR.  
  
- Els sòls protegits per afeccions ZRP-AF pel que respecta a la normativa sectorial (domini públic, reserva, protecció, etc.) es concreten específicament en les vies pecuàries que travessen el terme municipal, llits definits (incloent-hi el riu Millars al seu pas pel terme municipal, inclòs al seu torn en el LIC «Curs Alt del Riu Millars») i les carreteres que travessen el terme municipal (en aquest cas la CV-20).  
  
- Quant a les edificacions en sòl no urbanitzable, la proposta les identifica en el municipi sense entrar més enllà en la seua consideració urbanística i les considera com a excepcionals, queden enquadrades dins de la normativa i usos del nou pla a fi d'ajustar-les a la nova ordenació o que queden al marge d'aquesta. Com allí s'indica, la major part es concentra al voltant del nucli urbà.  
  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic  
D'acord amb el que s'ha vist anteriorment i segons s'assenyala en l'EATE i la proposta de versió preliminar del Pla general estructural, l'Ajuntament de Torrechiva, en data 31 de juliol de 2017, mitjançant acord plenari inicia la publicitat durant 45 dies de l'instrument de planejament, l'EATE i els estudis sectorials corresponents, s'han realitzat conforme al que s'estableix en l'article 53 de la LOTUP, mitjançant publicació en el DOGV el 24 d'agost de 2017. Durant aquest període no es van registrar al·legacions per part de públic interessat, i es van remetre 10 informes d'administracions públiques.  
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan promotor  
Com es va indicar anteriorment, l'òrgan promotor ha realitzat dues exposicions públiques de l'EATE i la versió preliminar del pla. Del resultat de la consulta a les administracions públiques afectades es determinen les qüestions que a continuació s'assenyalen i que han de ser incloses tant en l'expedient ambiental com en la versió preliminar del Pla:  
1. Consorci residus. Pla zonal 2. Àrea de gestió C2 (7/11/17):  
- S'informa favorablement que les quantitats produïdes de residus domiciliaris no incideixen en el funcionament de les instal·lacions incloses en el projecte de gestió.  
- Així mateix, atesa la baixa població el Pla integral de residus (PIR) preveu la possibilitat del servei d'ecoparc amb unitats mòbils, sense necessitat d'implantar un ecoparc fix.  
2. Entitat de Sanejament (EPSAR) (26/12/17):  
- El sistema de sanejament i depuració de Torrechiva és de titularitat municipal i està dissenyat per a tractar 100 m³/dia, la quantitat d'influent és de 36,92 m³/dia.  
- El desenvolupament complet de la figura de planejament generarà, una vegada desenvolupat íntegrament, un cabal d'aigua residual que suposarà un increment de 22,08 m³/dia respecte al cabal generat actualment pel municipi.  
- En la planificació d'obres de l'EPSAR no es preveuen actuacions en matèria de sanejament i depuració en el municipi de Torrechiva.  
  
- Així mateix el desenvolupament del Pla general no presenta a priori zones d'afecció a les infraestructures de sanejament de la Generalitat Valenciana, presents o futures.  
3. Gestió forestal. Direcció Territorial de Castelló:  
- Primer informe (15/11/17):  
· La Direcció Territorial de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, emet informe en matèria forestal i de vies pecuàries, en el qual posa de manifest tota una sèrie d'esmenes a realitzar tant en la versió preliminar del pla, en l'estudi ambiental i territorial estratègic, així com en els diferents estudis complementaris presentats.  
- Segon informe (27/08/18):  
· Amb posterioritat la remissió de la documentació del Pla general i de l'expedient d'avaluació ambiental (i abans de la seua entrada en l'òrgan ambiental), l'Ajuntament rep un segon informe en matèria forestal que trasllada a l'òrgan ambiental.  
En aquest, s'indiquen els aspectes i consideracions previs ja inclosos en la documentació del pla, si bé assenyala una sèrie d'esmenes (en la seua majoria numèriques) que hauran de ser recollides en la versió definitiva del Pla general.  
4. Ordenació del territori. ETCV (27/10/17):  
- El servei competent en matèria d'ordenació del territori emet informe FAVORABLE respecte al Pla general quant a l'Estratègia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
5. Ordenació del territori. PATRICOVA (07/11/17):  
- Analitzada la documentació, el servei competent en matèria de risc d'inundació, determina que la proposta NO ESTÀ AFECTADA per risc d'inundació, d'acord amb les directrius del Pla d'acció territorial de caràcter sectorial sobre prevenció de risc d'Inundació en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
6. Direcció General de Telecomunicació i Tecnologies de la Informació (18/04/18):  
- D'acord amb la legislació en matèria de telecomunicacions, l'òrgan competent vistos els canvis introduïts en la versió definitiva del pla, emet informe FAVORABLE quant a la seua normativa sectorial.  
7. Direcció General de Salut Pública (14/11/14):  
- Tal com conclou l'informe de l'òrgan competent, a la vista dels antecedents, amb la informació de què es disposa i la documentació aportada, es desprén que en l'elaboració del Pla general estructural d'aquest municipi no s'observen efectes significatius sobre la salut humana, perquè a més de ser molt contingut en les seues pretensions, es localitza el seu creixement en l'única zona disponible al costat de l'actual nucli urbà. No obstant això, tenint en compte que les obres es desenvoluparan en un entorn urbà, serà imprescindible prendre les mesures oportunes per a minimitzar les possibles molèsties de soroll i pols.  
8. Red Eléctrica Española (10/10/17):  
- Assenyala en el seu informe que en l'àmbit de la proposta no es troben afectades instal·lacions propietat de Red Eléctrica Española.  
  
9. IBERDROLA (15/11/17):  
- L'empresa distribuïdora d'energia elèctrica emet informe on, entre altres qüestions que hauran de ser tingudes en compte en la redacció del pla, assenyala el següent:  
· La potència elèctrica que es desprén de l'anàlisi de les necessitats elèctriques a partir de la documentació que constitueix el Pla general és aproximadament d'uns 1.469 kW.  
· La població de Torrechiva i el seu terme municipal estan alimentats en 20 kV des de la línia L-04 Rural de la ST-Cirat.  
A més pel terme municipal discorren la línia elèctrica de 66 kV denominada L-66 CH Ribesalbes-Cirat i la línia aèria de 132 kV denominada L-132 Corral del Cuerbo-CH Vallat-CH Cirat.  
· De l'anàlisi de la documentació del Pla general, es preveu la necessitat de desenvolupar alimentadors de 20 kV des de les xarxes existents, per a això fa falta preveure la servitud associada a aquests.  
  
· En la redacció del Pla general s'haurà de compatibilitzar l'SNU amb la infraestructura elèctrica, conformement a la LOTUP.  
10 Mines. Direcció Territorial de Castelló (14/11/14):  
- No hi ha registres miners que puguen veure's afectats per l'ordenament proposat.  
· L'únic dret miner que ha existit en el terme municipal de Torrechiva va ser un permís d'investigació denominat «Rubén», caducat en data 22.05.2006.  
- S'haurà de tindre en compte en la redacció del Pla general l'art. 122 de la Llei de mines relatiu a la prohibició de l'ús miner, en tant que haurà de ser motivada en tot cas i no podrà fer-se de forma genèrica.  
  
  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental  
Des de l'òrgan ambiental, una vegada revisat inicialment l'expedient ambiental i la versió preliminar del Pla remesa per l'Ajuntament de Torrechiva, es va determinar la necessitat de realitzar algunes consultes, tal com queda reflectit en l'apartat A del present document.  
  
1. Patrimoni. Servei Territorial de Castelló. Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport (26/11/18):  
- D'acord amb l'informe del servei territorial, des del punt de vista del patrimoni arquitectònic no es veu inconvenient a l'autorització, així com a l'aprovació pel que respecta al patrimoni arqueològic.  
  
2. Patrimoni. Direcció General de Cultura i Patrimoni (28/02/19):  
  
- Els serveis tècnics de la Direcció General informen favorablement sobre el Catàleg de proteccions del Pla general, a efectes patrimonials, així com pel que fa als béns de rellevància local.  
  
- Únicament s'estableix l'excepció pel que fa al patrimoni paleontològic que l'àrea sud-oest del terme municipal pot ser considerada d'un alt potencial paleontològic respecte de la presència de mamífers de l'Edat Neògena (Miocé inferior i superior), aspecte que haurà de ser tingut en compte a l'efecte de formalitzar la seua tutela a escala urbanística, prèvia la seua detecció i avaluació.  
3. Confederació Hidrogràfica del Xúquer (05/02/19):  
- L'informe de l'organisme de conca (remés també en les mateixes dates per l'ajuntament) és favorable d'acord, entre altres, amb les següents qüestions:  
· Tots els llits en el terme municipal estan adequadament classificats com a sòl no urbanitzable protegit.  
· Es considera suficient la capacitat de depuració de les instal·lacions existents, que hauran de comptar amb l'oportuna autorització d'abocament, emesa per l'organisme de conca.  
· L'ordenació proposada en el Pla general es troba fora de la zona de policia del riu Millars, així com fora de la seua zona inundable per a l'avinguda de 500 anys de període de retorn, per la qual cosa no hi hauria afecció al règim de corrents.  
· L'ajuntament de Torrechiva és titular d'un expedient de concessió pel qual la demanda prevista pel desenvolupament del planejament proposat pot ser atesa íntegrament.  
4. Espais Naturals Protegits. Parc Natural Serra d'Espadà (07/12/18):  
- L'informe del Parc Natural de la Serra d'Espadà, espai natural protegit en el PORN del qual es troba la totalitat del municipi de Torrechiva, conclou després de l'anàlisi de les diferents zones dins del municipi, i en la seua adequació a la normativa del PORN, que la proposta presentada del Pla general de Torrechiva es considera compatible prenent en consideració la legislació vigent, així com amb la normativa mediambiental referida en l'informe, i per tant pot continuar-se amb la seua tramitació.  
5. Vida Silvestre. Xarxa Natura 2000 (08/02/19):  
- Encara que estan presents àrees d'interés per a la conservació de la naturalesa incloses en la Xarxa Natura 2000 (ZEPA «Serra d'Espadà», LIC «Curs Alt del Riu Millars» i LIC «Serra d'Espadà»), la proposta del Pla general de Torrechiva no planteja actuacions que puguen afectar aquesta, ja que els desenvolupaments proposats no l'afecten de forma negativa.  
- Per tant, en última instància, mitjançant resolució del director general de Medi Natural i Avaluació Ambiental es resol que el Pla general no tindrà efectes apreciables sobre la Xarxa Natura 2000 i que per tant no ha de sotmetre's a avaluació detallada dels seus afectes sobre aquesta.  
6. Servei de Planificació. Carreteres GVA (04/12/18):  
- En informe del servei competent en matèria de carreteres de titularitat autonòmica (CV-20) indica que NO s'han esmenat els aspectes relacionats en l'informe emés per aquest servei l'agost de 2018.  
  
- Por tant el servei competent, ratifica l'informe d'agost de 2018 i insisteix en la necessitat que el promotor incorpore els requisits en matèria de planificació viària i mobilitat al Pla general.  
7. Espais Naturals Protegits. Parc Natural Serra d'Espadà (27.05.2019):  
- L'informe del Parc Natural emés a instàncies del Servei d'Avaluació Ambiental Estratègica a fi de complementar l'emés novembre de 2018 se cenyeix al compliment de diversos aspectes de la normativa del PORN.  
8. Infraestructura Verda i Paisatge (28.05.2019):  
- Es rep informe del servei competent en matèria d'infraestructura verda i paisatge, en el qual s'analitza la documentació de l'estudi de paisatge i s'assenyalen les determinacions finals que han d'incorporar-se al Pla en matèria de paisatge.  
a) Pel que fa a la infraestructura verda i zones d'alt valor paisatgístic, i en el que concerneix la normativa d'integració paisatgística incorporada a les NNUU del pla, les condicions fixades en els art. 66.6 i 82.1 resulten insuficients, per tant s'hauran de modificar aquests articles de les normes urbanístiques d'acord amb les directrius de l'informe, amb l'exigència d'un estudi d'integració paisatgística per a l'adequada localització de nous usos i activitats en el territori, i podran substituir el contingut de l'art. 82 si es considera que té el mateix abast que l'art. 81.3.  
  
b) Respecte a la catalogació dels paisatges de major valor, es comprova que si bé no es realitza en el document d'estudi de paisatge, s'incorpora una secció específica al catàleg de proteccions del municipi, conforme a l'article 42 de la LOTUP.  
Quant als components o particularitats estructurals, funcionals o perceptives que singularitzen els elements catalogats i que han de ser preservats, cal assenyalar la necessitat de completar les fitxes dels recursos paisatgístics d'interés visual P.RPV-01 (Ronda Millars) i P.RPV-04 (Afecció visual des de la ctra. CV-20), en les quals només s'inclou la vegetació, amb els components definitoris de les condicions de percepció del paisatge que s'observa des d'aquests recursos, com poden ser la topografia o els patrons parcel·laris, per exemple.  
  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla  
Inicialment respecte a l'anàlisi dels efectes significatius de l'aplicació del pla es valora positivament:  
- L'elaboració d'un document urbanístic que substituïsca el projecte de delimitació de sòl urbà vigent, i estudie el territori, analitze les possibles afeccions i ordene els usos i la seua compatibilitat, fonamentalment en les zones rurals.  
- L'adequació dels nous creixements a les previsions de l'ETCV, limitant la creació de sòl urbanitzable i ajustant les zones urbanitzades a fi d'integrar sòls desenvolupats anteriorment al marge de l'ordenament vigent, aprofitar infraestructures municipals ja executades i completar la vora urbana.  
- Consideració de l'ordenació dels accessos al nucli urbà des de la CV-20.  
- Proposta d'una zonificació adequada per a les zones rurals, tant comunes com protegides, considerant l'ajust dels usos compatibles tant entre ells com amb les figures de protecció, reserva o servitud derivades de la normativa sectorial.  
- D'acabament de la infraestructura verda en el municipi com a element vertebrador del planejament.  
  
Zones urbanitzades  
Considerant ja els possibles efectes significatius sobre zones urbanitzades, el Pla general manté pràcticament com consolidat el sòl urbà existent en el PDSU, amb la caracterització següent, distingint en el sòl urbà entre zones urbanitzades i zones de nou desenvolupament (s'entén d'acord amb la LOTUP que aquestes correspondrien a sòl urbanitzable, per la qual cosa hauria de revisar-se bé la terminologia, i ajustar-la al criteri de l'òrgan competent en matèria urbanística. En el present document s'adverteix la qüestió i se cenyirà estrictament a la seua consideració en l'avaluació mediambiental).  
D'acord amb les NNUU del pla proposat, el sòl urbà, dedicat fonamentalment a ús residencial (compatible amb el magatzem de material i productes agropecuaris), xarxa viària, zones verdes i equipaments, s'ordena recollint l'especificitat dels entorns urbans que s'han delimitat:  
  
- Zones urbanitzades.  
· ZUR-NH Nucli històric yradicional.  
L'ordenació urbanística no permet la substitució indiscriminada d'edificis i s'exigeix que la seua conservació, implantació, reforma o renovació harmonitzen amb la tipologia històrica. A aquest nucli històric tradicional se'l cataloga com a bé de rellevància local.  
· ZUR-RE Eixample.  
Correspon bàsicament al sòl urbà existent, fora del nucli històric.  
  
- Zones de nou desenvolupament.  
Definides com a tals per les NNUU, de tal forma haurien de classificar-se com a sòl urbanitzable i en tot cas segons el criteri de l'òrgan competent en matèria urbanística. El desenvolupament de totes dues unitats es justifica des d'un punt de vista ambiental, sa la seua escassa afecció.  
· ZND-RE Eixample.  
Correspon a la UER-01. El desenvolupament d'aquesta unitat d'execució haurà de ser previ, tal com assenyalen les NNUU, al de la UER-2.  
· ZND-RE Extensiu.  
Correspon a la UER-02. Per a iniciar la programació de la UER-02, la UER-01 haurà d'estar completament urbanitzada i consolidada per l'edificació en almenys un 40 % del seu sostre edificable.  
  
Com veiem, l'única diferència en el PGE és la delimitació de dues unitats d'execució en sòl urbà, totes dues d'ús residencial que ocupen el sòl urbanitzat que s'ha generat com a conseqüència de l'actuació urbanitzadora duta a terme per l'ajuntament, entre el centre històric i el conjunt de dotacions públiques realitzades a l'est d'aquest, en una zona pròxima a l'accés des de la CV- 20. Orogràficament presenten una caiguda suau cap al riu, com la resta del poble.  
La UER-01 ocupa una superfície de 8.931,27 m² i a més de l'ús residencial hi destaca l'espai habilitat per a donar resposta a l'exigència d'una previsió d'una parcel·la d'almenys 1.927 m² de superfície (la que s'ha projectat té 2.031 m²), capaç d'albergar-hi un centre educatiu de perfil 1I+3P.  
La unitat d'execució UER-02, de 5.469 m² de superfície ocupa una posició una mica més elevada que l'anterior i té accés directe des de la carretera CV-20, en el punt des del qual també s'accedeix als equipaments públics. La seua ordenació, igual que en el cas de la UER-01, és molt senzilla i s'ha preparat pensant en el desenvolupament d'habitatges unifamiliars inspirats en l'arquitectura popular pròpia de la localitat.  
  
D'acord amb la proposta, per les seues característiques, posició i pel paper que juguen en el disseny urbà, aquests àmbits són tècnicament autònoms i constitueixen àrees de repartiment independents.  
Pel que fa a les unitats d'execució, el desenvolupament de la UER-01, on es troba la reserva de sòl dotacional escolar, presenta major interés que el desenvolupament de l'altra unitat d'execució. A més, es troba més pròxima a la plaça de l'església, centre neuràlgic de la localitat i el seu tancament és desitjable i prioritari. Per contra, la UER-02 presenta un perfil que l'orienta més cap al producte immobiliari de segona residència, motiu pel qual en les NNUU s'ha incorporat el desenvolupament previ de la urbanització de la UER-01 i la consolidació d'almenys el 40 % dels solars per edificació, com a requisit previ a la programació de la UER-02.  
Les unitats d'execució en sòl urbà representen una tercera part de la superfície d'aquesta classe de sòl, ja que mentre el sòl «urbà directe» ocupa el 0,34 % del terme municipal, el sòl urbà pendent de programació suposa el 0,10 %. La seua grandària és reduïda en els dos casos, per a facilitar-ne la gestió i desenvolupament, sense comprometre excessius recursos.  
  
Xarxa primària / Equipaments.  
La xarxa primària de dotacions ve definida adequadament en el PGE, tant a escala urbana (nucli i voltants) com a terme municipal, distingint:  
  
Zones verdes:  
- PVJ/1 Jardins.  
  
Equipaments:  
- PQA-LOC/1 Administració local.  
- PQD-DEP/1 Pavelló poliesportiu.  
- PQD-DEP/2 Piscina poliesportiu.  
- PQE-DOC/1 Centre d'Educació Infantil i Primària.  
- PQE-CUL/1 Torrechiva.  
- PQE-REL/1 Religiós.  
- PQI-HID/1 Proveïment d'aigües.  
- PQI-HID/2 EDAR  
- PQS-SUM/1 Instal·lació telecomunicacions.  
- PQS-SUR/1 Cementeri.  
- PQS-SUR/2 Heliport.  
- PQM/1 Magatzem municipal.  
  
No obstant això, respecte a algun dels elements considerats, sobretot als equipaments cal fer les següents consideracions:  
1. Pel que respecta a la zona verda categoritzada per la seua extensió com a jardí, en la zona sud-oest del nucli urbà, si bé està situada fora de la zona de risc d'inundació, es considera necessària la justificació de la seua implantació en un terreny de pendents pròxims al 50 %.  
  
2. La parcel·la del centre d'educació infantil i primària, la justificació de la qual es presenta en l'apartat 9 de la memòria justificativa, haurà de comptar amb l'informe favorable del servei competent.  
3. L'EDAR haurà de preveure, si escau, dins del sòl qualificat de dotacional el de possibles ampliacions.  
4. Quant a la parcel·la destinada al cementeri (inclosa la seua ampliació) es considera la del pla d'Ordenació OE-3 «Qualificació del sòl. Nucli» (no coincident amb el descrit en l'apartat 12 de la memòria justificativa) i que en tot cas haurà de recollir tant el cementeri existent, com la seua possible ampliació, incloent-hi el perímetre de protecció de 25 m, d'acord amb el Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, modificat pel Decret 195/2009, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell.  
5. Segons la memòria justificativa, l'heliport reclamat pel Consorci Provincial de Bombers de Castelló el 27 de febrer de 2017, per a l'execució del nou heliport previst en la parcel·la 12118A00400375 (Partida Moreral; parcel·la 00375 del polígon 004), haurà de comptar amb informe favorable de l'administració competent.  
  
Zones rurals  
Una de les apostes més importants de la proposta de PGE és l'elevat grau de protecció de les zones rurals, sobretot en comparació amb la proposta inicial del document d'inici de l'avaluació ambiental estratègica.  
L'opció del PGE de protegir en tal mesura la zona rural, mitjançant sòl rural de protecció especial s'ha de cenyir a les especificacions de l'art. 26.c) de la LOTUP, en tant que per valors ambientals, paisatgístic, culturals o econòmics, o per la presència de riscos naturals o induïts, precisen bé l'aplicació de la legislació sectorial, bé l'establiment de normatives o zonificacions que milloren la seua protecció i gestió.  
  
Els usos, obres, instal·lacions i activitats que s'implanten, d'acord amb la LOTUP, hauran d'estar previstes en el planejament per ser compatibles amb el manteniment, conservació, millora, aprofitament i valoració dels recursos protegits, igual que es permetrà la implantació de les que siguen necessàries per a limitar els riscos.  
  
En aquest tipus de sòl sotmés a especial protecció les activitats que es prevegen en el pla estaran relacionades amb la utilització, aprofitament o captura de recursos naturals, que no generen impacte sobre el medi ambient, s'integren en el paisatge, tinguen interés públic i social compatible amb els valors que es pretén protegir i que puguen veure's afectats.  
En l'EATE no es realitza una definició de les unitats ambientals, si bé en fixar com a objectiu la protecció del medi natural (pàg. 178 de l'EATE) estableix que: «Després d'una anàlisi de la vegetació, paisatge, usos del sòl i relleu del terme municipal, com a principals elements a tindre en compte en la delimitació d'unitats les unitats ambientals, i les figures de protecció ambiental existent en el terme municipal, s'ha establit la classificació de sòl protegit». Per tant, si bé la vocació de la proposta era la definició d'aquestes, encara que no estiguen explícitament definides, sí que es considera que a partir de les unitats de paisatge, anàlisi d'hàbitats, relleu i sobretot figures ja establides de protecció d'espais naturals de caràcter supramunicipal, s'hauria d'haver definit la zonificació apropiada juntament amb els usos compatibles associats. És en aquest punt, on cobra especial importància com s'ha comentat ja la consideració del Pla d'ordenació de recursos naturals (PORN) de la Serra d'Espadà, en la normativa de la qual es defineix la zonificació i usos generals permesos dins de l'àrea d'amortiment d'impactes del PORN en la qual està englobat el terme municipal de Torrechiva. Aquesta zonificació divideix de forma general aquest municipi en una àrea d'influència antròpica en la part central del municipi i una àrea natural en la part nord i sud, amb les corresponents determinacions normatives que han de condicionar la zonificació del planejament de Torrechiva.  
  
  
  
A grans trets, la proposta estableix una zonificació de les zones rurals que passa per la consideració de zona rural comuna al nord de la CV-20 (fora dels espais protegits per la Xarxa Natura 2000) i d'una zona rural protegida en la part sud del municipi, coincidint amb el LIC «Curs Alt del riu Millars» i la ZEPA «Serra d'Espadà». Aquesta zonificació a grans trets determina que a priori, no es complisca la normativa del PORN de la «Serra d'Espadà», que incorpora el terme municipal de Torrechiva dins de la zona d'amortiment d'impactes, distingint entre àrea d'influència antròpica i àrees naturals. Per a aquesta última tipologia, l'art. 48.1 de la normativa del PORN estableix que «el sòl no urbanitzable inclòs en les categories d'àrees naturals (AN) (?) tindrà la classificació a efectes urbanístics com a sòl no urbanitzable de protecció especial. Aquesta qüestió, atés que la zona d'àrees naturals del PORN es localitza tant al nord com al sud del terme municipal, determina que les ZRC al nord de la CV-20 no compten a priori (encara que tinguen restringits determinats usos) amb la qualificació de sòls protegits.  
  
De forma general, i entre altres aspectes a considerar, les normes generals dins del PORN estableixen els següents condicionants a respectar per les NNUU del Pla general proposat:  
- Quant a les activitats extractives, l'art. 27 prohibeix l'atorgament de concessions per a explotacions mineres en forests públiques o d'utilitat pública, i fixa en tot cas les directrius per a l'inici de qualsevol activitat.  
- L'art. 30 prohibeix l'ampliació de les àrees actualment existents dedicades a l'activitat agrària, així com la superfície d'aquestes, quan afecten terrenys forestals.  
· Es defineixen les construccions i instal·lacions (habitatges, magatzems, etc.) quant a ocupació i parcel·la mínima en l'art. 32.  
- La ramaderia fonamentalment serà de tipus extensiu, queda la possibilitat de l'ús intensiu a través del procediment d'avaluació ambiental, dins de l'àrea d'influència antròpica.  
- Segons l'art. 43 de la normativa del PORN, les activitats industrials (llevat que siga imprescindible) se situaran en sòl urbà o urbanitzable, i en última instància en SNU sempre que siga dins de l'àrea d'influència antròpica, per la qual cosa es tindrà en compte aquesta circumstància per a les indústries de transformació de productes agrícoles.  
- Pel que respecta a activitats turístiques i recreatives, es prohibeix la circulació fora de carreteres i camins (art. 44) incloent-hi les competicions de vehicles de motor (amb les excepcions allí especificades).  
  
Es prohibeix l'acampada, excepte en zones autoritzades.  
- Pel que respecta a la consideració urbanística dels sòls, tot el sòl no urbanitzable inclòs en la zonificació del PORN com a àrees naturals haurà de ser classificat com a sòl no urbanitzable de protecció especial (art. 49).  
· Es prohibeix la construcció d'edificacions de nova planta en la zona d'àrea natural (art. 49) si bé sí que es permet la rehabilitació o reconstrucció dels habitatges existents.  
· Només es permeten els habitatges de nova planta, lligades a activitats agràries, dins de l'àrea d'influència antròpica. (Superfície mínima de parcel·la: 10.000 m² i ocupació màxima d'edificacions: 200 m²).  
  
· Així mateix, l'art. 49 de la normativa del PORN, fixa les condicions per a magatzems i instal·lacions agrícoles i forestals, activitats turístiques i recreatives així com els habitatges aïllats i unifamiliars.  
De la mateixa forma i a fi de fitar més si fora possible la compatibilitat d'usos en la zonificació del pla, considerant la que ofereix el PORN, en el cas de les àrees naturals els art. 66 i 67 defineixen els usos permesos i prohibits en aquestes zones. Entre altres:  
- Usos permesos: (art. 66)  
· Activitat forestal, ramadera extensiva o cinegètica, en particular, les activitats destinades a la regeneració i potenciació de la sureda i el carrascal o el bosc mixt en el cas de la pineda.   
· Tractament de millora i conservació de les masses forestals.  
· Usos i actuacions destinades a millorar les condicions naturals i paisatgístiques d'aquests espais o facilitar la realització d'activitats científiques, didàctiques o recreatives-naturalístiques.  
· Activitat ramadera d'acord amb les normes generals del PORN (permet extensiva de forma general).  
· Campaments de turisme, subjectes al Pla d'ordenació de l'ús públic, no es permeten instal·lacions fins que aquest últim siga aprovat.  
  
· Heliports i aeròdroms, exclusivament per a extinció i prevenció d'incendis forestals.  
· Abocadors de residus sòlids i instal·lacions, si es justifica la seua ineludible ubicació i es troben a menys de 500 m d'una carretera, hauran de comptar amb el pertinent tràmit d'avaluació ambiental.  
  
- Usos prohibits: (art. 67)  
· Amb caràcter general, es prohibeixen aquells usos i actuacions que no es troben directament vinculats a l'explotació forestal, ramadera o cinegètica i d'aprofitaments de la forest, o al desenvolupament d'activitats científiques i naturalístiques i no es troben expressament permesos per la normativa del PORN.  
· Actuacions o activitats relacionades amb l'extracció d'àrids i terres o l'explotació de recursos miners.  
· Construccions i instal·lacions industrials i residencials de qualsevol tipus, excepte les previstes en l'art. 66.  
· Actuacions i instal·lacions de caràcter esportiu i turístic recreatiu, excepte les previstes en l'art. 66.  
S'admetran únicament establiments de restauració o allotjament quan es realitzen mitjançant la rehabilitació o restauració d'edificació preexistent.  
· Implantació o construcció d'instal·lacions vinculades a explotacions ramaderes de caràcter intensiu.  
  
D'altra banda, les NNUU del Pla general proposat, abans de definir la zonificació estableixen unes condicions generals per a les activitats i usos (constructius i no constructius) en els art. 35 i 36 de les NNUU, que s'entenen considerats en la zonificació proposada, i que a més hauran de complir amb l'obligació de cenyir-se a la normativa del PORN.  
  
L'ordenació d'usos i aprofitaments en el sòl no urbanitzable, s'ajustarà en tot cas a l'art. 197 de la Llei 5/2014, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana (modificada per la Llei 1/2019), per la qual cosa entre altres qüestions allí considerades es tindrà en compte:  
- Segons l'apartat B.5 de l'art. 35 de les NNUU, les zones d'aparcament a considerar no tindran la consideració d?«ús públic» en SNU, sinó que se serviran de dotació a les activitats autoritzades, que comptaran en la seua autorització amb aquestes places, que seran limitades.  
- Quant a les construccions i instal·lacions agropecuàries i de la indústria agroalimentària, no es considera adequada la distinció entre les menors de 40 m² i les que tenen més d'aquesta superfície, ja que aquesta diferenciació no està recollida en la llei. Per al cas de construccions de suport a l'activitat agropecuària com a casetes de ferramentes, reg, etc. s'ha de fixar un màxim de superfície de 20 m².  
Amb aquests pressupostos, passem analitzar la zonificació en el sòl rural, atenent la seua ordenació, usos i instal·lacions previstes segons el pla.  
  
Zona rural comuna - Agropecuària (ZRC-AG)  
D'acord amb la normativa del Pla general engloba terrenys assenyalats en els plans situats en les zones antropitzades pròximes al sòl segellat (al nord-oest del terme municipal) i tradicionalment dedicades a l'ús agrícola.  
D'acord amb els plans d'ordenació part d'aquest sòl ZRC efectivament es troba dins de la zona antropitzada assenyalada pel PORN (Àrea d'influència antròpica) i part s'emmarquen dins de les àrees naturals definides en el PORN, per la qual cosa aquestes últimes hauran de constituir-se com a ZRP-AG, amb les característiques de les NNUU i el definit en el present document.  
Per tant, per al ZRC-Agropecuari es tindrà en consideració que:  
  
- Els usos constructius i no constructius, s'ajustaran al ja vist per a les àrees d'influència antròpica del PORN, i es permetrà l'ús d'habitatge de nova planta en aquestes zones únicament lligat a l'explotació agrícola.  
- Les activitats lligades a l'oci, esbargiment, tradició i turisme hauran de cenyir-se i comptar amb autorització sobre la base del PORN.  
- Els usos extractius en aquestes zones podrien ser objecte d'autorització, així com hotels i centres recreatius i d'oci, sempre que complisquen la normativa del PORN i en tot cas siguen compatibles amb els propis de la ZRC.  
  
Zona rural comuna - Forestal (ZRC-FO)  
De la zona definida en els plans d'ordenació com SNU comuna forestal, tota la part nord del terme municipal que es troba definida pel PORN com a àrea natural, passarà a tindre la consideració de ZRP-NA, amb les característiques definides en les NNUU i matisades en el present document.  
Per a la zona ZRC-FO que es troba dins de l'àrea d'influència antròpica, es consideraran els usos definits en les NNUU, tenint en compte el següent:  
- La regulació d'usos no es defineix d'una forma concreta en les NNUU (encara que sí que es defineixen els usos en el quadre de l'art. 57), més enllà del compliment de la legislació en matèria forestal.  
- Les activitats lligades a l'oci, esbargiment, tradició i turisme hauran de cenyir-se i comptar amb autorització sobre la base del PORN.  
  
Zona rural protegida - Agrícola (ZRP-AG)  
Es recullen en aquesta tots els sòls agrícoles a protegir per les seues característiques, tant per la seua configuració i protecció per qüestions agrícoles i paisatgístiques segons el pla, com els agrícoles inclosos dins de les àrees naturals del PORN (i que el pla considera ZRC en la part nord, però que han de ser considerats com a sòl protegit d'acord amb la normativa del PORN):  
- Es permet l'aprofitament agropecuari i el pasturatge, així com l'obertura de camins que donen suport a aquestes activitats.  
- L'ús agrícola estarà permés en aquestes zones, que en el cas de ser àrea natural del PORN, requerirà un informe favorable de l'òrgan gestor del parc natural.  
- Les activitats recreatives tradicionals estan permeses i eventualment els aparcaments associats, no de forma general (sempre que siguen concordes amb la normativa del PORN).  
- No s'autoritzen usos extractius.  
- Tampoc s'autoritzen noves instal·lacions ramaderes, excepte les existents i legalitzades.  
- Les instal·lacions vinculades a indústries agroalimentàries de tractament i transformació seran autoritzables, atés que es troben en àrea natural, amb informe favorable de l'organisme competent (PORN de Serra d'Espadà).  
- L'habitatge de nova planta, encara que siga vinculat a l'explotació agrària, no està permés.  
· Només està permés l'habitatge associat a activitat agrària en el cas de rehabilitació o reconstrucció d'existents.  
  
Zona rural protegida - Natural (ZRP-NA)  
Considera bàsicament les zones de protecció establides pels dos espais de Xarxa Natura 2000 en el municipi: LIC «Curs Alt del Riu Palància» i ZEPA «Serra d'Espadà», si bé en la normativa no defineix les característiques ni la fonamentació de la protecció. Solament considera com permesos els usos agrícoles ja existents, així com els usos ramaders de caràcter extensiu:  
- Quant a la regulació, les NNUU es limiten a referir-se a la legislació forestal, sense major profunditat.  
- La concreció d'usos es realitza en la taula de l'article 58, sense major explicació.  
· D'aquesta s'extrau la prohibició per als aprofitaments agrícoles (nous, se suposa), els usos extractius, els habitatges unifamiliars i les construccions vinculades a l'explotació agrícola.  
- D'acord amb el PORN els establiments de restauració o allotjament solament seran autoritzables si es realitzen mitjançant rehabilitació o reconstrucció d'edificacions preexistents.  
  
Zona rural protegida - Afeccions vies pecuàries (ZRP-AF1)  
Segons les NNUU del pla, engloba les vies pecuàries que recorren el terme municipal, i recull la totalitat de vies pecuàries, descansadors i abeuradors existents en la cartografia, l'ús dels quals es troba regulat per la Llei 3/2014, de vies pecuàries de la Comunitat Valenciana.  
  
- Els usos permesos o autoritzables en la taula de l'art. 58 de les NNUU s'ajustaran tant a aquesta legislació vigent com a les directrius de la normativa del PORN.  
  
Zona rural protegida - Afeccions domini públic hidràulic (ZRP-AF2)  
Comprén àrees territorials que afecten els cursos d'aigua, incloent-hi els llits naturals, rius i barrancs, i els canals artificials, temporals o permanents, d'acord amb el Reglament de domini públic hidràulic i la Llei d'aigües.  
- Els usos permesos o autoritzables en la taula de l'art. 58 de les NNUU s'ajustaran tant a aquesta legislació vigent com a les directrius de la normativa del PORN.  
  
Zona rural protegida - Afeccions carreteres (ZRP-AF3)  
No es consideren com a tals de forma específica en les NNUU, malgrat comptar amb una carretera de titularitat autonòmica (CV-20) que travessa el terme municipal, han de comptar amb el seu articulat específic, amb els usos corresponents i la referència al compliment de la normativa sectorial així com a la normativa del PORN.  
No obstant això, sí que consta la corresponent fitxa de zona que caracteritza els riscos, condicions i usos possibles.  
  
Zona rural protegida - Risc d'inundació (ZRP-RI)  
Si bé no consta cap article específic per a aquest sòl protegit, en referir-se a les diferents zones de sòl no urbanitzable protegit en l'art. 28 de les NNUU es considera aquesta zonificació com aquells terrenys on estiga acreditada la presència d'un important risc d'erosió, despreniment, inundacions o altres riscos naturals o induïts que desaconsellen la seua transformació. Així mateix, consta la fitxa de zona que caracteritza els riscos, condicions i usos possibles.  
  
Respecte a la infraestructura verda, aquesta es defineix tant a escala municipal (pla OE-01) com el detall en el nucli urbà (pla OE-02). En les NNUU es defineixen tant la delimitació i caracterització de la infraestructura verda (Cap. 1.3), la seua caracterització en el sòl no urbanitzable (art. 24) així com la normativa de protecció en els art. 81 i 82.  
  
Des del punt de vista del paisatge i infraestructura verda, s'atendran les determinacions de l'informe del servei competent de 28 de maig de 2019, atenent especialment la integració de la normativa urbanística en el pla i la consideració de la catalogació dels paisatges de major valor, entre altres que s'exposen.  
  
Des del punt de vista d'afecció a la Xarxa Natura 2000 (LIC «Curs Alt del Riu Millars» i ZEPA «Serra d'Espadà»), així com el compliment de la normativa del Pla d'ordenació de recursos naturals de «Serra d'Espadà», es tindran en compte les directrius de l'informe del servei competent.  
En matèria de gestió forestal i VVPP, haurà de recollir-se en la versió definitiva del pla tota la sèrie d'esmenes realitzades pel servei competent a tots els documents del pla.  
El Catàleg de proteccions recull adequadament tant la secció patrimonial com les seccions paisatgística i de patrimoni natural, recollides en el punt 3.5 de les NNUU, d'acord amb l'art. 42 de la LOTUP.  
  
A l'efecte de NNUU i la consideració de sòls protegits, no es considera cap mena de zonificació que protegisca i delimite els usos en qualsevol dels espais sotmesos a protecció, per la qual cosa es proposaria delimitar dins del municipi amb la seua regulació específica aquelles zones que des del punt de vista patrimonial es vegen afectades per qualsevol tipus de protecció. Com a mostra, l'informe del servei competent únicament estableix l'excepció pel que fa al patrimoni paleontològic que l'àrea sud-est del terme municipal puga ser considerada d'alt potencial paleontològic respecte de la presència de mamífers de l'Edat Neògena (Miocé Superior i Inferior), aspecte que hauria de ser tingut en compte en la protecció ja comentada.  
  
En matèria de protecció del domini públic hidràulic i existència de recursos hídrics, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer informa favorablement sobre el Pla general quant a la protecció dels llits i l'ocupació de la zona de domini públic.  
Pel que respecta a la disponibilitat del recurs hídric es troba disponible en quantitat i qualitat, amb una concessió en vigor que possibilita l'increment generat per la proposta del PGE.  
Quant a les explotacions mineres, a pesar que no hi ha en aquests moments cap explotació minera en el terme municipal, el PGE recull en la normativa urbanística una zonificació corresponent a «Zona rural comuna. Explotació de Recursos Naturals (ZRC-EX)» que englobaria aquests usos, a pesar que no queden recollits en l'ordenació.  
Aquesta categorització s'entén innecessària en l'ordenació del Pla general, atés que tant l'ús del sòl no urbanitzable comú, com en la zonificació establida pel PORN, l'ús extractiu es troba considerat en les àrees d'influència antròpica del PORN.  
L'EDAR del municipi en principi forma part del sistema de sanejament i depuració del municipi dissenyat per a 100 m²/dia. Com indica l'informe del servei competent, el desenvolupament total del planejament proposat se n'aniria a un cabal d'aigua residual de 59 m³/dia, per la qual cosa és suficient. Tal com es va assenyalar anteriorment, les possibles ampliacions de l'EDAR haurien de quedar recollides en l'ordenació com a sòl dotacional en SNU.  
Respecte al sistema viari, l'informe del servei competent autonòmic en matèria de carreteres, respecte a la CV-20 indica que en la proposta del pla no s'han esmenat els aspectes relacionats amb informes previs, per això insta l'Ajuntament a incorporar en la versió definitiva del Pla general els requisits en matèria de planificació viària i mobilitat.  
  
En l'àmbit d'instal·lacions educatives i la seua previsió, s'ajustaran a l'informe del servei competent i d'acord amb les seues conclusions a fi d'ajustar la població prevista, la ubicació i ampliació de les instal·lacions futures, així com el compliment de l'equipament dels requisits de la normativa tècnica del Decret 104/2014.  
En el cas de policia sanitària mortuòria, s'haurà d'establir dins de l'àrea de reserva dotacional inclosa en el Pla general, que al voltant del cementeri i de les seues futures ampliacions, es reserve una franja de sòl dotacional de 25 m en el perímetre del cementeri d'acord amb les disposicions i articulat del cap. VII del Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell de la Generalitat, pel qual s'aprova el Reglament pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana.  
  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.  
D'acord amb l'art. 56.2 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, «L'òrgan promotor, en col·laboració amb l'òrgan ambiental i territorial, haurà de realitzar un seguiment dels efectes en el medi ambient i el territori derivats de l'aplicació del pla o programa, per a la ràpida detecció d'efectes adversos no previstos en aquest. En el cas dels plans urbanístics i territorials, amb aqueix fi l'òrgan promotor elevarà a l'òrgan ambiental i territorial informes de seguiment amb la periodicitat mínima prevista en la declaració ambiental i territorial estratègica. Si es tracta de plans municipals, els informes de seguiment tindran una periodicitat mínima quadriennal o una vegada per mandat corporatiu, per a verificar el compliment de les seues previsions i objectius, d'acord amb els indicadors recollits en el pla. No es podran promoure modificacions d'aquests plans sense el compliment del requisit esmentat.»  
  
En la proposta de pla per a la declaració ambiental i territorial estratègica (DATE), respecte a les mesures de seguiment es remet:  
- En capítol 11 de l'estudi ambiental i territorial estratègic «Mesures previstes per al seguiment», s'estableixen tant els indicadors de sostenibilitat aplicables al Pla general com el seguiment de les activitats constructives, que incorpora el control de les mesures ambientals previstes per al seguiment.  
- En la memòria justificativa, en l'apartat 14.1 «Estudis i plans de seguiment de desenvolupament del Pla», es preveu l'elaboració d'informes de seguiment tindran una periodicitat mínima quadriennal o una vegada a l'any, per mandat corporatiu, per a verificar el compliment de les seues previsions i objectius, d'acord amb els indicadors recollits en el pla.  
· No es podran promoure modificacions del PGE sense el compliment del requisit esmentat.  
· El cost d'aquests estudis s'imputarà als pressupostos ordinaris de l'ajuntament. La mateixa gestió i desenvolupament del pla, amb els recursos econòmics que ha de generar, és suficient per a assumir aquesta despesa. Aquests estudis versaran sobre actuacions de recuperació paisatgística i de mobilitat sostenible.  
- Fins i tot en les normes urbanístiques s'incorpora aquest punt a la part normativa (art. 13 «Estudis i plans de seguiment del desenvolupament del pla») per al seu obligat compliment.  
  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
Es proposa donar la conformitat a la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Torrechiva presentada per l'Ajuntament, la qual s'haurà d'acompanyar del present document així com incorporar al pla, abans de la seua aprovació definitiva, sense perjudici de les qüestions exposades en els diferents informes sectorials i l'anàlisi del punt D), les següents:  
  
Determinacions  
1. En la Xarxa Primària de Dotacions es revisarà:  
- Haurà de quedar constància que el sòl previst per al dotacional de l'EDAR comptarà amb la superfície necessària per a futures ampliacions.  
- Quant a la parcel·la destinada a cementeri, dins de la definició del sòl previst, es definirà la superfície corresponent a cementeri i futures ampliacions, més el perímetre de protecció de 25 m lliure d'edificació, d'acord amb el Decret 195/2009, de 30 d'octubre, del Consell, pel qual es regulen les pràctiques de policia sanitària mortuòria en l'àmbit de la Comunitat Valenciana, aprovat pel Decret 39/2005, de 25 de febrer, del Consell.  
- La parcel·la d'heliport situada al nord-est del nucli urbà, haurà de comptar amb informe favorable de l'òrgan competent en matèria aeronàutica.  
- La zona verda situada al sud del nucli urbà es justificarà la seua accessibilitat i constitució com a tal espai públic, considerant que per la seua morfologia podria condicionar el seu ús com a tal.  
2. En matèria d'infraestructura verda i paisatge, d'acord amb els informes rebuts, es tindran en compte i s'incorporaran al Pla, les determinacions finals descrites en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 28 de maig de 2019, i obtindre un nou informe abans de l'aprovació definitiva, especialment pel que fa a:  
- Es completaran les fitxes dels recursos paisatgístics d'interés visual P.RPV-01 (Ronda Millars) i P.RPV-04 (Afecció visual des de la ctra. CV-20), amb els components definitoris de les condicions de percepció del paisatge que s'observa des d'aquests recursos, tal com assenyala l'informe.  
3. Prèviament a l'aprovació definitiva, hauran de recollir-se en el pla les directrius en matèria de gestió forestal i vies pecuàries incloses en l'últim informe de l'òrgan competent del Servei Territorial de Medi Ambient.  
4. Respecte al sistema viari, abans de l'aprovació definitiva del Pla esmenaran els aspectes ressenyats en informes previs i es comptarà amb l'informe del servei competent autonòmic en matèria de carreteres sobre la CV-20, quant a planificació i mobilitat.  
5. Amb caràcter general i atesa la tipologia forestal i agroforestal de gran part del terme municipal de Torrechiva, haurà d'incorporar a les NNUU les determinacions de la normativa vigent quant a prevenció d'incendis forestals, i en particular el Pla de prevenció d'incendis forestals del Parc Natural de la Serra d'Espadà i de la Demarcació Forestal de Segorbe.  
6. Les instal·lacions i infraestructures educatives i la seua previsió, compliran les precisions establides per l'informe del servei competent, i s'incorporaran a la normativa del pla general.  
  
Aspectes normatius  
1. Es revisarà i quedarà a criteri de l'òrgan competent en matèria d'urbanisme la consideració en l'art. 2 de les NNUU «Delimitació de zones d'ordenació estructural» del sòl urbà sotmés a programació (definit pel pla dins de la zona urbanitzada) com a «Zones de nou desenvolupament», a fi del compliment de l'art. 28 de la LOTUP. Igualment es revisaran les fitxes de zona per a aquest sòl.  
2. En termes generals, la zonificació de les zones rurals (sòl no urbanitzable) proposada respectarà i se cenyirà a la zonificació ja existent per al municipi definida pel PORN de la «Serra d'Espadà» en la zona d'amortiment d'impactes del qual s'inclou el terme municipal de Torrechiva.  
- En la normativa del PORN s'estableix que els sòls pertanyents a l'àrea natural hauran de classificar-se com a sòl no urbanitzable de protecció especial. Per tant, es modificarà la zonificació dels sòls proposats com a zona rural comuna dins de les àrees naturals per a la seua consideració com a zona rural protegida tal com quede definit en les NNUU.  
  
· El desenvolupament de l'ús agrícola en nous sòls dins de la ZRP-AG haurà de comptar amb l'informe favorable de l'òrgan gestor del Parc Natural de la Serra d'Espadà.  
- Quant als definits com a zona ruralcComuna per la proposta del pla es mantindran com a tals sempre que es troben dins de l'àrea d'influència antròpica definida pel PORN.  
3. Quant a la zonificació de les zones rurals, s'atendrà el que es disposa en l'apartat D) «Anàlisi de la previsió d'impactes significatius per l'aplicació del Pla», i en concret:  
- Els usos constructius i no constructius en ZRC i ZRP quedaran fixats d'acord amb les NNUU, en les taules dels art. 57 i 58 de la següent forma:  
  
  
- No serà necessari que es considere en la normativa la zonificació corresponent a la zona rural comuna d'explotació de recursos naturals (ZRC-EX) definida en els art. 27 i 48 de les NNUU, atés que com es diu en l'art. 27 en el Pla general de Torrechiva no s'ha delimitat zona amb aquest ús específic. Aquest ús, a futur ha de ser considerat en la zona rural, d'acord amb la zonificació i usos previstos en ZRC.  
  
- Les granges dins del ZRC-AG es mantindran a una distància límit de 1.000 m de sòl residencial en el cas de granges de porcí, i més de 250 en la resta dels casos.  
- Les zones d'aparcament a considerar en les zones rurals no tindran la consideració d'ús «públic», sinó que es consideraran associades a usos permesos com a dotació i per tant subjectes a la seua autorització amb l'ús principal.  
- Quant a construccions i instal·lacions agropecuàries i d'indústria agroalimentària en zones rurals, no es considera adequada la distinció entre majors i menors de 40 m², es fixa com a màxim una superfície de 20 m² per a casetes de ferramentes, les de superfície superior estan subjectes a la seua consideració com a edificació dins de sòl no urbanitzable.  
- En la zona rural comuna agropecuària (ZRC-AG) només es permetrà la construcció d'habitatges de nova planta si van associades a l'explotació agrícola.  
- En la redacció de l'article corresponent a zona rural comuna forestal (ZRC-FO) i zona rural protegida natural (ZRP-NA) es tindran en compte els assenyalats en el quadre anterior i s'evitarà fer una referència genèrica a normativa vigent.  
- Com a criteri per a tots els sòls ZRP-AF es permetran els usos propis del sòl no urbanitzable així com aquells permesos per la legislació sectorial o per la normativa de les figures de protecció que els afecten.  
  
- Es definirà un article específic per a la zona rural protegida afeccions carreteres (ZRP-AF3), igual que n'hi ha per a les altres ZRP d'afeccions.  
- Encara que es defineix en l'art. 28, no consta un article específic en les NNUU per als sòls de la zona rural de protecció riscos (ZRP-RI) es consideraran com permesos els usos propis del sòl no urbanitzable, així com els permesos per la normativa sectorial.  
Es consideraran les possibles afeccions del Pla d'emergències de la presa d'Arenós.  
- Es proposa igualment que es considere en la zonificació de les ZRP els sòls afectats per qualsevol tipus de protecció d'acord amb el Catàleg de proteccions en qualsevol de les seues tres seccions (patrimonial, paisatgística i natural).  
4. En matèria d'Infraestructura verda i paisatge, es tindrà en compte i s'incorporarà a les NNUU, d'acord amb l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 28 de maig de 2019:  
- Modificació dels art. 66.6 i 82.1 de les normes urbanístiques d'acord amb les directrius de l'informe, incorporant per a les zones d'alt valor paisatgístic l'exigència d'un estudi d'integració paisatgística per a l'adequada localització de nous usos i activitats en el territori, podrà substituir el contingut de l'art. 82 si es considera que té el mateix abast que l'art. 81.3.  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, pertoquen en via judicial contenciosa administrativa enfront de la disposició de caràcter general que haja aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que pertoquen en via administrativa o judicial enfront de l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'ha procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'art. 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, i es traslladarà a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què es refereix l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat a l'efecte d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
A la vista del que s'ha exposat, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla general estructural de Torrechiva, i s'hauran d'incorporar al Pla les determinacions finals assenyalades.  
Notificar als interessats que contra la present resolució, per no ser un acte de definitiu en via administrativa, no es pot interposar cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret estimen pertinents.  
El que es notifica perquè se'n prenga coneixement i als efectes oportuns.  
El que se certifica abans de l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, conformement ho autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 4 de juny de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 13 de juny de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8586, del 08-07-2019 (2019/6462)

RESOLUCIÓN de 13 de junio de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 71/10-EAE Torrechiva.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8586

Fecha DOGV
:   08-07-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/6462

CVE


Fecha del documento
:   13-06-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 13 de junio de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 71/10-EAE Torrechiva. [2019/6462]  
De conformidad con el artículo 54.8 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana y de conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, los cuales establecen la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica correspondiente al expediente 71/10-EAE Torrechiva.  
  
  
«Declaración ambiental y territorial estratégica  
Objeto: Plan general estructural  
Promotor: Ayuntamiento de Torrechiva  
Autoridad sustantiva: Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón  
Localización: Torrechiva (Castellón)  
Núm. expediente: 71/2010-EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 30 de mayo de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de declaración ambiental y territorial estratégica del Plan General Estructural de Torrechiva, en los siguientes términos:  
  
A la vista de la fecha de información pública (que más adelante se detalla) y conforme a lo establecido en la disposición transitoria primera de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje (LOTUP) a este Plan le es de aplicación la Ley 21/2013, de 9 de diciembre, de evaluación ambiental, desarrollada en la Comunidad Valenciana mediante la LOTUP.  
El objeto de la declaración ambiental y territorial estratégica es valorar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de plan o programa sujeto a evaluación ambiental estratégica conforme a la LOTUP. Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación del Plan estableciendo, en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en el mismo previamente a su aprobación:  
El 20 de agosto de 2018 el Ayuntamiento remite la propuesta del Plan General Estructural y su expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica. Tras realizar un requerimiento en fecha 10 de octubre de 2018, el Ayuntamiento completó la documentación el 7 de noviembre de 2018. Los contenidos de estos documentos son los siguientes:  
  
Expediente de evaluación ambiental y territorial.  
- Estudio ambiental y territorial estratégico con los contenidos del anexo VII de la LOTUP.  
- Certificado municipal del proceso de participación pública.  
- Certificado con la relación de las consultas realizadas a las administraciones afectadas.  
- Copia de los informes recibidos a las consultas efectuadas, sobre el estudio ambiental y territorial estratégico (EATE) y la versión preliminar del plan, a las administraciones afectadas y al público interesado, indicados en el documento de referencia.  
- Resultados del Plan de participación pública.  
- Documento de participación pública en el que se sintetizan sus resultados y se justifica cómo se han tomado en consideración en la propuesta del Plan general.  
- Descripción de cómo se han integrado en el Plan general los aspectos ambientales, funcionales y territoriales, y de cómo se han tomado en consideración El documento de referencia y el estudio ambiental y territorial estratégico.  
- Descripción de la previsión de los efectos significativos sobre el medio ambiente que se derivarán de la aplicación del Plan general.  
- Justificación del cumplimiento de las previsiones legales propias del proceso.  
- Análisis del cumplimiento de los parámetros, determinaciones y documentos exigibles para la formalización del Plan general conforme a la legislación aplicable.  
- Medidas de seguimiento.  
  
Propuesta de plan  
- Memoria informativa.  
- Memoria justificativa.  
- Planos de información.  
- Planos de ordenación.  
- Normas urbanísticas.  
- Fichas de zona (en las NNUU).  
- Fichas de gestión (en las NNUU).  
- Catálogo de protecciones.  
- Estudio de viabilidad económica.  
- Memoria de sostenibilidad económica.  
- Informe de sostenibilidad económica.  
- Indicadores de seguimiento (en memoria justificativa).  
  
Estudios complementarios:  
- Estudio de paisaje.  
- Estudio acústico.  
- Plan de movilidad sostenible.  
  
A) Análisis del proceso de evaluación  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación del documento consultivo 05.08.2010  
Emisión del documento de referencia 15.02.2013  
Fase de consultas: puesta a disposición del público, mediante publicación en el DOGV, del estudio ambiental y territorial estratégico, de la versión preliminar del Plan (en adelante VPP) y de sus estudios complementarios. 45 días 31.07.2017  
Pleno municipal de aprobación de la propuesta de Plan general estructural y expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica. 30.07.2018  
Solicitud de declaración ambiental y territorial estratégica (remisión de documentación definitiva) 10.10.2018  
  
  
Tras la emisión del documento de referencia el 15 de febrero de 2013, se redacta por parte del Ayuntamiento de Torrechiva el EATE y la nueva versión preliminar del Plan general estructural (junto con los estudios complementarios) que mediante acuerdo del Pleno del Ayuntamiento de 31 de julio de 2014 fue publicado en el DOGV el 24 de agosto de 2017 (con una corrección del DOGV publicada el 31 de agosto de 2017) y sometido a consulta a las administraciones públicas afectadas y exposición pública por un plazo de 45 días.  
De acuerdo con la certificación municipal 3 de agosto de 2018 (relativa a los acuerdos del pleno municipal) se señala que durante el periodo de información pública no se presentaron alegaciones.  
El 30 de julio de 2018, el Pleno del Ayuntamiento de Torrechiva acordó la aprobación de la versión preliminar del Plan general estructural y del expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica, así como su documentación complementaria. Dicha propuesta fue remitida a la Dirección General de Evaluación Ambiental y Territorial el 20 de agosto de 2018.  
El 10 de octubre de 2018, la Subdirección General de Evaluación Ambiental y Territorial, revisado el contenido del expediente ambiental, efectúa requerimiento para que se completara la documentación:  
- Copia de los informes recibidos de las administraciones consultadas, de acuerdo con la relación incorporada en el escrito recibido el 20 de agosto de 2018.  
- De acuerdo con lo señalado en el apartado F.2 del documento de referencia, respecto a la información geográfica y cartográfica, la relativa a clasificación y calificación de suelo propuesta, zonificación, infraestructura verde, red primaria, etc, se suministrará georreferenciada de acuerdo con el sistema de referencia ETRS89 (en proyección UTM) referida al Huso 30N), de modo que pueda solaparse correctamente a la cartografía publicada por la GVA.  
Dicha documentación fue remitida por el Ayuntamiento de Torrechiva el 7 de noviembre de 2018.  
Simultáneamente, tras el estudio de la propuesta y el expediente ambiental, se observó que algunas administraciones no emitieron su informe definitivo por lo que se procedió a solicitar informes a los siguientes organismos desde este órgano ambiental, procediendo a comunicar dichas consultas al Ayuntamiento en fecha 25 de octubre de 2018:  
  
Consulta Informe ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA  
02/11/18 28/05/19 Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
02/11/18 05/02/19 Confederación Hidrográfica del Júcar  
02/11/18 26/11/18 Dirección General de Cultura. Patrimonio  
02/11/18 04/12/18 Subdirección General de Movilidad. Planificación y Movilidad  
02/11/18 SA. de Educación. Servicio de Infraestructuras Educativas  
02/11/18 08/02/19 Servicio de Vida Silvestre. Red Natura 2000  
02/11/18 07/12/18 Servicio de Gestión de Espacios Naturales Protegidos  
02/11/18 Subdirección General de Cambio Climático y Calidad Ambiental  
  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico  
B.1) Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP.  
El EATE desarrolla dentro de su contenido los apartados establecidos por el anexo VII de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje.  
B.2) Contenidos acordes con el documento de referencia  
En el apartado 4 del estudio ambiental y territorial estratégico, «Características ambientales y territoriales de las zonas que pueden verse afectadas», se indica cómo se incorpora el cumplimiento del documento de referencia aprobado el 15 de febrero de 2013 (asimilado a documento de alcance de acuerdo con la LOTUP) que introduce cuestiones de relevancia que han permitido trabajar sobre aspectos fundamentales del modelo territorial influyendo en su concreción definitiva.  
A continuación se realizan una serie de consideraciones sobre las determinaciones del documento de referencia, sobre la base de lo descrito en dicho apartado 4, que incluye para cada objetivo, la justificación que debe contener el EATE según el documento de referencia:  
1. Utilización racional del suelo  
- Para la clasificación de los diferentes tipos de suelo se incorpora un inventario de los valores existentes, usos, recursos y riesgos que ha permitido establecer la capacidad de acogida del municipio, de acuerdo con el crecimiento previsto y el criterio de la ETCV, incrementando las 205 viviendas potenciales actuales que pasan a ser 255 viviendas en la alternativa propuesta en el PGE.  
- Si bien el documento de referencia establece como ambientalmente viable el sector de suelo urbanizable (S-1) propuesto en el documento consultivo, la propuesta definitiva del plan establece su desarrollo a través de dos unidades de ejecución, como suelo urbano dado su implantación aledaña al suelo ya calificado como tal en el núcleo de Torrechiva.  
2. Protección del medio natural  
- En el apartado 3.10 del EATE se han recogido todas las figuras ambientales de protección existentes en el término municipal de Torrechiva.  
· PORN Parque Natural Sierra de Espadán.  
Torrechiva se encuentra dentro de la Zona de Amortiguación de Impactos del mismo, con un área de influencia antrópica en la zona central y dos zonas al norte y al sur, catalogadas como Área Natural.  
· LIC Curs Alt del Riu Millars.  
· LIC Sierra de Espadán. Limítrofe con el término municipal de Torrechiva.  
· ZEPA Sierra de Espadán. Aproximadamente la mitad sur del término municipal.  
- De acuerdo con el EATE se entiende que tras un análisis de la vegetación, paisaje, usos del suelo y relieve del término municipal, como principales elementos a tener en cuenta se han delimitado las unidades las unidades ambientales, así como las figuras de protección ambiental existente en el término municipal, que han servido para establecer la clasificación de suelo protegido.  
No obstante, en la documentación presentada no figuran definidas las Unidades Ambientales tal y como se solicitaba en el documento de referencia, por lo que se entiende que la zonificación establecida en el SNU (planos de ordenación OE-1 y OE-2) parte de las unidades paisajísticas establecidas en el estudio de paisaje, así como de la zonificación establecida por las distintas figuras de protección ambiental (aunque más adelante veremos que no de forma adecuada) así como las delimitaciones de protección y dominio público de la normativa sectorial.  
- Se ha realizado un completo estudio de la vegetación actual existente en el ámbito de estudio (ver apartado 3.6 del EATE), no se han encontrado elementos arbóreos o arboledas de características especiales que requieran figuras de protección y conservación.  
3. Prevención de riesgos naturales e inducidos  
- Se han identificado todas las zonas del ámbito de ordenación del plan que presentan algún tipo de riesgo (apartado 3.17 del EATE, incluido el riesgo de incendios forestales, que deberá tener en cuenta el Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Sierra de Espadán (aprobado por Resolución del conseller de Territorio y Vivienda de 22.05.2006), así como el Plan de Prevención de Incendios Forestales de la Demarcación Forestal de Segorbe (aprobado por Resolución del conseller de Gobernación y Justicia de 14 de diciembre de 2014)  
4. Uso sostenible y protección de los recursos hídricos  
- El EATE incluye en el apartado 3.5 el estudio de la hidrología superficial y subterránea del municipio. Se ha considerado en la clasificación de los suelos el dominio público hidráulico de los diferentes cursos fluviales que discurren por el municipio, tal y como señala el Documento de Referencia.  
- Asimismo, en el apartado 3.19.1 del EATE se justifica la suficiencia de recursos hídricos para el planeamiento, si bien tal y como se indica en el Documento de Referencia deberán quedar acreditadas la titularidad de la concesión en favor del Ayuntamiento de Torrechiva.  
- En el plano de ordenación estructural se incluyen los perímetros de protección de las captaciones de agua destinadas al consumo humano.  
- Se ha considerado el riesgo de vulnerabilidad de acuíferos a la hora de establecer la ordenación del territorio.  
5. Conservación del patrimonio cultural y revitalización del patrimonio rural  
- El PGE incorpora un Catálogo de Protecciones (no el Catálogo de Bienes y Espacios Protegidos como señala el EATE) con las tres secciones (cultural, natural y de paisaje) en el que además de recoger el inventario de bienes, se establece con toda claridad el grado de protección según los criterios de la legislación vigente en materia de patrimonio, qué tipo de intervención puede hacerse en cada uno de ellos y se arbitran medidas tendentes a su conservación.  
- El EATE señala que no existen masías o asentamientos rurales históricos, ya que en este caso puede decirse que los propios pueblos - de muy reducido tamaño en la mayoría de los casos- son en sí mismos los «asentamientos rurales históricos» a los que se refiere la legislación sobre el suelo no urbanizable.  
6. Adecuada gestión de los residuos  
- En el apartado 3.19.3 del EATE se incluye una estimación de los residuos generados y la descripción y el destino de los mismos.  
7. Implementación de las infraestructuras y consideración de los recursos energéticos  
- En la memoria informativa de la versión preliminar del PGE de Torrechiva se justifica la suficiencia de la red primaria de reservas de suelo dotacional.  
8. Mejora del entorno urbano  
- Se han identificado los solares vacantes en el municipio, de cara a definir exactamente la viabilidad del crecimiento propuesto.  
- El estudio acústico que acompaña al PGE de Torrechiva incluye los focos y niveles de ruido existentes en el municipio.  
9. Integración de la Infraestructura Verde  
- En el apartado 3.20 del EATE y en el apartado 2.2 de la memoria justificativa de la versión preliminar del PGE de Torrechiva se incluyen los elementos integrantes de la Infraestructura Verde y cómo se ha tenido en cuenta a la hora de establecer la planificación urbanística.  
10. Eficiencia de la movilidad urbana y fomento del transporte público  
- Se incorpora al Plan como anexo un Plan de movilidad urbana sostenible para el municipio de Torrechiva.  
11. Mejora de la ordenación e implantación de equipamientos y dotaciones públicas  
- En la memoria justificativa de la versión preliminar del PGE de Torrechiva se justifican las reservas de suelo para los distintos equipamientos, actividades y dotaciones públicas.  
12. Protección del paisaje  
- Entre la documentación que acompaña al PGE se ha redactado el correspondiente estudio de paisaje, el cual ha sido considerado a la hora de redactar la versión preliminar del Plan general con el objetivo de cumplir los diferentes objetivos y criterios estratégicos incluidos en el documento de referencia.  
13. Educación ambiental y participación ciudadana  
- El Plan de Participación Pública del PGE del municipio incluye la realización de una encuesta cuyos resultados se recogen en el apartado 15 de la memoria justificativa del plan.  
B.3) Descripción de la alternativa elegida: propuesta de plan.  
El municipio de Torrechiva, con una superficie de 11,85 km², pertenece a la comarca de el Alto Mijares situada al sudoeste de la provincia de Castellón. El término municipal limita con Ludiente al norte, Toga al este, Fuentes de Ayódar al sur y al oeste con Cirat. Torrechiva se halla en el sur de la comarca. Se encuentra a 45 km de la capital de la provincia y a 338 msnm.  
Su término, que está atravesado por el Río Mijares, se halla poblado de grandes extensiones de bosque en donde las especies predominantes son los pinos y las encinas. De esta forma, 678 Ha del término municipal están ocupadas por extensiones boscosas y 216 Ha por superficies de cultivos.  
Torrechiva disfruta de un clima muy agradable. Únicamente suele haber días fríos en la temporada invernal, que de todas maneras, no suelen ser numerosos. Las lluvias se producen con una gran irregularidad, estableciéndose fuertes contrastes entre los años de abundancia y otros de acusada sequía.  
El núcleo urbano de 75 habitantes según el IVE (a 01.01.2016) se ubica en la parte de central del término municipal, junto a la carretera CV-20 y al curso del rio Mijares.  
B.3.1) Objetivos  
Según se desarrolla en el capítulo primero de las normas urbanísticas, se incorporan a la parte normativa los Objetivos y Directrices Estratégicas del Desarrollo Previsto, derivados de las especificaciones del Documento de Alcance, que alcanzan su concreción en las consideraciones recogidas en el punto 2.1 de la Memoria Justificativa del Plan:  
1. Ordenación de todo el término municipal, atribuyendo a cada una de sus grandes zonas el papel que le corresponde y, en consecuencia, preservando Torrechiva de cualquier desarrollo de suelo sellado fuera del núcleo urbano tradicional.  
2. Adecuación de los umbrales de crecimiento a los parámetros racionales y sostenibles establecidos por la ETCV (2011), y refrendados por la Dirección General de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, a cuyo efecto, el incremento de suelo sellado previsto para los próximos veinte años, con relación al escenario actual, es despreciable, ya que como se describe en la propuesta, el plan tan solo pretende transitar de la situación de ilegalidad del suelo sellado por la administración pública, a un escenario de legalidad en el que dicho suelo no se incremente, concentrando todos los posibles crecimientos residenciales en la bolsa de suelo que actualmente está ya urbanizada y que tan solo representa el 0,44 % del término municipal.  
3. Protección del patrimonio natural, de paisaje, arquitectónico arqueológico y etnológico en Torrechiva, mediante su localización y el establecimiento de las correspondientes medidas en el Catálogo de Protecciones vinculado al PGE.  
4. Actualización de toda la normativa del plan conforme establecen las determinaciones legales vigentes y adecuación del plan a todos los informes emitidos, singularmente el Documento de Referencia y el informe del Servicio de Ordenación Territorial  
5. Preservación de las tipologías características de la arquitectura tradicional de Torrechiva, entendidas como elemento identitario sustancial.  
  
B.3.2 Infraestructura Verde  
El capítulo I del título I de la Ley 5/2014, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunidad Valenciana (art 4-5) define el concepto y funciones de la Infraestructura Verde, así como los espacios que la integran y cómo se incorporan, de la forma que ya se desarrolló en el decreto 1/2011 de la ETCV.  
En la redacción del Plan General Estructural de Torrechiva, se analiza dentro del estudio ambiental y territorial estratégico en su apartado 3.2, «Identificación de los elementos integrantes de la Infraestructura Verde dentro del Término Municipal», así como en el apartado de 2.2 de la memoria justificativa, «Delimitación y caracterización de la Infraestructura Verde propuesta».  
Se define la misma tanto a nivel urbano como municipal en los planos de ordenación: OE.01 «Infraestructura Verde. Término municipal» y OE.02 «Infraestructura Verde. Casco».  
De acuerdo con el EATE, en el caso de Torrechiva y consultada la cartografía correspondiente a la Infraestructura Verde, se observa que esta se concentra al sur de la carretera CV-20, donde confluyen dos figuras de protección de la Red Natura 2000 (LIC Curs Alt del Riu Millars y ZEPA Sierra de Espadán). A partir de ello, el PGE de Torrechiva se ha redactado de modo que esta Infraestructura Verde es el sustrato territorial que ha orientado los nuevos procesos de desarrollo urbanístico y territorial. Cualquier actuación de las contempladas en el Plan se ha articulado de modo que tiene como condicionante los requerimientos de esta Infraestructura, de forma que no se menoscaban aquellos elementos y estructuras territoriales que conforman la identidad de término municipal.  
Para sustanciar esta estrategia, lo primero que se ha hecho es identificar todos y cada uno de los componentes de la Infraestructura Verde en el término municipal y a continuación se les ha dotado de las oportunas medidas de protección, alcanzándose globalmente una protección que afecta a buena parte del territorio y que se manifiesta también en la imposición de estrictas medidas de integración paisajística de las actuaciones contempladas. Todo ello, en un municipio donde el suelo sellado representa tan solo el 0,44 % del término municipal y se concentra en un único núcleo.  
- Vías pecuarias.  
- Dominio público hidráulico.  
- Red Natura 2000 y Hábitats de interés comunitario.  
- Zonas afectadas por riesgo de inundación.  
- Recorridos urbanos y zonas verdes urbanas.  
- Unidades de Paisaje con valoración Alta.  
- Afección visual desde la CV-20.  
  
B.3.3) Principales modificaciones introducidas respecto al planeamiento vigente  
El planeamiento vigente de Torrechiva está recogido en un Proyecto de Delimitación del Suelo Urbano aprobado definitivamente por la Comisión Territorial de Urbanismo de Castellón, clasificando el suelo básicamente de la siguiente forma:  
- Suelo urbano.  
- Suelo no urbanizable  
· Protegido  
  
Como se indica en la Memoria Informativa del plan, la falta de suelo dentro del perímetro del suelo urbano establecido en el planeamiento vigente, determinó que las inversiones públicas en materia de nuevos equipamientos se trasladaran a ámbitos de suelo no urbanizable contiguo al suelo urbano, que se terminó dotando de infraestructuras y servicios urbanísticos (al margen de un procedimiento reglado), hasta convertir el suelo sobre el que se asientan esos equipamientos en suelo urbanizado, pero sin su previa reparcelación.  
Las determinaciones concretas del PDSU, tanto en suelo urbano como no urbanizable, son muy escasas y de una simplicidad que contrasta con la cada vez mayor complejidad de los instrumentos que regulan la edificación y el urbanismo.  
Por otro lado, el PDSU es particularmente escaso en la regulación del suelo no urbanizable protegido perteneciente a la red de vías pecuarias, dominio público hidráulico, red de carreteras, etc. También resulta insuficiente la parte normativa de la catalogación de bienes protegidos y la cartografía del PDSU.  
El planeamiento vigente no plantea ninguna figura de gestión urbanística ni contempla suelo urbanizable. El agotamiento del PDSU ha surgido como consecuencia de su total y definitiva inadecuación a la realidad legal vigente, dado que en Torrechiva el crecimiento urbanístico había terminado sustanciándose en la edificación de los solares vacantes, cada vez más escasos y el actual PDSU, completamente agotado, no permitía reestructurar las zonas degradadas ni impulsaba las necesarias obras de urbanización.  
En el EATE se han desarrollado y realizado el estudio de cada una de las alternativas, centrado básicamente en las alternativas estudiadas relativas a la ordenación estructural con incidencia en el suelo sellado dentro del núcleo urbano y alrededores, sin extenderlas a la ordenación del suelo no urbanizable, que pasa de la mera clasificación como SNU Protegido del Proyecto de Delimitación del Suelo Urbano a la zonificación propuesta que se integra en la propuesta definitiva como propuesta única. En el EATE no se realiza sin embargo el análisis entre la propuesta realizada en el Documento Consultivo al inicio del proceso de evaluación ambiental en 2010 (elaborada por otro equipo técnico y que fue evaluada preliminarmente en el Documento de Referencia) frente a la propuesta presentada finalmente.  
Por tanto, el estudio de las alternativas de ordenación del suelo sellado en este PGE, se resume en cuatro propuestas, incluyendo el punto de partida teórico, denominado «Alternativa 0». Ese punto de partida teórico presenta un espacio en el que puede distinguirse claramente el tejido urbano de origen histórico (y su expansión consolidada) (A), una zona de equipamientos públicos perfectamente urbanizada y consolidada por la edificación, al este del caso urbano (B) y una bolsa de suelo entre ambas partes, urbanizada pero pendiente de consolidar por la edificación (C). Finalmente, se identifica una zona al norte de la CV-20, donde se concentran algunos equipamientos (cementerio, polideportivo, depósitos de abastecimiento, etc.), y construcciones particulares, desestructuradas (D).  
Tanto esta bolsa de suelo ya urbanizado como los equipamientos públicos se han ejecutado al margen de cualquier tramitación urbanística, pero a iniciativa pública y con recursos públicos, por lo que se planteará su inclusión como justificada dentro del nuevo planeamiento.  
  
Alternativa 0 (Proyecto de Delimitación de Suelo Urbano. 1989)  
  
El punto de partida del análisis de alternativas de ordenación es el planeamiento vigente y sus instrumentos de desarrollo o modificación, que en este caso son inexistentes. El modelo es compacto, presenta un solo núcleo de población y conforme a las limitaciones inherentes al tipo de figura urbanística (un PDSU) se limita a establecer el perímetro del suelo urbano consolidado en la década de los ochenta, hace treinta años. Se incluyen edificaciones fuera de la trama urbana, pero colindantes a la misma, (por ejemplo, una muy evidente en la parte sur).  
En esta alternativa, como ya se ha señalado, derivado del PDSU el Suelo No Urbanizable del municipio se considera Suelo No Urbanizable Protegido, sin zonificación y con escasa definición de usos compatibles.  
  
Alternativa 1 (Consideración suelo sellado)  
Desde 1989 y al margen de la clasificación urbanística, se ha urbanizado una bolsa significativa de suelo por parte de la administración municipal y se ha consolidado una parte significativa de la misma con edificaciones, al este del casco antiguo y unida por una calle, con dotaciones públicas: nuevo ayuntamiento, zona deportiva, etc. También en el borde del perímetro se ha completado la urbanización, así como al norte de la carretera CV-20, con instalaciones de una entidad benéfica. Todo este conjunto de actuaciones, que expresa la situación real y de partida antes de empezar a ordenar el pueblo con un plan general, supone que el suelo urbanizado y sellado real, se haya incrementado en un 95 % con respecto a lo que teóricamente marca el PDSU.  
El SNUP sigue teniendo la misma consideración que para la Alternativa 0, en cuanto al planeamiento vigente.  
  
Alternativa 2  
  
Esta alternativa corresponde a la propuesta que en 2010 se planteó como Documento Consultivo en el inicio de la Evaluación Ambiental Estratégica y sobre la cual se emitió el Documento de Referencia (asimilado a Documento de Alcance) para la redacción del estudio ambiental y territorial estratégico. Supuso un intento primero de racionalización del modelo, concentrando todo el suelo urbano al sur de la CV-20 y atribuyendo la clasificación de suelo urbanizable a la bolsa de suelo envuelta por el suelo urbano consolidado por la edificación en las últimas décadas.  
También se perfiló el perímetro del pueblo con una delimitación que parece descuidar la fragilidad y el grave impacto que las actuaciones de borde tienen en un municipio de estas características. La clasificación como urbanizable de una bolsa de suelo urbanizado por el propio ayuntamiento (al menos parcialmente) de poco más de una hectárea, con todo lo que ello comporta en materia de cesiones, no parece una decisión acertada en un municipio con menos de cien habitantes.  
Para el Suelo Urbano se respeta la tipología existente, mejorando la accesibilidad rodada, determinando dos zonas: La que corresponde al casco urbano (denominado núcleo histórico), con las limitaciones edificatorias del mismo, y una segunda zona de Suelo Urbano consolidado tipo ampliación de casco, con una tipología de edificación menos rígida, estableciendo una nueva definición del límite del Suelo Urbano.  
Como hemos visto, crea una zona de suelo urbanizable, enlazando el casco histórico y la ampliación de suelo urbano. Dado que en el planeamiento vigente no existe dicha clasificación, el Ayuntamiento expone entre los motivos para la redacción del Plan general, la necesidad de crear dicho suelo urbanizable para poder ampliar la oferta de suelo. Su uso sera residencial, con un criterio de ocupación de suelo intensivo, a través del desarrollo del sector propuesto S-1, de 12.438 m² de superficie.  
Respecto a la ordenación del suelo no urbanizable esta alternativa propone la siguiente zonificación, para el municipio:  
- Suelo no urbanizable común (SNUC).  
· SNUC General.  
Ocupa la parte al este del núcleo urbano, coincidiendo con el Área de Influencia Antrópica del PORN de «Sierra de Espadán», si bien también abarca parte el Área Natural del PORN (lo que no es acorde con la normativa del PORN que indica que el Área Natural debe zonificarse como suelo protegido.  
· SNUC Dotaciones.  
Áreas aledañas al núcleo urbano dentro de SNUC que recogen dotaciones municipales y edificios múltiples.  
· SNUC Agrícola-Ganadero.  
La mayor superficie tanto al norte, en la parte central, como al sur, coincidiendo prácticamente en su totalidad con el Área Natural del PORN, por lo que no debería corresponderle la calificación de SNU Común sino protegido, de acuerdo con la normativa del PORN.  
- Suelo no urbanizable protegido (SNUP).  
· SNU de Protección Forestal (SNUPF)  
En toda la parte oeste y sur del término municipal, coincidiendo con superficie del Área Natural del PORN.  
· SNU de Protección Paisajística (SNUPP).  
Coincidiendo con el trazado del rio Mijares y la red de barrancos, como conectores visuales dentro del Área Natural del PORN de «Sierra Espadán».  
· SNU de Protección Hidráulica.  
Creando una trama superpuesta sobre la zonificación correspondiente, limita las zonas de protección y dominio público del río Mijares y los barrancos principales (Higueral, Jara, etc)  
· SNU de Protección Histórica-Arqueológica-Cultural.  
Protección de los elementos patrimoniales incorporados en el catálogo.  
·SNU de Protección Infraestructuras (SNUPI).  
Áreas de reserva y protección de acuerdo con la normativa sectorial.  
  
Alternativa 3  
Esta alternativa es una revisión de la anterior, basada en la zonificación y estándares urbanísticos y de normalización del anexo IV de la LOTUP, que se define en tres actuaciones básicas:  
- Estudio detallado del borde urbano, recortando aquellos crecimientos que podrían comprometer paisajísticamente su integración.  
- Sometimiento de la bolsa de suelo parcialmente urbanizado al régimen de actuaciones integradas, con la clasificación como Suelo Urbano, dada su localización y vocación a futuro.  
- Previsión de sendas rotondas en la entrada y salida de la travesía de la CV-20, para mejorar las condiciones de seguridad vial en un tramo muy transitado en sentido transversal, ya que algunas dotaciones básicas (como el polideportivo) se encuentran al norte de la carretera.  
A nivel territorial se ha hecho un estudio exhaustivo de todo el término municipal, protegiendo la mayor parte del mismo, de acuerdo con la zonificación del Suelo No Urbanizable que seguidamente analizaremos, si bien de cara a la consideración de las distintas figuras supramunicipales de protección ambiental (sobre todo el PORN de «Sierra de Espadán») deberá tenerse una consideración añadida a la descrita en el EATE, como luego se detallará.  
Tras el análisis del EATE se selecciona, esta Alternativa 3 ya que mantiene las posibilidades de crecimiento, mantiene un tamaño del casco compacto y las futuras implantaciones poseen un ámbito más controlado y acotado.  
  
Suelo urbano  
Se mantiene básicamente la oferta de Suelo urbano del PDSE respecto al suelo ya consolidado, distinguiendo entre las zonas urbanizadas ZUR-NH1 (Núcleo Histórico) y la ZUR-RE (Ensanche) incrementando la superficie correspondiente al Suelo Urbanizable de la Alternativa 2 como Suelo Urbano (ZND-RE1 Ensanche y ZND-RE1 Extensivo), dada la existencia del vial ejecutado por el Ayuntamiento que une el núcleo tradicional con la zona de expansión al este, así como los servicios pertinentes. Los nuevos desarrollos se llevarán adelante mediante dos unidades de ejecución: UER-01 y UER-02  
Los cambios en suelo urbano, básicamente permiten la ampliación de Suelo Urbano, el cierre del núcleo y la definición del borde urbano, incorporando los equipamientos en la zona este del núcleo y permitiendo disponer de parcelas (más allá de las vacantes, que según el EATE no son numerosas) fundamentalmente para viviendas de segunda residencia.  
  
Suelo no urbanizable.  
La zonificación del plan, que se plantea sin contar con unas unidades ambientales definidas dentro del plan, por lo que se supone se concreta a partir de las diversas características del terreno, unidades de paisaje, corredores, elementos de protección ambiental y espacios naturales, que se concreta como propuesta en la siguiente zonificación, que atiende ya a la nomenclatura de las zonas descrita en el anexo IV de la LOTUP ya comentado:  
- ZRC-AG Zona Rural Común Agropecuaria  
- ZRC-FO Zona Rural Común Forestal  
- ZRC-EX1 Zona Rural Común Usos Extractivos.  
- ZRP-AG Zona Rural Protegida. Agrícola.  
- ZRP-NA Zona Rural Protegida. Natural.  
- ZRP-AF1 Zona Rural Protegida. Afecciones. Vías Pecuarias.  
- ZRP-AF2 Zona Rural Protegido. Afecciones. Dominio Público Hidráulico.  
- ZRP-AF3 Zona Rural Protegido. Afecciones. Carreteras.  
- ZRP-RI Zona Rural Protegido. Riesgos. Inundación.  
  
Los usos correspondientes (constructivos y no constructivos) quedan recogidos en la normativa para el Suelo No Urbanizable Común (ZRC) en el art. 57 de las NNUU y para el Suelo No Urbanizable Protegido (ZRP) en el art. 58 de las mismas.  
  
  
En la propuesta, se advierte inicialmente un incremento importante en la calificación de suelo protegido respecto a la versión del Documento de Inicio, con especial interés como se indica en la Memoria Justificativa a la consideración de las figuras de protección de espacios naturales y los catalogados dentro de la Red Natura 2000. Estos últimos sí están considerados como suelo protegido, mientras que para las zonas afectadas por el PORN se indica:  
- «?todo el término se encuentra en la Zona de Amortiguación de Impactos del Parque Natural de la Sierra de Espadán según el PORN Las Áreas Naturales cartografiadas en el PORN que se sitúan en el municipio de Torrechiva están catalogadas en el PGE como suelo no urbanizable, la mayor parte con protección (natural-paisajística, agrícola, vías pecuarias,?). Hay una superficie de áreas naturales, la que se sitúa en la zona norte del municipio, que se clasifica como suelo no urbanizable también, pero en este caso es Zona Rural Común (agropecuaria y forestal). En ningún caso la clasificación propuesta implica minorar la protección establecida en el PORN para la zona de amortiguación de impactos».  
- Esto como veremos en el análisis posterior exigirá la adecuación no solo de los usos, sino también de la ordenación de acuerdo con la normativa del PORN.  
Los suelos agrícolas en el municipio, se consideran bien calificadas como ZRC o ZRP como enclavadas en el entorno forestal/natural, muy definidas y caracterizadas dentro del territorio, constituyendo una superficie relativamente menor dentro de la totalidad del término municipal.  
El suelo calificado como ZRP-NA (Natural) como hemos visto recoge las figuras de protección así como gran parte del suelo forestal del municipio, que en ningún caso se considera estratégico según la cartografía del PATFOR.  
Los suelos protegidos por afecciones ZRP-AF por lo que respecta a la normativa sectorial (dominio público, reserva, protección, etc) se concretan específicamente en las vías pecuarias que atraviesan el término municipal, cauces definidos (incluyendo el río Mijares a su paso por el término municipal, incluido a su vez en el LIC «Curs Alt del riu Millars») y las carreteras que atraviesan el término municipal (en este caso la CV-20).  
En cuanto a las edificaciones en suelo no urbanizable, la propuesta identifica las mismas en el municipio sin entrar más allá en su consideración urbanística y las considera como excepcionales, quedando encuadradas dentro de la normativa y usos del nuevo plan a fin de ajustarlas a la nueva ordenación o que queden al margen de la misma. Como allí se indica, la mayor parte de las mismas se concentra alrededor del casco urbano.  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
C.1) Fase de puesta a disposición del público  
De acuerdo con lo visto anteriormente y según se señala en el EATE y la propuesta de versión preliminar del Plan general estructural, el Ayuntamiento de Torrechiva, en fecha 31 de julio de 2017, mediante acuerdo plenario inicia la publicidad durante 45 días del instrumento de planeamiento, el EATE y los estudios sectoriales correspondientes, habiéndose realizado conforme a lo establecido en el artículo 53 de la LOTUP, mediante publicación en el DOGV el 24 de agosto de 2017. Durante dicho periodo no se registraron alegaciones por parte de público interesado, y se remitieron10 informes de administraciones públicas.  
C.2) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor  
Como se indicó anteriormente, el órgano promotor ha realizado dos exposiciones públicas del EATE y la Versión Preliminar del plan. Del resultado de la consulta a las administraciones públicas afectadas se determinan las cuestiones que a continuación se señalan y que deben ser incluidas tanto en el expediente ambiental como en la Versión Preliminar del Plan:  
1. Consorcio Residuos. Plan Zonal 2. Área de Gestión C2 (7/11/17):  
- Se informa favorablemente que las cantidades producidas de residuos domiciliarios no inciden en el funcionamiento de las instalaciones incluidas en el Proyecto de Gestión.  
- Asimismo, dada la baja población el Plan Integral de Residuos (PIR) prevé la posibilidad del servicio de ecoparque con unidades móviles, sin necesidad de implantar un ecoparque fijo.  
2. Entitat de Sanejament (EPSAR) (26/12/17):  
- El sistema de saneamiento y depuración de Torrechiva es de titularidad municipal y está diseñado para tratar 100 m³/día, siendo la cantidad de influente de 36,92 m³/día.  
- El desarrollo completo de la figura de planeamiento generará, una vez desarrollado en su totalidad, un caudal de agua residual que supondrá un incremento de 22,08 m³/día respecto al caudal generado actualmente por el municipio.  
- En la planificación de obras de la EPSAR no se contemplan actuaciones en materia de saneamiento y depuración en el municipio de Torrechiva.  
- Asimismo el desarrollo del Plan General no presenta a priori zonas de afección a las infraestructuras de saneamiento de la Generalitat Valenciana, presentes o futuras.  
3. Gestión Forestal. Dirección Territorial de Castellón:  
- Primer informe (15/11/17):  
· La Dirección Territorial de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural, emite informe en materia Forestal y Vías Pecuarias, en el cual pone de manifiesto toda una serie de subsanaciones a realizar tanto en la Versión Preliminar del plan, en el Estudio Ambiental y Territorial Estratégico, así como en los distintos estudios complementarios presentados.  
- Segundo informe (27/08/18):  
· Con posterioridad la remisión de la documentación del Plan General y del Expediente de Evaluación Ambiental (y antes de su entrada en el Órgano Ambiental), el Ayuntamiento recibe un segundo informe en materia forestal que traslada al órgano ambiental.  
En el mismo, se indican los aspectos y consideraciones previos ya incluidos en la documentación del plan, si bien señala una serie de subsanaciones (en su mayoría numéricas) que deberán ser recogidas en la versión definitiva del Plan General.  
4. Ordenación del Territorio. ETCV (27/10/17):  
- El servicio competente en materia de ordenación del territorio emite informe FAVORABLE respecto al Plan General en lo relativo a la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana.  
5. Ordenación del Territorio. PATRICOVA (07/11/17):  
- Analizada la documentación, el servicio competente en materia de riesgo de inundación, determina que la propuesta NO ESTÁ AFECTADA por riesgo de inundación, de acuerdo con las directrices del Plan de Acción Territorial de carácter sectorial sobre prevención de Riesgo de Inundación en la Comunitat Valenciana (PATRICOVA).  
6. Dirección General de Telecomunicación y Tecnologías de la Información (18/04/18):  
- De acuerdo con la legislación en materia de telecomunicaciones, el órgano competente vistos los cambios introducidos en la versión definitiva del plan, emite informe FAVORABLE en lo relativo a su normativa sectorial.  
7. Dirección General de Salud Pública (14/11/14):  
- Tal y como concluye el informe del órgano competente, a la vista de los antecedentes, con la información de que se dispone y la documentación aportada, se desprende que en la elaboración del Plan General Estructural de este municipio no se observan efectos significativos sobre la salud humana, pues además de ser muy contenido en sus pretensiones, se localiza su crecimiento en la única zona disponible junto al actual casco urbano. No obstante, teniendo en cuenta que las obras se desarrollarán en un entorno urbano, será imprescindible tomar las medidas oportunas para minimizar las posibles molestias de ruido y polvo.  
8. Red Eléctrica Española (10/10/17):  
- Señala en su informe que en el ámbito de la propuesta no se encuentran afectadas instalaciones propiedad de Red Eléctrica Española.  
9. IBERDROLA (15/11/17):  
- La empresa distribuidora de energía eléctrica emite informe donde, entre otras cuestiones que deberán ser tenida en cuenta en la redacción del plan, señala lo siguiente:  
· La potencia eléctrica que se desprende del análisis de las necesidades eléctricas a partir de la documentación que constituye el Plan General es aproximadamente de unos 1.469kW.  
· La población de Torrechiva y su término municipal están alimentados en 20 kV desde la línea L-04 Rural de la ST-Cirat.  
Además por el término municipal discurren la línea eléctrica de 66 kV denominada L-66 CH Ribesalbes-Cirat y la línea aérea de 132 kV denominada L-132 Corral del Cuervo-CH Vallat-CH Cirat.  
· Del análisis de la documentación del Plan General, se prevé la necesidad de desarrollar alimentadores de 20 kV desde las redes existentes, para lo cual hace falta prever la servidumbre asociada a los mismos.  
· En la redacción del Plan General se deberá compatibilizar el SNU con la infraestructura eléctrica, con arreglo a la LOTUP.  
10. Minas. Dirección Territorial de Castellón (14/11/14):  
- No existen registros mineros que puedan verse afectados por el ordenamiento propuesto.  
· El único derecho minero que ha existido en el término municipal de Torrechiva fue un permiso de investigación denominado «Rubén», caducado en fecha 22.05.2006.  
- Deberá tenerse en cuenta en la redacción del Plan General el art. 122 de la Ley de Minas relativo a la prohibición del uso minero, en tanto en cuanto deberá ser motivada en todo caso y no podrá hacerse de forma genérica.  
  
C.3) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano ambiental  
Desde el órgano ambiental, una vez revisado inicialmente el expediente ambiental y la versión preliminar del Plan remitida por el Ayuntamiento de Torrechiva, se determinó la necesidad de realizar algunas consultas, tal y como queda reflejado en el apartado A del presente documento.  
1. Patrimonio. Servicio Territorial de Castellón. Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte (26/11/18):  
- De acuerdo con el informe del servicio territorial, desde el punto de vista del patrimonio arquitectónico no se ve inconveniente a la autorización, así como a la aprobación por lo que respecta al patrimonio arqueológico.  
2. Patrimonio. Dirección General de Cultura y Patrimonio (28/02/19):  
- Los servicios técnicos de la Dirección General informan favorablemente el Catálogo de protecciones del Plan General, a efectos patrimoniales, así como también en lo que se refiere en cuanto a los bienes de relevancia local.  
- Únicamente se establece la salvedad en lo que se refiere al patrimonio paleontológico que el área Suroeste del término municipal puede ser considerada de un alto potencial paleontológico respecto de la presencia de mamíferos de la Edad Neógena (Mioceno inferior y superior), aspecto que deberá ser tenido en cuenta a los efectos de formalizar su tutela a nivel urbanístico, previa su detección y evaluación.  
3. Confederación Hidrográfica del Júcar (05/02/19):  
- El informe del organismo de cuenca (remitido también en las mismas fechas por el ayuntamiento) es favorable de acuerdo, entre otras, con las siguientes cuestiones:  
· Todos los cauces en el término municipal están adecuadamente clasificados como Suelo No Urbanizable Protegido.  
· Se considera suficiente la capacidad de depuración de las instalaciones existentes, debiendo contar con la oportuna autorización de vertido, emitida por el organismo de cuenca.  
· La ordenación propuesta en el Plan General se encuentra fuera de la zona de policía del rio Mijares, así como fuera de su zona inundable para la avenida de 500 años de periodo de retorno, por lo que no existiría afección al régimen de corrientes.  
· El ayuntamiento de Torrechiva es titular de un expediente de concesión por el que la demanda prevista por el desarrollo del planeamiento propuesto puede ser atendida en su totalidad.  
4. Espacios Naturales Protegidos. Parque Natural Sierra Espadán (07/12/18):  
- El informe del Parque Natural de la Sierra de Espadán, espacio natural protegido en cuyo PORN se encuentra la totalidad del municipio de Torrechiva, concluye tras el análisis de las distintas zonas dentro del municipio, y en su adecuación a la normativa del PORN, que la propuesta presentada del Plan General de Torrechiva, se considera compatible tomando en consideración la legislación vigente, así como con la normativa medioambiental referida en el informe, y por lo tanto puede continuarse con su tramitación.  
5. Vida silvestre. Red Natura 2000 (08/02/19):  
- Aunque están presentes áreas de interés para la conservación de la naturaleza incluidas en la Red Natura 2000 (ZEPA «Serra d'Espadà», LIC «Curs Alt del Riu Millars» y LIC «Serra d'Espadà»), la propuesta del Plan General de Torrechiva no plantea actuaciones que puedan afectar a la misma, ya que los desarrollos propuestos no le afectan de forma negativa.  
- Por tanto, en última instancia, mediante resolución del director general de Medio Natural y Evaluación Ambiental se resuelve que el Plan General no tendrá efectos apreciables sobre la Red Natura 2000 y que por tanto no debe someterse a evaluación detallada de sus afectos sobre la misma.  
6. Servicio de Planificación. Carreteras GVA (04/12/18):  
- En informe del servicio competente en materia de carreteras de titularidad autonómica (CV-20) indica que NO se han subsanado los aspectos relacionados en el informe emitido por este servicio en agosto de 2018.  
- Por tanto el servicio competente, ratifica el informe de agosto de 2018 e insiste en la necesidad de que el promotor incorpore los requisitos en materia de planificación viaria y movilidad al Plan General.  
7. Espacios Naturales Protegidos. Parque Natural Sierra de Espadán (27.05.2019):  
- El informe del Parque Natural emitido a instancias del Servicio de Evaluación Ambiental Estratégica a fin de complementar el emitido noviembre de 2018 se ciñe al cumplimiento d e diversos aspectos de la normativa del PORN.  
8. Infraestructura Verde y Paisaje (28.05.2019):  
- Se recibe informe del servicio competente en materia de Infraestructura Verde y Paisaje, en el que se analiza la documentación del Estudio de Paisaje y se señalan las determinaciones finales que deben incorporarse al Plan en materia de paisaje.  
a) En lo que respecta a la Infraestructura Verde y zonas de alto valor paisajístico, y en lo que atañe a la normativa de integración paisajística incorporada a las NNUU del plan, las condiciones fijadas en los art. 66.6 y 82.1 resultan insuficientes, por tanto se deberán modificar dichos artículos de las Normas Urbanísticas de acuerdo con las directrices del informe, con la exigencia de un Estudio de Integración Paisajística para la adecuada localización de nuevos usos y actividades en el territorio, pudiendo sustituir el contenido del art. 82 si se considera que tiene el mismo alcance que el art. 81.3.  
b) Respecto a la catalogación de los paisajes de mayor valor, se comprueba que si bien no se realiza la misma en el documento de estudio de paisaje, se incorpora una sección específica al catálogo de protecciones del municipio, conforme al artículo 42 de la LOTUP.  
En cuanto a los componentes o particularidades estructurales, funcionales o perceptivas que singularizan los elementos catalogados y que deben ser preservados, cabe señalar la necesidad de completar las fichas de los recursos paisajísticos de interés visual PRPV-01 (Ronda Mijares) y PRPV-04 (Afección visual desde la ctra. CV-20), en las que solo se incluye la vegetación, con los componentes definitorios de las condiciones de percepción del paisaje que se observa desde estos recursos, como pueden ser la topografía o los patrones parcelarios, por ejemplo.  
  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación del plan  
Inicialmente respecto al análisis de los efectos significativos de la aplicación del plan se valora positivamente:  
- La elaboración de un documento urbanístico que sustituya al Proyecto de Delimitación de Suelo Urbano vigente, estudiando el territorio, analizando las posibles afecciones y ordenando los usos y su compatibilidad, fundamentalmente en las Zonas Rurales.  
- La adecuación de los nuevos crecimientos a las previsiones de la ETCV, limitando la creación de suelo urbanizable, ajustando las Zonas urbanizadas a fin de integrar suelos desarrollados anteriormente al margen del ordenamiento vigente, aprovechando infraestructuras municipales ya ejecutadas, completando el borde urbano.  
- Consideración de la ordenación de los accesos al núcleo urbano desde la CV-20.  
- Propuesta de una zonificación adecuada para los Zonas Rurales, tanto Comunes como Protegidas, considerando el ajuste de los usos compatibles tanto entre ellos como con las figuras de protección, reserva o servidumbre derivadas de la normativa sectorial.  
- Determinación de la infraestructura verde en el municipio como elemento vertebrador del planeamiento.  
  
Zonas urbanizadas  
Considerando ya los posibles efectos significativos sobre zonas urbanizadas, el Plan general mantiene prácticamente como consolidado el suelo urbano existente en el PDSU, con la caracterización siguiente, distinguiendo en el suelo urbano entre zonas urbanizadas y zonas de nuevo desarrollo (se entiende de acuerdo con la LOTUP estas corresponderían a suelo urbanizable, por lo que debería revisarse bien la terminología, y ajustarla al criterio del órgano competente en materia urbanística. En el presente documento se advierte la cuestión y se ceñirá estrictamente a su consideración en la evaluación medioambiental).  
De acuerdo con las NNUU del plan propuesto, el suelo urbano, dedicado fundamentalmente a uso residencial (compatible con el almacén de material y productos agropecuarios), red viaria, zonas verdes y equipamientos, se ordena recogiendo la especificidad de los entornos urbanos que se han delimitado:  
- Zonas urbanizadas  
· ZUR-NH Núcleo Histórico Tradicional.  
La ordenación urbanística no permite la sustitución indiscriminada de edificios y se exige que su conservación, implantación, reforma o renovación armonicen con la tipología histórica. A este Núcleo Histórico Tradicional se le cataloga como Bien de Relevancia Local.  
· ZUR-RE Ensanche.  
Corresponde básicamente al Suelo Urbano existente, fuera del núcleo histórico.  
  
- Zonas de nuevo desarrollo  
Definidas como tales por las NNUU, de tal forma deberían clasificarse como Suelo Urbanizable y en todo caso según el criterio del órgano competente en materia urbanística. El desarrollo de ambas unidades se justifica desde un punto de vista ambiental, dada su escasa afección.  
· ZND-RE Ensanche.  
Corresponde a la UER-01. El desarrollo de esta unidad de ejecución deberá ser previo, tal y como señalan las NNUU, al de la UER-2.  
  
· ZND-RE Extensivo.  
Corresponde a la UER-02. Para iniciar la programación de la UER-02, la UER-01 deberá estar completamente urbanizada y consolidada por la edificación en al menos un 40 % de su techo edificable.  
  
Como vemos, la única diferencia en el PGE es la delimitación de dos unidades de ejecución en suelo urbano, ambas de uso residencial que ocupan el suelo urbanizado que se ha generado como consecuencia de la actuación urbanizadora llevada a cabo por el ayuntamiento, entre el casco histórico y el conjunto de dotaciones públicas realizadas el este del mismo, en una zona próxima al acceso desde la CV- 20. Orográficamente presentan una caída suave hacia el río, como el resto del pueblo.  
La UER-01 ocupa una superficie de 8.931,27 m² y además del uso residencial, en ella destaca el espacio habilitado para dar respuesta a la exigencia de una previsión de una parcela de al menos 1.927 m² de superficie (la que se ha proyectado tiene 2.031 m²), capaz de albergar un centro educativo de perfil 1I+3P.  
La unidad de ejecución UER-02, de 5.469 m² de superficie ocupa una posición algo más elevada que la anterior y tiene acceso directo desde la carretera CV-20, en el punto desde el que también se accede a los equipamientos públicos. La ordenación de la misma, al igual que en el caso de la UER-01, es muy sencilla y se ha preparado pensando en el desarrollo de viviendas unifamiliares inspiradas en la arquitectura popular propia de la localidad.  
De acuerdo con la propuesta, por sus características, posición y por el papel que juegan en el diseño urbano, estos ámbitos son técnicamente autónomos y constituyen áreas de reparto independientes.  
En lo que se refiere a las unidades de ejecución, el desarrollo de la UER-01, donde se encuentra la reserva de suelo dotacional escolar, presenta mayor interés que el desarrollo de la otra unidad de ejecución. Además, se encuentra más próxima a la plaza de la iglesia, centro neurálgico de la localidad y su cierre es deseable y prioritario. Por contra, la UER-02 presenta un perfil que la orienta más hacia el producto inmobiliario de segunda residencia, motivo por el cual en las NNUU se ha incorporado el desarrollo previo de la urbanización de la UER-01 y la consolidación de, al menos, el 40 % de los solares por edificación, como requisito previo a la programación de la UER-02.  
Las unidades de ejecución en suelo urbano representan una tercera parte de la superficie de esta clase de suelo, ya que mientras el suelo «urbano directo» ocupa el 0,34 % del término municipal, el suelo urbano pendiente de programación supone el 0,10 %. Su tamaño es reducido en los dos casos, para facilitar su gestión y desarrollo, sin comprometer excesivos recursos.  
  
Red Primaria / Equipamientos.  
La red primaria de dotaciones viene definida adecuadamente en el PGE, tanto a nivel urbano (núcleo y alrededores) como término municipal, distinguiendo:  
  
Zonas Verdes:  
- PVJ/1 Jardines.  
  
Equipamientos:  
- PQA-LOC/1 Administración local.  
- PQD-DEP/1 Pabellón polideportivo.  
- PQD-DEP/2 Piscina polideportivo.  
- PQE-DOC/1 Centro de Educación Infantil y Primaria.  
- PQE-CUL/1 Torrechiva.  
- PQE-REL/1 Religioso.  
- PQI-HID/1 Abastecimiento de aguas.  
- PQI-HID/2 EDAR  
- PQS-SUM/1 Instalación telecomunicaciones.  
- PQS-SUR/1 Cementerio.  
- PQS-SUR/2 Helipuerto.  
- PQM/1 Almacén municipal.  
  
No obstante, respecto a alguno de los elementos considerados, sobre todo a los equipamientos cabe hacer las siguientes consideraciones:  
1. Por lo que respecta a la Zona Verde categorizada por su extensión como jardín, en la zona suroeste del núcleo urbano, si bien está situada fuera de la zona de riesgo de inundación, se considera necesaria la justificación de su implantación en un terreno de pendientes próximas al 50 %.  
2. La parcela del centro de educación infantil y primaria, cuya justificación se presenta en el apartado 9 de la Memoria Justificativa, deberá contar con el informe favorable del servicio competente.  
3. La EDAR deberá contemplar, si procede, dentro del suelo calificado como dotacional el de posibles ampliaciones.  
4. En cuanto a la parcela destinada al cementerio (incluida su ampliación) se considera la del plano de Ordenación OE-3 «Calificación del Suelo. Casco» (no coincidente con lo descrito en el apartado 12 de la Memoria Justificativa) y que en todo caso deberá recoger tanto el cementerio existente, como su posible ampliación, incluyendo el perímetro de protección de 25 m, de acuerdo con el Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunidad Valenciana, modificado por el Decreto 195/2009, de 30 de octubre, del Consell, por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aprobado por el Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell.  
5. Según la Memoria Justificativa, el helipuerto reclamado por el Consorcio Provincial de Bomberos de Castellón el 27 de febrero de 2017, para la ejecución del nuevo helipuerto previsto en la parcela 12118A00400375 (Partida Moreral; Parcela 00375 del Polígono 004), deberá contar con informe favorable de la administración competente.  
  
Zonas rurales  
Una de las apuestas más importantes de la propuesta de PGE es el elevado grado de protección de las Zonas Rurales, sobre todo en comparación con la propuesta inicial del documento de inicio de la evaluación ambiental estratégica.  
La opción del PGE de proteger en tal medida la Zona Rural, mediante suelo rural de protección especial se debe ceñir a las especificaciones del art. 26.c de la LOTUP, en tanto que por valores ambientales, paisajístico, culturales o económicos, o por la presencia de riesgos naturales o inducidos, precisen bien la aplicación de la legislación sectorial, bien el establecimiento de normativas o zonificaciones que mejoren su protección y gestión.  
Los usos, obras, instalaciones y actividades que se implanten, de acuerdo a la LOTUP, deberán estar previstas en el planeamiento por ser compatibles con el mantenimiento, conservación, mejora, aprovechamiento y puesta en valor de los recursos protegidos, al igual que se permitirá la implantación de las que sean necesarias para limitar los riesgos.  
En este tipo de suelo sometido a especial protección las actividades que se prevean en el plan estarán relacionadas con la utilización, aprovechamiento o captura de recursos naturales, que no generen impacto sobre el medio ambiente, se integren en el paisaje, tengan interés público y social compatible con los valores que se pretende proteger y que pudieran verse afectados.  
En el EATE no se realiza una definición de las unidades ambientales, si bien al fijar como objetivo la protección del medio natural (pag. 178 del EATE) establece que: «Tras un análisis de la vegetación, paisaje, usos del suelo y relieve del término municipal, como principales elementos a tener en cuenta en la delimitación de unidades las unidades ambientales, y las figuras de protección ambiental existente en el término municipal, se ha establecido la clasificación de suelo protegido». Por tanto, si bien la vocación de la propuesta era la definición de las mismas, aunque no estén explícitamente definidas, sí se considera que a partir de las unidades de paisaje, análisis de hábitats, relieve y sobre todo figuras ya establecidas de protección de espacios naturales de carácter supramunicipal, se debería haber definido la zonificación apropiada junto con los usos compatibles asociados. Es en este punto, donde cobra especial importancia como se ha comentado ya la consideración del Plan de Ordenación de Recursos Naturales (PORN) de la Sierra de Espadán, en cuya normativa se define la zonificación y usos generales permitidos dentro del Área de Amortiguación de Impactos del PORN en la cual está englobado el término municipal de Torrechiva. Dicha zonificación divide de forma general dicho municipio en un Área de Influencia Antrópica en la parte central del municipio y un Área Natural en la parte norte y sur, con las correspondientes determinaciones normativas que deben condicionar la zonificación del planeamiento de Torrechiva.  
  
  
  
A grandes rasgos, la propuesta establece una zonificación de las zonas rurales que pasa por la consideración de Zona Rural Común al norte de la CV-20 (fuera de los espacios protegidos por la Red Natura 2000) y de una Zona Rural Protegida en la parte sur del municipio, coincidiendo con el LIC «Curs Alt del riu Millars» y la ZEPA «Sierra de Espadán». Dicha zonificación a grandes rasgos determina que a priori, no se cumpla la normativa del PORN de la «Sierra de Espadán», que incorpora el término municipal de Torrechiva dentro de la Zona de Amortiguación de impactos, distinguiendo entre Área de Influencia Antrópica y Áreas Naturales. Para esta última tipología, el art. 48.1 de la normativa del PORN establece que «el Suelo No Urbanizable incluido en las categorías de Áreas Naturales (AN) (?) tendrá la clasificación a efectos urbanísticos como Suelo No Urbanizable de Protección Especial. Dicha cuestión, dado que la zona de Áreas Naturales del PORN se localiza tanto al norte como al sur del término municipal, determina que las ZRC al norte de la CV-20 no cuenten a priori (aunque tengan restringidos determinados usos) la calificación de suelos protegidos.  
De forma general, y entre otros aspectos a considerar, las normas generales dentro del PORN establecen los siguientes condicionantes a respetar por las NNUU del Plan General propuesto:  
- En cuanto a las actividades extractivas, el art. 27 prohíbe el otorgamiento de concesiones para explotaciones mineras en montes públicos o de utilidad pública, fijando en todo caso las directrices para el inicio de cualquier actividad.  
- El art. 30 prohíbe la ampliación de las áreas actualmente existentes dedicadas a la actividad agraria, así como la superficie de las mismas, cuando afecten a terrenos forestales..   
Se definen las construcciones e instalaciones (viviendas, almacenes, etc) en cuanto a ocupación y parcela mínima en el art. 32.  
- La ganadería fundamentalmente será de tipo extensivo, quedando la posibilidad del uso intensivo a través del procedimiento de evaluación ambiental, dentro del Área de Influencia Antrópica.  
- Según el art. 43 de la normativa del PORN, las actividades industriales (salvo que sea imprescindible) se ubicarán en Suelo Urbano o Urbanizable, y en última instancia en SNU siempre que sea dentro del Área de Influencia Antrópica, por lo que se tendrá en cuenta dicha circunstancia para las industrias de transformación de productos agrícolas.  
- Por lo que respecta a actividades turísticas y recreativas, se prohíbe la circulación fuera de carreteras y caminos (art. 44) incluyendo las competiciones de vehículos a motor (con las salvedades allí especificadas).  
Se prohíbe la acampada, excepto en zonas autorizadas.  
- Por lo que respecta a la consideración urbanística de los suelos, todo el suelo no urbanizable incluido en la zonificación del PORN como áreas naturales deberá ser clasificado como suelo no urbanizable de protección especial (art. 49).  
· Se prohíbe la construcción de edificaciones de nueva plante en la zona de Área Natural (art. 49) si bien sí se permite la rehabilitación o reconstrucción de las viviendas existentes.  
· Sólo se permiten las viviendas de nueva planta, ligadas a actividades agrarias, dentro del Área de Influencia Antrópica. (Superficie mínima de parcela: 10.000 m² y ocupación máxima de edificaciones: 200 m²).  
· Asimismo, el art. 49 de la normativa del PORN, fija las condiciones para almacenes e instalaciones agrícolas y forestales, actividades turísticas y recreativas así como las viviendas aisladas y unifamiliares.  
De la misma forma y a fin de acotar más si cabe la compatibilidad de usos en la zonificación del plan, considerando la que ofrece el PORN, en el caso de las Áreas Naturales los art. 66 y 67 definen los usos permitidos y prohibidos en dichas zonas. Entre otros:  
- Usos permitidos: (art. 66)  
· Actividad forestal, ganadera extensiva o cinegética, en particular, las actividades destinadas a la regeneración y potenciación del alcornocal y el carrascal o el bosque mixto en el caso del pinar.  
· Tratamiento de mejora y conservación de las masas forestales.  
· Usos y actuaciones destinadas a mejorar las condiciones naturales y paisajísticas de estos espacios o facilitar la realización de actividades científicas, didácticas o recreativo-naturalísticas.  
· Actividad ganadera de acuerdo con las normas generales del PORN (permite extensiva de forma general).  
· Campamentos de turismo, sujetos al Plan de Ordenación del Uso Público, no permitiéndose instalaciones hasta que este último sea aprobado.  
· Helipuertos y aeródromos, exclusivamente para extinción y prevención de incendios forestales.  
· Vertederos de residuos sólidos e instalaciones, si se justifica su ineludible ubicación y se encuentren a menos de 500 m de una carretera, debiendo contar con el pertinente trámite de evaluación ambiental.  
  
- Usos prohibidos: (art. 67)  
· Con carácter general, se prohíben aquellos usos y actuaciones que no se hallen directamente vinculadas a la explotación forestal, ganadera o cinegética y de aprovechamientos del monte, o al desarrollo de actividades científicas y naturalísticas y no se hallen expresamente permitidos por la normativa del PORN.  
· Actuaciones o actividades relacionadas con la extracción de áridos y tierras o la explotación de recursos mineros.  
· Construcciones e instalaciones industriales y residenciales de cualquier tipo, excepto las previstas en el art. 66.  
· Actuaciones e instalaciones de carácter deportivo y turístico recreativo, excepto las previstas en el art. 66.  
Se admitirán únicamente establecimientos de restauración o alojamiento cuando se realicen mediante la rehabilitación o restauración de edificación preexistente.  
· Implantación o construcción de instalaciones vinculadas a explotaciones ganaderas de carácter intensivo.  
  
Por otra parte, las NNUU del Plan general propuesto, antes de definir la zonificación establecen unas condiciones generales para las actividades y usos (constructivos y no constructivos) en los art. 35 y 36 de las NNUU, que se entienden considerados en la zonificación propuesta, y que además deberán cumplir con la obligación de ceñirse a la normativa del PORN.  
La ordenación de usos y aprovechamientos en el suelo no urbanizable, se ajustará en todo caso al art. 197 de la Ley 5/2014. de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunidad Valenciana (modificada por la Ley 1/2019), por lo que entre otras cuestiones allí consideradas se tendrá en cuenta:  
- Según el apartado B.5 del art. 35 de las NNUU, las zonas de aparcamiento a considerar no tendrán la consideración de «uso público» en SNU, sino que se servirán de dotación a las actividades autorizadas, que contarán en su autorización con dichas plazas, que serán limitadas.  
- En cuanto a las construcciones e instalaciones agropecuarias y de la industria agroalimentaria, no se considera adecuada la distinción entre las menores de 40 m² y las que tienen más de dicha superficie, puesto que dicha diferenciación no está recogida en la ley. Para el caso de construcciones de apoyo a la actividad agropecuaria como casetas de aperos, riego, etc se debe fijar un máximo de superficie de 20 m².  
Con estos presupuestos, pasamos analizar la zonificación en el suelo rural, atendiendo a su ordenación, usos e instalaciones previstas según el plan.  
  
Zona Rural Común - Agropecuaria (ZRC-AG)  
De acuerdo con la normativa del Plan General engloba a terrenos señalados en los planos situados en las zonas antropizadas próximas al suelo sellado (al noroeste del término municipal) y tradicionalmente dedicadas al uso agrícola.  
De acuerdo con los planos de ordenación parte de dicho suelo ZRC efectivamente se encuentra dentro de la zona antropizada señalada por el PORN (Área de Influencia Antrópica) y parte se enmarcan dentro de las Áreas Naturales definidas en el PORN, por lo que estas últimas deberán constituirse como ZRP-AG, con las características de las NNUU y lo definido en el presente documento.  
Por lo tanto, para el ZRC-Agropecuario se tendrá en consideración que:  
- Los usos constructivos y no constructivos, se ajustarán a lo ya visto para las áreas de influencia antrópica del PORN, permitiendo el uso de vivienda de nueva planta en estas zonas únicamente ligada a la explotación agrícola.  
- Las actividades ligadas al ocio, recreo, tradición y turismo deberán ceñirse y contar con autorización en base al PORN.  
- Los usos extractivos en estas zonas podrían ser objeto de autorización, así como hoteles y centros recreativos y de ocio, siempre que cumplan la normativa del PORN y en todo caso sean compatibles con los propios de la ZRC.  
  
Zona Rural Común - Forestal (ZRC-FO)  
De la zona definida en los planes de ordenación como SNU común forestal, toda la parte norte del término municipal que se encuentra definida por el PORN como Área Natural, pasará a tener la consideración de ZRP-NA, con las características definidas en las NNUU y matizadas en el presente documento.  
Para la zona ZRC-FO que se encuentra dentro del Área de Influencia Antrópica, se considerarán los usos definidos en las NNUU, teniendo en cuenta lo siguiente:  
- La regulación de usos no se define de una forma concreta en las NNUU (aunque sí se definen los usos en el cuadro del art. 57), más allá del cumplimiento de la legislación en materia forestal.  
- Las actividades ligadas al ocio, recreo, tradición y turismo deberán ceñirse y contar con autorización en base al PORN.  
  
Zona Rural Protegida - Agrícola (ZRP-AG)  
Se recogen en la misma todos los suelos agrícolas a proteger por sus características, tanto por su configuración y protección por cuestiones agrícolas y paisajísticas según el plan, como los agrícolas incluidos dentro de las Áreas Naturales del PORN (y que el plan considera ZRC en la parte norte, pero que deben ser considerados como suelo protegido de acuerdo con la normativa del PORN):  
- Se permite el aprovechamiento agropecuario y el pastoreo, así como la apertura de caminos que den soporte a estas actividades.  
- El uso agrícola estará permitido en estas zonas, que en el caso de ser Área Natural del PORN, requerirá un informe favorable del órgano gestor del parque natural.  
- Las actividades recreativas tradicionales están permitidas y eventualmente los aparcamientos asociados, no de forma general (siempre que sean acordes con la normativa del PORN).  
- No se autorizan usos extractivos.  
- Tampoco se autorizan nuevas instalaciones ganaderas, salvo las existentes y legalizadas.  
- Las instalaciones vinculadas a industrias agroalimentarias de tratamiento y transformación serán autorizables, dado que se encuentran en Área Natural, con informe favorable del organismo competente (PORN de Sierra Espadan).  
- La vivienda de nueva planta, aunque sea vinculada a la explotación agraria, no está permitida.  
· Sólo está permitida la vivienda asociada a actividad agraria en el caso de rehabilitación o reconstrucción de existentes.  
  
Zona Rural Protegida - Natural (ZRP-NA)  
Considera básicamente las zonas de protección establecidas por los dos espacios de Red Natura 2000 en el municipio: LIC Curs Alt del Riu Palància y ZEPA Sierra de Espadán, si bien en la normativa no define las características ni la fundamentación de la protección. Solamente considera como permitidos los usos agrícolas ya existentes, así como los usos ganaderos de carácter extensivo:  
- En cuanto a la regulación, las NNUU se limitan a referirse a la legislación forestal, sin mayor profundidad.  
- La concreción de usos se realiza en la tabla del artículo 58, sin mayor explicación.  
· De la misma se extrae la prohibición para los aprovechamientos agrícolas (nuevos se supone), los usos extractivos, las viviendas unifamiliares y las construcciones vinculadas a la explotación agrícola.  
- De acuerdo con el PORN los establecimientos de restauración o alojamiento solamente serán autorizables si se realizan mediante rehabilitación o reconstrucción de edificaciones preexistentes.  
  
Zona Rural Protegida - Afecciones Vias Pecuarias (ZRP-AF1)  
Según las NNUU del plan, engloba las vías pecuarias que recorren el término municipal, recogiendo la totalidad de vías pecuarias, descansaderos y abrevaderos existentes en la cartografía, cuyo uso se encuentra regulado por la Ley 3/2014, de Vias Pecuarias de la Comunitat Valenciana.  
- Los usos permitidos o autorizables en la tabla del art. 58 de las NNUU se ajustarán tanto a dicha legislación vigente como a las directrices de la normativa del PORN.  
  
Zona Rural Protegida - Afecciones Dominio Público Hidráulico (ZRP-AF2)  
Comprende áreas territoriales que afectan a los cursos de agua, incluyéndose los cauces naturales, ríos y barrancos, y los canales artificiales, temporales o permanentes, de acuerdo con el Reglamento de Dominio Público Hidráulico y la Ley de Aguas.  
- Los usos permitidos o autorizables en la tabla del art. 58 de las NNUU se ajustarán tanto a dicha legislación vigente como a las directrices de la normativa del PORN.  
  
Zona Rural Protegida - Afecciones Carreteras (ZRP-AF3)  
No se consideran como tales de forma específica en las NNUU, a pesar de contar con una carretera de titularidad autonómica (CV-20) que atraviesa el término municipal, debiendo contar con su articulado específico, con los usos correspondientes y la referencia al cumplimiento de la normativa sectorial así como a la normativa del PORN.  
No obstante, sí consta la correspondiente ficha de zona que caracteriza los riesgos, condiciones y usos posibles.  
  
Zona Rural Protegida - Riesgo de Inundación (ZRP-RI)  
Si bien no consta ningún artículo específico para dicho suelo protegido, al referirse a las distintas zonas de suelo no urbanizable protegido en el art. 28 de las NNUU se considera dicha zonificación como aquellos terrenos en los que esté acreditada la presencia de un importante riesgo de erosión, desprendimiento, inundaciones u otros riesgos naturales o inducidos que desaconsejen su transformación. Asimismo, consta la ficha de zona que caracteriza los riesgos, condiciones y usos posibles.  
  
Respecto a la Infraestructura Verde, se define la misma tanto a escala municipal (plano OE-01) como el detalle en el casco urbano (plano OE-02). En las NNUU se definen tanto la delimitación y caracterización de la Infraestructura Verde (Cap. 1.3), su caracterización en el Suelo No Urbanizable (art. 24) así como la normativa de protección en los art. 81 y 82.  
Desde el punto de vista del Paisaje e Infraestructura Verde, se atenderán las determinaciones del informe del servicio competente de 28 de mayo de 2019, atendiendo especialmente a la integración de la normativa urbanística en el plan y a la consideración de la catalogación de los paisajes de mayor valor, entre otras que se exponen.  
  
Desde el punto de vista de afección a la Red Natura 2000 (LIC Curso Alto del Rio Mijares y ZEPA Sierra Espadán), así como el cumplimiento de la normativa del Plan de Ordenación de Recursos Naturales de Sierra Espadán, se tendrán en cuenta las directrices del informe del servicio competente.  
En materia de gestión forestal y VVPP, deberá recogerse en la versión definitiva del plan toda la serie de subsanaciones realizadas por el servicio competente a todos los documentos del plan.  
El Catálogo de Protecciones recoge adecuadamente tanto la sección patrimonial como las secciones paisajística y de patrimonio natural, recogidos en el punto 3.5 de las NNUU, de acuerdo con el art. 42 de la LOTUP.  
A efectos de NNUU y la consideración de suelos protegidos, no se considera ningún tipo de zonificación que proteja y delimite los usos en cualquiera de los espacios sometidos a protección, por lo que se propondría delimitar dentro del municipio con su regulación específica aquellas zonas que desde el punto de vista patrimonial se vean afectadas por cualquier tipo de protección. Como muestra, el informe del servicio competente únicamente establece la salvedad en lo que se refiere al patrimonio paleontológico que el área sureste del término municipal pueda ser considerada de alto potencial paleontológico respecto de la presencia de mamíferos de la Edad Neógena (Mioceno Superior e Inferior), aspecto que debería ser tenido en cuenta en la protección ya comentada.  
En materia de protección del Dominio Público Hidráulico y existencia de recursos hídricos, la Confederación Hidrográfica del Júcar informa favorablemente el Plan General en cuanto a la protección de los cauces y la ocupación de la zona de dominio público.  
Por lo que respecta a la disponibilidad del recurso hídrico se encuentra disponible en cantidad y calidad, con una concesión en vigor que posibilita el incremento generado por la propuesta del PGE.  
En cuanto a las explotaciones mineras, a pesar de que no existe en estos momentos ninguna explotación minera en el término municipal, el PGE recoge en la NNUU una zonificación correspondiente a Zona Rural Común. Explotación de Recursos Naturales (ZRC-EX) que englobaría dichos usos, a pesar de que no quedan recogidos en la ordenación.  
Dicha categorización se entiende innecesaria en la ordenación del Plan General, dado que tanto el uso del suelo no urbanizable Común, como en la zonificación establecida por el PORN, el uso extractivo se encuentra considerado en las Áreas de Influencia Antrópica del PORN.  
La EDAR del municipio en principio forma parte del sistema de saneamiento y depuración del municipio diseñado para 100 m²/día. Como indica el informe del servicio competente, el desarrollo total del planeamiento propuesto se iría a un caudal de agua residual de 59 m³/día, por lo que es suficiente. Tal y como se señaló anteriormente, las posibles ampliaciones de la EDAR deberían quedar recogidas en la ordenación como suelo dotacional en SNU.  
Respecto al sistema viario, el informe del servicio competente autonómico en materia de carreteras, respecto a la CV-20 indica que en la propuesta del plan no se han subsanado los aspectos relacionados con informes previos por lo que emplaza al Ayuntamiento a que incorpore en la versión definitiva al Plan General los requisitos en materia de planificación viaria y movilidad..  
En el ámbito de instalaciones educativas y su previsión, se ajustarán al informe del servicio competente y de acuerdo con sus conclusiones a fin de ajustar la población prevista, la ubicación y ampliación de las instalaciones futuras, así como el cumplimiento del equipamiento de los requisitos de la normativa técnica del Decreto 104/2014.  
En el caso de policía sanitaria mortuoria, se deberá establecer dentro del área de reserva dotacional incluida en el Plan General, que alrededor del cementerio y de sus futuras ampliaciones, se reserve una franja de suelo dotacional de 25 m en el perímetro del cementerio de acuerdo con las disposiciones y articulado del cap. VII del Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell de la Generalitat, por el que se aprueba el Reglamento por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunidad Valenciana.  
  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación del planeamiento.  
De acuerdo con el art. 56.2 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana, «El órgano promotor, en colaboración con el órgano ambiental y territorial, deberá realizar un seguimiento de los efectos en el medio ambiente y el territorio derivados de la aplicación del plan o programa, para la pronta detección de efectos adversos no previstos en él. En el caso de los planes urbanísticos y territoriales, con ese fin el órgano promotor elevará al órgano ambiental y territorial informes de seguimiento con la periodicidad mínima prevista en la declaración ambiental y territorial estratégica. Tratándose de planes municipales, los informes de seguimiento tendrán una periodicidad mínima cuatrienal o una vez por mandato corporativo, para verificar el cumplimiento de sus previsiones y objetivos, de acuerdo con los indicadores recogidos en el plan. No se podrán promover modificaciones de dichos planes sin el cumplimiento del citado requisito.»  
En la propuesta de plan para la declaración ambiental y territorial estratégica (DATE), respecto a las medidas de seguimiento se remite:  
- En capítulo 11 del estudio ambiental y territorial estratégico «Medidas previstas para el seguimiento», se establecen tanto los indicadores de sostenibilidad aplicables al Plan general como el seguimiento para de las actividades constructivas, que incorpora el control de las medidas ambientales previstas para el seguimiento.  
- En la memoria justificativa, en su apartado 14.1 «Estudios y planes de seguimiento de desarrollo del Plan», se prevé la elaboración de informes de seguimiento tendrán una periodicidad mínima cuatrienal o una vez al año, por mandato corporativo, para verificar el cumplimiento de sus previsiones y objetivos, de acuerdo con los indicadores recogidos en el plan.  
· No se podrán promover modificaciones del P.G.E. sin el cumplimiento del citado requisito.  
· El coste de estos estudios se imputará a los presupuestos ordinarios del ayuntamiento. La propia gestión y desarrollo del plan, con los recursos económicos que debe generar, es suficiente para asumir este gasto. Estos estudios versarán sobre actuaciones de recuperación paisajística y de movilidad sostenible.  
- Incluso en las Normas Urbanísticas se incorpora dicho punto a la parte normativa (art. 13 «Estudios y planes de seguimiento del desarrollo del plan») para su obligado cumplimiento.  
  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales.  
Se propone dar la conformidad a la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan General Estructural de Torrechiva presentada por el Ayuntamiento, la cual se deberá acompañar del presente documento así como incorporar al plan, antes de su aprobación definitiva, sin perjuicio de las cuestiones expuestas en los distintos informes sectoriales y el análisis del punto D), las siguientes:  
  
Determinaciones  
1. En la Red Primaria de Dotaciones se revisará:  
- Deberá quedar constancia de que el suelo previsto para el dotacional de la EDAR contará con la superficie necesaria para futuras ampliaciones.  
- En cuanto a la parcela destinada a cementerio, dentro de la definición del suelo previsto, se definirá la superficie correspondiente a cementerio y futuras ampliaciones, más el perímetro de protección de 25 m libre de edificación, de acuerdo con el Decreto 195/2009, de 30 de octubre, del Consell, por el que se regulan las prácticas de policía sanitaria mortuoria en el ámbito de la Comunitat Valenciana, aprobado por el Decreto 39/2005, de 25 de febrero, del Consell.  
- La parcela de helipuerto situada al noreste del núcleo urbano, deberá contar con informe favorable del órgano competente en materia aeronáutica.  
- La Zona Verde situada al sur del núcleo urbano se justificará su accesibilidad y constitución como tal espacio público, considerando que por su morfología podría condicionar su uso como tal.  
2. En materia de Infraestructura Verde y Paisaje, de acuerdo con el informes recibidos, se tendrán en cuenta y se incorporarán al Plan, las determinaciones finales descritas en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 28 de mayo de 2019, y obtener nuevo informe antes de la aprobación definitiva, especialmente en lo que respecta a:  
- Se completarán las fichas de los recursos paisajísticos de interés visual P.RPV-01 (Ronda Mijares) y P.RPV-04 (Afección visual desde la ctra. CV-20), con los componentes definitorios de las condiciones de percepción del paisaje que se observa desde estos recursos, tal y como señala el informe.  
3. Previo a la aprobación definitiva, deberán recogerse en el plan las directrices en materia de Gestión Forestal y Vias Pecuarias incluidas en el último informe del órgano competente del Servicio Territorial de Medio Ambiente.  
4. Respecto al sistema viario, antes de la aprobación definitiva del Plan subsanarán los aspectos reseñados en informes previos y se contará con el informe del servicio competente autonómico en materia de carreteras sobre la CV-20, en cuanto a planificación y movilidad.  
5. Con carácter general y dado la tipología forestal y agroforestal de gran parte del término municipal de Torrechiva, deberá incorporar a las NNUU las determinaciones de la normativa vigente en cuanto a prevención de incendios forestales, y en particular el Plan de Prevención de Incendios Forestales del Parque Natural de la Sierra de Espadán y de la Demarcación Forestal de Segorbe.  
6. Las instalaciones e infraestructuras educativas y su previsión, cumplirán las precisiones establecidas por el informe del servicio competente, y se incorporarán a la normativa del plan general.  
  
Aspectos normativos  
1. Se revisará y quedará a criterio del órgano competente en materia de urbanismo la consideración en el art. 2 de las NNUU «Delimitación de Zonas de Ordenación Estructural» del suelo urbano sometido a programación (definido por el plan dentro de la Zona Urbanizada) como «Zonas de Nuevo Desarrollo», a fin del cumplimiento del art. 28 de la LOTUP. Igualmente se revisarán las Fichas de Zona para dicho suelo.  
2. En términos generales, la zonificación de las zonas rurales (suelo no urbanizable) propuesta respetará y se ceñirá a la zonificación ya existente para el municipio definida por el PORN de la Sierra de Espadán en cuya Zona de Amortiguación de Impactos se incluye el término municipal de Torrechiva.  
- En la normativa del PORN se establece que los suelos pertenecientes al área natural deberán clasificarse como suelo no urbanizable de protección especial. Por tanto, se modificará la zonificación de los suelos propuestos como Zona Rural Común dentro de las Áreas Naturales para su consideración como Zona Rural Protegida tal como quede definido en las NNUU.  
· El desarrollo del uso agrícola en nuevos suelos dentro de la ZRP-AG deberá contar con el informe favorable del órgano gestor del Parque Natural de la Sierra de Espadán.  
- En cuanto a los definido como Zona Rural Común por la propuesta del plan se mantendrán como tales siempre que se encuentren dentro del Área de Influencia Antrópica definida por el PORN.  
3. En cuanto a la zonificación de las Zonas Rurales, se atenderá a lo dispuesto en el apartado D) «Análisis de la Previsión de Impactos Significativos por la Aplicación del Plan», y en concreto:  
- Los usos constructivos y no constructivos en ZRC y ZRP quedarán fijados de acuerdo con las NNUU, en las tablas de los art. 57 y 58 de la siguiente forma:  
  
  
- No será necesario que se considere en la normativa la zonificación correspondiente a la Zona Rural Común de Explotación de Recursos Naturales (ZRC-EX) definida en los art. 27 y 48 de las NNUU, dado que como se cita en el art. 27 en el Plan General de Torrechiva no se ha delimitado zona con este uso específico. Dicho uso, a futuro debe ser considerado en la Zona Rural, de acuerdo con la zonificación y usos previstos en ZRC.  
- Las granjas dentro del ZRC-AG se mantendrán a una distancia límite de 1.000 m de suelo residencial en el caso de granjas de porcino, y más de 250 en el resto de los casos.  
- Las zonas de aparcamiento a considerar en las Zonas Rurales no tendrán la consideración de uso «público», sino que se considerarán asociadas a usos permitidos como dotación y por tanto sujetas a su autorización con el uso principal.  
- En cuanto a construcciones e instalaciones agropecuarias y de industria agroalimentaria en Zonas Rurales, no se considera adecuada la distinción entre mayores y menores de 40 m², fijándose como máximo una superficie de 20 m² para casetas de aperos, estando las de superficie superior sujetas a su consideración como edificación dentro de Suelo No Urbanizable.  
- En la Zona Rural Común Agropecuaria (ZRC-AG) solo se permitirá la construcción de viviendas de nueva planta si van asociadas a la explotación agrícola.  
- En la redacción del artículo correspondiente a Zona Rural Común Forestal (ZRC-FO) y Zona Rural Protegida Natural (ZRP-NA) se tendrán en cuenta los señalados en el cuadro anterior evitando hacer una referencia genérica a normativa vigente.  
- Como criterio para todos los suelos ZRP-AF se permitirán los usos propios del Suelo No Urbanizable así como aquellos permitidos por la legislación sectorial o por la normativa de las figuras de protección que les afecten.  
- Se definirá un artículo específico para la Zona Rural Protegida Afecciones Carreteras (ZRP-AF3), al igual que existe para las otras ZRP de afecciones.  
- Aunque se define en el art. 28, no consta un artículo específico en las NNUU para los suelos de la Zona Rural de Protección Riesgos (ZRP-RI) se considerarán como permitidos los usos propios del Suelo No Urbanizable, así como los permitidos por la normativa sectorial.  
Se considerarán las posibles afecciones del Plan de Emergencias de la presa de Arenós.  
- Se propone igualmente que se considere en la zonificación de las ZRP los suelos afectados por cualquier tipo de protección de acuerdo con el Catálogo de Protecciones en cualquier de sus tres secciones (patrimonial, paisajística y natural).  
4. En materia de Infraestructura Verde y Paisaje, se tendrá en cuenta y se incorporará a las NNUU, de acuerdo con el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 28 de mayo de 2019:  
- Modificación de los art. 66.6 y 82.1 de las Normas Urbanísticas de acuerdo con las directrices del informe, incorporando para las zonas de alto valor paisajístico la exigencia de un estudio de integración paisajística para la adecuada localización de nuevos usos y actividades en el territorio, pudiendo sustituir el contenido del art. 82 si se considera que tiene el mismo alcance que el art. 81.3.  
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso'administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el art 56 de la LOTUP.  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica será publicada en el DOGV y puesta a disposición del público en la página web de la Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural. Se dará traslado de la misma al órgano promotor y al órgano sustantivo.  
  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: Emitir la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan General Estructural de Torrechiva, debiendo incorporarse al Plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 4 de junio de 2019.- El secretario de la Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 13 de junio de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML