Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV – Disposició
=================

Compartir

Compartir

Tornar

Guardar el document Descarregar les metadades en format XML

Sumari del DOGV 8574, del 19-06-2019 (2019/5591)

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 26/12-EAE.
------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Dades del document

Número de DOGV
:   8574

Data del DOGV
:   19-06-2019

Secció del DOGV
:   III. ACTES ADMINISTRATIUS - C) ALTRES ASSUMPTES

Número del document
:   2019/5591

CVE


Data del document
:   16-05-2019

Organisme emissor
:   Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural

Tipus de document
:   Resolució

Descriptors 

:   * [Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural](javascript:void(0))
    * [impacte ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓ de 16 de maig de 2019, de la Direcció General de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental, per la qual s'ordena la publicació de la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 26/12-EAE. [2019/5591]  
De conformitat amb l'article 54.8 de la Llei 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge, de la Comunitat Valenciana, i de conformitat amb l'article 28 del Decret 162/1990, de 15 d'octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, pel qual s'aprova el Reglament per a l'execució de la Llei 2/1989, de 3 de març, d'impacte ambiental, els quals estableixen la publicació en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaració ambiental, resolc:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaració ambiental i territorial estratègica corresponent a l'expedient 26/12-EAE.  
  
«Declaració ambiental i territorial estratègica  
Tràmit: avaluació ambiental de Pla d'acció territorial.  
Promotor: Conselleria d'Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball.  
Autoritat substantiva: Consell.  
Localització: Comunitat Valenciana.  
Expedient: 026 € 2012 € EAE.  
  
La Comissió d'Avaluació Ambiental, en sessió celebrada el 17 d'abril de 2019, va adoptar l'acord següent:  
Vista la proposta de declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'acció territorial sectorial del comerç de la Comunitat Valenciana (PATSECOVA), en els termes següents:  
L'objecte de la declaració ambiental estratègica i territorial és avaluar la integració dels aspectes ambientals en la proposta de pla o programa subjecte a avaluació ambiental estratègica ordinària d'acord amb la LOTUP. Per a això, haurà de verificar tot el procediment seguit i analitzar els impactes que es deriven per l'aplicació del pla, i establir, si escau, les condicions finals que s'hi hagen d'incorporar prèviament a la seua aprovació.  
El 29 de novembre de 2018, la Direcció General de Comerç i Consum remet la proposta del Pla d'acció territorial sectorial del comerç de la Comunitat Valenciana (PATSECOVA) i el seu expedient d'avaluació ambiental i territorial estratègica. Després de comprovar la documentació remesa, s'observa que estava incompleta i se'n fa un requeriment. El 21 de desembre de 2018 s'entrega la documentació completa consistent en:  
Expedient d'avaluació ambiental i territorial:  
- Estudi ambiental i territorial estratègic amb els continguts de l'annex VII.  
- Còpia dels informes rebuts a les consultes efectuades.  
- Al·legacions presentades durant el termini legalment establit.  
- Pla de participació pública.  
- Documents de síntesi de la 1a i 2a participació pública (inclou la justificació de com s'han pres en consideració en la proposta de pla).  
  
- Descripció de com s'han integrat en el pla o programa els aspectes ambientals, funcionals i territorials, i de com s'han pres en consideració el document d'abast i l'estudi ambiental i territorial estratègic. (En l'EATE)  
- Descripció de la previsió dels efectes significatius sobre el medi ambient que derivaran de l'aplicació del pla. (En l'EATE)  
- Justificació del compliment de les previsions legals pròpies del procés i anàlisi del compliment dels paràmetres, determinacions i documents exigibles per a la formalització del pla d'acord amb amb la legislació aplicable. (Document propositiu)  
- Mesures de seguiment. (En l'EATE)  
Proposta de pla:  
- Abast i objectius del pla.  
- Marc per a l'anàlisi territorial.  
- El sector comercial valencià.  
- Diagnòstic i escenaris de futur.  
- Document propositiu.  
- Normativa.  
- Estudis complementaris: estudi de paisatge.  
  
A) Anàlisi del procés d'avaluació.  
Les dates més rellevants del procés d'avaluació ambiental seguit han sigut:  
  
Presentació de la sol·licitud d'inici 13/04/12  
Emissió del document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic 24/10/12  
Participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i la resta de documentació exigible, durant un període de quatre mesos.  
Data de publicació en el DOGV: 03/06/16  
13/06/16  
Segona participació pública i consultes de la versió preliminar del pla, de l'EATE i la resta de documentació exigible, durant un període mínim de 20 dies.  
Data de publicació en el DOGV: 19/10/18  
Sol·licitud emissió DATE 29/11/18  
  
  
B) Anàlisi de l'estudi ambiental i territorial estratègic  
B.0) Informació territorial:  
L'àmbit geogràfic d'actuació del PAT abasta el conjunt del territori de la Comunitat Valenciana i, per tant, les seues tres províncies i els 542 municipis que la componen. El pla estableix determinacions i criteris en tots els àmbits geogràfics de la Comunitat Valenciana, especialment en l'escala intermèdia (àrees funcionals comercials) i en l'àmbit local, tenint en compte un conjunt de ciutats que exerceixen les principals funcions comercials en el territori i que s'ha denominat Sistema Nodal de Referència Comercial.  
S'han utilitzat com a base les 15 àrees funcionals definides per l'ETCV, però en algunes àrees es proposen canvis lleugers atenent tres criteris: la proximitat (temps i distància) d'alguns municipis als diferents nodes que conformen la xarxa de ciutats comercials; la tendència de la població en els seus desplaçaments per motiu de compres, i la capacitat de polarització dels diferents nodes del sistema de ciutats, especialment per la incorporació de grans establiments comercials. A més de la informació de base estadística i treballs de camp efectuats, alguns d'aquests canvis responen a les conclusions dels tallers territorials realitzats.  
La modificació en la delimitació de les àrees funcionals afecta 24 municipis: Ares del Maestrat, Puebla de Arenoso, Montanejos, Ayora, Puebla de San Miguel, Casas Altas, Vallanca, Benagéber, Casas Bajas, Castielfabib, Torrebaja, Ademuz, Onil, Castalla, Ibi, Hondón de los Frailes, Algueña, la Romana, el Fondó de les Neus, Monforte del Cid, Aspe, Novelda, la Vall d'Alcalà i Calp.  
A més de la delimitació de les quinze àrees funcionals comercials definides, s'ha considerat necessari definir, en alguns d'aquests àmbits, subàrees funcionals comercials que permeten una definició més detallada i exacta del patró de relacions existents en cada àrea funcional.  
  
Els municipis situats en subàrees graviten, en part, sobre un municipi fortament comercial, la subcapçalera, i, al seu torn, tota la subàrea que aquesta genera és atreta per la capçalera, que posseeix major grau d'especialització o intensitat comercial, la capçalera de l'àrea. En aquest cas, els municipis de l'àrea funcional tenen una gravitació compartida entre la capçalera i la subcapçalera. Les quatre àrees funcionals que se subdivideixen són Segorbe i Sagunt, València i València interior, Villena i Elda-Petrer, Alacant i Elx.  
Quant a la seua aplicació sectorial, l'abast del pla se circumscriu a l'activitat comercial al detall, composta per 65.163 punts de venda i 51.538 empreses (any 2014).  
Es desglossen les activitats comercials al detall en tres grups: alimentació (que comprén tant el xicotet comerç tradicional com els supermercats); no alimentació (comerç tradicional); i comerç mixt i d'altres. Al seu torn, aquests grups es desglossen en 13 subgrups: total comerç d'alimentació (comerç tradicional, supermercats), comerç tradicional de no alimentació (vestit i calçat, llar, resta de no alimentació), i total comerç mixt i d'altres (grans magatzems, hipermercats, magatzems populars, comerç ambulant i mercats ambulants i d'altres).  
  
B.1) Situació del sector.  
En l'Estat espanyol la competència sobre el comerç interior està transferida a les comunitats autònomes, encarregades de regular els principals aspectes del comerç al detall. No obstant això, l'Administració General de l'Estat té la potestat d'establir normes bàsiques la finalitat de les quals és ordenar l'activitat general. Això suposa que, en aquest àmbit, es produïsca un complex entrecreuament de títols competencials, tant estatals com autonòmics, que comporta un cert grau de conflictivitat jurídica i un grau d'aplicació divers. La normativa estatal és la Llei 7/1996, de 15 de gener, d'ordenació del comerç al detall (LOCM) i ha sigut modificada diverses vegades.  
L'aprovació de la Directiva 2006/123/CE, del Parlament Europeu i del Consell, relativa als serveis en el mercat interior (coneguda com Directiva de Serveis), també s'ha de tindre en consideració.  
La normativa autonòmica d'aplicació és la Llei 3/2011, de 23 de març, de la Generalitat, de comerç de la Comunitat Valenciana (LECOVA), que en l'article 31 estableix la necessitat d'elaborar el present Pla d'acció territorial.  
També s'assenyala la necessitat d'elaborar un Pla d'acció territorial per al comerç en la directriu 106 de l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV):  
«Directriu 106. Implantació de grans superfícies comercials d'impacte supramunicipal  
1. Als efectes de l'estratègia territorial, es defineixen com a grans superfícies comercials d'impacte territorial supramunicipal aquelles implantacions de sòl terciari d'ús predominantment comercial de més de 2.500 metres quadrats de superfície de venda o les que considere així un futur Pla d'acció territorial sobre l'activitat comercial a la Comunitat Valenciana.»  
El pla ha de servir com a marc obligat de referència per a les actuacions de les administracions públiques, especialment les administracions locals, en l'ordenació de l'activitat comercial, tant per a procedir a autoritzar els usos i l'obertura d'equipaments comercials, com per a establir plans o programes de qualsevol tipus que afecten el comerç. A més, ha de servir per a establir criteris de coordinació amb altres sectors d'activitat o amb altres administracions implicades en el marc general i particular de l'ordenació territorial del comerç al detall.  
  
El pla arriba en un moment en què les conseqüències derivades de la crisi econòmica han suposat un fre a la capacitat del sector comercial per a crear ocupació i riquesa. També el sector es troba en un moment de gran incertesa pels canvis socials, culturals i tecnològics que han estan produint modificacions en les maneres de consumir i estan afavorint noves formes de venda.  
El nombre de xicotets comerços de proximitat de productes alimentaris ha descendit i aquesta tendència s'estén, així mateix, a altres sectors del comerç i de la distribució a causa de la creixent polarització dels punts de venda, que se situen, bé en els centres de les ciutats, bé en les zones comercials perifèriques. Les tendències recents de la gran distribució, que s'orienten cap a la implantació de comerços de xicotetes dimensions a les ciutats i a l'àmbit rural, atenuen en una certa mesura l'abast d'aquest fenomen.  
B.2) Antecedents. Resum del document d'abast.  
B.2.1) Alternativa proposada en el document consultiu.  
- El contingut del document consultiu es dividia en quatre grans grups: l'anàlisi de la situació actual del sector comercial valencià, els efectes per la planificació urbanística, la síntesi del diagnòstic territorial i els objectius proposats pel pla.  
- Sobre la base del seu nivell d'atracció es distingien tres categories: de proximitat (establiments independents que atenen la zona més pròxima), comerç local (establiments que atenen tot el municipi i que generen desplaçaments interns) i comerç d'atracció (d'influència supramunicipal, que se sol concentrar en el centre o en la perifèria urbana).  
  
- El sector té un paper rellevant en l'economia valenciana, amb un model equilibrat i divers, on els factors demogràfics condicionen la dinàmica comercial, i també els desplaçaments.  
- L'equilibri entre el comerç d'atracció i el comerç de proximitat són la clau per a configurar una bona qualitat de les ciutats.  
  
- El sector ha de millorar el seu impacte ambiental, quant al model d'ocupació del territori, el consum d'energia o la generació de residus.  
  
- Plantejava quatre objectius a aconseguir mitjançant el desenvolupament de 17 estratègies.  
B.2.2) Resum de determinacions a tindre en consideració, assenyalades en el document d'abast.  
- Estudiar diferents alternatives d'ordenació. Per a l'elecció de l'alternativa més adequada es tindrà en compte l'anàlisi dels aspectes ambientals. S'haurà de recollir detalladament tots els possibles impactes que produiran les diferents alternatives estudiades.  
- S'haurà d'assegurar el compliment de les normes d'integració paisatgística.  
- En els indicadors de sostenibilitat s'hauran d'incloure els d'interés ambiental.  
- Tindre en compte la incidència de la mobilitat.  
B.3) Continguts d'acord amb el document d'abast.  
- A més de l'alternativa 0 o no-actuació, s'han estudiat altres dues alternatives:  
L'alternativa 1 suposaria el desplegament i desenvolupament de la normativa autonòmica en l'ordenació del sector comercial. Es plantejaria un horitzó focalitzat en la centralització de les actuacions per part de les administracions, especialment la Generalitat, però en un marc de baixa inversió pública i poca capacitat per a desenvolupar estímuls en la dinamització comercial. Es podrien establir normes dirigides a una major descentralització cap als ajuntaments, però que seria estèril sense un marc general d'actuació que establira unes directrius d'aplicació coherents amb el model de desenvolupament del territori.  
L'alternativa 2 és la seleccionada mitjançant l'elaboració del PATSECOVA. Es pretén desenvolupar una planificació en l'ordenació comercial a través d'un model territorial equilibrat i competitiu de ciutats i d'àrees funcionals. El pla potenciarà el sistema de ciutats mitjanes mitjançant l'enfortiment del Sistema Nodal de Referència Comercial, amb el qual es pretén aconseguir una adequada distribució dels emplaçaments.  
- S'han analitzat els efectes que genera el comerç (distingint entre comerç de proximitat, local o d'atracció) sobre el consum d'energia, la contaminació atmosfèrica, la generació de residus, la contaminació de les aigües, la contaminació lumínica, la contaminació acústica, els espais naturals, els recursos hídrics, el paisatge, el sistema rural i el patrimoni cultural.  
La mobilitat s'ha tingut en compte en l'estudi.  
També s'analitzen els efectes sobre altres elements estratègics del territori com són el sistema d'assentaments, les infraestructures viàries o els espais industrials.  
- Al final del capítol 8 de l'EATE s'indiquen les directrius del pla amb els objectius ambientals assenyalats en el document de referència emés. S'han definit indicadors de sostenibilitat relacionats amb el medi ambient.  
- En el capítol 9 de l'EATE s'inclouen una sèrie de mesures preventives i correctores, a les quals es reserva un 2,5 % del pressupost per a la seua execució.  
B.4) Continguts d'acord amb l'annex VII de la LOTUP.  
- L'EATE presentat té els continguts assenyalats en l'annex VII de la LOTUP, si bé la denominació dels capítols no concorda amb la denominació dels seus epígrafs.  
- La redacció de la seua introducció sembla que s'haja elaborat d'acord amb la normativa estatal, Llei 21/2013, de 9 de desembre, d'avaluació ambiental, en lloc de l'adaptació al règim autonòmic recollit en la LOTUP.  
B.5) Descripció de l'alternativa triada: proposta de pla.  
B.5.0) Esquema d'ordenació.  
Es pretén l'ordenació d'un sector econòmic de caràcter privat, comerç al detall, a través de disposicions i criteris vinculants que han de ser incorporats en instruments promoguts per les administracions públiques, especialment a través dels plans urbanístics municipals.  
S'estableixen una sèrie d'objectius i les estratègies per a aconseguir-los. Aquestes estratègies es tradueixen en un conjunt de directrius (per al planejament territorial, per al desenvolupament de nou sòl comercial i per a la implantació d'establiments) i de recomanacions tècniques que estableixen què és el que cal fer, i en un programa d'actuacions concretes que descriuen com es poden posar en pràctica aquestes directrius. Finalment, les directrius i mesures que han de tindre un caràcter vinculant s'incorporen en un document normatiu articulat.  
B.5.1) Objectius i estratègies (art. 5 i 6 PAT)  
Els objectius principals estan establits en la Llei de comerç (LECOVA).  
- La millora de la qualitat de vida dels ciutadans.  
- La consecució d'una estructura comercial equilibrada i competitiva.  
- La creació d'un marc d'implantacions on prevalga la sostenibilitat territorial.  
Mentre que els objectius que es pretenen aconseguir través del pla són:  
a) Incrementar la importància del sector comercial al detall en l'economia valenciana.  
b) Impulsar la creació de nova ocupació de qualitat en el sector del comerç.  
c) Afavorir la diversitat comercial, el servei i la proximitat als consumidors.  
d) Fomentar un desenvolupament comercial intel·ligent, sostenible i coherent amb la resta d'instruments i plans urbanístics i territorials.  
e) Crear un marc d'actuació més transparent, objectiu i participatiu que facilite la iniciativa empresarial.  
f) Reduir la petjada mediambiental del comerç.  
g) Estimular el consum responsable entre la població valenciana.  
Per a aconseguir aquests objectius, s'han definit cinc estratègies sobre les quals s'articularà la part propositiva del pla:  
- Estratègia 1: establir un marc d'objectius i criteris en la planificació territorial del sòl comercial que done suport a la vertebració de la Comunitat Valenciana i que tinga capacitat d'adaptar-se a la dinàmica i transformacions del sector comercial.  
- Estratègia 2: aclarir els criteris territorials i mediambientals i definir un nou marc per a la implantació dels establiments comercials amb impacte territorial (ECIT).  
- Estratègia 3: afavorir la regeneració d'àmbits comercials de rellevància que patisquen processos de degradació urbanística o mediambiental.  
- Estratègia 4: impulsar, a través de la iniciativa pública i privada, la millora de les infraestructures comercials.  
- Estratègia 5: fomentar la cooperació interadministrativa, l'accés a la informació per part dels operadors, i la investigació i el desenvolupament en el sector comercial.  
B.5.2) Directrius.  
Són de dos tipus, les referides al planejament territorial i les relatives a la implantació de nous establiments comercials.  
B.5.2.a) Directrius per al planejament territorial:  
Un dels objectius principals del pla és la proposta d'un model de zonificació subregional per a l'ordenació comercial.  
- Sistema Nodal de Referència Comercial (art. 9 PAT): són el conjunt de municipis que creen polaritat espacial respecte a la prestació de béns i serveis comercials al conjunt del territori o a importants segments de població resident o turística. Aquests nuclis exerceixen un fort protagonisme comercial i capacitat per a polaritzar el territori per les funcions comercials que desenvolupen, generant àrees d'influència comercial, i han de ser la base fonamental per a la vertebració de l'activitat comercial en el territori. Entorn d'ells s'han de desenvolupar les principals àrees d'activitat comercial.  
El que proposa el pla està compost per 93 ciutats i pobles: 19 capçaleres comercials, 11 subcapçaleres, 20 nodes comercials intermedis, 12 nodes que deuen el seu atractiu a la localització de grans equipaments comercials, 24 nodes turístics litorals i 7 nodes d'interior o rurals.  
  
Addicionalment, s'han considerat determinats àmbits territorials formats per agrupacions de municipis entorn de les ciutats capçalera o subcapçalera que funcionen conjuntament i conformen les denominades «àrees urbanes integrades» (art. 10 PAT). Se n'estableixen un total de tretze: Vinaròs-Benicarló, Castelló de la Plana, Sagunt, Segorbe, València, Alzira, Sueca, Xàtiva, Ontinyent, Gandia, Alcoi, Elda-Petrer i Alacant-Elx. (Nota: encara que tinguen el nom d'un municipi en realitat estan conformats per diversos municipis. S'indiquen en l'annex III de la normativa).  
- Àrees funcionals comercials (art. 11-12 PAT): les unitats territorials de referència per a l'ordenació, gestió i aplicació de les propostes d'ordenació comercial. La seua delimitació respon a les àrees d'influència generades per les ciutats considerades com a capçaleres i subcapçaleres comercials del Sistema Nodal de Referència. Tal com s'ha descrit en l'apartat B.0 són 15 àrees, quatre de les quals se subdivideixen.  
  
- Àrees comercials estratègiques (art. 25-31 PAT): aquelles el desenvolupament, regeneració o qualificació de les quals són prioritaris per al compliment dels objectius i les metes del PATSECOVA respecte a la vertebració comercial del territori de la Comunitat Valenciana. Es tracta d'àmbits destinats a acollir, amb caràcter estratègic, activitats econòmiques, tal com indica l'ETCV, si bé també poden ser zones en les quals actualment hi haja concentracions comercials amb una influència supramunicipal, o que posseïsquen les condicions per a poder convertir-se en pols d'atracció. S'han classificat les àrees en els tipus següents:  
  
· Àrees de nova centralitat: àmbits que actualment o potencialment són adequats per a albergar equipaments comercials d'elevada qualificació a escala regional. Es poden localitzar en les capçaleres o subcapçaleres o en les àrees urbanes integrades.  
· Àrees d'oportunitat: àmbits inferiors a 25 ha que completen les trames urbanes o rebleixen espais intersticials. Es poden localitzar en els municipis del Sistema Nodal de Referència.  
· Àrees de dinamització: zones on hi ha una alta concentració d'activitats comercials que necessiten actuacions de revitalització o regeneració.  
· Àrees comercialment saturades: zones on hi ha una alta concentració d'activitats comercials però que han superat la capacitat de càrrega del territori, posant en perill la sostenibilitat territorial.  
  
Per a cada tipus, el pla defineix els paràmetres i criteris que les caracteritzen, així com el tipus de mesures i actuacions necessàries en cada cas.  
Si bé el PATSECOVA identifica alguns d'aquests àmbits, i d'altres figuren ja en l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana, poden també delimitar-se a través de les directrius d'ordenació comercial, plans d'acció comercial o mitjançant els plans urbanístics. (En la cartogràfica del PAT com a noves àrees de nova centralitat es localitzen Vila-real, Paterna, Xàtiva i Elx-Parc).  
La declaració d'àrees de nova centralitat i de les comercialment saturades correspon a la Generalitat, així com quan afecte diversos municipis. Les de les altres dues correspondrà als ajuntaments.  
  
Seran els ajuntaments els encarregats de sol·licitar la declaració d'una àrea comercial estratègica a la conselleria competent en matèria de comerç, consultant al seu torn la conselleria competent en matèria d'urbanisme. La declaració suposarà l'establiment d'una sèrie de mesures, incentius o avantatges, les seues condicions d'aplicació, i també possibles condicionants urbanístics.  
B.5.2.b) Directrius per al desenvolupament de nou sòl comercial i la implantació d'establiments comercials amb impacte territorial (ECIT):  
  
En el document propositiu estan agrupats, si bé en el normatiu estan individualitzats.  
B.5.2.b.1) Directrius per al desenvolupament de nou sòl comercial (art. 32-37 PAT).  
En aquests moments les activitats comercials s'emmarquen dins dels usos terciaris de manera indiferenciada, però per la seua incidència en l'ordenació ha de canviar-se aquesta consideració i tractar-los de manera individualitzada. En la zonificació s'assenyalarà el sòl terciari comercial, diferenciant entre comerç a l'engròs i al detall, amb el seu propi índex d'edificabilitat.  
En l'article 33 de la normativa s'assenyalen els criteris per a dimensionar aquesta superfície. La seua no-consideració podrà donar lloc a la no-aprovació dels instruments urbanístics. (És preceptiu l'informe de la direcció general competent en matèria de comerç).  
En l'article 34 s'assenyalen els criteris per a situar aquest sòl, indicant en l'article 35 la dotació mínima en sectors residencials (4,5 m² t per cada 100 m² t residencials o 6 m² t per habitatge).  
En l'article 36 es regulen els usos comercials en sectors l'ús predominant dels quals és l'industrial. Com a exemple s'indica que en aquests sectors no es permeten establiments col·lectius, com ara centres, galeries o parcs comercials.  
En l'article 37, per als municipis del sistema rural es permet implantar usos comercials terciaris en el sòl no urbanitzable, sempre que siguen promogudes per una administració pública i siguen activitats d'interés general.  
La planificació del model comercial ha de comptar amb una anàlisi de la situació de partida del sector comercial en el municipi i en el seu entorn, i fer una projecció de la seua evolució al llarg del període de vigència del pla general, i donar-li al sòl comercial una dimensió suficient per a satisfer la demanda quantificada, basada en necessitats reals i previstes, justificada sobre la base de paràmetres objectius que analitzen les expectatives i possibilitats estratègiques del municipi en el seu context supramunicipal.  
B.5.2.b.2) Directrius per a la implantació d'establiments comercials (art. 38-45 PAT).  
La mobilitat és un dels aspectes que s'ha de tindre en consideració. En aquest sentit, per als nous establiments es regula la distància al transport públic, la dimensió dels vials, calçades i voreres, la col·locació de carril bici i la reserva de places d'aparcament.  
El transporte de mercaderies és important per al sector, per la qual cosa es procedeix a regular les zones de càrrega i descàrrega. En els municipis considerats capçaleres i subcapçaleres s'haurà d'elaborar un Pla de logística urbana en relació amb allò estipulat en la Llei 6/2011, de mobilitat.  
S'estableixen criteris per a la integració paisatgística de les noves zones comercials. Com a exemple, cal destacar que per a les grans superfícies es buscaran mesures d'ocultació en el paisatge o mimetització amb el mitjà, i serà necessària l'elaboració d'estudis d'integració paisatgística.  
B.5.2.b.3) Directrius per a la implantació de grans establiments comercials (art 46-50 PAT).  
Els establiments comercials, segons la seua magnitud i la seua incidència mediambiental, territorial, urbanística, social i el patrimoni històric, es classifiquen en quatre tipus:  
- Projectes tipus 1. Projectes d'establiments comercials sense impacte territorial. Els projectes de fins a 2.499 m² de superfície comercial, excepte els tipificats com a tipus 3.  
- Projectes tipus 2. Projectes de grans superfícies comercials sense impacte territorial. Projectes entre 2.500 i 5.000 m² de superfície comercial situats en els municipis que componen el Sistema Nodal de Referència o en àmbits declarats com a àrees estratègiques de nova centralitat o oportunitat comercial, sempre que la seua localització no siga sensible.  
- Projectes tipus 3. Projectes d'establiments amb impacte territorial. Projectes entre 1.001 i 2.499 m² de superfície comercial, que no es desenvolupen en els municipis que componen el Sistema Nodal de Referència o en àmbits declarats com a àrees estratègiques de nova centralitat o oportunitat comercial. També es consideren com a tals aquells que, amb aqueix rang de superfície comercial, se situen en alguna de les localitzacions considerades com a sensibles.  
- Projectes tipus 4. Projectes de grans superfícies comercials amb impacte territorial. Seran qualificats com a tals la resta dels projectes que suposen la implantació de 2.500 m² o més superfície comercial.  
  
  
 Sistema Nodal de Referència  
Àrees estratègiques (\*) Resta de municipis Localitzacions sensibles (\*\*)  
Entre 0 i 1.000 m² Tipus 1 Tipus 1 Tipus 1  
Entre 1.001 i 2.499 m² Tipus 1 Tipus 3 Tipus 3  
Entre 2.500 i 5.000 m² Tipus 2 Tipus 4 Tipus 4  
Entre 5.000 i 120.000 m² Tipus 4 (\*\*\*) No permés No permés  
  
  
Quadre d'elaboració pròpia.  
(\*) Àrees estratègiques de nova centralitat o oportunitat comercial.  
(\*\*) Definides en l'article 47 normativa PAT.  
(\*\*\*) En l'article 48 s'estableixen limitacions per als grans establiments. Únicament es poden emplaçar en capçaleres, subcapçaleres i nodes intermedis en àrees urbanes integrades de més 50.000 habitants.  
  
S'estableix la creació de l'índex quinquennal màxim de superfície comercial en grans establiments comercials per a les àrees i subàrees funcionals comercials. Tenen caràcter indicatiu i el seu objectiu és orientar les decisions de les administracions públiques i dels operadors privats, en el sentit que el creixement de nova superfície comercial es corresponga amb criteris demogràfics i territorials raonables i coadjuve als objectius perseguits en el PAT respecte a una ocupació racional i sostenible del sòl.  
Amb caràcter general, la instal·lació d'establiments comercials no està subjecta a règim d'autorització comercial. No obstant això, tant la llei estatal com la LECOVA (art. 33) estableixen que l'impacte supramunicipal de la implantació de determinats establiments (superfície superior a 2.500 m²) obliga a conciliar la planificació urbanística amb la territorial i justifica, en aquests casos, l'exigència d'una autorització comercial autonòmica prèvia a la concessió de les llicències municipals corresponents.  
B.5.3) Recomanacions tècniques.  
S'assenyala una sèrie d'estàndards, la consideració dels quals en alguns casos és recomanable i en altres obligatori, a l'hora de la planificació urbanística. Fa referència a:  
- Índex de superfície comercial màxim per a cada àrea i subàrea funcional.  
- Estàndard de dotació comercial, tant per al comerç de proximitat com el d'atracció, prenent com a base la població o la superfície residencial.  
- Estàndards relacionats amb la mobilitat (places d'aparcament, capacitat accessos?).  
- Transport públic obligatori per a més de 500 treballadors o més de 5.000 viatges al dia.  
- Superfície per a càrrega i descàrrega.  
- Dimensió dels vials i voreres.  
També s'assenyalen mesures per al control de l'impacte paisatgístic o per a la implantació de mercats ambulants.  
B.5.4) Instruments per a la planificació, ordenació i dinamització territorial del comerç (art.19-24 PAT)  
Per al desenvolupament operatiu del PAT es creen els instruments i les mesures següents per a la planificació, ordenació i dinamització territorial del comerç:  
a) Instruments d'àmbit supramunicipal (formulats, tramitats i aprovats per GVA).  
I) Directrius d'ordenació comercial.  
II) Plans d'acció comercial de caràcter supramunicipal.  
b) Mesures, plans i programes d'àmbit municipal (formulats i aprovats per ajuntament).  
III) Definició del model comercial en el Pla general estructural.  
IV) Plans d'acció comercial.  
V) Projectes d'urbanisme comercial.  
VI) Plans de dinamització comercial urbana.  
VII) Programes i plans de qualitat de la imatge de les zones comercials.  
VIII) Programes de gestió de zones comercials.  
  
I) Directrius d'ordenació comercial.  
Una vegada s'aprove el PAT, concretaran i completaran els objectius, principis, criteris i propostes en el seu àmbit d'actuació. Aquest àmbit el constitueixen les àrees funcionals comercials, les subàrees o les àrees urbanes integrades.  
Entre els objectius que es descriuen en la normativa del PAT, es poden destacar:  
- Establir criteris d'ordenació per a la planificació i ordenació comercial.  
- Identificar àmbits per a la localització de nou sòl terciari.  
- Identificar zones sensibles per a la implantació d'establiments comercials.  
- Identificar àmbits per a ser declarats àrees comercials estratègiques  
Entre els seus continguts s'inclouran indicadors de creixement de sòl terciari comercial, objectius de sostenibilitat i indicadors ambientals.  
  
Les directrius d'ordenació comercial contindran criteris i recomanacions dirigides a les administracions públiques. Hauran de ser tingudes en compte en totes les accions que tinguen incidència en el territori. Apartar-se del que s'estableix en les directrius necessitarà una adequada justificació basada en el compliment dels objectius i principis directors.  
  
L'Administració local, o la competent en el seu cas, tindran en compte les directrius en els instruments de planejament en totes les fases d'aquesta planificació, i les adaptarà a la realitat territorial de l'àmbit de planificació respectiu.  
II i IV) Plans d'acció comercial.  
Els plans d'acció comercial són instruments orientadors per a les administracions públiques locals i els operadors del sector que permeten identificar oportunitats, diagnosticar problemes, formular objectius prioritaris i definir actuacions concretes per a dinamitzar l'activitat comercial, millorar l'espai urbà on aquesta es desenvolupa i modernitzar les infraestructures comercials.  
Les seues recomanacions i propostes tenen caràcter indicatiu.  
III) Definició del model comercial en el Pla general estructural.  
Els plans generals estructurals que es formulen en municipis que compten amb una població de més de 50.000 habitants o estiguen qualificats com a capçaleres o subcapçaleres comercials hauran d'incorporar un estudi específic en què es definisca i justifique el model comercial de desenvolupament i els criteris orientadors de planificació urbanística comercial proposats.  
V) Projectes d'urbanisme comercial.  
Projectes de millora dels principals espais urbans on es localitza el comerç per a la seua requalificació integral, embelliment, i millora ambiental i paisatgística.  
VI) Plans de dinamització comercial urbana.  
Es desenvolupen en àrees urbanes d'alta concentració comercial i tenen com a objectiu la seua dinamització econòmica i la promoció i l'enfortiment del seu atractiu comercial.  
VII) Programes i plans de qualitat de la imatge de les zones comercials.  
El seu objecte és millorar la qualitat paisatgística i l'atractiu dels espais comercials i els seus entorns.  
VIII) Programes de gestió de zones comercials.  
En àmbits amb una alta concentració comercial, es crearan entitats de gestió amb la finalitat de liderar les actuacions de millora i dinamització del sector.  
B.5.5) Programa d'actuacions.  
Es planteja la realització en set anys des de l'aprovació del PAT de les directrius de les 15 àrees funcionals.  
Es preveuen els programes següents on posar en pràctica les directrius:  
- D'ordenació i gestió de les àrees comercials estratègiques.  
- De reactivació i reconversió dels mercats municipals.  
- D'estímul a la creació de comerç rural i en entorns de baixa dotació comercial.  
- En municipis turístics.  
- De catalogació, protecció i conservació d'establiments comercials històrics.  
Amb la finalitat d'optimitzar l'actuació de l'administració es plantegen les actuacions següents:  
- Millora i simplificació dels procediments d'ordenació comercial.  
  
- Creació d'un Sistema d'informació del Comerç (plataforma digital per a facilitar la informació dels projectes comercials i realització de tràmits).  
- Integrar la informació cartogràfica del pla en els sistemes d'informació territorial de l'Institut Cartogràfic Valencià.  
- Nous desenvolupaments normatius.  
- Millorar la comunicació interadministrativa.  
- Suport i reforç de la Xarxa AFIC (agències per al foment de la innovació comercial).  
- Creació d'una oficina tècnica del pla per al seu seguiment.  
El finançament per a l'execució dels programes provindrà de fons de la Generalitat, de les administracions locals, diputacions, Administració de l'Estat, les empreses del sector i fons europeus. S'estima que per als pròxims quatre anys seran necessaris 60,31 milions d'euros, dels quals el 58,2 % provindran de la Direcció General de Comerç i Consum, el 34,2 % de les administracions, el 2,7 % de les empreses i el 4,9 % de fons europeus.  
Aquest pressupost es distribueix en quatre eixos d'actuació:  
E.1) Planificació i ordenació comercial supramunicipal (1 milió): preveu l'elaboració de les directrius d'ordenació comercial, d'un mapa de sòl terciari, del Pla director del comerç a l'engròs i de 12 estudis detallats per a la planificació i ordenació urbanocomercial.  
  
E.2) Planificació, ordenació i dinamització comercial local (12,12 milions): preveu l'elaboració de 19 plans d'acció comercial en capçaleres i subcapçaleres, 16 plans d'acció comercial en altres municipis, gestió dels centres comercials urbans, millores en entorns comercialment saturats i actuacions estratègiques de dinamització.  
  
E.3) Actuacions dinamitzadores del comerç i de millora de les infraestructures comercials (40,6 milions): preveu inversions en 68 projectes d'urbanisme comercial en zones urbanes, 65 actuacions de millora paisatgística, 65 plans de mobilitat, 27 actuacions de regeneració comercial en zones urbanes vulnerables, 6 actuacions en parcs comercials no planificats, 35 actuacions en municipis turístics, 63 actuacions en municipis del medi rural, 54 actuacions de modernització d'infraestructures, 9 actuacions en mercats, 30 inversions per a relocalització de mercats, 62 intervencions en comerços històrics, 750 inversions per a la reducció de l'impacte mediambiental.  
  
E.4) Investigació, coneixement, comunicació i desenvolupament del pla (3,98 milions): actuacions encaminades a l'obtenció d'informació, suport a les agències per al foment de la innovació comercial, divulgació del PAT, elaboració de guies, seguiment dels indicadors etc.  
  
B.5.6) Document normatiu.  
Té caràcter vinculant i es desenvolupa en 70 articles, cinc disposicions addicionals, una transitòria i una final. A més, inclouen quatre annexos amb el llistat de municipis que componen el Sistema Nodal de Referència Comercial, les àrees urbanes integrades, les àrees i subàrees comercials i els índexs orientatius màxims de superfície comercial en grans establiments comercials per àrea funcional.  
Cal esmentar l'article 60 en el qual s'indiquen mesures per a la reducció de l'impacte ambiental del comerç o l'article 64, mitjançant el qual es crea l'Oficina Tècnica del Pla com a òrgan de suport per a l'execució del pla.  
S'indica en l'article 7.4 que els plans urbanístics i territorials hauran d'adaptar-se a les determinacions i els continguts del pla, excepte quan aquests hagen aconseguit l'emissió del document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic o resolució d'informe ambiental o territorial estratègic, en el moment de l'entrada en vigor del Pla d'acció territorial.  
Els instruments d'ordenació urbanística ja aprovats hauran d'adaptar-se al PAT en huit anys des de l'aprovació del PAT. (Disposició transitòria única)  
C) Avaluació del resultat de les consultes realitzades i com s'han pres en consideració.  
En la documentació s'incorpora el Pla de participació pública on es relacionen les activitats dutes a terme des que es va presentar el pla:  
  
- Pàgina web del pla: canal de recepció d'opinions a través de la creació de fòrums (www.patsecova.es).  
- Publicacions divulgatives: edició digital de documents a través de la pàgina web.  
- Reunions informatives amb administracions locals.  
- Reunions informatives amb associacions empresarials.  
- Reunions i consultes a representants del sector.  
- Creació d'un grup consultiu i d'un panel d'experts perquè realitzen el seguiment intern dels treballs.  
- Tallers territorials.  
- Elaboració d'enquestes.  
C.1) Fase de posada a la disposició del públic.  
La proposta de pla s'ha posat a la disposició del públic en dues ocasions.  
En el primer període es van presentar 35 al·legacions de les quals dues corresponien a particulars, una a empreses, 12 a associacions, 14 a ajuntaments i sis a altres administracions. D'elles quatre s'han estimat, 14 s'han estimat parcialment, 14 s'han desestimat i tres no correspon contestar.  
En el segon període es van presentar 22 al·legacions, de les quals una corresponia a particulars, una a Universitats, sis a empreses, huit a associacions, quatre a ajuntaments i dues a altres administracions. D'elles, una s'ha estimat parcialment, 19 s'han desestimat i una no correspon contestar.  
En total, durant tots dos períodes s'han presentat un total de 57 al·legacions.  
Resumidament, fan referència a:  
- Eliminar la limitació màxima de 120.000 m².  
- No limitar la reconversió de l'ús industrial al comercial.  
- Necessitat de modificar la LOTUP per a introduir els estàndards urbanístics comercials.  
- Incorporar el seu municipi al Sistema Nodal de Referència Comercial.  
- Participació de les associacions en la tramitació dels diferents instruments d'ordenació comercial.  
- Les associacions comercials suggereixen modificacions puntuals en la redacció de la majoria de l'articulat relatiu al funcionament del sector.  
S'aporten dos informes, de 17 d'octubre de 2018 i de 23 de novembre de 2018, de la Subdirecció General de Comerç i Consum, en què es contesten les al·legacions i s'assenyalen quins aspectes del document es modifiquen arran d'aquestes.  
C.2) Fase de consulta a administracions afectades realitzada per l'òrgan promotor.  
La versió del pla elaborada d'acord amb el document d'abast es va sotmetre a consulta de les diferents administracions. Es va rebre resposta de les següents.  
  
Sol·licitud Informe Administració pública consultada  
20/06/16 Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural:  
DG Medi Natural i Avaluació Ambiental  
20/06/16 Conselleria d'Habitatge, Obres Públiques i Vertebració del Territori: DG Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge  
20/06/16 Entitat Pública de Sanejament d'Aigües (EPSAR)  
20/06/16 Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport:   
DG de Cultura i Patrimoni  
20/06/16 12/08/16  
04/10/16 Presidència de la Generalitat:  
Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències  
Agència Valenciana de Turisme  
20/06/16 Federació Valenciana de Municipis i Províncies  
20/06/16 Diputació de Castelló  
20/06/16 Diputació de València  
20/06/16 Diputació d'Alacant  
20/06/16 22/07/16  
24/08/16  
29/09/16 Ministeri de Foment  
DG de Carreteres  
Ports de l'Estat  
DG d'Aviació Civil  
20/06/16 28/09/16 Ministeri d'Agricultura: Confederació Hidrogràfica del Xúquer  
20/06/16 Generalitat de Catalunya  
20/06/16 Govern d'Aragó  
20/06/16 Govern de Castella-la Manxa  
20/06/16 Govern de Múrcia  
20/06/16 Ecologistes en Acció  
20/06/16 GECEN  
20/06/16 Acció Ecologista Agró  
  
I del segon període d'informació pública, han contestat:  
  
22/11/18 Ministeri de Foment: Ports de l'Estat  
19/11/18 Agència Valenciana de Turisme  
  
  
Els informes de les administracions rebuts es refereixen a la normativa d'aplicació dels diferents sectors perquè siga inclosa en la proposta.  
  
C.3) Fase de consulta a administracions afectades realitzades per l'òrgan ambiental.  
Presentada la sol·licitud d'emissió de la DATE, aquest òrgan ambiental va realitzar consultes a aquelles administracions que no s'havien pronunciat. Dels informes rebuts, es poden destacar els aspectes següents:  
  
Consulta Informe ADMINISTRACIÓ PÚBLICA CONSULTADA  
03/12/18 12/03/19 Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge. (Servei d'Ordenació del Territori / SubDG d'Urbanisme)  
03/12/18 15/04/19 CHOPVT: Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge  
  
  
- La Subdirecció General d'Ordenació del Territori ha informat tant en matèria d'ordenació del territori com urbanística. En relació amb l'Estratègia territorial de la Comunitat Valenciana s'indica que el PATSECOVA s'ajusta al que estableix aquesta. En matèria urbanística, s'indiquen les qüestions següents:  
· Distingir l'ús comercial dins de l'ús terciari té consideració d'ordenació detallada pel que no pot concretar-se en un Pla General Estructural, sinó en un Pla d'Ordenació Detallada l'òrgan substantiu de la qual és l'ajuntament.  
· Pel mateix motiu, quan l'ús dominant siga el terciari comercial els estàndards urbanístics que s'establisquen seran els relatius a l'ordenació detallada i no a l'estructural, i no serà possible establir condicionants per a les zones verdes de la xarxa primària.  
· Els plans d'acció territorial entren en vigor des del moment de la seua aprovació sense necessitat que els instruments d'ordenació urbanística s'adapten a aquesta.  
· En el sòl no urbanitzable no es poden realitzar reserves de sòl per a ús comercial més enllà dels usos previstos per l'article 197 LOTUP.  
  
· Que un informe tinga caràcter vinculant no es pot establir a través d'un PAT aprovat mitjançant decret, sinó a través d'una norma amb rang de llei.  
- El Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge ha emés un informe relatiu a l'estudi de paisatge i a la normativa del PAT. Estableix una sèrie de modificacions que requeriran de nou abans de l'aprovació definitiva del PAT. De manera resumida són:  
· Relatives a l'estructuració i coherència interna de la caracterització de les unitats de paisatge.  
· A la consideració dels conflictes en els paisatges comercials d'entorns urbans i la publicitat.  
· A la remissió, com a mesures i accions, de la redacció i tramitació d'un catàleg en un termini concret que reculla les instal·lacions comercials de més valor ambiental, cultural i/o històric i visual, relacionats directament amb l'activitat comercial, i també els seus entorns i els espais i itineraris que permeten la seua connexió, que conformaran la infraestructura verda associada a aquests espais.  
· A la incorporació de la cartografia de visibilitat a què es fa referència.  
· A la simplificació dels objectius de qualitat urbanística.  
· A la modificació d'alguns articles de la normativa.  
D) Anàlisi de la previsió dels impactes significatius per l'aplicació del pla.  
D.0) L'activitat comercial genera una afecció ambiental a causa tant de la pròpia implantació de l'activitat com dels desplaçaments geogràfics dels consumidors a què dona lloc, i també al volum de tràfic de mercaderies. És, a més, un sector amb un elevat consum d'energia a causa de les necessitats d'enllumenat dels comerços, de refrigeració, de calefacció o climatització. La falta d'eficàcia en el transport i el lliurament de les mercaderies en l'àmbit urbà tenen un impacte negatiu en matèria de congestió de les ciutats, de contaminació i de qualitat de vida dels ciutadans.  
Els principals reptes mediambientals del sector deriven de l'ocupació del territori associat als establiments comercials en localitzacions difuses, del consum d'energia i de la generació de residus dels establiments comercials i, especialment, de la mobilitat generada, així com de la contaminació lumínica i acústica, el consum d'aigua i la seua afecció a espais naturals.  
Els grans centres comercials es qüestionen especialment en la mesura en què la seua ubicació i grandària poden agreujar els problemes ambientals derivats de l'actual model de transport centrat en el vehicle privat (congestió, contaminació, sorolls, acotació del territori mitjançant infraestructures viàries i consum de grans quantitats de materials, energia i sòl). Els nous espais comercials s'han convertit en l'actualitat en un dels principals generadors de trànsit metropolità.  
  
Es valora positivament que es pretenga reduir la petjada mediambiental del comerç i que entre els principis inspiradors per a elaborar el pla estiguen:  
- Considerar la capacitat d'acolliment del territori com a condicionant en el desenvolupament de nous projectes comercials, en funció de la conservació dels valors ambientals, paisatgístics, econòmics i culturals de la infraestructura verda i de la integritat dels seus processos.  
- Establir un model que permeta la implantació dels equipaments comercials que generen impactes territorials en aquelles localitzacions més adequades, on es potencie la seua funció vertebradora i la seua compatibilitat amb la infraestructura verda.  
- Afavorir la desagregació territorial de les grans superfícies comercials que facilite una millor distribució territorial, més complexa i equilibrada del comerç.  
- Enfortir l'activitat comercial de la ciutat consolidada, segons la seua importància en la millora de la qualitat de vida dels ciutadans, l'equitat social i la millora del medi ambient urbà.  
D.1) Un dels instruments que estableix el PAT per al seu desenvolupament posterior són les directrius d'ordenació comercial. Entre els seus objectius està localitzar àmbits per a la implantació d'activitats comercials i àrees comercials estratègiques, així com identificar zones sensibles per a aquestes activitats. També fixen els objectius de sostenibilitat i realitzen una estimació dels indicadors ambientals.  
Les zones sensibles a nivell de projecte es defineixen en l'article 47 del PAT i entre elles estan les zones on pot haver-hi risc per a les persones (inundació, sisme, incendi), els corredors ecològics inclosos en la infraestructura verda, les que poden alterar paisatges d'alt valor o els conjunts històrics protegits.  
Per a procedir a determinar els objectius esmentats serà necessari realitzar una avaluació ambiental, realitzant un estudi del mitjà i una concreció dels efectes que s'hi generen. Per això caldrà modificar la redacció de l'article 17.3 del PAT ja que les directrius d'ordenació comercial sempre han de sotmetre's a avaluació ambiental.  
  
En l'article 17.4 del PAT s'indica que «Podran ser assimilades com a directrius d'ordenació comercial els plans d'acció territorial de caràcter integrat quan els seus continguts, previsions i determinacions siguen prou detallats en allò que fa referència a la planificació, ordenació i dinamització comercial».  
Amb independència del seu grau de concreció, aquestes directrius sempre s'assemblaran a un pla que està sotmés a avaluació ambiental estratègica, i haurà d'adaptar-se el seu procediment d'aprovació al que s'estableix en el títol III del llibre I de la LOTUP.  
D.2) El PAT defineix altres instruments per a un desenvolupament posterior però aquests no necessitaran sotmetre's a un procés d'avaluació ambiental estratègica a causa de:  
- El caràcter indicatiu dels plans d'acció comercial (art. 20.5 PAT).  
  
- Que es desenvolupen en sòls consolidats amb mesures per a gestionar un millor desenvolupament del sector comercial (plans de dinamització comercial i programes de gestió de zones comercials).  
- Que es desenvolupen en sòls consolidats amb mesures per a millorar la seua imatge (plans i programes de qualitat paisatgística) o instal·lacions urbanes (projectes d'urbanisme comercial).  
D.3) Des d'aquest pla d'acció territorial no es poden localitzar noves àrees comercials estratègiques pel fet que no s'han avaluat ambientalment els seus emplaçaments. S'entén per noves aquelles que no estan previstes en instruments urbanístics aprovats definitivament com a sòls urbans o urbanitzables. En aquest sentit han de suprimir-se els mapes 5.07 i 5.19.  
L'articulat del PAT preveu un procediment específic per a la declaració d'àrees comercials estratègiques, i en el cas que incorpore mesures relatives a l'ordenació territorial i urbanística, la seua tramitació es realitzarà d'acord amb la LOTUP. (Art 25.6 PAT). A continuació es procedeix a analitzar per als quatre tipus d'àrees quins estarien sotmesos al tràmit de la LOTUP:  
- Àrees de nova centralitat comercial: s'indica que no poden localitzar-se en àmbits les característiques dels quals posen en risc la conservació dels valors ambientals, paisatgístics, econòmics i culturals de la infraestructura verda i de la integritat dels seus processos.  
En l'actualitat, la determinació dels àmbits que no poden ser objecte de transformació es realitza en el procediment d'avaluació ambiental estratègica previst en la LOTUP.  
- Àrees d'oportunitat comercial: es preveuen sis possibles supòsits de declaració, algunes poden suposar reclassificació de sòl; d'altres, canvi d'ús de polígons industrials, i unes altres poden ser sobre sòl comercial existent però sense edificar.  
Entre els avantatges que s'atorguen amb la seua declaració, algunes poden requerir la tramitació d'un instrument urbanístic i unes altres no, ja que són de caràcter fiscal o de tramitació de les autoritzacions comercials. Per això, a priori no es pot determinar de manera general si necessiten sotmetre's al procediment d'avaluació ambiental i s'haurà de determinar cas per cas.  
En el PAT, es considera que la declaració d'aquest tipus d'àrees la realitza l'ajuntament després d'un període d'informació pública i amb l'informe previ de la Direcció General de Comerç i Consum. A l'inici de la seua tramitació, s'haurà de realitzar consulta a l'òrgan ambiental perquè determine si cal sotmetre'l al procediment d'avaluació ambiental d'acord amb les actuacions que es duguen a terme.  
- Àrees de dinamització comercial: aquestes es produeixen en zones amb una alta concentració d'activitats comercials i les declara l'ajuntament. La seua declaració comporta avantatges econòmics i de caràcter comercial.  
Per les conseqüències que deriven de la seua declaració, aquest tipus no necessita ser avaluat ambientalment.  
- Àrees comercialment saturades: es produeix en zones consolidades amb gran nombre d'activitats comercials. La seua declaració la realitza la Generalitat i deriva en actuacions de tipus comercial o en la necessitat d'elaborar plans urbanístics.  
Per les conseqüències que deriven de la seua declaració, aquest tipus no necessita ser avaluat ambientalment. Els instruments urbanístics posteriors que s'elaboren portaran el seu propi procediment d'acord amb la LOTUP.  
D.4) En l'article 37, per als municipis del sistema rural es permet que les administracions públiques territorials implanten usos comercials terciaris en el sòl no urbanitzable, atés l'interés general i sobre la base del que s'estableix en l'article 199 de la LOTUP.  
L'article 199 de la LOTUP assenyala una altra sèrie de condicionants que han de complir-se, entre els quals està «que siga necessari que s'ubiquen en el sòl no urbanitzable», aspecte aquest que no compleix una activitat comercial, l'emplaçament de la qual ha de ser el sòl urbà o l'urbanitzable, amb les excepcions previstes en el seu article 197.  
Tal com s'ha regulat, aquestes activitats podrien implantar-se en qualsevol part del sòl no urbanitzable, tant si és comú com protegit. I, a més, com és un instrument de rang superior als plans generals, els modifiquen amb independència que s'hi haja analitzat i avaluat amb detall els usos admissibles en el sòl no urbanitzable.  
  
També s'ha de tindre en compte que, com que és un ús atribuït per un PAT, no requerirà la declaració d'interés comunitari (DIC) d'acord amb el que s'assenyala en l'article 2 de la LOTUP.  
En el document propositiu s'ha argumentat que cal establir un control sobre els establiments comercials i precisament amb aquest article s'aconsegueixen els efectes contraris, el descontrol:  
  
«El comerç és un equipament i, com a tal, ha de ser considerat en els instruments de planificació territorial i urbanística. En aquest sentit i per raons de l'interés general de la població, qualitat de vida, cohesió social i protecció de l'entorn urbà i natural, resulta imprescindible establir un control sobre els establiments comercials que, per la superfície, format, impacte supralocal o localització, poden ser capaços de produir efectes sobre el medi ambient i el desenvolupament equilibrat i sostenible del territori».  
Sense entrar a valorar la justificació de la consideració de l'establiment comercial com d'interés general, l'article 37.2.a s'ha d'eliminar perquè no s'han avaluat els efectes ambientals que en suposa la implantació.  
La resta d'apartats de l'article 37 es consideren innecessaris ja que repeteixen qüestions previstes en la LOTUP sense aportar-hi cap novetat.  
D.5) En relació amb l'articulat previst en la normativa, convé realitzar una sèrie de puntualitzacions, a més de les assenyalades en l'apartat següent corresponents a l'informe emés per la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge.  
- Article 2.d. Ha de substituir-se la paraula «memòria ambiental» per «declaració ambiental i territorial estratègica» perquè s'adapte a la terminologia de la legislació ambiental vigent.  
- Article 10.2. Els municipis de les àrees urbanes integrades s'enumeren en l'annex II.  
- Article 11.1. Les àrees funcionals s'enumeren en l'annex III.  
- Article 13. El títol de l'article dona lloc a confusió. S'ha de substituir la paraula «planejament» per «ordenació» en el títol i apartat 13.2.  
- Article 26.2.e. Si els plans d'acció comercial tenen un caràcter indicatiu, a través d'ells no es poden delimitar àrees comercials estratègiques.  
- Article 35.2. S'ha de concretar que fa referència a terciari comercial: «Amb caràcter general, la reserva mínima de sòl per a ús terciari comercial haurà [?]»  
- Títol 7. La denominació donada de «nous projectes comercials» resulta confusa. S'estan establint una sèrie de condicionants que s'han de contemplar en els instruments urbanístics d'ordenació més que a un projecte edificatori concret. Resulta més adequat que se suprimisca el títol 7 i que els articles 38 a 45 passen a formar part del títol 6.  
  
- Article 38. El seu títol resulta igualment confús. Les actuacions que derivarien d'un pla de mobilitat són de major àmbit que les que puguen afectar l'àmbit d'un projecte. Resulta més clar si es denomina l'article 38 com «Aplicació de principis de mobilitat sostenible».  
  
- Títol 8. S'ha de modificar el nom del títol suprimint la paraula «grans»: «La instal·lació d'establiments comercials», ja que els articles pertanyents a aquest títol regulen tots els establiments comercials i no únicament els grans.  
- Article 47. Criteris de localització de nous projectes comercials. S'hi ha d'afegir un apartat a l'inici de l'article per a aclarir que només se situaran en sòl urbà o urbanitzable d'acord amb els requisits establits en la LOTUP. En el sòl no urbanitzable únicament estan permeses les activitats previstes en l'article 197 LOTUP.  
- Article 47.5. Aquest apartat ha de suprimir-se ja que la figura dels projectes territorials estratègics no existeix. A més, si s'està referint a les antigues actuacions territorials estratègiques, o els actuals projectes d'inversió estratègica sostenible, l'ús majoritari comercial no està permés d'acord amb el que assenyala l'article 17.6.f de la LOTUP.  
- Article 50.1. S'ha de modificar la redacció i eliminar la paraula «gran», ja que tots els instruments de planejament estan sotmesos a avaluació ambiental amb independència de la dimensió de l'establiment comercial.  
D.6) En l'informe emés per la Subdirecció General d'Ordenació del Territori i Paisatge, pertanyent a la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, s'assenyala que també cal modificar els articles següents de la normativa:  
- Article 7.5: l'informe de l'òrgan competent en matèria de comerç no pot tindre caràcter vinculant en la mesura que aquesta qüestió només pot estar establida per una disposició amb rang de llei.  
- Article 34.2: s'ha d'eliminar aquest apartat ja que atribueix als criteris i a l'informe de verificació d'aquests un caràcter vinculant, caràcter que, com s'ha indicat, només pot ser atribuït per una norma amb rang de llei.  
- Article 19: l'obligació de definir l'ús comercial ha de realitzar-se en un pla d'ordenació detallada i no en el Pla general estructural. La definició del model comercial sí que es realitzarà en aquest, mentre que la seua concreció es realitzarà en l'instrument d'ordenació detallada. Les modificacions en la redacció d'aquest article es realitzarà tal com es descriu més endavant en l'apartat D.7.  
- Article 28. 8: s'ha d'eliminar aquest apartat. No cal que s'indique si és o no ordenació estructural, ja que segons el seu abast pertanyerà a aquesta segons les definicions establides en la LOTUP.  
- Art 32: s'ha d'afegir un nou primer apartat en el qual s'assenyale que en relació amb el que s'ha indicat en l'article 19, la definició del model comercial té caràcter estructural. En l'article 32.1 s'ha de substituir la paraula «zonificació» per «subzonificació» i en l'article 32.2, substituir la paraula «zona» per «subzona» perquè la concreció del model es realitze en l'ordenació detallada.  
- Article 39: els estàndards urbanístics descrits han de fer referència a l'ordenació detallada.  
- Article 28.6: s'ha d'eliminar aquest apartat, ja que aquest ús no és possible establir-lo en el sòl no urbanitzable atés que no el preveu l'article 197 de la LOTUP.  
- Disposició transitòria única: s'ha d'eliminar, ja que el PAT és aplicable des del moment que s'aprove, i no caldrà que s'elaboren nous instruments urbanístics per a adaptar-se a aquest.  
- Article 7.4. Aquest apartat ha de corregir-se i on indica «document d'abast de l'estudi ambiental i territorial estratègic» ha d'escriure's «declaració ambiental i territorial estratègica».  
D.7) L'activitat comercial pot generar efectes ambientals significatius (consum de sòl, efectes derivats de la mobilitat, etc.) i incidir notablement en el model territorial a adoptar. Per tant, des del punt de vista ambiental ha de ser un dels aspectes a analitzar en l'apartat de diagnòstic del territori de l'estudi ambiental i territorial estratègic i, més concretament, en l'anàlisi de l'estructura i el funcionament de la població.  
No es considera per tant necessari exigir en el PGE un estudi específic separat amb els continguts descrits en l'apartat 2 de l'article 19 del document normatiu, sinó que aquests continguts han d'estar integrats en l'estudi ambiental i territorial estratègic, i els seus resultats han de ser tinguts en compte en la determinació no solament del model comercial municipal sinó del model territorial del terme municipal.  
  
Cal tindre en compte, a més, que la LOTUP ha sigut modificada recentment per la Llei 1/2019, per la qual cosa les seues determinacions són aplicable als instruments urbanístics que desenvolupen el PATSECOVA, i en la nova redacció de l'article 14 de la LOTUP, sobre els continguts dels instruments d'ordenació, s'indica que només podran exigir-se aquells que estiguen expressament previstos per una norma amb rang de llei.  
D'altra banda, des del punt de vista ambiental en l'ordenació comercial, poden diferenciar-se dos nivells estratègics:  
- El model comercial municipal formarà part de l'ordenació estructural ja que el seu abast estableix els criteris orientadors de la planificació urbanística comercial. Aquests criteris hauran de ser adoptats sobre la base dels resultats del diagnòstic i els possibles escenaris (alternatives) del model territorial integral de l'àmbit territorial a ordenar i no solament les qüestions sectorials.  
- La resta d'aspectes de l'ordenació comercial (desenvolupament i concreció del model comercial) formen part del pla d'ordenació detallada.  
D.8) En l'informe emés pel Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge, pertanyent a la Direcció General d'Ordenació del Territori, Urbanisme i Paisatge, s'assenyala a més de l'indicat en l'apartat C.3. que també és necessari modificar els articles 23.5, 25.4, 27.2, 33.1, 42, 43 i 47.1 de la normativa que fan referència a la tramitació dels instruments de paisatge amb els instruments comercials proposats, a la consideració de les directrius de l'ETCV i els criteris establits en la LOTUP com a criteris prioritaris per al desenvolupament de nou sòl d'usos comercials, i a la refosa de les normes d'integració paisatgística.  
  
D.9) En la normativa es defineixen una sèrie d'estàndards i limitacions superficials als establiments comercials, la determinació dels quals no respon a motius ambientals, ja que no s'han analitzat en l'EATE.  
E) Accions de seguiment de l'aplicació del planejament.   
En l'apartat 11 de l'EATE s'inclouen les mesures previstes per al seguiment ambiental del pla. Es proposen una sèrie d'indicadors, huit relatius a la mobilitat generada pel comerç, set relatius a l'ocupació del sòl i fragmentació del territori, sis relatius a l'energia i emissions atmosfèriques, huit a la gestió de residus i dos al consum d'aigua.  
  
Es planteja la creació d'una oficina tècnica per a fer les tasques de seguiment del pla, les funcions del qual serien les següents:  
1. Assistir la Generalitat en el desenvolupament i execució del Pla d'acció territorial.  
2. Elaboració de les directrius d'ordenació comercial.  
3. Execució del pla d'actuacions de forma coordinada amb la resta d'administracions.  
4. L'elaboració d'altres documents, plans, programes, normes, directrius i instruments que desenvolupen, completen o concreten els continguts del Pla d'acció territorial.  
5. El manteniment i l'actualització de la informació estadística i indicadors de seguiment del pla.  
6. Elaboració de memòries i informes del nivell de compliment del pla.  
7. Manteniment i actualització dels indicadors.  
8. Actualització de la cartografia.  
9. L'elaboració de materials de suport, guies i manuals tècnics que ajuden l'aplicació del pla.  
10. Assessorar l'Observatori de Comerç.  
11. Informar sobre la coherència dels projectes comercials amb el pla.  
12. Facilitar la comunicació i la integració entre iniciatives que involucren diferents administracions, entitats, organismes o agents del sector.  
13. Realització d'accions de divulgació, comunicació o participació pública.  
14. Qualsevol altra actuació que, en el marc del desenvolupament i execució del pla, li encomane la Generalitat.  
Cada quatre anys s'elaborarà una memòria que en valorarà el compliment i la incidència en l'ordenació territorial sectorial del comerç i en el planejament urbanístic municipal i definirà les mesures a adoptar per a evitar els desajustaments que, si escau, es detecten. Aquesta memòria s'elevarà a la conselleria competent en ordenació del territori perquè se'n prenga coneixement.  
F) Acord d'emissió. Determinacions finals.  
De conformitat amb el que es disposa en l'article 54 de la LOTUP, d'acord amb els fonaments que s'hi han exposat, es proposa emetre la present declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'acció territorial sectorial del Comerç de la Comunitat Valenciana presentat per la Direcció General de Comerç i Consum el 29 de novembre de 2018, i s'haurà d'incorporar en aquest abans de la seua aprovació definitiva les determinacions següents:  
1. L'elaboració de les directrius d'ordenació comercial estaran sempre sotmeses a avaluació ambiental estratègica. El procediment previst en l'article 17 haurà d'adaptar-se al previst en el títol III del llibre I de la LOTUP.  
Els plans d'acció comercial (art. 20), els plans de dinamització comercial urbana (art. 22), els programes i plans de qualitat de la imatge de les zones comercials (art. 23) i els programes de gestió de zones comercials (art. 24) no necessitaran sotmetre's a avaluació ambiental estratègica.  
2. Des d'aquest pla d'acció territorial no es poden localitzar noves àrees comercials estratègiques. En aquest sentit, s'han de suprimir els mapes 5.07 i 5.19.  
La declaració de les àrees comercials estratègiques com a àrees de nova centralitat comercial estarà sotmesa a avaluació ambiental, per la qual cosa el tràmit previst en l'article 27 ha d'adaptar-se al tràmit previst en la LOTUP.  
En el tràmit de declaració de cada àrea comercial estratègica com a àrea d'oportunitat comercial s'haurà de sol·licitar un informe a l'òrgan ambiental perquè determine, en funció del seu contingut i abast, si ha de sotmetre's a avaluació ambiental estratègica.  
La declaració de les àrees de dinamització comercial i de les àrees comercialment saturades no necessiten sotmetre's a avaluació ambiental estratègica.  
3. L'article 37 ha de ser eliminat tal com s'argumenta en l'apartat D4.  
4. S'ha de modificar la redacció de l'articulat d'acord amb el que s'assenyala en els apartats D.5, D.6, D.7 i D.8.  
5. Prèviament a l'aprovació definitiva del PAT s'hauran d'introduir les modificacions assenyalades en l'informe del Servei d'Infraestructura Verda i Paisatge de 15 d'abril de 2019 i sol·licitar un nou informe d'aquest servei, i s'haurà d'incorporar les determinacions que, si escau, s'especifiquen.  
6. En l'article 8.4 s'inclourà la necessitat de realitzar el seguiment ambiental del pla, amb el càlcul dels indicadors previstos en l'apartat 11 de l'EATE, així com donar trasllat també a l'òrgan ambiental de la Generalitat Valenciana de la memòria, tal com especifica l'article 56 LOTUP.  
7. En el document de síntesi de la primera participació pública s'ha de corregir la data de publicació en el DOGV de l'inici de la informació pública (pàg. 6).  
La declaració ambiental i territorial estratègica té naturalesa d'informe preceptiu i determinant i no és susceptible de cap recurs, sense perjudici dels que, si escau, siguen procedents en la via judicial contenciosa administrativa contra la disposició de caràcter general que haguera aprovat el pla o programa, o bé, sense perjudici dels que siguen procedents en la via administrativa o judicial contra l'acte, si escau, d'aprovació del pla o programa.  
La declaració ambiental i territorial estratègica perdrà la seua vigència i cessarà en la producció dels efectes que li són propis si, una vegada publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no s'haguera procedit a l'adopció o aprovació del pla o programa en el termini màxim de dos anys des de la seua publicació, llevat que se n'acorde la pròrroga en els termes establits en l'article 56 de la LOTUP.  
Aquesta declaració ambiental i territorial estratègica serà publicada en el DOGV i posada a la disposició del públic en la pàgina web de la Generalitat. Se'n donarà trasllat a l'òrgan promotor i a l'òrgan substantiu.  
Òrgan competent  
La Comissió d'Avaluació Ambiental és l'òrgan competent per a emetre la declaració ambiental i territorial estratègica a què fa referència l'article 54.6 de la 5/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, d'ordenació del territori, urbanisme i paisatge de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb el que es disposa en l'article article 3.1 del Decret 230/2015, de 4 de desembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament de l'òrgan ambiental de la Generalitat als efectes d'avaluació ambiental estratègica (plans i programes).  
Vist tot l'anterior, la Comissió d'Avaluació Ambiental acorda: emetre la declaració ambiental i territorial estratègica del Pla d'acció territorial sectorial del comerç de la Comunitat Valenciana (PATSECOVA), i caldrà incorporar al pla les determinacions finals assenyalades.  
  
Notificar als interessats que contra aquesta resolució, per no ser un acte de definitiu en la via administrativa, no és possible cap recurs; la qual cosa no és inconvenient perquè puguen utilitzar-se els mitjans de defensa que en el seu dret consideren pertinents.  
Cosa que li notifique perquè en prenga coneixement i als efectes oportuns.  
Cosa que se certifica amb anterioritat a l'aprovació de l'acta corresponent i a reserva dels termes precisos que se'n deriven, d'acord amb el que autoritza l'article 18.2 de la Llei 40/2015, d'1 d'octubre, de règim jurídic del sector públic.  
  
València, 24 d'abril de 2019.- El secretari de la Comissió d'Avaluació Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 16 de maig de 2019.- El director general de Medi Natural i d'Avaluació Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descarregar el document amb format PDF

Descarregar les metadades en format XML

Diari Oficial de la Generalitat Valenciana




DOGV - Disposición
==================

Comparte

Comparte

Volver

Guardar el documento Descargar los metadatos en formato XML

Sumario DOGV 8574, del 19-06-2019 (2019/5591)

RESOLUCIÓN de 16 de mayo de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 26/12-EAE.
-----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

### Datos del documento

Número DOGV
:   8574

Fecha DOGV
:   19-06-2019

Sección del DOGV
:   III. ACTOS ADMINISTRATIVOS - C) OTROS ASUNTOS

Número del documento
:   2019/5591

CVE


Fecha del documento
:   16-05-2019

Organismo emisor
:   Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural

Tipo de documento
:   Resolución

Descriptores 

:   * [Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural](javascript:void(0))
    * [impacto ambiental](javascript:void(0))

RESOLUCIÓN de 16 de mayo de 2019, de la Dirección General de Medio Natural y de Evaluación Ambiental, por la cual se ordena la publicación de la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 26/12-EAE. [2019/5591]  
De conformidad con el artículo 54.8 de la Ley 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje, de la Comunitat Valenciana y de conformidad con el artículo 28 del Decreto 162/1990, de 15 de octubre, del Consell de la Generalitat Valenciana, por el que se aprueba el Reglamento para la ejecución de la Ley 2/1989, de 3 de marzo, de impacto ambiental, los cuales establecen la publicación en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana de la declaración ambiental, resuelvo:  
  
Publicar en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana la declaración ambiental y territorial estratégica correspondiente al expediente 26/12-EAE.  
  
«Declaración ambiental y territorial estratégica  
Trámite: evaluación ambiental de Plan de acción territorial  
Promotor: Conselleria de Economía Sostenible, Sectores Productivos, Comercio y Trabajo  
Autoridad sustantiva: Consell  
Localización: Comunitat Valenciana  
Expediente: 026 € 2012 € EAE  
  
La Comisión de Evaluación Ambiental, en sesión celebrada el 17 de abril de 2019, adoptó el siguiente acuerdo:  
Vista la propuesta de declaración ambiental y territorial estratégica del Plan de acción territorial sectorial del comercio de la Comunidad Valenciana (PATSECOVA), en los siguientes términos:  
El objeto de la declaración ambiental estratégica y territorial es evaluar la integración de los aspectos ambientales en la propuesta de plan o programa sujeto a evaluación ambiental estratégica ordinaria conforme a la LOTUP. Para ello verificará todo el procedimiento seguido y analizará los impactos que se deriven por la aplicación del plan, estableciendo en su caso, las condiciones finales que se deban incorporar en el mismo previamente a su aprobación.  
El 29 de noviembre de 2018 la Dirección General de Comercio y Consumo remite la propuesta del Plan de acción territorial sectorial del comercio de la Comunidad Valenciana (PATSECOVA) y su expediente de evaluación ambiental y territorial estratégica. Tras comprobar la documentación remitida se observó que estaba incompleta realizándose un requerimiento. El 21 de diciembre de 2018 se entrega la documentación completa consistente en:  
Expediente de evaluación ambiental y territorial:  
- Estudio ambiental y territorial estratégico con los contenidos del anexo VII.  
- Copia de los informes recibidos a las consultas efectuadas.  
- Alegaciones presentadas durante el plazo legalmente establecido.  
- Plan de participación pública.  
- Documentos de síntesis de la 1 y 2 participación publica (incluye la justificación de como se han tomado en consideración en la propuesta de Plan).  
- Descripción de como se han integrado en el plan o programa los aspectos ambientales, funcionales y territoriales, y de como se han tomado en consideración el documento de alcance y el estudio ambiental y territorial estratégico. (en el EATE)  
- Descripción de la previsión de los efectos significativos sobre el medio ambiente que se derivarán de la aplicación del plan. (en el EATE)  
- Justificación del cumplimiento de las previsiones legales propias del proceso y análisis del cumplimiento de los parámetros, determinaciones y documentos exigibles para la formalización del Plan conforme a la legislación aplicable. (Documento propositivo)  
- Medidas de seguimiento (en el EATE)  
Propuesta de plan:  
- Alcance y objetivos del plan  
- Marco para el análisis territorial  
- El sector comercial valenciano  
- Diagnóstico y escenarios de futuro  
- Documento propositivo  
- Normativa  
- Estudios complementarios: estudio de paisaje.  
  
A. Análisis del proceso de evaluación  
Las fechas más relevantes del proceso de evaluación ambiental seguido han sido:  
  
Presentación de la solicitud de inicio 13/04/12  
Emisión del documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico 24/10/12  
Participación Pública y Consultas de la Versión Preliminar del plan, del EATE y resto documentación exigible, durante un periodo de 4 meses.  
Fecha de publicación en el DOGV: 03/06/16  
13/06/16  
Segunda Participación Pública y Consultas de la Versión Preliminar del plan, del EATE y resto documentación exigible, durante un periodo mínimo de 20 días.  
Fecha de publicación en el DOGV: 19/10/18  
Solicitud emisión DATE 29/11/18  
  
  
B) Análisis del estudio ambiental y territorial estratégico  
B.0) Información territorial:  
El ámbito geográfico de actuación del PAT abarca al conjunto del territorio de la Comunitat Valenciana y, por tanto, a sus tres provincias y los 542 municipios que la componen. El Plan establece determinaciones y criterios en todos los ámbitos geográficos de la Comunitat Valenciana, especialmente en la escala intermedia (Áreas Funcionales Comerciales) y a nivel local, considerando un conjunto de ciudades que ejercen las principales funciones comerciales en el territorio y que se ha denominado Sistema Nodal de Referencia Comercial.  
Se han utilizado como base las 15 áreas funcionales definidas por la ETCV, pero en algunas áreas se proponen ligeros cambios en consideración a tres criterios: la proximidad (tiempo y distancia) de algunos municipios a los distintos nodos que conforman la red de ciudades comerciales; la tendencia de la población en sus desplazamientos por motivo de compras; y la capacidad de polarización de los distintos nodos del sistema de ciudades, especialmente por la incorporación de grandes establecimientos comerciales. Además de la información de base estadística y trabajos de campo efectuados, algunos de estos cambios responden a las conclusiones de los talleres territoriales realizados.  
La modificación en la delimitación de las áreas funcionales afecta a 24 municipios: Ares del Maestre, Puebla de Arenoso, Montanejos, Ayora, Puebla de San Miguel, Casas Altas, Vallanca, Benagéber, Casas Bajas, Castielfabib, Torrebaja, Ademuz, Onil, Castalla, Ibi, Hondón de los Frailes, Algueña, La Romana, Hondón de las Nieves, Monforte del Cid, Aspe, Novelda, La Vall d'Alcalà y Calpe.  
Además de la delimitación de las quince áreas funcionales comerciales definidas, se ha considerado necesario definir, en algunos de estos ámbitos, subáreas funcionales comerciales que permitan una definición más pormenorizada y exacta del patrón de relaciones existentes en cada área funcional.  
Los municipios ubicados en subáreas gravitan, en parte, sobre un municipio fuertemente comercial, la subcabecera y, a su vez, toda el subárea que esta genera es atraída por la cabecera, que posee mayor grado de especialización o intensidad comercial, la cabecera del área. En este caso, los municipios del área funcional tienen una gravitación compartida entre la cabecera y la subcabecera. Las 4 áreas funcionales que se subdividen son Segorbe y Sagunto, Valencia y Valencia interior, Villena y Elda-Petrer, Alicante y Elx.  
En cuanto a su aplicación sectorial, el alcance del Plan se circunscribe a la actividad comercial minorista, compuesta por 65.163 puntos de venta y 51.538 empresas (año 2014).  
Se desglosan las actividades comerciales minoristas en tres grupos: alimentación (que comprende tanto el pequeño comercio tradicional como los supermercados); no alimentación (comercio tradicional); y comercio mixto y otros. A su vez estos grupos se desglosan en 13 subgrupos: total comercio de alimentación (comercio tradicional, supermercados), comercio tradicional de no alimentación (vestido y calzado, hogar, resto de no alimentación) y total comercio mixto y otros (grandes almacenes, hipermercados, almacenes populares, comercio ambulante y mercadillos y otros).  
B.1) Situación del sector.  
En el Estado español la competencia sobre el comercio interior está transferida a las comunidades autónomas, encargadas de regular los principales aspectos del comercio minorista. No obstante, la Administración General del Estado tiene la potestad de establecer normas básicas cuya finalidad es ordenar la actividad general. Esto supone que, en este ámbito, se produzca un complejo entrecruzamiento de títulos competenciales, tanto estatales como autonómicos, que conlleva un cierto grado de conflictividad jurídica y un grado de aplicación diverso. La normativa estatal es la Ley 7/1996, de 15 de enero, de ordenación del comercio minorista (LOCM) y ha sido modificada varias veces.  
La aprobación de la Directiva 2006/123/CE, del Parlamento Europeo y del Consejo, relativa a los servicios en el Mercado Interior (conocida como Directiva de Servicios), también debe tenerse en consideración.  
La normativa autonómica de aplicación es la Ley 3/2011, de 23 de marzo, de la Generalitat, de Comercio de la Comunitat Valenciana (LECOVA), y en su art.31 establece la necesidad de elaborar el presente Plan de Acción Territorial.  
También se señala la necesidad de elaborar un Plan de Acción Territorial para el comercio en la directriz 106 de la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana (ETCV):  
«Directriz 106. Implantación de grandes superficies comerciales de impacto supramunicipal  
1. A los efectos de la estrategia territorial, se definen como grandes superficies comerciales de impacto territorial supramunicipal aquellas implantaciones de suelo terciario de uso predominantemente comercial de más de 2.500 metros cuadrados de superficie de venta o las que así considere un futuro Plan de Acción Territorial sobre la Actividad Comercial en la Comunitat Valenciana.»  
El Plan debe servir como marco obligado de referencia para las actuaciones de las administraciones públicas, especialmente las Administraciones Locales, en la ordenación de la actividad comercial, tanto para proceder a autorizar los usos y la apertura de equipamientos comerciales, como para establecer planes o programas de cualquier tipo que afecten al comercio. Además debe servir para establecer criterios de coordinación con otros sectores de actividad o con otras administraciones implicadas, en el marco general y particular de la ordenación territorial del comercio minorista.  
El Plan llega en un momento en que las consecuencias derivadas de la crisis económica han supuesto un freno a la capacidad del sector comercial para crear empleo y riqueza. También el sector se encuentra en un momento de gran incertidumbre por los cambios sociales, culturales y tecnológicos que están produciendo modificaciones en las formas de consumir y están favoreciendo nuevas formas de venta.  
El número de pequeños comercios de proximidad de productos alimenticios está descendiendo y esta tendencia se está extendiendo asimismo a otros sectores del comercio y de la distribución debido a la creciente polarización de los puntos de venta, que se sitúan, bien en los centros de las ciudades, bien en las zonas comerciales periféricas. Las tendencias recientes de la gran distribución, que se orientan hacia la implantación de comercios de pequeñas dimensiones en las ciudades y en el ámbito rural, atenuando en cierta medida el alcance de este fenómeno.  
B.2) Antecedentes. Resumen del documento de alcance  
B.2.1) Alternativa propuesta en el Documento Consultivo.  
- El contenido del Documento Consultivo se dividía en cuatro grandes grupos: el análisis de la situación actual del sector comercial valenciano, los efectos por la planificación urbanística, la síntesis del diagnóstico territorial y los objetivos propuestos por el plan.  
- En base a su nivel de atracción se distinguían tres categorías: de proximidad (establecimientos independientes que atienden a la zona más cercana), comercio local (atienden a todo el municipio que generan desplazamientos internos) y comercio de atracción (de influencia supramunicipal que se suele concentrar en el centro o en la periferia urbana.  
- El sector tiene un papel relevante en la economía valenciana, con un modelo equilibrado y diverso, donde los factores demográficos condicionan la dinámica comercial, así como los desplazamientos.  
- El equilibrio entre el comercio de atracción y el comercio de proximidad son la clave para configurar una buena calidad de las ciudades.  
- El sector debe mejorar su impacto ambiental, en cuanto al modelo de ocupación del territorio, el consumo de energía o la generación de residuos.  
- Planteaba 4 objetivos a conseguir mediante el desarrollo de 17 estrategias.  
B.2.2) Resumen de determinaciones a tener en consideración señaladas en el Documento de Alcance  
- Estudiar diferentes alternativas de ordenación. Para la elección de la alternativa más adecuada se tendrá en cuenta el análisis de los aspectos ambientales. Se deberá recoger detalladamente todos los posibles impactos que producirán las diferentes alternativas estudiadas.  
- Se asegurará el cumplimiento de las normas de integración Paisajística.  
- En los indicadores de sostenibilidad se deberán incluir los de interés ambiental.  
- Tener en cuenta la incidencia de la movilidad.  
B.3) Contenidos acordes con el documento de alcance  
- Además de la alternativa 0 ó no actuación se han estudiado otras dos alternativas:  
La alternativa 1 supondría el despliegue y desarrollo de la normativa autonómica en la ordenación del sector comercial. Se plantearía un horizonte focalizado en la centralización de las actuaciones por parte de las administraciones, especialmente la Generalitat pero en un marco de baja inversión pública y poca capacidad para desarrollar estímulos en la dinamización comercial. Se podrían establecer normas dirigidas a una mayor descentralización hacia los Ayuntamientos, pero que seria estéril sin un marco general de actuación que estableciera unas directrices de aplicación coherentes con el modelo de desarrollo del territorio.  
La alternativa 2 es la seleccionada mediante la elaboración del PATSECOVA. Se pretende desarrollar una planificación en la ordenación comercial a través de un modelo territorial equilibrado y competitivo de ciudades y de áreas funcionales. El Plan potenciará el sistema de ciudades medias mediante el fortalecimiento del Sistema Nodal de Referencia Comercial, con lo que se pretende conseguir una adecuada distribución de los emplazamientos.  
- Se han analizado los efectos que genera el comercio (distinguiendo entre comercio de proximidad, local o de atracción) sobre el consumo de energía, la contaminación atmosférica, generación de residuos, contaminación de las aguas, contaminación lumínica, contaminación acústica, espacios naturales, recursos hídricos, paisaje, sistema rural y patrimonio cultural.  
La movilidad se ha tenido en cuenta en el estudio.  
También se analizan los efectos sobre otros elementos estratégicos del territorio como son el sistema de asentamientos, las infraestructuras viarias o los espacios industriales.  
- Al final del capítulo 8 del EATE se relacionan las directrices del Plan con los objetivos ambientales señalados en el Documento de Referencia emitido. Se han definido indicadores de sostenibilidad relacionados con el medioambiente.  
- En el capítulo 9 del EATE se incluyen una serie de medidas preventivas y correctoras, a las cuales se reserva un 2,5 % del presupuesto para su ejecución.  
B.4) Contenidos acordes con el anexo VII de la LOTUP  
- El EATE presentado tiene los contenidos señalados en el anexo VII de la LOTUP si bien la denominación de los capítulos no concuerda que la denominación de sus epígrafes.  
- En la redacción de su introducción parece que se haya elaborado conforme a la normativa estatal Ley 21/2013, de 9 de diciembre de Evaluación Ambiental en lugar de la adaptación al régimen autonómico recogido en la LOTUP.  
B.5) Descripción de la alternativa elegida: propuesta de plan.  
B.5.0) Esquema de ordenación  
Se pretende la ordenación de un sector económico de carácter privado, comercio minorista, a través de disposiciones y criterios vinculantes que deben ser incorporados en instrumentos promovidos por las Administraciones Públicas, especialmente a través de los planes urbanísticos municipales.  
Se establecen una serie de objetivos y las estrategias para alcanzarlos. Estas estrategias se traducen en un conjunto de directrices (para el planeamiento territorial, para el desarrollo de nuevo suelo comercial y para la implantación de establecimientos) y de «recomendaciones técnicas» que establecen qué es lo que hay que hacer, y en un programa de actuaciones concretas que describen cómo se pueden poner en práctica dichas directrices. Finalmente las directrices y medidas que van a tener un carácter vinculante se incorporan en un documento normativo articulado.  
B.5.1) Objetivos y Estrategias (art.5 y 6 PAT)  
Los objetivos principales vienen establecidos por la Ley de Comercio (LECOVA)  
- La Mejora de la calidad de vida de los ciudadanos  
- La consecución de una estructura comercial equilibrada y competitiva  
- La creación de un marco de implantaciones donde prime la sostenibilidad territorial.  
Mientras que los objetivos que se pretenden alcanzar a través del Plan son:  
a) Incrementar la importancia del sector comercial minorista en la economía valenciana.  
b) Impulsar la creación de nuevo empleo de calidad en el sector del comercio.  
c) Propiciar la diversidad comercial, el servicio y la proximidad a los consumidores.  
d) Fomentar un desarrollo comercial inteligente, sostenible y coherente con el resto de instrumentos y planes urbanísticos y territoriales.  
e) Crear un marco de actuación más transparente, objetivo y participativo que facilite la iniciativa empresarial  
f) Reducir la huella medioambiental del comercio.  
g) Estimular el consumo responsable entre la población valenciana  
Para alcanzar estos objetivos, se han definido cinco estrategias sobre las que se articulará la parte propositiva del Plan:  
- Estrategia 1: Establecer un marco de objetivos y criterios en la planificación territorial del suelo comercial que apoye la vertebración de la Comunitat Valenciana y que tenga capacidad de adaptarse a la dinámica y transformaciones del sector comercial.  
- Estrategia 2: Clarificar los criterios territoriales y medioambientales y definir un nuevo marco para la implantación de los Establecimientos Comerciales con Impacto Territorial (ECITs).  
- Estrategia 3: Propiciar la regeneración de ámbitos comerciales de relevancia que sufran procesos de degradación urbanística o medioambiental.  
- Estrategia 4: Impulsar, a través de la iniciativa pública y privada, la mejora de las infraestructuras comerciales.  
- Estrategia 5: Fomentar la cooperación interadministrativa, el acceso a la información por parte de los operadores y la investigación y el desarrollo en el sector comercial.  
B.5.2) Directrices  
Son de dos tipos, las referidas al planeamiento territorial y las relativas a la implantación de nuevos establecimientos comerciales.  
B.5.2.a) Directrices para el planeamiento territorial:  
Uno de los objetivos principales del Plan es la propuesta de un modelo de zonificación subregional para la ordenación comercial.  
- Sistema Nodal de Referencia Comercial (art.9 PAT): Son el conjunto de municipios que crean polaridad espacial respecto a la prestación de bienes y servicios comerciales al conjunto del territorio o a importantes segmentos de población residente o turística. Estos núcleos ejercen un fuerte protagonismo comercial y capacidad para polarizar el territorio por las funciones comerciales que desarrollan, generando áreas de influencia comercial y deben ser la base fundamental para la vertebración de la actividad comercial en el territorio. En torno a ellos se deben desarrollar las principales áreas de actividad comercial.  
El que propone el Plan está compuesto por 93 ciudades y pueblos: 19 cabeceras comerciales, 11 subcabeceras, 20 nodos comerciales intermedios, 12 nodos que deben su atractivo a la localización de grandes equipamientos comerciales, 24 nodos turísticos litorales y 7 nodos de interior o rurales.  
Adicionalmente, se han considerado determinados ámbitos territoriales formados por agrupaciones de municipios entorno a las ciudades cabecera o subcabecera que funcionan conjuntamente conformando las llamadas «áreas urbanas integradas» (art.10 PAT). Se establecen un total de trece: Vinaròs-Benicarló, Castelló de la Plana, Sagunt, Segorbe, Valencia, Alzira, Sueca, Xàtiva, Ontinyent, Gandia, Alcoi, Elda-Petrer y Alicante-Elx. (nota: aunque tengan el nombre de un municipio en realidad están conformados por varios. Se relacionan en el anexo III de la normativa).  
- Áreas Funcionales Comerciales (art. 11-12 PAT): Las unidades territoriales de referencia para la ordenación, gestión y aplicación de las propuestas de ordenación comercial. Su delimitación responde a las áreas de influencia generadas por las ciudades consideradas como cabeceras y subcabeceras comerciales del Sistema Nodal de Referencia. Tal como se ha descrito en el apartado B.0 son 15 áreas, 4 de las cuales se subdividen.  
- Áreas Comerciales Estratégicas (art.25-31 PAT): Aquellas cuyo desarrollo, regeneración o cualificación son prioritarios para el cumplimiento de los objetivos y metas del PATSECOVA respecto a la vertebración comercial del territorio de la Comunitat Valenciana. Se trata de ámbitos destinados a acoger, con carácter estratégico, actividades económicas, tal y como indica la ETCV, si bien también pueden ser zonas en las que actualmente existan concentraciones comerciales con una influencia supramunicipal, o que posean las condiciones para poder convertirse en polos de atracción. Se han clasificado las áreas en los siguientes tipos:  
· Áreas de nueva centralidad: Ámbitos que actual o potencialmente son adecuados para albergar equipamientos comerciales de elevada cualificación a escala regional. Se pueden localizar en las cabeceras o subcabeceras o en las áreas urbanas integradas.  
· Áreas de oportunidad: Ámbitos inferiores a 25 ha. que completan las tramas urbanas o colmaten espacios intersticiales. Se pueden localizar en los municipios del Sistema Nodal de Referencia.  
· Áreas de dinamización: Zonas en donde existe una alta concentración de actividades comerciales que necesitan actuaciones de revitalización o regeneración.  
· Áreas comercialmente saturadas: Zonas en donde existe una alta concentración de actividades comerciales pero que han superado la capacidad de carga del territorio, poniendo en peligro la sostenibilidad territorial.  
Para cada tipo el Plan define los parámetros y criterios que las caracterizan, así como el tipo de medidas y actuaciones necesarias en cada caso.  
Si bien el PATSECOVA identifica algunos de estos ámbitos, y otros figuran ya en la Estrategia Territorial de la Comunitat Valenciana, pueden también delimitarse a través de las Directrices de Ordenación Comercial, Planes de Acción Comercial o mediante los planes urbanísticos. (en la cartográfica del PAT como nuevas Áreas de Nueva Centralidad se localizan en Vila-real, Paterna, Xátiva y Elx-Parc)  
La declaración de Áreas de nueva centralidad y de las comercialmente saturadas corresponde a la Generalitat, así como cuando afecte a varios municipios. Las de las otras dos corresponderá a los ayuntamientos.  
Serán los Ayuntamientos los encargados de solicitar la declaración de un área comercial estratégica a la conselleria competente en materia de comercio, consultando a su vez a la Conselleria competente en materia de urbanismo. La declaración supondrá el establecimiento de una serie de medidas, incentivos o ventajas, sus condiciones de aplicación, así como posibles condicionantes urbanísticos.  
B.5.2.b) Directrices para el desarrollo de nuevo suelo comercial y la implantación de Establecimientos Comerciales con Impacto Territorial (ECITs):  
En el documento propositivo están agrupados, si bien en el normativo están individualizados.  
B.5.2.b.1) Directrices para el desarrollo de nuevo suelo comercial (art.32-37 PAT)  
En estos momentos las actividades comerciales se enmarcan dentro de los usos terciarios de manera indiferenciada, pero por su incidencia en la ordenación debe cambiarse esta consideración y tratarlos de manera individualizada. En la zonificación se señalará el suelo terciario comercial, diferenciando entre comercio mayorista y minorista, con su propio índice de edificabilidad.  
En el art.33 de la normativa se señalan los criterios para dimensionar esta superficie. Su no consideración podrá dar lugar a la no aprobación de los instrumentos urbanísticos. (es preceptivo el informe de la dirección general competente en materia de comercio).  
En el art.34 se señalan los criterios para ubicar este suelo, indicando en el art.35 la dotación mínima en sectores residenciales (4,5 m² t por cada 100 m² t residenciales o 6 m² t por vivienda)  
En el art. 36 se regulan los usos comerciales en sectores cuyo uso predominante es el industrial. Como ejemplo se indica que en estos sectores no se permiten establecimientos colectivos, tales como centros, galerías o parques comerciales.  
En el art.37, para los municipios del sistema rural, se permite implantar usos comerciales terciarios en el suelo no urbanizable, siempre que sean promovidas por una administración pública y sean actividades de interés general.  
La planificación del modelo comercial debe contar con un análisis de la situación de partida del sector comercial en el municipio y en su entorno, y hacer una proyección de su evolución a lo largo del periodo de vigencia del Plan General, dándole al suelo comercial una dimensión suficiente para satisfacer la demanda cuantificada, basada en necesidades reales y previstas, justificada en base a parámetros objetivos que analicen las expectativas y posibilidades estratégicas del municipio en su contexto supramunicipal.  
B.5.2.b.2) Directrices para la implantación de Establecimientos Comerciales (art.38-45 PAT)  
La movilidad es uno de los aspectos que se debe tener en consideración. En este sentido para los nuevos establecimientos se regula la distancia al transporte público, la dimensión de los viales, calzadas y aceras, la colocación de carril bici y la reserva de plazas de aparcamiento.  
El transporte de mercancías es importante para el sector por lo que se procede a regular las zonas de carga y descarga. En los municipios considerados cabeceras y subcabeceras se deberá elaborar un Plan de Logística Urbana en relación a lo estipulado en la Ley 6/2011 de Movilidad.  
Se establecen criterios para la integración paisajística de las nuevas zonas comerciales. Como ejemplo destacar que para las grandes superficies se buscarán medidas de ocultación en el paisaje o mimetización con el medio, siendo necesaria la elaboración de estudios de integración paisajística.  
B.5.2.b.3) Directrices para la implantación de grandes establecimientos comerciales. (art 46-50 PAT)  
Los establecimientos comerciales según su magnitud y su incidencia medioambiental, territorial, urbanística, social y el patrimonio histórico se clasifican en cuatro tipos:  
- Proyectos Tipo 1. Proyectos de establecimientos comerciales sin impacto territorial. Los proyectos de hasta 2.499 m² de superficie comercial, excepto los tipificados como Tipo 3.  
- Proyectos Tipo 2. Proyectos de grandes superficies comerciales sin impacto territorial. Proyectos entre 2.500 y 5.000 m² de superficie comercial ubicados en los municipios que componen el Sistema Nodal de Referencia o en ámbitos declarados como áreas estratégicas de nueva centralidad u oportunidad comercial, siempre que su localización no sea sensible.  
- Proyectos Tipo 3. Proyectos de establecimientos con impacto territorial. Proyectos entre 1.001 y 2.499 m² de superficie comercial, que no se desarrollan en los municipios que componen el Sistema Nodal de Referencia o en ámbitos declarados como áreas estratégicas de nueva centralidad u oportunidad comercial. También se consideran como tales aquellos que, con ese rango de superficie comercial, se ubica en alguna de las localizaciones consideradas como sensibles.  
- Proyectos Tipo 4. Proyectos de grandes superficies comerciales con impacto territorial. Serán calificados como tales el resto de los proyectos que supongan la implantación de 2.500 m² o más superficie comercial.  
  
 Sistema Nodal Referencia  
Áreas Estratégicas (\*) Resto municipios Localizaciones sensibles (\*\*)  
Entre 0 y 1.000 m² Tipo 1 Tipo 1 Tipo 1  
Entre 1.001 y 2.499 m² Tipo 1 Tipo 3 Tipo 3  
Entre 2.500 y 5.000 m² Tipo 2 Tipo 4 Tipo 4  
Entre 5.000 y 120.000 m² Tipo 4 (\*\*\*) No permitido No permitido  
  
  
Cuadro de elaboración propia.  
(\*) áreas estratégicas de nueva centralidad u oportunidad comercial  
(\*\*) Definidas en el art.47 normativa PAT  
(\*\*\*) En el art.48 se establecen limitaciones para los grandes establecimientos. Únicamente se pueden emplazar en cabeceras, subcabeceras y nodos intermedios en áreas urbanas integradas de más 50.000 h.  
  
Se establece la creación del índice quinquenal máximo de superficie comercial en grandes establecimientos comerciales para las áreas y subáreas funcionales comerciales. Tienen carácter indicativo y su objetivo es orientar las decisiones de las administraciones públicas y de los operadores privados, en el sentido de que el crecimiento de nueva superficie comercial se corresponda a criterios demográficos y territoriales razonables y coadyuve a los objetivos perseguidos en el PAT respecto a una ocupación racional y sostenible del suelo.  
Con carácter general, la instalación de establecimientos comerciales no está sujeta a régimen de autorización comercial. No obstante, tanto la Ley estatal como la LECOVA (art. 33) establecen que el impacto supramunicipal de la implantación de determinados establecimientos (superficie mayor a 2.500 m²) obliga a conciliar la planificación urbanística con la territorial y justifica, en dichos casos, la exigencia de una autorización comercial autonómica, previa a la concesión de las licencias municipales correspondientes.  
B.5.3) Recomendaciones técnicas  
Se señala una serie de estándares, cuya consideración en algunos casos es recomendable y en otros obligatorio, a la hora de la planificación urbanística. Se refiere a:  
- Índice de superficie comercial máximo para cada área y subárea funcional.  
- Estándar de dotación comercial, tanto para el comercio de proximidad como el de atracción, tomando como base la población o la superficie residencial.  
- Estándares relacionados con la movilidad (plazas de aparcamiento, capacidad accesos?)  
- Transporte público obligatorio para más de 500 trabajadores o más de 5.000 viajes al día.  
- Superficie para carga y descarga.  
- Dimensión de los viales y aceras.  
También se señalan medidas para el control del impacto paisajístico o para la implantación de mercadillos.  
B.5.4) Instrumentos para la planificación, ordenación y dinamización territorial del comercio. (art.19-24 PAT)  
Para el desarrollo operativo del PAT se crean los siguientes instrumentos y medidas para la planificación, ordenación y dinamización territorial del comercio:  
a) Instrumentos de ámbito supramunicipal (formulados, tramitados y aprobados por GVA)  
I) Directrices de Ordenación Comercial.  
II) Planes de Acción Comercial de carácter supramunicipal.  
b) Medidas, planes y programas de ámbito municipal (formulados y aprobados por ayuntamiento)  
III) Definición del modelo comercial en el Plan General Estructural.  
IV) Planes de Acción Comercial.  
V) Proyectos de Urbanismo Comercial.  
VI) Planes de Dinamización Comercial Urbana.  
VII) Programas y Planes de calidad de la imagen de las zonas comerciales.  
VIII) Programas de gestión de zonas comerciales.  
  
I) Directrices de Ordenación Comercial.  
Una vez se apruebe el PAT, concretarán y completarán sus objetivos, principios, criterios y propuestas en su ámbito de actuación. Este ámbito lo constituyen las áreas funcionales comerciales, las subáreas o las áreas urbanas integradas.  
Entre los objetivos que se describen en la normativa del PAT se pueden destacar:  
- Establecer criterios de ordenación para la planificación y ordenación comercial.  
- Identificar ámbitos para la localización de nuevo suelo terciario.  
- Identificar zonas sensibles para la implantación de establecimientos comerciales.  
- Identificar ámbitos para ser declarados áreas comerciales estratégicas  
Entre sus contenidos se incluirán indicadores de crecimiento de suelo terciario comercial, objetivos de sostenibilidad e indicadores ambientales.  
Las directrices de ordenación comercial contendrán criterios y recomendaciones dirigidas a las administraciones públicas. Deberán ser tenidas en cuenta en todas las acciones que tengan incidencia en el territorio. Apartarse de lo establecido en las directrices precisará de una adecuada justificación basada en el cumplimiento de los objetivos y principios directores.  
La administración local, o la competente en su caso, tendrán en cuenta las directrices en los instrumentos de planeamiento en todas las fases de dicha planificación, adaptándolas a la realidad territorial del ámbito de planificación respectivo.  
II y IV) Planes de Acción Comercial  
Los planes de acción comercial son instrumentos orientadores para las administraciones públicas locales y los operadores del sector que permiten identificar oportunidades, diagnosticar problemas, formular objetivos prioritarios y definir actuaciones concretas para dinamizar la actividad comercial, mejorar el espacio urbano donde esta se desarrolla y modernizar las infraestructuras comerciales.  
Sus recomendaciones y propuestas tienen carácter indicativo.  
III) Definición del modelo comercial en el Plan General Estructural.  
Los planes generales estructurales que se formulen en municipios que cuenten con una población de más de 50.000 habitantes o estén calificados como cabeceras o subcabeceras comerciales deberán incorporar un estudio específico en el que se defina y justifique el modelo comercial de desarrollo y los criterios orientadores de planificación urbanística comercial propuestos.  
V) Proyectos de Urbanismo Comercial.  
Proyectos de mejora de los principales espacios urbanos donde se localiza el comercio para su recualificación integral, embellecimiento y mejora ambiental y paisajística.  
VI) Planes de Dinamización Comercial Urbana.  
Se desarrollan en áreas urbanas de alta concentración comercial y tienen como objetivo su dinamización económica y la promoción y fortalecimiento de su atractivo comercial.  
VII) Programas y Planes de calidad de la imagen de las zonas comerciales.  
Su objeto es mejorar la calidad paisajística y el atractivo de los espacios comerciales y sus entornos.  
VIII) Programas de gestión de zonas comerciales.  
En ámbitos con una alta concentración comercial se crearán entidades de gestión con el fin de liderar las actuaciones de mejora y dinamización del sector.  
B.5.5) Programa de Actuaciones  
Se plantea la realización en 7 años desde la aprobación del PAT de las directrices de las 15 áreas funcionales.  
Se contemplan los siguientes programas donde poner en práctica las directrices:  
- de ordenación y gestión de las áreas comerciales estratégicas  
- de reactivación y reconversión de los mercados municipales  
- de estímulo a la creación de comercio rural y en entornos de baja dotación comercial  
- en municipios turísticos  
- de catalogación, protección y conservación de establecimientos comerciales históricos  
Con el fin de optimizar la actuación de la administración se plantean las siguientes actuaciones:  
- Mejora y simplificación de los procedimientos de ordenación comercial.  
- Creación de un Sistema de Información del Comercio (plataforma digital para facilitar la información de los proyectos comerciales y realización de trámites)  
- Integrar la información cartográfica del Plan en los sistemas de información territorial del Instituto Cartográfico Valenciano.  
- Nuevos desarrollos normativos  
- Mejorar la comunicación interadministrativa  
- Apoyo y refuerzo de la Red AFIC (Agencias para el Fomento de la Innovación Comercial)  
- Creación de una oficina técnica del Plan para su seguimiento.  
La financiación para la ejecución de los Programas provendrá de fondos de la Generalitat, de las administraciones locales, Diputaciones, administración del estado, las empresas del sector y fondos europeos. Se estima que para los próximos cuatro años serán necesarios 60,31 millones de euros, de los que el 58,2 % provendrán de la Dirección General de Comercio y Consumo, el 34,2 % de las administraciones, el 2,7 % de las empresas y el 4,9 % de fondos europeos.  
Este presupuesto se distribuye en 4 ejes de actuación:  
E1) Planificación y ordenación comercial supramunicipal (1 millón): contempla la elaboración de las directrices de ordenación Comercial, de un mapa de suelo terciario, del Plan director del comercio mayorista y de 12 estudios pormenorizados para la planificación y ordenación urbano comercial.  
E2) Planificación, ordenación y dinamización comercial local (12,12 millones): contempla la elaboración de 19 Planes de acción comercial en cabeceras y subcabeceras, 16 Planes de acción comercial en otros municipios, gestión de los centros comerciales urbanos, mejoras en entornos comercialmente saturados y actuaciones estratégicas de dinamización.  
E3) Actuaciones dinamizadoras del comercio y de mejora de las infraestructuras comerciales (40,6 millones): contempla inversiones en 68 proyectos de urbanismo comercial en zonas urbanas, 65 actuaciones de mejora paisajística, 65 planes de movilidad, 27 actuaciones de regeneración comercial en zonas urbanas vulnerables, 6 actuaciones en parques comerciales no planificados, 35 actuaciones en municipios turísticos, 63 actuaciones en municipios del medio rural, 54 actuaciones de modernización de infraestructuras, 9 actuaciones en mercados, 30 inversiones para relocalización de mercados, 62 intervenciones en comercios históricos, 750 inversiones para la reducción del impacto medioambiental.  
E4) Investigación, conocimiento, comunicación y desarrollo del Plan (3,98 millones): actuaciones encaminadas a la obtención de información, apoyo a las Agencias para el Fomento de la Innovación Comercial, divulgación del PAT, elaboración de guías, seguimiento de los indicadores etc.  
B.5.6) Documento normativo  
Tiene carácter vinculante y se desarrolla en 70 artículos, 5 disposiciones adicionales, una transitoria y una final. Además incluyen 4 anexos con el listado de municipios que componen el Sistema Nodal de Referencia Comercial, las áreas urbanas integradas, las áreas y subáreas comerciales y los índices orientativos máximos de superficie comercial en grandes establecimientos comerciales por área funcional.  
Cabe mencionar el art. 60 en el que se indican medidas para la reducción del impacto ambiental del comercio o el art. 64 mediante el que se crea la Oficina Técnica del Plan como órgano de apoyo para la ejecución del plan.  
Se indica en el art. 7.4 que los planes urbanísticos y territoriales deberán adaptarse a las determinaciones y contenidos del Plan excepto cuando estos hayan alcanzado la emisión del documento de alcance del estudio ambiental y territorial estratégico o resolución de informe ambiental o territorial estratégico, en el momento de la entrada en vigor del Plan de acción territorial.  
Los instrumentos de ordenación urbanística ya aprobados deberán adaptarse al PAT en 8 años desde la aprobación del PAT. (disposición transitoria única)  
C) Evaluación del resultado de las consultas realizadas y cómo se han tomado en consideración.  
En la documentación se incorpora el Plan de Participación Pública donde se relacionan las actividades llevadas a cabo desde que se presentó el Plan:  
- Página Web del Plan: canal de recepción de opiniones a través de la creación de foros (www.patsecova.es)  
- Publicaciones divulgativas: edición digital de documentos a través de la página web.  
- Reuniones informativas con administraciones locales.  
- Reuniones informativas con asociaciones empresariales.  
- Reuniones y consultas a representantes del sector.  
- Creación de un Grupo Consultivo y de un Panel de expertos para que realicen el seguimiento interno de los trabajos.  
- Talleres territoriales.  
- Elaboración de encuestas.  
C.1) Fase de puesta a disposición del público  
La propuesta de Plan se ha puesto a disposición del público en dos ocasiones.  
En el primer periodo se presentaron 35 alegaciones de las que 2 correspondían a particulares, 1 a empresas, 12 a asociaciones, 14 a ayuntamientos y 6 a otras administraciones. De ellas 4 se han estimado, 14 se han estimado parcialmente, 14 se han desestimado y 3 no procede contestar.  
En el segundo periodo se presentaron 22 alegaciones, de las que 1 correspondía a particulares, 1 a Universidades, 6 a empresas, 8 a asociaciones, 4 a ayuntamientos y 2 a otras administraciones. De ellas 1 se ha estimado parcialmente, 19 se han desestimado y 1 no procede contestar.  
  
En total durante ambos periodos se han presentado un total de 57 alegaciones.  
Resumidamente se refieren a:  
- Eliminar la limitación máxima de 120.000 m².  
- No limitar la reconversión del uso industrial al comercial.  
- Necesidad de modificar la LOTUP para introducir los estándares urbanísticos comerciales.  
- Incorporar su municipio al Sistema Nodal de Referencia Comercial.  
- Participación de las asociaciones en la tramitación de los distintos instrumentos de ordenación comercial.  
- Las asociaciones comerciales sugieren modificaciones puntuales en la redacción de la mayoría del articulado relativo al funcionamiento del sector.  
Se aportan dos informes, de 17 de octubre de 2018 y de 23 de noviembre de 2018, de la Subdirección General de Comercio y Consumo contestando las alegaciones y señalando que aspectos del documento se modifican a raíz de las mismas.  
C.2) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano promotor  
La Versión del Plan elaborada de acuerdo con el Documento de Alcance se sometió a consulta de las diferentes administraciones. Se recibió respuesta de las siguientes.  
  
Solicitud Informe Administración pública consultada  
20/06/16 Conselleria de Agricultura, Medio Ambiente, Cambio Climático y Desarrollo Rural:  
DG Medio Natural y Evaluación Ambiental  
20/06/16 Conselleria de Vivienda, Obras Públicas y Vertebración del Territorio:  
DG Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje  
20/06/16 Entidad Pública de Saneamiento de Aguas (EPSAR)  
20/06/16 Conselleria de Educación, Investigación, Cultura y Deporte.  
DG de Cultura y Patrimonio.  
20/06/16 12/08/16  
04/10/16 Presidencia de la Generalitat:   
Agencia de Seguridad y Respuesta a las Emergencias.  
Agencia Valenciana de Turismo  
20/06/16 Federación Valenciana de Municipios y Provincias  
20/06/16 Diputación de Castellón  
20/06/16 Diputación de Valencia  
20/06/16 Diputación de Alicante  
20/06/16 22/07/16  
24/08/16  
29/09/16 Ministerio de Fomento  
DG de Carreteras  
Puertos del Estado  
DG de Aviación Civil  
20/06/16 28/09/16 Ministerio de Agricultura: Confederación Hidrográfica del Júcar.  
20/06/16 Generalitat de Cataluña  
20/06/16 Gobierno de Aragón  
20/06/16 Gobierno de Castilla la Mancha  
20/06/16 Gobierno de Murcia  
20/06/16 Ecologistes en Acció  
20/06/16 GECEN  
20/06/16 Acció Ecologista Agró  
  
Y del segundo periodo de información pública han contestado:  
  
22/11/18 Ministerio de Fomento: Puertos del Estado  
19/11/18 Agencia Valenciana de Turismo  
  
  
Los informes de las administraciones recibidos se refieren a la normativa de aplicación de los diferentes sectores para que sea incluida en la propuesta.  
C.3) Fase de consulta a administraciones afectadas realizadas por el órgano ambiental  
Presentada la solicitud de emisión de la DATE este órgano ambiental realizó consultas a aquellas administraciones que emitieron no se habían pronunciado. De los informes recibidos se pueden destacar los siguientes aspectos:  
  
Consulta Informe ADMINISTRACIÓN PÚBLICA CONSULTADA  
03/12/18 12/03/19 Dirección General de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje. (S de Ordenació del Territorio / SubDG de Urbanismo)  
03/12/18 15/04/19 CHOPVT: Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje  
  
  
- La Subdirección General de Ordenación del Territorio hay informado tanto en materia de ordenación del territorio como urbanística. En relación a la Estrategia Territorial de la Comunidad Valenciana se indica que el PATSECOVA se ajusta a lo establecido por la misma. En materia urbanística se indican las siguientes cuestiones:  
· El distinguir el uso comercial dentro del uso terciario tiene consideración de ordenación pormenorizada por lo que no puede concretarse en un Plan General Estructural, sino en un Plan de Ordenación Pormenorizada cuyo órgano sustantivo es el ayuntamiento.  
· Por el mismo motivo, cuando el uso dominante sea el terciario comercial los estándares urbanísticos que se establezcan serán los relativos a la ordenación pormenorizada y no a la estructural, no siendo posible establecer condicionantes para las zonas verdes de la red primaria.  
· Los Planes de Acción Territorial entran en vigor desde el momento de su aprobación sin necesidad que los instrumentos de ordenación urbanística se adapten a la misma.  
· En el suelo no urbanizable no se pueden realizar reservas de suelo para uso comercial más allá de los usos contemplados por el art. 197 LOTUP.  
· El que un informe tenga carácter vinculante no se puede establecer a través de un PAT, aprobado mediante Decreto, sino a través de una norma con rango de Ley.  
- El Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje ha emitido informe relativo al Estudio de Paisaje y a la normativa del PAT. Establece una serie de modificaciones que requerirán de nuevo antes de la aprobación definitiva del PAT. De manera resumida son:  
· Relativas a la estructuración y coherencia interna de la caracterización de las unidades de paisaje.  
· A la consideración de los conflictos en los paisajes comerciales de entornos urbanos y la publicidad.  
· A la remisión, como medidas y acciones, de la redacción y tramitación de un Catálogo en un plazo concreto que recoja las instalaciones comerciales de mayor valor ambiental, cultural y/o histórico y visual, relacionados directamente con la actividad comercial así como sus entornos y los espacios e itinerarios que permitan su conexión que conformarán la infraestructura verde asociada a tales espacios.  
· A la incorporación de la cartografía de visibilidad a la que se hace referencia  
· A la simplificación de los objetivos de calidad urbanística  
· A la modificación de algunos artículos de la normativa.  
D) Análisis de la previsión de los impactos significativos por la aplicación del plan  
D.0. La actividad comercial genera una afección ambiental debido tanto a la propia implantación de la actividad como a los desplazamientos geográficos de los consumidores a los que da lugar así como al volumen de tráfico de mercancías. Es, además, un sector con un elevado consumo de energía debido a las necesidades de alumbrado de los comercios, de refrigeración, de calefacción o climatización. La falta de eficacia en el transporte y la entrega de las mercancías en el ámbito urbano tienen un impacto negativo en materia de congestión de las ciudades, de contaminación y de calidad de vida de los ciudadanos.  
Los principales retos medioambientales del sector derivan de la ocupación del territorio asociado a los establecimientos comerciales en localizaciones difusas, del consumo de energía y de la generación de residuos de los establecimientos comerciales y, especialmente, de la movilidad generada, así como de la contaminación lumínica y acústica, el consumo de agua y su afección a espacios naturales.  
Los grandes centros comerciales se cuestionan especialmente en la medida en que su ubicación y tamaño pueden agravar los problemas ambientales derivados del actual modelo de transporte centrado en el vehículo privado (congestión, contaminación, ruidos, acotación del territorio mediante infraestructuras viarias y consumo de grandes cantidades de materiales, energía y suelo). Los nuevos espacios comerciales se han convertido en la actualidad en uno de los principales generadores de tráfico metropolitano.  
Se valora positivamente que se pretenda reducir la huella medioambiental del comercio y que entre los principios inspiradores para elaborar el Plan se encuentren:  
- Considerar la capacidad de acogida del territorio como condicionante en el desarrollo de nuevos proyectos comerciales, en función de la conservación de los valores ambientales, paisajísticos, económicos y culturales de la infraestructura verde y de la integridad de sus procesos.  
- Establecer un modelo que permita la implantación de los equipamientos comerciales que generan impactos territoriales en aquellas localizaciones más adecuadas, donde se potencie su función vertebradora y su compatibilidad con la infraestructura verde.  
- Favorecer la desagregación territorial de las grandes superficies comerciales favoreciendo una mejor distribución territorial, más compleja y equilibrada del comercio.  
- Fortalecer la actividad comercial de la ciudad consolidada, en función de su importancia en la mejora de la calidad de vida de los ciudadanos, la equidad social y de la mejora del medio ambiente urbano.  
D.1. Uno de los instrumentos que establece el PAT para su desarrollo posterior son las Directrices de Ordenación Comercial. Entre sus objetivos se encuentran localizar ámbitos para la implantación de actividades comerciales y áreas comerciales estratégicas, así como identificar zonas sensibles para estas actividades. También fijan los objetivos de sostenibilidad y realizan una estimación de los indicadores ambientales.  
Las zonas sensibles a nivel de proyecto se definen en el art. 47 del PAT y entre ellas se encuentran las zonas en las que pueden existir riesgo para las personas (inundación, sismo, incendio), los corredores ecológicos incluidos en la Infraestructura Verde, las que pueden alterar paisajes de alto valor, o los conjuntos históricos protegidos.  
Para proceder a determinar los objetivos mencionados será necesario realizar una evaluación ambiental, realizando un estudio del medio y una concreción de los efectos que se generan en el mismo. Por ello será necesario modificar la redacción del art.17.3 del PAT ya que las Directrices de Ordenación Comercial siempre deben someterse a evaluación ambiental.  
En el art.17.4 del PAT se indica que «Podrán ser asimiladas como directrices de ordenación comercial los planes de acción territorial de carácter integrado cuando sus contenidos, previsiones y determinaciones sean lo suficientemente detalladas en lo referido a la planificación, ordenación y dinamización comercial».  
Con independencia de su grado de concreción, estas Directrices siempre se asemejarán a un Plan que está sometido a evaluación ambiental estratégica, debiendo adaptarse su procedimiento de aprobación al establecido en el título III del Libro I de la LOTUP.  
D.2. El PAT define otros instrumentos para un desarrollo posterior pero estos no necesitarán someterse a un proceso de evaluación ambiental estratégica debido a:  
- el carácter indicativo de los Planes de Acción Comercial (art. 20.5 PAT).  
- que se desarrollan en suelos consolidados con medidas para gestionar un mejor desarrollo del sector comercial (Planes de Dinamización Comercial y Programas de Gestión de zonas comerciales.  
- que se desarrollan en suelos consolidados con medidas para mejorar su imagen (Planes y programas de calidad paisajística) o instalaciones urbanas (Proyectos de urbanismo Comercial).  
D.3. Desde este Plan de Acción Territorial no se pueden localizar nuevas Áreas Comerciales Estratégicas debido a que no se han evaluado ambientalmente sus emplazamientos. Se entiende por nuevas aquellas que no están contempladas en instrumentos urbanísticos aprobados definitivamente como suelos urbanos o urbanizables. En este sentido deben suprimirse los mapas 5.07 y 5.19.  
El articulado del PAT contempla un procedimiento específico para la declaración de Áreas Comerciales Estratégicas, y en el caso de que incorpore medidas relativas a la ordenación territorial y urbanística su tramitación se realizará conforme a la LOTUP. (Art 25.6 PAT). A continuación se procede a analizar para los cuatro tipos de Áreas cuales estarían sometidos al trámite de la LOTUP:  
- Áreas de nueva centralidad comercial: se indica que no pueden localizarse en ámbitos cuyas características pongan en riesgo la conservación de los valores ambientales, paisajísticos, económicos y culturales de la infraestructura verde y de la integridad de sus procesos.  
En la actualidad la determinación de los ámbitos que no pueden ser objeto de transformación se realiza en el procedimiento de evaluación ambiental estratégica contemplado en la LOTUP.  
- Áreas de oportunidad comercial: se contemplan 6 posibles supuestos de declaración, algunas pueden suponer reclasificación de suelo, otras cambio de uso de polígonos industriales y otras pueden ser sobre suelo comercial existente pero sin edificar.  
Entre las ventajas que se otorgan con su declaración algunas pueden requerir la tramitación de un instrumento urbanístico y otras no ya que son de carácter fiscal o de tramitación de las autorizaciones comerciales. Por ello a priori no se puede determinar de manera general si necesitan someterse al procedimiento de evaluación ambiental y tendrá que ser determinado caso por caso.  
En el PAT se considera que la declaración de este tipo Áreas las declare el Ayuntamiento tras un periodo de información pública y previo informe de la Dirección General de Comercio y Consumo. Al inicio de su tramitación se deberá realizar consulta al órgano ambiental para que determine si es necesario someterlo al procedimiento de evaluación ambiental en función de las actuaciones que se lleven a cabo.  
- Áreas de dinamización comercial: estas se producen en zonas con una alta concentración de actividades comerciales y las declara el Ayuntamiento. Su declaración comporta ventajas económicas y de carácter comercial.  
Por las consecuencias que derivan de su declaración, este tipo no necesita ser evaluado ambientalmente.  
- Áreas comercialmente saturadas: se produce en zonas consolidadas con gran número de actividades comerciales. Su declaración la realiza la Generalitat y deriva en actuaciones de tipo comercial o en la necesidad de elaborar planes urbanísticos.  
Por las consecuencias que derivan de su declaración, este tipo no necesita ser evaluado ambientalmente. Los instrumentos urbanísticos posteriores que se elaboren llevarán su propio procedimiento acorde a la LOTUP.  
D.4. En el art.37, para los municipios del sistema rural, se permite que las administraciones públicas territoriales implanten usos comerciales terciarios en el suelo no urbanizable atendiendo al interés general y en base a lo establecido en el art.199 LOTUP.  
El art.199 LOTUP señala otra serie de condicionantes que deben cumplirse entre los que se encuentra «que precisen ubicarse en el suelo no urbanizable», aspecto este que no cumple una actividad comercial, cuyo emplazamiento debe ser el suelo urbano o el urbanizable, con las excepciones contempladas en su art.197.  
Tal como se ha regulado, estas actividades podrían implantarse en cualquier parte del suelo no urbanizable, tanto si es común como protegido. Y además, como es un instrumento de rango superior a los Planes Generales, los modifican con independencia de que en ellos se haya analizado y evaluado con detalle los usos admisibles en el suelo no urbanizable.  
También se debe tener en cuenta, que como es un uso atribuido por un PAT no requerirá la Declaración de Interés Comunitario (DIC) conforme señala el art.202 LOTUP.  
En el Documento propositivo se ha argumentado que es necesario establecer un control sobre los establecimientos comerciales y precisamente con este artículo se consiguen los efectos contrarios, el descontrol:  
«El comercio es un equipamiento y, como tal, debe ser considerado en los instrumentos de planificación territorial y urbanística. En este sentido y por razones del interés general de la población, calidad de vida, cohesión social y protección del entorno urbano y natural, resulta imprescindible establecer un control sobre los establecimientos comerciales, que por su superficie, formato, impacto supralocal o localización, pueden ser capaces de producir efectos sobre el medio ambiente y el desarrollo equilibrado y sostenible del territorio».  
Sin entrar a valorar la justificación de la consideración del establecimiento comercial como de interés general, el art. 37.2.a se debe eliminar porque no se han evaluado los efectos ambientales que supone su implantación.  
El resto de apartados del art. 37 se consideran innecesarios ya que repiten cuestiones contempladas en la LOTUP sin aportar ninguna novedad.  
D.5. En relación al articulado contemplado en la normativa conviene realizar una serie de puntualizaciones, además de las señaladas en el apartado siguiente correspondientes al informe emitido por la Dirección General de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje.  
- Art. 2.d Debe sustituirse la palabra «Memoria Ambiental» por «Declaración Ambiental y Territorial Estratégica» para que se adapte a la terminología de la legislación ambiental vigente.  
- Art.10.2 Los municipios de las Áreas Urbanas Integradas se enumeran en el anexo II.  
- Art. 11.1 Las áreas funcionales se enumeran en el anexo III.  
- Art. 13. El titulo del artículo da lugar a confusión. Se debe sustituir la palabra planeamiento por ordenación en el título y apartado 13.2.  
- Art.26.2.e. Si los Planes de Acción Comercial tienen un carácter indicativo a través de ellos no se pueden delimitar Áreas Comerciales Estratégicas.  
- Art.35.2. Se debe concretar que se refiere a terciario comercial: «Con carácter general, la reserva mínima de suelo para uso terciario comercial deberá [?]»  
- Título 7. La denominación dada de «nuevos proyectos comerciales» resulta confusa. Se están estableciendo una serie de condicionantes que se deben contemplar en los instrumentos urbanísticos de ordenación más que a un proyecto edificatorio concreto. Resulta más adecuado que se suprima el Título 7, y que los artículos 38 a 45 pasen a formar parte del Título 6.  
- Art.38. Su título resulta igualmente confuso. Las actuaciones que se derivarían de un Plan de Movilidad son de mayor ámbito que las que puedan afectar al ámbito de un proyecto. Resulta más claro si se denomina el artículo 38 como «Aplicación de principios de movilidad sostenible».  
- Título 8. Se debe modificar el nombre del título suprimiendo la palabra grandes, «La instalación de establecimientos comerciales» ya que los artículos pertenecientes a dicho título regulan todos los establecimientos comerciales y no únicamente los grandes.  
- Art. 47. Criterios de localización de nuevos proyectos comerciales. Se debe añadir un apartado al inicio del artículo para aclarar que solo se ubicarán en suelo urbano o urbanizable conforme a los requisitos establecidos en la LOTUP. En el Suelo No Urbanizable únicamente están permitidas las actividades contempladas en el art.197 LOTUP.  
- Art. 47.5. Este apartado debe suprimirse ya que la figura de los proyectos territoriales estratégicos no existe. Además si se está refiriendo a las antiguas Actuaciones Territoriales Estratégicas, o los actuales Proyectos de Inversión Estratégica Sostenible, el uso mayoritario comercial no está permitido conforme señala el artículo 17.6.f LOTUP.  
- Art. 50.1 Se debe modificar la redacción y eliminar la palabra «gran» ya que todos los instrumentos de planeamiento están sometidos a evaluación ambiental con independencia de la dimensión del establecimiento comercial.  
D.6. En el informe emitido por la Subdirección General de Ordenación del Territorio y Paisaje perteneciente a la Dirección General de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje se señala que también es necesario modificar los siguientes artículos de la normativa:  
- Art 7.5: el informe del órgano competente en materia de comercio no puede tener carácter vinculante en la medida que esta cuestión solo puede venir establecida por una disposición con rango de ley.  
- Art 34.2: se debe eliminar este apartado puesto que atribuye a los criterios y al informe de verificación de los mismos un carácter vinculante, carácter que, como se ha indicado, solo puede ser atribuido por una norma con rango de ley.  
- Art 19: la obligación de definir el uso comercial debe realizarse en un Plan de Ordenación Pormenorizada y no en el Plan General Estructural. La definición del modelo comercial si que se realizará en el mismo, mientras que su concreción se realizará en el instrumento de ordenación pormenorizada. Las modificaciones en la redacción de este artículo se realizará tal como se describe más adelante en el apartado D.7.  
- Art 28. 8: se debe eliminar este apartado. No es necesario que se indique si es o no ordenación estructural ya que según su alcance pertenecerá a la misma según las definiciones establecidas en la LOTUP.  
- Art 32: se debe añadir un nuevo primer apartado en el que se señale que en relación a lo indicado en el art.19, la definición del modelo comercial tiene carácter estructural. En el art.32.1 se debe sustituir la palabra «zonificación» por «subzonificación» y en el art.32.2 sustituir la palabra «zona» por «subzona» para que la concreción del modelo se realice en la ordenación pormenorizada.  
- Art 39: los estándares urbanísticos descritos se deben referir a la ordenación pormenorizada.  
- Art. 28.6: se debe eliminar este apartado puesto que este uso no es posible establecerlo en el Suelo No Urbanizable ya que no lo contempla el art. 197 LOTUP.  
- Disposición transitoria única: se debe eliminar ya que el PAT es aplicable desde el momento que se apruebe, no siendo necesario que se elaboren nuevos instrumentos urbanísticos para adaptarse al mismo.  
- Art. 7.4. Este apartado debe corregirse y donde indica «Documento de Alcance del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico» debe escribirse «Declaración Ambiental y Territorial Estratégica».  
D.7. La actividad comercial puede generar efectos ambientales significativos (consumo de suelo, efectos derivados de la movilidad, etc..) e incidir notablemente en el modelo territorial a adoptar. Por tanto, desde el punto de vista ambiental debe ser uno de los aspectos a analizar en el apartado de diagnóstico del territorio del Estudio Ambiental y Territorial Estratégico y más concretamente en el análisis de la estructura y funcionamiento de la población.  
No se estima por tanto necesario exigir en el PGE un estudio especifico separado con los contenidos descritos en el apartado 2 del artículo 19 del documento normativo, sino que dichos contenidos deben estar integrados en el Estudio Ambiental y Territorial estratégico y sus resultados deben ser tenidos en cuenta en la determinación no solo del modelo comercial municipal sino del modelo territorial del término municipal.  
Hay que tener en cuenta además que la LOTUP ha sido modificada recientemente por la Ley 1/2019) por lo que sus determinaciones son de aplicación a los instrumentos urbanísticos que desarrollen el PATSECOVA y en la nueva redacción del artículo 14 de la LOTUP, sobre los contenidos de los instrumentos de ordenación se indica que solo podrán exigirse aquellos que estén expresamente previstos por una norma con rango de Ley.  
Por otra parte, desde el punto de vista ambiental en la ordenación comercial, pueden diferenciarse dos niveles estratégicos:   
- el modelo comercial municipal formará parte de la ordenación estructural ya que su alcance establece los criterios orientadores de la planificación urbanística comercial. Dichos criterios deberán ser adoptados en base a los resultados del diagnóstico y los posibles escenarios (alternativas) del modelo territorial integral del ámbito territorial a ordenar y no solo las cuestiones sectoriales.  
- el resto de aspectos de la ordenación comercial (desarrollo y concreción del modelo comercial) forman parte del plan de ordenación pormenorizada.  
D.8. En el informe emitido por la Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje, perteneciente a la Dirección General de Ordenación del Territorio, Urbanismo y Paisaje, se señala además de lo indicado en el apartado C.3.que también es necesario modificar los artículos 23.5, 25.4, 27.2, 33.1, 42, 43 y 47.1 de la normativa que se refieren a la tramitación de los instrumentos de paisaje con los instrumentos comerciales propuestos, a la consideración de las directrices de la ETCV y los criterios establecidos en la LOTUP como criterios prioritarios para el desarrollo de nuevo suelo de usos comerciales y a la refundición de las Normas de Integración Paisajística.  
D.9. En la normativa se definen una serie de estándares y limitaciones superficiales a los establecimientos comerciales cuya determinación no responde a motivos ambientales ya que no se han analizado en el EATE.  
E) Acciones de seguimiento de la aplicación del planeamiento.  
En el apartado 11 del EATE se incluyen las medidas previstas para el seguimiento ambiental del plan. Se proponen una serie de indicadores, 8 relativos a la movilidad generada por el comercio, 7 relativos a la ocupación del suelo y fragmentación del territorio, 6 relativos a la energía y emisiones atmosféricas, 8 a la gestión de residuos y 2 al consumo de agua.  
Se plantea la creación de una Oficina Técnica para realizar las tareas de seguimiento del Plan cuyas funciones serían las siguientes:  
1. Asistir a la Generalitat en el desarrollo y ejecución del Plan de Acción Territorial  
2. Elaboración de las Directrices de Ordenación Comercial  
3. Ejecución del plan de actuaciones de forma coordinada con el resto de administraciones  
4. La elaboración de otros documentos, planes, programas, normas, directrices e instrumentos que desarrollen, completen o concreticen los contenidos del Plan de Acción Territorial.  
5. El mantenimiento y actualización de la información estadística e indicadores de seguimiento del plan.  
6. Elaboración de memorias e informes del nivel de cumplimiento del plan.  
7. Mantenimiento y actualización de los indicadores  
8. Actualización de la cartografía  
9. La elaboración de materiales de apoyo, guías y manuales técnicos que ayuden a la aplicación del plan.  
10. Asesorar al Observatorio de Comercio  
11. Informar sobre la coherencia de los proyectos comerciales con el Plan  
12. Facilitar la comunicación y la integración entre iniciativas que involucren a diferentes administraciones, entidades, organismos o agentes del sector.  
13. Realización de acciones de divulgación, comunicación o participación pública  
14. Cualquier otra actuación que, en el marco del desarrollo y ejecución del plan, le encomiende la Generalitat  
Cada cuatro años se elaborará una memoria que valorará el cumplimiento del mismo y su incidencia en la ordenación territorial sectorial del comercio y en el planeamiento urbanístico municipal y definirá las medidas a adoptar para evitar los desajustes que, en su caso, se detecten. Dicha memoria se elevará a la conselleria competente en ordenación del territorio para su conocimiento.  
F) Acuerdo de emisión. Determinaciones finales.  
De conformidad con lo dispuesto en el art. 54 de la LOTUP, de acuerdo con los fundamentos que se han expuesto, se propone emitir la presente Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan de Acción Territorial Sectorial del Comercio de la Comunidad Valenciana presentado por la Dirección General de Comercio y Consumo el 29 de noviembre de 2018, debiéndose incorporar en el mismo, antes de su aprobación definitiva, las siguientes determinaciones:  
1. La elaboración de las Directrices de Ordenación Comercial estarán siempre sometidas a Evaluación Ambiental Estratégica. El procedimiento contemplado en el art 17 deberá adaptarse al contemplado en el título III del libro I de la LOTUP.  
Los Planes de Acción Comercial (art.20), los Planes de Dinamización Comercial Urbana (art.22), los Programas y Planes de calidad de la imagen de las zonas comerciales (art.23) y los Programas de Gestión de zonas comerciales (art.24) no necesitarán someterse a evaluación ambiental estratégica.  
2. Desde este Plan de Acción Territorial no se pueden localizar nuevas Áreas Comerciales Estratégicas. En este sentido se deben suprimir los mapas 5.07 y 5.19.  
La declaración de las Áreas Comerciales Estratégicas como Áreas de nueva centralidad comercial estará sometido a evaluación ambiental, por lo que el trámite contemplado en el art.27 debe adaptarse al trámite contemplado en la LOTUP.  
En el trámite de declaración de cada Área Comercial Estratégica como Área de Oportunidad Comercial se deberá solicitar informe al órgano ambiental para que determine, en función de su contenido y alcance, si debe someterse a evaluación ambiental estratégica.  
La declaración de las Áreas de Dinamización Comercial y de las Áreas Comercialmente Saturadas no necesitan someterse a evaluación ambiental estratégica.  
3. El artículo 37 debe ser eliminado tal como se argumenta en el apartado D.4.  
4. Se debe modificar la redacción del articulado conforme a lo señalado en el apartado D.5, D.6, D.7 y D.8.  
5. Precia a la aprobación definitiva del PAT se deberán introducir las modificaciones reseñadas en el informe del Servicio de Infraestructura Verde y Paisaje de 15 de abril de 2019 y solicitar nuevo informe de dicho Servicio, debiendo incorporar las determinaciones que, en su caso, se especifican.  
6. En el artículo 8.4 se incluirá la necesidad de realizar el seguimiento ambiental del plan, con el cálculo de los indicadores contemplados en el apartado 11 del EATE así como dar traslado también al órgano ambiental de la Generalitat Valenciana de la Memoria, tal como especifica el art. 56 LOTUP.  
7. En el documento de síntesis de la primera participación pública se debe corregir la fecha de publicación en el DOGV del inicio de la información pública (pg 6)  
La declaración ambiental y territorial estratégica tiene naturaleza de informe preceptivo y determinante y no es susceptible de recurso alguno, sin perjuicio de los que, en su caso, procedan en vía judicial contencioso'administrativa frente a la disposición de carácter general que hubiese aprobado el plan o programa, o bien, sin perjuicio de los que procedan en vía administrativa o judicial frente al acto, en su caso, de aprobación del plan o programa.  
La declaración ambiental y territorial estratégica perderá su vigencia y cesará en la producción de los efectos que le son propios si, una vez publicada en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana, no se hubiera procedido a la adopción o aprobación del plan o programa en el plazo máximo de dos años desde su publicación, salvo que se acuerde su prórroga en los términos establecidos en el art 56 de la LOTUP.  
Esta declaración ambiental y territorial estratégica será publicada en el DOGV y puesta a disposición del público en la página web de la Generalitat. Se dará traslado de la misma al órgano promotor y al órgano sustantivo.  
Órgano competente  
La Comisión de Evaluación Ambiental es el órgano competente para emitir la declaración ambiental y territorial estratégica a que se refiere el artículo 54.6 de la 5/2014, de 25 de julio, de la Generalitat, de ordenación del territorio, urbanismo y paisaje de la Comunitat Valenciana, de conformidad con lo dispuesto en el artículo artículo 3.1 del Decreto 230/2015, de 4 de diciembre, del Consell, por el que se aprueba el Reglamento del órgano ambiental de la Generalitat a los efectos de evaluación ambiental estratégica (planes y programas).  
A la vista de cuanto antecede, la Comisión de Evaluación Ambiental, acuerda: emitir la Declaración Ambiental y Territorial Estratégica del Plan de Acción Territorial Sectorial del Comercio de la Comunidad Valenciana (PATSECOVA), debiendo incorporarse al Plan las determinaciones finales señaladas.  
Notificar a los interesados que contra la presente resolución, por no ser un acto de definitivo en vía administrativa, no cabe recurso alguno; lo cual no es inconveniente para que puedan utilizarse los medios de defensa que en su derecho estimen pertinentes.  
Lo que le notifico para su conocimiento y efectos oportunos.  
  
Lo que se certifica con anterioridad a la aprobación del acta correspondiente y a reserva de los términos precisos que se deriven de la misma, conforme lo autoriza el artículo 18.2 de la Ley 40/2015, de 1 de octubre, de régimen jurídico del sector público.  
  
València, 24 de abril de 2019.- El secretario de La Comisión de Evaluación Ambiental: José del Valle Arocas.»  
  
València, 16 de mayo de 2019.- El director general de Medio Natural y de Evaluación Ambiental: Antoni Marzo i Pastor.



Descargar el documento en formato PDF

Descargar los metadatos en formato XML